# Uradni list C 209/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 209 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6220. junij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 209

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6220. junij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 209/01 | Sporočilo Komisije – Smernice za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem | 1 |
| 2019/C 209/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  ) | 31 |
| 2019/C 209/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 209/01

Sporočilo Komisije – Smernice za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem

1

2019/C 209/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  )

1

31

2019/C 209/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 209/04 | Menjalni tečaji eura | 32 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2019/C 209/05 | Ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP | 33 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 209/04

Menjalni tečaji eura

32

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2019/C 209/05

Ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

33

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 209/06 | Obvestilo o izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov | 34 |
| 2019/C 209/07 | Obvestilo o ponovnem začetku preiskav na podlagi sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb Komisije (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončni protidampinški dajatvi na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije | 35 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 209/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 40 |
| 2019/C 209/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 42 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2019/C 209/06

Obvestilo o izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov

34

2019/C 209/07

Obvestilo o ponovnem začetku preiskav na podlagi sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb Komisije (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončni protidampinški dajatvi na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

35

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 209/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

40

2019/C 209/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem

(2019/C 209/01)

| Pomembno obvestilo

  To sporočilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 2 Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) in je namenjeno kot pomoč zadevnim podjetjem pri ustreznem, koristnem, skladnem in bolj primerljivem razkrivanju nefinančnih informacij. Dopolnjuje smernice za nefinančno poročanje, ki jih je Komisija sprejela leta 2017 (C(2017) 4234 final). To sporočilo zagotavlja nezavezujoče smernice in ne določa novih pravnih obveznosti. Če lahko to sporočilo razlaga Direktivo 2014/95/EU, stališče Komisije ne posega v nobeno razlago te direktive, ki jo lahko izda Sodišče Evropske unije. Podjetja, ki uporabljajo te smernice, lahko uporabljajo tudi mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire. To sporočilo ni tehnični standard, zato niti pripravljavci izjav o nefinančnem poslovanju niti katera koli oseba, ki deluje v imenu pripravljavca ali kako drugače, ne bi smela izjaviti, da so izjave o nefinančnem poslovanju skladne s tem dokumentom. |
| --- |

Pomembno obvestilo

To sporočilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 2 Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) in je namenjeno kot pomoč zadevnim podjetjem pri ustreznem, koristnem, skladnem in bolj primerljivem razkrivanju nefinančnih informacij. Dopolnjuje smernice za nefinančno poročanje, ki jih je Komisija sprejela leta 2017 (C(2017) 4234 final). To sporočilo zagotavlja nezavezujoče smernice in ne določa novih pravnih obveznosti. Če lahko to sporočilo razlaga Direktivo 2014/95/EU, stališče Komisije ne posega v nobeno razlago te direktive, ki jo lahko izda Sodišče Evropske unije. Podjetja, ki uporabljajo te smernice, lahko uporabljajo tudi mednarodne okvire, okvire EU ali nacionalne okvire. To sporočilo ni tehnični standard, zato niti pripravljavci izjav o nefinančnem poslovanju niti katera koli oseba, ki deluje v imenu pripravljavca ali kako drugače, ne bi smela izjaviti, da so izjave o nefinančnem poslovanju skladne s tem dokumentom.

Kazalo

| 1. | Varför upprätta nya riktlinjer om klimatrelaterad rapportering? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Zakaj je treba zagotoviti nove smernice o razkritjih, povezanih s podnebjem? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Koristi za podjetja, ki poročajo | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Kako uporabljati te smernice? | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Splošni premisleki | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Bistvenost | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tveganja, odvisnosti in priložnosti, povezani s podnebjem | 5 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Struktura predlaganih razkritij | 8 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Skladnost s priznanimi okviri in standardi poročanja | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Priporočena razkritja in dodatne smernice | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Poslovni model | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Politike in postopki skrbnega pregleda | 9 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rezultati | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Glavna tveganja in njihovo obvladovanje | 11 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ključni kazalniki uspešnosti | 12 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| Priloga I: | Dodatne smernice za banke in zavarovalnice | 21 |
| --- | --- | --- |

Priloga I:

| Priloga II: | Primerjava zahtev direktive o nefinančnem poročanju in razkritij, ki jih priporoča TCFD | 29 |
| --- | --- | --- |

Priloga II:

1.   UVOD

1.1   Zakaj je treba zagotoviti nove smernice o razkritjih, povezanih s podnebjem?

Pariški sporazum o podnebnih spremembah iz leta 2015, cilji Združenih narodov glede trajnostnega razvoja in posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (oktober 2018) pozivajo k pospešenemu in odločnemu ukrepanju za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (TGP) ter vzpostavitev nizkoogljičnega gospodarstva, odpornega proti podnebnim spremembam. EU je za leto 2030 sprejela ambiciozne cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti (2) ter odobrila pravila o emisijah toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč in tudi cilje glede emisij za avtomobile in kombinirana vozila. Komisija je leta 2018 objavila dolgoročno strateško vizijo za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 (3).

Podjetja in finančne institucije imajo ključno vlogo pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam. Prvič, za uresničitev energetskih in podnebnih ciljev EU za leto 2030 so že potrebne dodatne letne naložbe v višini 180 milijard EUR, za dosego podnebne nevtralnosti do leta 2050 pa bodo potrebna dodatna sredstva. Številne od teh naložb predstavljajo pomembne poslovne priložnosti, velik del finančnih sredstev pa bo moral priti iz zasebnega kapitala. Drugič, podjetja in finančne institucije morajo bolje razumeti in obravnavati tveganja negativnega vpliva svojih poslovnih dejavnosti na podnebje, pa tudi tveganja, ki jih podnebne spremembe pomenijo za njihovo poslovanje. Z vremenom povezane nesreče so leta 2017 povzročile rekordnih 283 milijard evrov gospodarske škode, do leta 2100 pa bi lahko prizadele do dve tretjini evropskega prebivalstva v primerjavi s sedanjimi 5 %. Boljše razkrivanje informacij, povezanih s podnebjem, s strani podjetij lahko prispeva k izvajanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, v katerem so vlade pozvane, naj ocenijo, evidentirajo in delijo izgube zaradi nesreč ter o njih javno poročajo.

Komisija je marca 2018 objavila akcijski načrt o financiranju trajnostne rasti, katerega cilj je preusmeriti kapital v naložbe v trajnostno rast, obvladati finančna tveganja, ki izhajajo iz podnebnih sprememb ter drugih okoljskih in socialnih problemov, ter spodbuditi preglednost in dolgoročno naravnanost finančnih in gospodarskih dejavnosti (4). Objava novih smernic za razkrivanje informacij, povezanih s podnebjem, s strani podjetij je del akcijskega načrta.

Številni drugi ukrepi v akcijskem načrtu so do določene mere odvisni od razkritja ustreznih informacij, povezanih s trajnostjo, s strani podjetij. Med temi ukrepi so na primer predlagane uredbe o vzpostavitvi okvira (taksonomije) za spodbujanje trajnostnih naložb (5), razkrivanju informacij v zvezi s trajnostnimi naložbami s strani institucionalnih vlagateljev in upraviteljev premoženja (6) ter o referenčnih vrednostih za emisije ogljika (7).

Če podjetja, v katera se vlaga, ne zagotovijo zadostnih, zanesljivih in primerljivih informacij, povezanih s trajnostjo, finančni sektor kapitala ne more učinkovito usmerjati v naložbe, ki spodbujajo rešitve za krize na področju trajnosti, s katerimi se soočamo, ter ne more učinkovito opredeliti in obvladovati tveganj za naložbe, ki jih bodo povzročile navedene krize.

Razkrivanje informacij, povezanih s podnebjem, s strani podjetij se je v zadnjih letih izboljšalo. Vendar pa še vedno obstajajo precejšnje vrzeli, nujno pa je treba dodatno povečati količino ter izboljšati kakovost in primerljivost razkritij, da se izpolnijo potrebe vlagateljev in drugih zainteresiranih strani.

Junija 2017 je projektna skupina za finančna razkritja v zvezi s podnebjem (TCFD), ki jo je ustanovil Odbor G20 za finančno stabilnost, objavila priporočila za spodbujanje finančnih institucij in nefinančnih podjetij k razkrivanju informacij o tveganjih in priložnostih, povezanih s podnebjem (8). Priporočila TCFD so splošno priznana kot verodostojne smernice za sporočanje informacij, povezanih s podnebjem, ki so bistvene s finančnega vidika, Komisija pa podjetja spodbuja, naj jih izvajajo. Več vlad in finančnih regulatorjev po vsem svetu je podprlo priporočila, poleg tega jih vključujejo v svoje smernice in politične okvire. Primeri so Avstralija, Kanada, Hongkong, Japonska, Singapur in Južna Afrika ter nekatere države članice EU.

To dopolnilo vključuje priporočila TCFD ter podjetjem zagotavlja usmeritve, ki so skladne z direktivo o nefinančnem poročanju in priporočili TCFD.

Skupina tehničnih strokovnjakov za financiranje trajnostne rasti, ki jo je Komisija imenovala junija 2018, je zagotovila priporočila o razkritjih, povezanih s podnebjem, na katerih temeljijo te smernice. V teh smernicah se upoštevajo povratne informacije zainteresiranih strani o priporočilih skupine tehničnih strokovnjakov za financiranje trajnostne rasti in rezultati ciljno usmerjenega spletnega posvetovanja, ki so ga službe Evropske komisije opravile februarja in marca 2019 (9).

1.2   Koristi za podjetja, ki poročajo

Boljše razkrivanje informacij, povezanih s podnebjem, lahko podjetju, ki poroča, prinese koristi, na primer:

| — | boljše poznavanje in razumevanje s podnebjem povezanih tveganj in priložnosti v podjetju, boljše obvladovanje tveganja ter bolj premišljeno odločanje in strateško načrtovanje, |
| --- | --- |

—

boljše poznavanje in razumevanje s podnebjem povezanih tveganj in priložnosti v podjetju, boljše obvladovanje tveganja ter bolj premišljeno odločanje in strateško načrtovanje,

| — | bolj raznoliko bazo vlagateljev in potencialno nižje stroške kapitala, na primer zaradi vključitve v dejavno upravljane naložbene portfelje in trajnostno usmerjene kazalnike ter zaradi boljših bonitetnih ocen za izdajo obveznic in boljših ocen kreditne sposobnosti za bančna posojila, |
| --- | --- |

—

bolj raznoliko bazo vlagateljev in potencialno nižje stroške kapitala, na primer zaradi vključitve v dejavno upravljane naložbene portfelje in trajnostno usmerjene kazalnike ter zaradi boljših bonitetnih ocen za izdajo obveznic in boljših ocen kreditne sposobnosti za bančna posojila,

| — | konstruktivnejši dialog z zainteresiranimi stranmi, zlasti vlagatelji in delničarji, |
| --- | --- |

—

konstruktivnejši dialog z zainteresiranimi stranmi, zlasti vlagatelji in delničarji,

| — | boljši ugled podjetja in vzdrževanje družbenega dovoljenja za delovanje. |
| --- | --- |

—

boljši ugled podjetja in vzdrževanje družbenega dovoljenja za delovanje.

2.   KAKO UPORABLJATI TE SMERNICE?

2.1   Splošni premisleki

Podjetja bi morala to dopolnilo brati skupaj z ustrezno nacionalno zakonodajo, s katero je bila prenesena direktiva o nefinančnem poročanju (2014/95/EU), po potrebi pa tudi z besedilom same Direktive.

Upoštevati bi morala tudi nezavezujoče smernice za nefinančno poročanje, ki jih je Komisija objavila junija 2017 (10) in vsebujejo šest ključnih načel za dobro nefinančno poročanje, in sicer, da bi morale biti razkrite informacije: (1) bistvene, (2) poštene, uravnotežene in razumljive, (3) izčrpne, vendar jedrnate, (4) strateške in usmerjene v prihodnost (11); (5) osredotočene na zainteresirane strani ter (6) dosledne in skladne. Navedena načela in drugi oddelki nezavezujočih smernic se za to dopolnilo uporabljajo, kot je ustrezno.

Podjetjem se priporoča tudi, naj preberejo priporočila projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem ter po potrebi dopolnilne smernice za finančni sektor in podjetja, ki delujejo v energetskem in prometnem sektorju, sektorju materiala, gradbeništvu, kmetijstvu, živilskem sektorju in sektorju gozdarskih proizvodov (12).

Tako kot splošne smernice, objavljene leta 2017, to dopolnilo o poročanju v zvezi s podnebjem ni zavezujoče. Podjetja lahko izberejo alternativne pristope k poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem, če izpolnijo pravne zahteve.

V teh smernicah je priznano, da se lahko vsebina razkritij, povezanih s podnebjem, med podjetji razlikuje glede na več dejavnikov, vključno s sektorjem dejavnosti, geografsko lokacijo ter naravo in obsegom tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem.

Metodologije in dobre prakse na področju poročanja v zvezi s podnebjem se hitro razvijajo. V teh smernicah je zato priznano, da je potreben prilagodljiv pristop. Podjetja in druge organizacije se močno spodbuja, naj še naprej uvajajo inovacije in še izboljšajo poročanje v zvezi s podnebjem, tako da bo preseglo vsebino teh smernic. Podjetja bi morala tudi zagotoviti, da se njihov pristop k poročanju v zvezi s podnebjem redno posodablja v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi.

Namen teh smernic ni spodbujati samostojno poročanje v zvezi s podnebjem. Podjetjem se priporoča, naj v poročilih informacije, povezane s podnebjem, združijo z drugimi finančnimi in nefinančnimi informacijami, če je to ustrezno.

Izjava o nefinančnem poslovanju se v skladu z direktivo o nefinančnem poročanju praviloma vključi v poslovno poročilo podjetja, čeprav so se številne države članice odločile podjetjem dovoliti, da izjavo o nefinančnem poslovanju objavijo v ločenem poročilu. TCFD predlaga, naj se njena priporočena razkritja vključijo v glavne „letne finančne dokumente“ podjetja (13).

Podjetja bi si morala vsekakor prizadevati zagotoviti, da so informacije, povezane s podnebjem, lahko dostopne predvidenim uporabnikom. Če se podjetja sklicujejo na druga poročila ali dokumente, bi morala to storiti na enostaven in uporabniku prijazen način, na primer z uporabo praktičnega pravila, ki določa „največ en klik na povezavo v poročilu“.

Te smernice so namenjene podjetjem, ki spadajo v področje uporabe direktive o nefinančnem poročanju (14). Vendar pa so lahko koristne tudi za druga podjetja, ki želijo razkriti informacije, povezane s podnebjem.

2.2   Bistvenost

Podjetje mora v skladu z direktivo o nefinančnem poročanju razkriti informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter podkupovanju in korupciji, kolikor so take informacije potrebne za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti (15). Za informacije, povezane s podnebjem, se lahko šteje, da spadajo v kategorijo okoljskih zadev.

Kot je navedeno v nezavezujočih smernicah Komisije za nefinančno poročanje iz leta 2017, je bil s sklicem na „učinek dejavnosti [podjetja]“ uveden nov element, ki ga je treba upoštevati pri oceni bistvenosti nefinančnih informacij. Bistvenost je z direktivo o nefinančnem poročanju dejansko obravnavana z dveh vidikov:

| — | sklicevanje na „razvoj, uspešnost in položaj“ podjetja kaže bistvenost s finančnega vidika, ki v širšem smislu vpliva na vrednost podjetja. Informacije, povezane s podnebjem, bi bilo treba sporočiti, če je to potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja. Ta vidik je po navadi najbolj zanimiv za vlagatelje, |
| --- | --- |

—

sklicevanje na „razvoj, uspešnost in položaj“ podjetja kaže bistvenost s finančnega vidika, ki v širšem smislu vpliva na vrednost podjetja. Informacije, povezane s podnebjem, bi bilo treba sporočiti, če je to potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja. Ta vidik je po navadi najbolj zanimiv za vlagatelje,

| — | sklicevanje na „učinek dejavnosti [podjetja]“ kaže bistvenost z okoljskega in socialnega vidika. Informacije, povezane s podnebjem, bi bilo treba sporočiti, če je to potrebno za razumevanje zunanjih učinkov podjetja. Ta vidik je po navadi najbolj zanimiv za državljane, potrošnike, zaposlene, poslovne partnerje, skupnosti in organizacije civilne družbe. Vendar pa mora vse več vlagateljev prav tako poznati podnebne vplive podjetij, v katera vlagajo, da bi bolje razumeli in izmerili vplive svojih naložbenih portfeljev na podnebje. |
| --- | --- |

—

sklicevanje na „učinek dejavnosti [podjetja]“ kaže bistvenost z okoljskega in socialnega vidika. Informacije, povezane s podnebjem, bi bilo treba sporočiti, če je to potrebno za razumevanje zunanjih učinkov podjetja. Ta vidik je po navadi najbolj zanimiv za državljane, potrošnike, zaposlene, poslovne partnerje, skupnosti in organizacije civilne družbe. Vendar pa mora vse več vlagateljev prav tako poznati podnebne vplive podjetij, v katera vlagajo, da bi bolje razumeli in izmerili vplive svojih naložbenih portfeljev na podnebje.

Če se podjetja odločijo, da je podnebje s katerega koli od teh dveh vidikov bistveno vprašanje, bi morala razmisliti o uporabi razkritij, predlaganih v teh smernicah.

Ta dva vidika tveganja se v nekaterih primerih že prekrivata, tako pa bo vse verjetneje tudi v prihodnosti. Ker se trgi in javne politike razvijajo v odziv na podnebne spremembe, se bodo pozitivni in/ali negativni vplivi podjetja na podnebje vse bolj preoblikovali v poslovne priložnosti in/ali finančno bistvena tveganja.

Vidik bistvenosti iz direktive o nefinančnem poročanju zajema tako bistvenost s finančnega vidika kot tudi bistvenost z okoljskega in socialnega vidika, medtem ko TCFD upošteva samo bistvenost s finančnega vidika.

Slika 1

Dvojni vidik bistvenosti iz direktive o nefinančnem poročanju v okviru poročanja o informacijah, povezanih s podnebjem

Pri ocenjevanju bistvenosti informacij, povezanih s podnebjem, bi morala podjetja upoštevati dolgoročnejše časovne okvire, kot se po navadi upoštevajo pri finančnih informacijah. Podjetjem se priporoča, naj ne sklepajo prehitro, da podnebje ni bistveno vprašanje, samo zato, ker se nekatera tveganja, povezana s podnebjem, po naravi zdijo dolgoročna.

Pri ocenjevanju bistvenosti informacij, povezanih s podnebjem, bi morala podjetja upoštevati svojo celotno vrednostno verigo, vključno z njenim zgornjim delom, tj. dobavno verigo, in njenim spodnjim delom.

Glede na sistemske in razširjene učinke podnebnih sprememb bo večina podjetij, ki spadajo v področje uporabe Direktive, verjetno sklenila, da je podnebje bistveno vprašanje. Podjetjem, ki sklenejo, da podnebje ni bistveno vprašanje, se priporoča, naj razmislijo o pripravi izjave v zvezi s tem in pojasnijo, kako so sprejela ta sklep.

2.3   Tveganja, odvisnosti in priložnosti, povezani s podnebjem

Tveganja, povezana s podnebjem

V skladu z direktivo o nefinančnem poročanju bi morale informacije, povezane s podnebjem, po potrebi vključevati glavna tveganja za razvoj, uspešnost in položaj podjetja zaradi podnebnih sprememb ter glavna tveganja negativnega vpliva na podnebje zaradi dejavnosti podjetja. Predlagana razkritja v teh smernicah odsevajo oba vidika tveganja.

Če v besedilu ni navedeno drugače, bi bilo treba sklice na tveganja razumeti tako, da se nanašajo na tveganja negativnih vplivov na podjetje (tveganja prehoda, in fizična tveganja – glej spodaj) in tveganja negativnih vplivov na podnebje.

Obe vrsti tveganja – tveganje negativnih vplivov na podjetje in tveganje negativnih vplivov na podnebje – lahko izhajata iz lastnih dejavnosti podjetij in se pojavita v celotni vrednostni verigi, tako v njenem zgornjem delu, tj. v dobavni verigi, kot tudi v njenem spodnjem delu.

1)   Tveganja negativnega vpliva na podnebje

Primeri tveganj negativnega vpliva na podnebje so:

| — | industrijski proizvodni obrat podjetja lahko toplogredne pline izpušča neposredno v ozračje, |
| --- | --- |

—

industrijski proizvodni obrat podjetja lahko toplogredne pline izpušča neposredno v ozračje,

| — | energija, ki jo podjetje kupi za svoje poslovanje, je lahko proizvedena iz fosilnih goriv, |
| --- | --- |

—

energija, ki jo podjetje kupi za svoje poslovanje, je lahko proizvedena iz fosilnih goriv,

| — | izdelek, ki ga proizvaja podjetje, morda zahteva porabo fosilnih goriv, na primer pri avtomobilih, ki delujejo na bencin ali dizelsko gorivo, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga proizvaja podjetje, morda zahteva porabo fosilnih goriv, na primer pri avtomobilih, ki delujejo na bencin ali dizelsko gorivo,

| — | zaradi proizvodnje materialov, ki jih uporablja podjetje, lahko višje v njegovi vrednostni verigi nastajajo emisije toplogrednih plinov. To lahko velja za podjetja, ki v proizvodnih postopkih uporabljajo materiale, kot sta cement ali aluminij. Podobno lahko podjetje, ki proizvaja ali predeluje gozdarske ali kmetijske proizvode, tudi v sektorjih, kot so živilska industrija, industrija oblačil ali lesnopredelovalna industrija, neposredno ali posredno povzroči spremembo rabe zemljišč, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov ter s tem povezanimi emisijami toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

—

zaradi proizvodnje materialov, ki jih uporablja podjetje, lahko višje v njegovi vrednostni verigi nastajajo emisije toplogrednih plinov. To lahko velja za podjetja, ki v proizvodnih postopkih uporabljajo materiale, kot sta cement ali aluminij. Podobno lahko podjetje, ki proizvaja ali predeluje gozdarske ali kmetijske proizvode, tudi v sektorjih, kot so živilska industrija, industrija oblačil ali lesnopredelovalna industrija, neposredno ali posredno povzroči spremembo rabe zemljišč, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov ter s tem povezanimi emisijami toplogrednih plinov.

2)   Tveganje negativnega vpliva na podjetje

Tveganja, ki jih podnebne spremembe pomenijo za finančno uspešnost podjetja, je mogoče razvrstiti kot fizična tveganja ali tveganja prehoda (16).

Tveganja prehoda so tveganja za podjetje, ki izhajajo iz prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam. Med njimi so:

| — | politična tveganja, na primer zaradi zahtev glede energijske učinkovitosti, mehanizmov oblikovanja cen ogljika, ki zvišujejo ceno fosilnih goriv, ali politik za spodbujanje trajnostne rabe zemljišč, |
| --- | --- |

—

politična tveganja, na primer zaradi zahtev glede energijske učinkovitosti, mehanizmov oblikovanja cen ogljika, ki zvišujejo ceno fosilnih goriv, ali politik za spodbujanje trajnostne rabe zemljišč,

| — | pravna tveganja, na primer tveganje sodnih postopkov, če podjetje ni preprečilo ali zmanjšalo škodljivih vplivov na podnebje ali se ni prilagodilo podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

pravna tveganja, na primer tveganje sodnih postopkov, če podjetje ni preprečilo ali zmanjšalo škodljivih vplivov na podnebje ali se ni prilagodilo podnebnim spremembam,

| — | tehnološka tveganja, na primer če tehnologija z manj škodljivim vplivom na podnebje nadomesti tehnologijo, ki podnebju bolj škoduje, |
| --- | --- |

—

tehnološka tveganja, na primer če tehnologija z manj škodljivim vplivom na podnebje nadomesti tehnologijo, ki podnebju bolj škoduje,

| — | tržna tveganja, na primer če se odločitve potrošnikov in poslovnih strank preusmerijo v izdelke in storitve, ki manj škodujejo podnebju, |
| --- | --- |

—

tržna tveganja, na primer če se odločitve potrošnikov in poslovnih strank preusmerijo v izdelke in storitve, ki manj škodujejo podnebju,

| — | tveganja izgube ugleda; podjetje, ki je znano po tem, da škoduje podnebju, na primer težko privabi in ohrani stranke, zaposlene, poslovne partnerje in vlagatelje. |
| --- | --- |

—

tveganja izgube ugleda; podjetje, ki je znano po tem, da škoduje podnebju, na primer težko privabi in ohrani stranke, zaposlene, poslovne partnerje in vlagatelje.

Na splošno bo podjetje z večjim negativnim vplivom na podnebje bolj izpostavljeno tveganjem prehoda.

Fizična tveganja so tveganja za podjetje, ki izhajajo iz fizičnih učinkov podnebnih sprememb (17). Med njimi so:

| — | akutna fizična tveganja, ki nastanejo zaradi posebnih dogodkov, zlasti dogodkov, povezanih z vremenom, kot so nevihte, poplave, požari ali vročinski valovi, ki lahko poškodujejo proizvodne obrate in povzročijo prekinitve v vrednostnih verigah, |
| --- | --- |

—

akutna fizična tveganja, ki nastanejo zaradi posebnih dogodkov, zlasti dogodkov, povezanih z vremenom, kot so nevihte, poplave, požari ali vročinski valovi, ki lahko poškodujejo proizvodne obrate in povzročijo prekinitve v vrednostnih verigah,

| — | kronična fizična tveganja, ki nastanejo zaradi dolgoročnejših sprememb podnebja, kot so spremembe temperature, dvigovanje morske gladine, manjša razpoložljivost vode, izguba biotske raznovrstnosti ter spremembe proizvodne sposobnosti zemljišč in tal. |
| --- | --- |

—

kronična fizična tveganja, ki nastanejo zaradi dolgoročnejših sprememb podnebja, kot so spremembe temperature, dvigovanje morske gladine, manjša razpoložljivost vode, izguba biotske raznovrstnosti ter spremembe proizvodne sposobnosti zemljišč in tal.

Izpostavljenost podjetja fizičnim tveganjem ni neposredno odvisna od tega, ali to podjetje negativno vpliva na podnebje.

Odvisnosti od naravnega, človeškega in socialnega kapitala

Številna podjetja so odvisna od naravnega kapitala (18). Če podnebne spremembe ogrožajo sam naravni kapital, bo podjetje izpostavljeno tveganjem, povezanim s podnebjem, zlasti fizičnim tveganjem. Zato bi morala podjetja pri opredelitvi tveganj, povezanih s podnebjem, in poročanju o njih skrbno preučiti svoje odvisnosti od naravnega kapitala. Kmetijsko proizvodno podjetje je lahko na primer odvisno od različnih naravnih kapitalov, kot so voda, biotska raznovrstnost ter proizvodna sposobnost zemljišč in tal, ki so občutljivi za podnebne spremembe. Od takega podjetja bi se pričakovalo, da bo pri poročanju o tveganjih, povezanih s podnebjem, pojasnilo te odvisnosti.

Številna podjetja so odvisna tudi od človeškega in socialnega kapitala, kot so znanja, spretnosti in motivacija zaposlenih ter stopnja zaupanja zunanjih zainteresiranih strani v podjetje. Podjetja bi morala informacije o človeškem in socialnem kapitalu po potrebi vključiti v svoje poročanje o vprašanjih, povezanih s podnebjem. Zaposleni so na primer lahko ključni za razvoj inovativnih nizkoogljičnih izdelkov in storitev.

Priložnosti, povezane s podnebjem

Podjetja, ki ponujajo izdelke in storitve, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, lahko tveganja, povezana s podnebjem, pogosto spremenijo v priložnosti.

Prilagajanje podnebnim spremembam pomeni predvidevanje škodljivih posledic podnebnih sprememb ter sprejetje ustreznih ukrepov za preprečevanje ali čim večje zmanjšanje škode, ki jo lahko povzročijo. Vključuje poslovne priložnosti, kot so nove tehnologije za učinkovitejšo uporabo omejenih vodnih virov ali izgradnja novih pregrad za varstvo pred poplavami.

Blažitev podnebnih sprememb se nanaša na prizadevanja za zmanjšanje ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov. Primeri poslovnih priložnosti, povezanih z blažitvijo, so obnovljivi viri energije ali razvoj energijsko učinkovitejših stavb in prometnih sistemov.

Taksonomija trajnostnih gospodarskih dejavnosti, ki jo je Komisija predlagala v okviru akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti, je namenjena opredelitvi in razvrstitvi priložnosti, povezanih s podnebjem.

Na sliki 2 je prikazano razmerje med tveganji in priložnostmi, povezanimi s podnebjem.

Slika 2

Tveganja in priložnosti, povezani s podnebjem

Tveganja in priložnosti, povezani s podnebjem, v celotni vrednostni verigi

Podjetja bi morala pri poročanju o tveganjih, odvisnostih in priložnostih, povezanih s podnebjem, upoštevati svojo celotno vrednostno verigo, tj. njen zgornji in spodnji del, če je to ustrezno in sorazmerno. Za podjetja, ki opravljajo proizvodne dejavnosti, to pomeni, da morajo uporabljati pristop življenjskega cikla izdelka, pri katerem se podnebna vprašanja upoštevajo v dobavni verigi in pri pridobivanju surovin, pa tudi med uporabo izdelka in ob koncu njegove življenjske dobe. Podjetja, ki zagotavljajo storitve, vključno s finančnimi, bodo morala prav tako upoštevati vplive dejavnosti, ki jih podpirajo ali olajšujejo, na podnebje.

Če so v vrednostni verigi tudi mala in srednja podjetja, so podjetja pozvana, naj jih podprejo pri zagotavljanju zahtevanih informacij.

2.4   Struktura predlaganih razkritij

V teh smernicah so predlagana razkritja, povezana s podnebjem, za vsakega od petih področij poročanja iz direktive o nefinančnem poročanju, ki so: (a) poslovni model, (b) politike in skrbni pregled, (c) rezultati politik, (d) glavna tveganja in obvladovanje tveganj ter (e) ključni kazalniki uspešnosti.

V smernicah je za vsako področje poročanja opredeljeno omejeno število priporočenih razkritij. Podjetje bi moralo razmisliti o uporabi priporočenih razkritij, kolikor so potrebna za razumevanje njegovega razvoja, uspešnosti in položaja ter učinka njegovih dejavnosti.

Dodatne smernice so navedene po priporočenih razkritjih za vsako področje poročanja. Obsegajo predloge za podrobnejše informacije, ki jih lahko podjetja vključijo kot del priporočenih razkritij. Poleg tega so v Prilogi I zagotovljene dodatne smernice za banke in zavarovalnice.

Podjetja bi morala pri odločanju, ali in v kakšnem obsegu uporabljati priporočena razkritja in podrobnejše predloge iz dodatnih smernic, vključno z dodatnimi smernicami za banke in zavarovalnice iz Priloge I, upoštevati načela dobrega nefinančnega poročanja iz nezavezujočih smernic Komisije za nefinančno poročanje iz leta 2017, vključno z načeli o tem, da morajo biti razkrite informacije: bistvene, poštene, uravnotežene in razumljive, izčrpne, vendar jedrnate.

Obseg s podnebjem povezanih tveganj in priložnosti, ki jih opredeli podjetje, bo pomemben dejavnik pri odločanju, ali in v kakšnem obsegu bo uporabljalo priporočena razkritja in dodatne smernice.

2.5   Skladnost s priznanimi okviri in standardi poročanja

Podjetjem se priporoča, naj informacije razkrivajo v skladu s splošno sprejetimi standardi in okviri poročanja, da bi čim bolj povečala primerljivost za zainteresirane strani. Da bi te smernice prispevale k zbliževanju na ravni EU in svetovni ravni, se sklicujejo na več priznanih okvirov in standardov poročanja.

Vključujejo zlasti priporočena razkritja projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem (TCFD), ki so usklajena z drugimi glavnimi okviri. Razkritja, ki jih priporoča TCFD, so v teh smernicah opredeljena ločeno. V Prilogi II so zahteve o razkritju iz direktive o nefinančnem poročanju primerjane s priporočenimi razkritji TCFD.

Poleg priporočil TCFD se v teh smernicah upoštevajo predvsem standardi in okviri, ki so jih oblikovali pobuda za globalno poročanje (Global Reporting Initiative – GRI), organizacija CDP, odbor za standarde poročanja o podnebnih spremembah (Climate Disclosure Standards Board – CDSB), odbor za računovodske standarde trajnosti (Sustainability Accounting Standards Board – SASB), mednarodni svet za celovito poročanje (International Integrated Reporting Council – IIRC) in sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (19).

3.   PRIPOROČENA RAZKRITJA IN DODATNE SMERNICE

3.1   Poslovni model

Zelo pomembno je, da zainteresirane strani razumejo stališče podjetja o tem, kako podnebne spremembe vplivajo na njegov poslovni model in strategijo ter kako lahko njegove dejavnosti kratko-, srednje- in dolgoročno vplivajo na podnebje. Za ustrezno poročanje o zadevah, povezanih s podnebjem, bodo morala podjetja sprejeti dolgoročnejšo perspektivo od tiste, ki jo po navadi uporabljajo pri finančnem poročanju.

S podnebjem povezana tveganja in priložnosti podjetja bodo odvisni od vrste njegove dejavnosti, njegovih geografskih lokacij in njegovega položaja v prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam.

Podjetja bi morala za ustrezno vključitev možnih posledic podnebnih sprememb v svoje postopke načrtovanja razmisliti o tem, kako se lahko tveganja in priložnosti, povezani s podnebjem, razvijajo ter kakšne posledice lahko imajo za podjetje pod različnimi pogoji. Eden od načinov za oceno takih posledic je uporaba analize scenarijev.

Podjetja, ki svojega poslovnega modela in strategije ne preučijo ustrezno glede na podnebne spremembe, lahko povzročijo negativne učinke na podnebje in izkusijo negativne vplive na poslovanje, na primer na izkaz poslovnega izida, financiranje, prihodnje regulativno breme in „dovoljenje za delovanje“. Po drugi strani lahko opredelitev novih priložnosti, povezanih s podnebjem, okrepi poslovni model in izboljša obete glede dobička podjetja.

Preglednica 1

Razkritje informacij o poslovnem modelu

| Opišite vpliv tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, na poslovni model, strategijo in finančno načrtovanje podjetja. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede strategije.] |
| --- |
| Opišite, kako lahko poslovni model podjetja pozitivno in negativno vpliva na podnebje. |
| Opišite odpornost poslovnega modela in strategije podjetja, pri tem pa upoštevajte različne scenarije, povezane s podnebjem, v različnih časovnih obdobjih, vključno vsaj s scenarijem, v katerem se ozračje segreje za 2 °C ali manj, in scenarijem, v katerem se ozračje segreje za več kot 2 °C. (20) [Zajema priporočilo (c) TCFD glede strategije.] |

Opišite vpliv tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, na poslovni model, strategijo in finančno načrtovanje podjetja. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede strategije.]

Opišite, kako lahko poslovni model podjetja pozitivno in negativno vpliva na podnebje.

Opišite odpornost poslovnega modela in strategije podjetja, pri tem pa upoštevajte različne scenarije, povezane s podnebjem, v različnih časovnih obdobjih, vključno vsaj s scenarijem, v katerem se ozračje segreje za 2 °C ali manj, in scenarijem, v katerem se ozračje segreje za več kot 2 °C. (20) [Zajema priporočilo (c) TCFD glede strategije.]

Dodatne smernice:

| — | opišite morebitne spremembe v poslovnem modelu in strategiji podjetja za obravnavo tveganj prehoda in fizičnih tveganj ter za izkoriščanje poslovnih priložnosti, povezanih s podnebjem, |
| --- | --- |

—

opišite morebitne spremembe v poslovnem modelu in strategiji podjetja za obravnavo tveganj prehoda in fizičnih tveganj ter za izkoriščanje poslovnih priložnosti, povezanih s podnebjem,

| — | opišite odvisnost podjetja od naravnega kapitala, kot so voda, zemljišča, ekosistemi ali biotska raznovrstnost, ki so ogroženi zaradi podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

—

opišite odvisnost podjetja od naravnega kapitala, kot so voda, zemljišča, ekosistemi ali biotska raznovrstnost, ki so ogroženi zaradi podnebnih sprememb,

| — | opišite, kako bodo morebitne spremembe v poslovnem modelu in strategiji podjetja za obravnavo blažitve podnebnih sprememb in/ali prilagajanja le-tem spremenile potrebe podjetja po človeškem kapitalu, |
| --- | --- |

—

opišite, kako bodo morebitne spremembe v poslovnem modelu in strategiji podjetja za obravnavo blažitve podnebnih sprememb in/ali prilagajanja le-tem spremenile potrebe podjetja po človeškem kapitalu,

| — | opišite priložnosti, povezane z učinkovito rabo virov in prihranki pri stroških, sprejetjem virov energije z nizkimi emisijami, razvojem novih izdelkov in storitev, dostopom do novih trgov in krepitvijo odpornosti v vrednostni verigi, |
| --- | --- |

—

opišite priložnosti, povezane z učinkovito rabo virov in prihranki pri stroških, sprejetjem virov energije z nizkimi emisijami, razvojem novih izdelkov in storitev, dostopom do novih trgov in krepitvijo odpornosti v vrednostni verigi,

| — | razkrijte, kako je podjetje izbralo scenarije, |
| --- | --- |

—

razkrijte, kako je podjetje izbralo scenarije,

| — | opišite, kako dejavnosti podjetja z emisijami toplogrednih plinov prispevajo k podnebnim spremembam, vključno s krčenjem ali degradacijo gozdov ali spremembami rabe zemljišč. |
| --- | --- |

—

opišite, kako dejavnosti podjetja z emisijami toplogrednih plinov prispevajo k podnebnim spremembam, vključno s krčenjem ali degradacijo gozdov ali spremembami rabe zemljišč.

3.2   Politike in postopki skrbnega pregleda

Sistemi upravljanja in nadzora so ključni za zagotovitev, da zainteresirane strani razumejo trdnost pristopa podjetja k vprašanjem, povezanim s podnebjem. Z informacijami o sodelovanju upravnega odbora in vodstvenih delavcev, zlasti o njihovih ustreznih odgovornostih v zvezi s podnebnimi spremembami, se zainteresirane strani seznanijo z ravnjo ozaveščenosti podjetja o vprašanjih, povezanih s podnebjem. Pri opisovanju vloge upravnega odbora se lahko podjetje sklicuje na morebitno izjavo o upravljanju, ki jo mora objaviti.

Zainteresirane strani lahko zanimajo tudi politike podjetja in morebitni cilji, povezani z njimi, ki dokazujejo zavezanost podjetja k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju le-tem, zanimajo pa jih lahko tudi postopki skrbnega pregleda podjetja. Te informacije bodo zainteresiranim stranem pomagale razumeti sposobnost podjetja, da posluje tako, da čim bolj zmanjša tveganje, povezano s podnebjem, omeji negativne vplive na podnebje in čim bolj poveča pozitivne učinke v celotni vrednostni verigi.

Politike in postopki, s katerimi se obravnavajo teme, povezane s podnebjem, so lahko ločeni od drugih politik in operativnih postopkov ali vključeni vanje. Postopki skrbnega pregleda, pri katerih se upošteva podnebje, se lahko na primer vključijo v okvir podjetja za obvladovanje tveganja. Podjetje bo morda želelo pojasniti svoj pristop k reševanju vprašanj, povezanih s podnebjem, in razloge za izbiro tega pristopa.

Preglednica 2

Razkritje informacij o politikah in postopkih skrbnega pregleda

| Opišite vse politike podjetja, povezane s podnebjem, vključno z morebitno politiko blažitve podnebnih sprememb ali prilagajanja le-tem. |
| --- |
| Opišite vse cilje, povezane s podnebjem, ki jih je podjetje določilo v okviru svojih politik, zlasti vse cilje glede emisij toplogrednih plinov, ter kako so cilji podjetja povezani z nacionalnimi in mednarodnimi cilji ter zlasti s Pariškim sporazumom. |
| Opišite nadzor tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, ki ga izvaja upravni odbor. [Zajema priporočilo (a) TCFD glede upravljanja.] |
| Opišite vlogo vodstva pri ocenjevanju in upravljanju tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, ter pojasnite razloge za pristop. [Zajema priporočilo b) TCFD glede upravljanja.] |

Opišite vse politike podjetja, povezane s podnebjem, vključno z morebitno politiko blažitve podnebnih sprememb ali prilagajanja le-tem.

Opišite vse cilje, povezane s podnebjem, ki jih je podjetje določilo v okviru svojih politik, zlasti vse cilje glede emisij toplogrednih plinov, ter kako so cilji podjetja povezani z nacionalnimi in mednarodnimi cilji ter zlasti s Pariškim sporazumom.

Opišite nadzor tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, ki ga izvaja upravni odbor. [Zajema priporočilo (a) TCFD glede upravljanja.]

Opišite vlogo vodstva pri ocenjevanju in upravljanju tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, ter pojasnite razloge za pristop. [Zajema priporočilo b) TCFD glede upravljanja.]

Dodatne smernice:

| — | opišite vključenost podjetja v vrednostno verigo na področju vprašanj, povezanih s podnebjem, ter pojasnite, kako s partnerji višje in nižje v verigi sodeluje pri spodbujanju blažitve podnebnih sprememb in/ali prilagajanja le-tem, |
| --- | --- |

—

opišite vključenost podjetja v vrednostno verigo na področju vprašanj, povezanih s podnebjem, ter pojasnite, kako s partnerji višje in nižje v verigi sodeluje pri spodbujanju blažitve podnebnih sprememb in/ali prilagajanja le-tem,

| — | pojasnite, kako so vprašanja, povezana s podnebjem, vključena v operativne postopke odločanja podjetja, |
| --- | --- |

—

pojasnite, kako so vprašanja, povezana s podnebjem, vključena v operativne postopke odločanja podjetja,

| — | opišite morebitno sodelovanje podjetja na področju javne politike glede vprašanj, povezanih s podnebjem, vključno s članstvom v katerih koli ustreznih organizacijah ali interesnih skupinah, |
| --- | --- |

—

opišite morebitno sodelovanje podjetja na področju javne politike glede vprašanj, povezanih s podnebjem, vključno s članstvom v katerih koli ustreznih organizacijah ali interesnih skupinah,

| — | navedite, ali ima podjetje dostop do strokovnega znanja o vprašanjih, povezanih s podnebjem, iz notranjih in/ali zunanjih virov, ter opišite načine in ravni dostopa do tega znanja (predvsem na ravni upravnega odbora in vodstvenih delavcev), |
| --- | --- |

—

navedite, ali ima podjetje dostop do strokovnega znanja o vprašanjih, povezanih s podnebjem, iz notranjih in/ali zunanjih virov, ter opišite načine in ravni dostopa do tega znanja (predvsem na ravni upravnega odbora in vodstvenih delavcev),

| — | opišite vse politike glede zaposlenih, povezane s podnebjem, na primer naložbe v znanja in spretnosti, potrebne za prehod na nizkoogljične tehnologije, ali ukrepe za zagotovitev, da lahko zaposleni v spreminjajočem se podnebju varno opravljajo svoje naloge, |
| --- | --- |

—

opišite vse politike glede zaposlenih, povezane s podnebjem, na primer naložbe v znanja in spretnosti, potrebne za prehod na nizkoogljične tehnologije, ali ukrepe za zagotovitev, da lahko zaposleni v spreminjajočem se podnebju varno opravljajo svoje naloge,

| — | opišite, ali in kako politika prejemkov podjetja upošteva uspešnost v zvezi s podnebjem, vključno z uspešnostjo glede na zastavljene cilje, |
| --- | --- |

—

opišite, ali in kako politika prejemkov podjetja upošteva uspešnost v zvezi s podnebjem, vključno z uspešnostjo glede na zastavljene cilje,

| — | razkrijte vse cilje v zvezi z energijo, ki jih je podjetje določilo v okviru svojih politik (glej oddelek 3.5), |
| --- | --- |

—

razkrijte vse cilje v zvezi z energijo, ki jih je podjetje določilo v okviru svojih politik (glej oddelek 3.5),

| — | pojasnite razloge za izbiro morebitnih ciljev, povezanih s podnebjem, ki jih uporablja podjetje, |
| --- | --- |

—

pojasnite razloge za izbiro morebitnih ciljev, povezanih s podnebjem, ki jih uporablja podjetje,

| — | v primeru podjetij v sektorju rabe zemljišč opišite vse cilje, povezane s „ponori“ toplogrednih plinov (absorpcijo toplogrednih plinov). |
| --- | --- |

—

v primeru podjetij v sektorju rabe zemljišč opišite vse cilje, povezane s „ponori“ toplogrednih plinov (absorpcijo toplogrednih plinov).

3.3   Rezultati

Razkritje rezultatov politik, povezanih s podnebjem, zainteresiranim stranem pomaga spremljati in oceniti razvoj, položaj, uspešnost in učinek podjetja zaradi njegovih politik. Podjetje z ocenjevanjem uspešnosti prek določanja ciljev in poročanja na njihovi podlagi dokazuje doslednost svoje strategije, ukrepov in odločitev v zvezi s podnebnimi spremembami.

Kvantitativni vidiki, kot so kazalniki, na katerih temeljijo analize, so zajeti v oddelku 3.5 Ključni kazalniki uspešnosti teh smernic.

Preglednica 3

Razkritje rezultatov

| Opišite rezultate politike podjetja na področju podnebnih sprememb, vključno z uspešnostjo podjetja glede na uporabljene kazalnike in zastavljene cilje za upravljanje tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem. [Zajema priporočilo (c) TCFD glede metrik in ciljev]. |
| --- |
| Opišite gibanje emisij toplogrednih plinov glede na zastavljene cilje in s tem povezana tveganja skozi čas. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede metrik in ciljev]. |

Opišite rezultate politike podjetja na področju podnebnih sprememb, vključno z uspešnostjo podjetja glede na uporabljene kazalnike in zastavljene cilje za upravljanje tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem. [Zajema priporočilo (c) TCFD glede metrik in ciljev].

Opišite gibanje emisij toplogrednih plinov glede na zastavljene cilje in s tem povezana tveganja skozi čas. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede metrik in ciljev].

Dodatne smernice:

| — | opišite, kako uspešnost podjetja v zvezi s podnebjem vpliva na njegovo finančno uspešnost, pri tem pa se po možnosti sklicujte na ključne finančne kazalnike uspešnosti. |
| --- | --- |

—

opišite, kako uspešnost podjetja v zvezi s podnebjem vpliva na njegovo finančno uspešnost, pri tem pa se po možnosti sklicujte na ključne finančne kazalnike uspešnosti.

3.4   Glavna tveganja in njihovo obvladovanje

Za vlagatelje in druge zainteresirane strani je zelo pomembno, da vedo, kako podjetje opredeljuje tveganja, povezana s podnebjem, katera glavna tveganja je opredelilo in kako jih obvladuje.

Razkritja informacij o tveganjih bi morala vključevati tveganja, da bo podjetje negativno vplivalo na podnebje, in tveganja, da bodo podnebne spremembe negativno vplivale na podjetje (tveganja prehoda in fizična tveganja), ter informacije o tem, ali in kako sta ti dve vrsti tveganj povezani. Podjetjem se svetuje, naj pri odločanju, katere informacije v zvezi s tveganji razkriti, upoštevajo opredelitve tveganj iz oddelka 2.3.

Podjetja bi morala pri razkrivanju informacij o tveganjih, povezanih s podnebjem, upoštevati dolgoročnejše časovne okvire, kot jih po navadi uporabljajo za finančna tveganja.

Zaradi vrzeli v podatkih in metodologijah je v nekaterih primerih morda težko predložiti kvantitativne informacije o tveganjih, povezanih s podnebjem, zlasti v zvezi z daljšimi časovnimi obdobji. V takih primerih se podjetjem priporoča, naj predložijo kvalitativne informacije, dokler niso te težave s podatki in metodologijami ustrezno odpravljene.

Preglednica 4

Razkritje informacij o glavnih tveganjih in njihovem obvladovanju

| Opišite postopke podjetja za opredelitev in ocenjevanje tveganj, povezanih s podnebjem, v kratko-, srednje- in dolgoročnem časovnem okviru ter razkrijte, kako podjetje opredeljuje kratko-, srednje- in dolgoročni časovni okvir (21). [Zajema priporočilo (a) TCFD glede obvladovanja tveganja.] |
| --- |
| Opišite glavna tveganja, povezana s podnebjem, ki jih je podjetje v kratko-, srednje- in dolgoročnem časovnem okviru opredelilo v celotni vrednostni verigi, ter vse predpostavke, sprejete pri opredelitvi teh tveganj. [Zajema priporočilo (a) TCFD glede strategije.] Ta opis bi moral vključevati glavna tveganja, ki izhajajo iz morebitnih odvisnosti od naravnega kapitala, ki ga ogrožajo podnebne spremembe, kot so voda, zemljišča, ekosistemi ali biotska raznovrstnost. |
| Opišite postopke za obvladovanje tveganj, povezanih s podnebjem (kako se sprejemajo odločitve za zmanjšanje, prenos, sprejemanje ali nadzor teh tveganj, če je ustrezno), in kako podjetje obvladuje posebna tveganja, povezana s podnebjem, ki jih je opredelilo. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede obvladovanja tveganja.] |
| Opišite, kako so postopki za opredelitev, ocenjevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebjem, vključeni v splošno obvladovanje tveganj podjetja. [Zajema priporočilo (c) TCFD glede obvladovanja tveganja.] Pomemben vidik tega opisa je, kako podjetje določa relativni pomen tveganj, povezanih s podnebjem, glede na druga tveganja. |

Opišite postopke podjetja za opredelitev in ocenjevanje tveganj, povezanih s podnebjem, v kratko-, srednje- in dolgoročnem časovnem okviru ter razkrijte, kako podjetje opredeljuje kratko-, srednje- in dolgoročni časovni okvir (21). [Zajema priporočilo (a) TCFD glede obvladovanja tveganja.]

Opišite glavna tveganja, povezana s podnebjem, ki jih je podjetje v kratko-, srednje- in dolgoročnem časovnem okviru opredelilo v celotni vrednostni verigi, ter vse predpostavke, sprejete pri opredelitvi teh tveganj. [Zajema priporočilo (a) TCFD glede strategije.] Ta opis bi moral vključevati glavna tveganja, ki izhajajo iz morebitnih odvisnosti od naravnega kapitala, ki ga ogrožajo podnebne spremembe, kot so voda, zemljišča, ekosistemi ali biotska raznovrstnost.

Opišite postopke za obvladovanje tveganj, povezanih s podnebjem (kako se sprejemajo odločitve za zmanjšanje, prenos, sprejemanje ali nadzor teh tveganj, če je ustrezno), in kako podjetje obvladuje posebna tveganja, povezana s podnebjem, ki jih je opredelilo. [Zajema priporočilo (b) TCFD glede obvladovanja tveganja.]

Opišite, kako so postopki za opredelitev, ocenjevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebjem, vključeni v splošno obvladovanje tveganj podjetja. [Zajema priporočilo (c) TCFD glede obvladovanja tveganja.] Pomemben vidik tega opisa je, kako podjetje določa relativni pomen tveganj, povezanih s podnebjem, glede na druga tveganja.

Dodatne smernice:

| — | opišite vse ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jih je podjetje sprejelo v okviru postopka obvladovanja tveganja, |
| --- | --- |

—

opišite vse ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jih je podjetje sprejelo v okviru postopka obvladovanja tveganja,

| — | glavna tveganja, povezana s podnebjem, podrobno razčlenite po poslovnih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

glavna tveganja, povezana s podnebjem, podrobno razčlenite po poslovnih dejavnostih,

| — | glavna tveganja, povezana s podnebjem, podrobno razčlenite po geografskih lokacijah, |
| --- | --- |

—

glavna tveganja, povezana s podnebjem, podrobno razčlenite po geografskih lokacijah,

| — | opredelite lokacije, ključne za vrednostne verige, vključno z dejavnostmi, dobavitelji in trgi, |
| --- | --- |

—

opredelite lokacije, ključne za vrednostne verige, vključno z dejavnostmi, dobavitelji in trgi,

| — | opišite, kako podjetje določi in uporablja omejitve za tveganja, povezana s podnebjem, vključno z morebitnimi sprožilci, ki se uporabljajo za opozarjanje vodstva na vprašanja, |
| --- | --- |

—

opišite, kako podjetje določi in uporablja omejitve za tveganja, povezana s podnebjem, vključno z morebitnimi sprožilci, ki se uporabljajo za opozarjanje vodstva na vprašanja,

| — | opišite postopke za prednostno razvrščanje tveganj, povezanih s podnebjem, vključno z vsemi uporabljenimi pragovi, in navedite, katera tveganja v celotni vrednostni verigi se štejejo za najpomembnejša, |
| --- | --- |

—

opišite postopke za prednostno razvrščanje tveganj, povezanih s podnebjem, vključno z vsemi uporabljenimi pragovi, in navedite, katera tveganja v celotni vrednostni verigi se štejejo za najpomembnejša,

| — | razvrstite glavna tveganja, ki jih podnebne spremembe pomenijo za finančno uspešnost podjetja, glede na to, ali so tveganja prehoda (politična, pravna, tehnološka in tržna tveganja ter tveganja izgube ugleda) ali fizična tveganja (akutna in kronična tveganja), |
| --- | --- |

—

razvrstite glavna tveganja, ki jih podnebne spremembe pomenijo za finančno uspešnost podjetja, glede na to, ali so tveganja prehoda (politična, pravna, tehnološka in tržna tveganja ter tveganja izgube ugleda) ali fizična tveganja (akutna in kronična tveganja),

| — | razkrijte vsako evidentiranje tveganj, ki vključuje vprašanja, povezana s podnebjem, |
| --- | --- |

—

razkrijte vsako evidentiranje tveganj, ki vključuje vprašanja, povezana s podnebjem,

| — | navedite opredelitve uporabljenih izrazov v zvezi s tveganji ali sklice na obstoječe uporabljene okvire za razvrstitev tveganj, |
| --- | --- |

—

navedite opredelitve uporabljenih izrazov v zvezi s tveganji ali sklice na obstoječe uporabljene okvire za razvrstitev tveganj,

| — | opišite pogostost pregledov in analiz v zvezi z opredelitvijo in ocenjevanjem tveganj, |
| --- | --- |

—

opišite pogostost pregledov in analiz v zvezi z opredelitvijo in ocenjevanjem tveganj,

| — | opišite povezave med glavnimi tveganji, povezanimi s podnebjem, in ključnimi finančnimi kazalniki uspešnosti, |
| --- | --- |

—

opišite povezave med glavnimi tveganji, povezanimi s podnebjem, in ključnimi finančnimi kazalniki uspešnosti,

| — | razkrijte, kako se scenariji in/ali interno oblikovanje cen ogljika uporabljajo za ukrepe za obvladovanje tveganja, kot so blažitev, prenos ali prilagajanje, |
| --- | --- |

—

razkrijte, kako se scenariji in/ali interno oblikovanje cen ogljika uporabljajo za ukrepe za obvladovanje tveganja, kot so blažitev, prenos ali prilagajanje,

| — | razkrijte finančne učinke ekstremnih vremenskih dogodkov, vključno z morebitnimi kazalniki v zvezi z dnevi prekinitev poslovanja in s tem povezanimi stroški, stroški popravil, oslabitvijo osnovnih sredstev, prekinitvami vrednostne verige in izgubljenimi prihodki, |
| --- | --- |

—

razkrijte finančne učinke ekstremnih vremenskih dogodkov, vključno z morebitnimi kazalniki v zvezi z dnevi prekinitev poslovanja in s tem povezanimi stroški, stroški popravil, oslabitvijo osnovnih sredstev, prekinitvami vrednostne verige in izgubljenimi prihodki,

| — | opišite, kako spremenljivost vremena vpliva na uspešnost podjetja, zlasti za podjetja, občutljiva za spremenljivost temperature in padavin. |
| --- | --- |

—

opišite, kako spremenljivost vremena vpliva na uspešnost podjetja, zlasti za podjetja, občutljiva za spremenljivost temperature in padavin.

3.5   Ključni kazalniki uspešnosti

Podjetja bi morala v skladu z direktivo o nefinančnem poročanju razkriti ključne kazalnike uspešnosti, pomembne za posamezne dejavnosti. Razmisliti bi morala o uporabi kazalnikov za podporo drugim razkritjem, povezanim s podnebjem, kot so razkritja v zvezi z rezultati ali glavnimi tveganji in njihovim obvladovanjem, ter za omogočanje združevanja in primerljivosti med podjetji in jurisdikcijami. Kazalnike bi bilo treba vključiti v druga razkritja, da se podpre in pojasni opis. Vendar pa se objava dodatne preglednice, v kateri so vsi kazalniki predstavljeni na enem mestu, prav tako šteje za dobro prakso.

Da bi podjetja izpolnila pričakovanja TCFD, bi morala razkriti kazalnike in cilje, ki jih uporabljajo za ocenjevanje tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, v skladu s svojo strategijo in postopki obvladovanja tveganja. [Zajema priporočilo a) TCFD glede metrik in ciljev.]

Ponovljivost in zanesljivost podatkov sta ključni za zmožnost uporabe informacij v postopkih odločanja. Podjetja bi morala zagotoviti opis in morebitne spremembe metodologij, uporabljenih za izračun ali oceno kazalnikov, če niso očitne.

Priporočeni kazalniki
   (22)

Podjetja bi morala ob upoštevanju svoje ocene bistvenosti in da bi omogočila večjo primerljivost razkritij nefinančnih informacij s strani podjetij razmisliti o razkritju kazalnikov v tem oddelku.

Emisije toplogrednih plinov

Ta oddelek vsebuje štiri različne kazalnike emisij toplogrednih plinov: neposredne emisije toplogrednih plinov; posredne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji pridobljene in porabljene električne energije, pare, toplote ali hlajenja; vse druge posredne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo v vrednostni verigi podjetja, ki poroča; in cilj glede absolutnih emisij toplogrednih plinov. Podjetja, ki se odločijo uporabiti kateri koli ali vse te kazalnike, bi morala:

| — | izračunati svoje emisije toplogrednih plinov v skladu z metodologijo iz protokola o toplogrednih plinih ali standardom ISO 14064-1:2018 in, če je ustrezno, v skladu s Priporočilom Komisije 2013/179/EU o skupnih metodah za merjenje učinkov toplogrednih plinov na podlagi pristopa celotnega življenjskega kroga (okoljski odtis organizacij in okoljski odtis izdelkov). To bo omogočilo združevanje in primerljivost med podjetji in jurisdikcijami; |
| --- | --- |

—

izračunati svoje emisije toplogrednih plinov v skladu z metodologijo iz protokola o toplogrednih plinih ali standardom ISO 14064-1:2018 in, če je ustrezno, v skladu s Priporočilom Komisije 2013/179/EU o skupnih metodah za merjenje učinkov toplogrednih plinov na podlagi pristopa celotnega življenjskega kroga (okoljski odtis organizacij in okoljski odtis izdelkov). To bo omogočilo združevanje in primerljivost med podjetji in jurisdikcijami;

| — | navesti status preverjanja/zagotovila tretje strani, ki se nanaša na njihove sporočene emisije toplogrednih plinov obsega 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

—

navesti status preverjanja/zagotovila tretje strani, ki se nanaša na njihove sporočene emisije toplogrednih plinov obsega 1, 2 in 3.

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neposredne emisije toplogrednih plinov iz virov, ki so v lasti podjetja ali pod njegovim nadzorom (obseg 1) | Metrične tone CO2e (23) | 270 900 tCO2e | Ta ključni kazalnik uspešnosti zagotavlja, da podjetja natančno merijo svoje ogljične odtise zaradi neposrednih emisij. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, SASB, EMAS | Sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS)
  Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala razkriti 100 % svojih emisij toplogrednih plinov obsega 1. To bo pomagalo izboljšati kakovost poročanja drugih podjetij o emisijah toplogrednih plinov. Če podjetje za delež svojih emisij toplogrednih plinov obsega 1 ne more zbrati zanesljivih podatkov, bi moralo za ta delež oblikovati razumno oceno, da bi dobilo vrednost za 100 % emisij. V tem primeru bi moralo podjetje razkriti tudi (1) odstotek emisij, za katere so bili zbrani zanesljivi podatki, in odstotek ocenjenih emisij, (2) razloge, zakaj za delež emisij ni bilo mogoče zbrati zanesljivih podatkov, ter (3) metodologijo, uporabljeno za oceno deleža emisij, za katere ni bilo mogoče zbrati zanesljivih podatkov, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Neposredne emisije toplogrednih plinov iz virov, ki so v lasti podjetja ali pod njegovim nadzorom (obseg 1)

Metrične tone CO2e (23)

270 900 tCO2e

Ta ključni kazalnik uspešnosti zagotavlja, da podjetja natančno merijo svoje ogljične odtise zaradi neposrednih emisij.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, SASB, EMAS

Sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS)

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala razkriti 100 % svojih emisij toplogrednih plinov obsega 1. To bo pomagalo izboljšati kakovost poročanja drugih podjetij o emisijah toplogrednih plinov. Če podjetje za delež svojih emisij toplogrednih plinov obsega 1 ne more zbrati zanesljivih podatkov, bi moralo za ta delež oblikovati razumno oceno, da bi dobilo vrednost za 100 % emisij. V tem primeru bi moralo podjetje razkriti tudi (1) odstotek emisij, za katere so bili zbrani zanesljivi podatki, in odstotek ocenjenih emisij, (2) razloge, zakaj za delež emisij ni bilo mogoče zbrati zanesljivih podatkov, ter (3) metodologijo, uporabljeno za oceno deleža emisij, za katere ni bilo mogoče zbrati zanesljivih podatkov,

| — | kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju razčlenitve emisij toplogrednih plinov obsega 1 po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih. Primer: emisije toplogrednih plinov obsega 1 v državi/regiji X 42 260 tCO2e, v državi/regiji Y 54 180 tCO2e. |
| --- | --- |

—

kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju razčlenitve emisij toplogrednih plinov obsega 1 po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih. Primer: emisije toplogrednih plinov obsega 1 v državi/regiji X 42 260 tCO2e, v državi/regiji Y 54 180 tCO2e.

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posredne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji pridobljene in porabljene električne energije, pare, toplote ali hlajenja (skupaj imenovani „električna energija“) (obseg 2) | Metrične tone CO2e | 632 400 tCO2e | Ta ključni kazalnik uspešnosti zagotavlja, da podjetja merijo emisije zaradi kupljene ali pridobljene električne energije, pare, toplote in hlajenja. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala po potrebi navesti, ali znotraj njihovih izbranih meja poročanja obstajajo kakršni koli viri (npr. objekti, posebni toplogredni plini, dejavnosti, geografska območja itd.) emisij toplogrednih plinov obsega 2, za katere ni bilo mogoče zbrati podatkov o emisijah toplogrednih plinov ali jih oceniti, ter razloge za to, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Posredne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji pridobljene in porabljene električne energije, pare, toplote ali hlajenja (skupaj imenovani „električna energija“) (obseg 2)

Metrične tone CO2e

632 400 tCO2e

Ta ključni kazalnik uspešnosti zagotavlja, da podjetja merijo emisije zaradi kupljene ali pridobljene električne energije, pare, toplote in hlajenja.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala po potrebi navesti, ali znotraj njihovih izbranih meja poročanja obstajajo kakršni koli viri (npr. objekti, posebni toplogredni plini, dejavnosti, geografska območja itd.) emisij toplogrednih plinov obsega 2, za katere ni bilo mogoče zbrati podatkov o emisijah toplogrednih plinov ali jih oceniti, ter razloge za to,

| — | kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju razčlenitve emisij toplogrednih plinov obsega 2 po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih. Primer: emisije toplogrednih plinov obsega 2 v državi/regiji X 98 654 tCO2e, v državi/regiji Y EU: 126 480 tCO2e. |
| --- | --- |

—

kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju razčlenitve emisij toplogrednih plinov obsega 2 po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih. Primer: emisije toplogrednih plinov obsega 2 v državi/regiji X 98 654 tCO2e, v državi/regiji Y EU: 126 480 tCO2e.

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vse posredne emisije toplogrednih plinov (ki niso vključene v obseg 2), ki nastanejo v vrednostni verigi podjetja, ki poroča, vključno z emisijami višje in nižje v verigi (obseg 3) | Metrične tone CO2e | 4 383 000 tCO2e | Pri večini podjetij emisije večinoma nastajajo posredno zaradi dejavnosti v vrednostni verigi. Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga oceniti temeljitost postopkov podjetij za obračunavanje in razumeti, kako podjetja analizirajo svoje emisijske odtise. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Dodatne smernice:







  — | pri obsegu 3 bi bilo treba upoštevati emisije zaradi dejavnosti, ki so glede na lastne dejavnosti podjetja „nižje“ in „višje“ v verigi, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Vse posredne emisije toplogrednih plinov (ki niso vključene v obseg 2), ki nastanejo v vrednostni verigi podjetja, ki poroča, vključno z emisijami višje in nižje v verigi (obseg 3)

Metrične tone CO2e

4 383 000 tCO2e

Pri večini podjetij emisije večinoma nastajajo posredno zaradi dejavnosti v vrednostni verigi. Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga oceniti temeljitost postopkov podjetij za obračunavanje in razumeti, kako podjetja analizirajo svoje emisijske odtise.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 305; okvir CDSB, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Dodatne smernice:

—

pri obsegu 3 bi bilo treba upoštevati emisije zaradi dejavnosti, ki so glede na lastne dejavnosti podjetja „nižje“ in „višje“ v verigi,

| — | podjetja ne bi smela izključiti nobene dejavnosti, ki bi ogrozila ustreznost sporočene evidence emisij toplogrednih plinov obsega 3. Standard za obračunavanje emisij iz vrednostne verige podjetij (obseg 3) in poročanje o njih iz protokola o toplogrednih plinih ter Priloga H k standardu ISO 14064-1:2018 določata merila za ugotavljanje ustreznosti. Podjetja bi morala pojasniti morebitno izključitev kategorij iz razkritja emisij toplogrednih plinov obsega 3. Če so v vrednostni verigi tudi mala in srednja podjetja, so podjetja pozvana, naj jih podprejo pri zagotavljanju zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

—

podjetja ne bi smela izključiti nobene dejavnosti, ki bi ogrozila ustreznost sporočene evidence emisij toplogrednih plinov obsega 3. Standard za obračunavanje emisij iz vrednostne verige podjetij (obseg 3) in poročanje o njih iz protokola o toplogrednih plinih ter Priloga H k standardu ISO 14064-1:2018 določata merila za ugotavljanje ustreznosti. Podjetja bi morala pojasniti morebitno izključitev kategorij iz razkritja emisij toplogrednih plinov obsega 3. Če so v vrednostni verigi tudi mala in srednja podjetja, so podjetja pozvana, naj jih podprejo pri zagotavljanju zahtevanih informacij.

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cilj glede absolutnih emisij toplogrednih plinov | Doseženo število metričnih ton CO2e ali odstotno zmanjšanja glede na referenčno leto | 20-odstotno zmanjšanje absolutnih emisij, enakovredno zmanjšanju za 1 500 000 tCO2e do leta 2025 glede na referenčno leto 2018 | Z določitvijo ciljev se zagotovita usmeritev in struktura okoljske strategije. Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga razumeti zaveze podjetja k zmanjšanju emisij ter kaže, ali ima podjetje cilj, v smeri katerega usklajuje in usmerja svoja prizadevanja v zvezi z emisijami. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 305; okvir CDSB, SASB, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala opisati, ali se njihovi cilji v celoti ali delno nanašajo na emisije toplogrednih plinov obsega 1, obsega 2 in/ali obsega 3, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Cilj glede absolutnih emisij toplogrednih plinov

Doseženo število metričnih ton CO2e ali odstotno zmanjšanja glede na referenčno leto

20-odstotno zmanjšanje absolutnih emisij, enakovredno zmanjšanju za 1 500 000 tCO2e do leta 2025 glede na referenčno leto 2018

Z določitvijo ciljev se zagotovita usmeritev in struktura okoljske strategije. Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga razumeti zaveze podjetja k zmanjšanju emisij ter kaže, ali ima podjetje cilj, v smeri katerega usklajuje in usmerja svoja prizadevanja v zvezi z emisijami.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 305; okvir CDSB, SASB, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala opisati, ali se njihovi cilji v celoti ali delno nanašajo na emisije toplogrednih plinov obsega 1, obsega 2 in/ali obsega 3,

| — | podjetja bi morala opisati gibanje emisij toplogrednih plinov glede na zastavljene cilje (glej oddelek 3.3 Rezultati), |
| --- | --- |

—

podjetja bi morala opisati gibanje emisij toplogrednih plinov glede na zastavljene cilje (glej oddelek 3.3 Rezultati),

| — | podjetja bi morala razmisliti o določitvi ciljev za leto 2025 ali 2030 in jih vsakih pet let pregledati. Zaradi uskladitve s Pariškim sporazumom bi lahko razmislila tudi o določitvi cilja za leto 2050, |
| --- | --- |

—

podjetja bi morala razmisliti o določitvi ciljev za leto 2025 ali 2030 in jih vsakih pet let pregledati. Zaradi uskladitve s Pariškim sporazumom bi lahko razmislila tudi o določitvi cilja za leto 2050,

| — | kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju ciljev glede emisij toplogrednih plinov po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih, |
| --- | --- |

—

kjer je ustrezno, bi morala podjetja razmisliti o razkritju ciljev glede emisij toplogrednih plinov po državah ali regijah (vključno z EU), po poslovnih dejavnostih in po odvisnih podjetjih,

| — | podjetja lahko razmislijo o razkritju dodatnega cilja zmanjšanja intenzivnosti, izraženega v metričnih tonah CO2e na poslovno metriko ali kot odstotno zmanjšanje vrednosti metrike intenzivnosti glede na referenčno leto (npr. 8-odstotno zmanjšanje relativnih emisij, ki ustreza zmanjšanju za 350 tCO2e na vsak milijon EUR prometa do leta 2025 glede na referenčno leto 2018). |
| --- | --- |

—

podjetja lahko razmislijo o razkritju dodatnega cilja zmanjšanja intenzivnosti, izraženega v metričnih tonah CO2e na poslovno metriko ali kot odstotno zmanjšanje vrednosti metrike intenzivnosti glede na referenčno leto (npr. 8-odstotno zmanjšanje relativnih emisij, ki ustreza zmanjšanju za 350 tCO2e na vsak milijon EUR prometa do leta 2025 glede na referenčno leto 2018).

Energija

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna poraba in/ali proizvodnja energije iz obnovljivih in neobnovljivih virov | MWh | 292 221 MWh porabljene energije iz obnovljivih virov;
  1 623 453 MWh porabljene energije iz neobnovljivih virov | Poraba in proizvodnja energije pomenita pomemben delež emisij toplogrednih plinov. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 302; okvir CDSB, SASB, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti |
| Dodatne smernice:







  — | goriva, ki se porabijo kot surovine, ne izgorevajo za energetske namene in se ne bi smela vključiti v izračune za ta kazalnik, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Skupna poraba in/ali proizvodnja energije iz obnovljivih in neobnovljivih virov

MWh

292 221 MWh porabljene energije iz obnovljivih virov;

1 623 453 MWh porabljene energije iz neobnovljivih virov

Poraba in proizvodnja energije pomenita pomemben delež emisij toplogrednih plinov.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standard GRI 302; okvir CDSB, SASB, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti

Dodatne smernice:

—

goriva, ki se porabijo kot surovine, ne izgorevajo za energetske namene in se ne bi smela vključiti v izračune za ta kazalnik,

| — | vključite razdelitev različnih obnovljivih virov energije. Obnovljivi viri energije so tisti, ki se lahko v življenjski dobi človeka naravno obnovijo, na primer vetrna in sončna energija, hidroenergija, geotermalna energija, energija biomase itd. Ta opredelitev izključuje vsa fosilna goriva (premog, nafto, zemeljski plin) in jedrska goriva. Energija iz odpadkov ne bi smela biti vključena, če je pridobljena iz fosilnih goriv (24), |
| --- | --- |

—

vključite razdelitev različnih obnovljivih virov energije. Obnovljivi viri energije so tisti, ki se lahko v življenjski dobi človeka naravno obnovijo, na primer vetrna in sončna energija, hidroenergija, geotermalna energija, energija biomase itd. Ta opredelitev izključuje vsa fosilna goriva (premog, nafto, zemeljski plin) in jedrska goriva. Energija iz odpadkov ne bi smela biti vključena, če je pridobljena iz fosilnih goriv (24),

| — | pri razkrivanju neobnovljivih virov energije razlikujte med nizkoogljičnimi viri in drugimi neobnovljivimi viri energije. |
| --- | --- |

—

pri razkrivanju neobnovljivih virov energije razlikujte med nizkoogljičnimi viri in drugimi neobnovljivimi viri energije.

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cilj na področju energijske učinkovitosti | Odstotek | 6,5 -odstotno izboljšanje do leta 2025 glede na referenčno leto 2018 za izdelek, proizvodnjo ali dejavnost | Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga uporabnikom podatkov razumeti prizadevanja podjetij za učinkovitejšo rabo energije, ki lahko znižajo stroške energije in zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zagotavlja dodatne osnovne informacije o tem, kako namerava podjetje doseči svoje cilje zmanjšanja emisij. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 302, SASB, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala opisati napredek glede na zastavljene cilje na področju energije (glej oddelek 3.3 „Rezultati“). |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Cilj na področju energijske učinkovitosti

Odstotek

6,5 -odstotno izboljšanje do leta 2025 glede na referenčno leto 2018 za izdelek, proizvodnjo ali dejavnost

Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga uporabnikom podatkov razumeti prizadevanja podjetij za učinkovitejšo rabo energije, ki lahko znižajo stroške energije in zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zagotavlja dodatne osnovne informacije o tem, kako namerava podjetje doseči svoje cilje zmanjšanja emisij.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 302, SASB, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala opisati napredek glede na zastavljene cilje na področju energije (glej oddelek 3.3 „Rezultati“).

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cilj glede porabe in/ali proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Odstotno povečanje deleža porabljene/proizvedene energije iz obnovljivih virov glede na referenčno leto | 13-odstotno povečanje deleža porabljene energije iz obnovljivih virov do leta 2025 glede na referenčno leto 2018 | Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga uporabnikom podatkov razumeti prizadevanja podjetij za proizvodnjo ali porabo energije z manjšimi emisijami toplogrednih plinov. | Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 302, EMAS | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala opisati napredek glede na zastavljene cilje na področju energije (glej oddelek 3.3 „Rezultati“). |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Cilj glede porabe in/ali proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Odstotno povečanje deleža porabljene/proizvedene energije iz obnovljivih virov glede na referenčno leto

13-odstotno povečanje deleža porabljene energije iz obnovljivih virov do leta 2025 glede na referenčno leto 2018

Ta ključni kazalnik uspešnosti pomaga uporabnikom podatkov razumeti prizadevanja podjetij za proizvodnjo ali porabo energije z manjšimi emisijami toplogrednih plinov.

Metrike in cilji TCFD, vprašalnik CDP o podnebnih spremembah, standarda GRI 103-2 in 302, EMAS

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030; direktiva o energetski učinkovitosti

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala opisati napredek glede na zastavljene cilje na področju energije (glej oddelek 3.3 „Rezultati“).

Fizična tveganja

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva, namenjena regijam, ki bodo verjetno postale bolj izpostavljene akutnim ali kroničnim fizičnim tveganjem, povezanim s podnebjem | Odstotek | 15 % knjigovodske vrednosti izpostavljenih realnih sredstev | Ekstremni vremenski dogodki lahko povzročijo prekinitve ali omejitve proizvodnih zmogljivosti ali predčasno zmanjšanje obratovalnih zmogljivosti. Morebitne posledice za vrednotenje sredstev temeljijo na vrednosti sredstev na območjih, ki so izpostavljena pogostejšim ekstremnim vremenskim dogodkom. Ta ključni kazalnik uspešnosti je treba upoštevati v povezavi z razkritji v zvezi s strategijami in politikami podjetja za prilagajanje. | Metrike in cilji TCFD, vse kode 450a.1 SASB v izbranih panogah | Strategija EU za prilagajanje |
| Dodatne smernice:







  — | podjetjem se svetuje, naj razkrijejo vire ali metodologijo, ki so jo uporabila za določitev regij, ki so bolj izpostavljene fizičnim tveganjem, povezanim s podnebjem. |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Sredstva, namenjena regijam, ki bodo verjetno postale bolj izpostavljene akutnim ali kroničnim fizičnim tveganjem, povezanim s podnebjem

Odstotek

15 % knjigovodske vrednosti izpostavljenih realnih sredstev

Ekstremni vremenski dogodki lahko povzročijo prekinitve ali omejitve proizvodnih zmogljivosti ali predčasno zmanjšanje obratovalnih zmogljivosti. Morebitne posledice za vrednotenje sredstev temeljijo na vrednosti sredstev na območjih, ki so izpostavljena pogostejšim ekstremnim vremenskim dogodkom. Ta ključni kazalnik uspešnosti je treba upoštevati v povezavi z razkritji v zvezi s strategijami in politikami podjetja za prilagajanje.

Metrike in cilji TCFD, vse kode 450a.1 SASB v izbranih panogah

Strategija EU za prilagajanje

Dodatne smernice:

—

podjetjem se svetuje, naj razkrijejo vire ali metodologijo, ki so jo uporabila za določitev regij, ki so bolj izpostavljene fizičnim tveganjem, povezanim s podnebjem.

Izdelki in storitve

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotni delež prometa v letu poročanja od izdelkov ali storitev, povezanih z dejavnostmi, ki izpolnjujejo merila glede bistvenega prispevanja k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, kot je določeno v uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU),
  in/ali
  odstotni delež naložb (naložbe v osnovna sredstva) in/ali odhodkov (operativni stroški) v letu poročanja za sredstva ali postopke, povezane z dejavnostmi, ki izpolnjujejo merila glede bistvenega prispevanja k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, kot je določeno v uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU). | Odstotek | 12,5 % (prometa) od izdelkov ali storitev, povezanih z dejavnostmi, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem
  8 % (naložb v osnovna sredstva) pri izdelkih, povezanih z dejavnostmi, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem | Ta ključna kazalnika uspešnosti zagotavljata koristne informacije za vlagatelje, ki jih zanimajo podjetja, katerih izdelki in storitve bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, ne da bi bistveno škodovali drugim okoljskim ciljem EU. | Predlagana uredba o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb
  Akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti |
| Dodatne smernice:







  — | podjetja bi morala poročati o tem kazalniku, če in ko se odobri predlagana uredba o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU). Pri ocenjevanju, ali dejavnost bistveno prispeva k doseganju dveh ciljev EU glede blažitve podnebnih sprememb ali prilagajanja le-tem, ne da bi bistveno škodovala drugim okoljskim ciljem EU, bi morala podjetja upoštevati vsa ustrezna merila in pogoje iz navedene uredbe. |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Sklic na politiko EU

Odstotni delež prometa v letu poročanja od izdelkov ali storitev, povezanih z dejavnostmi, ki izpolnjujejo merila glede bistvenega prispevanja k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, kot je določeno v uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU),

in/ali

odstotni delež naložb (naložbe v osnovna sredstva) in/ali odhodkov (operativni stroški) v letu poročanja za sredstva ali postopke, povezane z dejavnostmi, ki izpolnjujejo merila glede bistvenega prispevanja k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, kot je določeno v uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU).

Odstotek

12,5 % (prometa) od izdelkov ali storitev, povezanih z dejavnostmi, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem

8 % (naložb v osnovna sredstva) pri izdelkih, povezanih z dejavnostmi, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem

Ta ključna kazalnika uspešnosti zagotavljata koristne informacije za vlagatelje, ki jih zanimajo podjetja, katerih izdelki in storitve bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju le-tem, ne da bi bistveno škodovali drugim okoljskim ciljem EU.

Predlagana uredba o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb

Akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti

Dodatne smernice:

—

podjetja bi morala poročati o tem kazalniku, če in ko se odobri predlagana uredba o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (taksonomija EU). Pri ocenjevanju, ali dejavnost bistveno prispeva k doseganju dveh ciljev EU glede blažitve podnebnih sprememb ali prilagajanja le-tem, ne da bi bistveno škodovala drugim okoljskim ciljem EU, bi morala podjetja upoštevati vsa ustrezna merila in pogoje iz navedene uredbe.

Zeleno financiranje

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razmerje zelenih obveznic, povezanih s podnebjem:

  skupni znesek neporavnanih zelenih obveznic (ob koncu leta), deljen s (petletnim drsečim povprečjem) skupnega zneska neporavnanih obveznic
  in/ali

  razmerje zelenega dolga, povezanega s podnebjem:

  skupni znesek vseh neporavnanih zelenih dolžniških instrumentov (ob koncu leta), deljen s (petletnim drsečim povprečjem) skupnega zneska vseh neporavnanih dolgov. | Odstotek | 20 % obveznic | Ta ključna kazalnika uspešnosti podjetjem pomagata sporočati, kako je njihov načrt za prehod na nizkoogljično gospodarstvo podprt z dejavnostmi dolžniškega financiranja ter kako se zbira kapital za obstoječe in nove projekte s podnebnimi koristmi. | ISO/CD 14030-1
  Green bonds -- Environmental performance of nominated projects and assets (DRAFT) (Zelene obveznice – okoljska uspešnost imenovanih projektov in sredstev (osnutek)) | Akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti |
| Dodatne smernice:







  — | skupni znesek zelenih obveznic ali zelenega dolga bi moral vključevati le obveznice in dolžniške instrumente, izdane v skladu s potencialnim standardom EU za zelene obveznice, če in ko se tak standard odobri, ali v skladu s katerim koli drugim splošno priznanim okvirom za izdajo zelenih obveznic, kot so načela zelenih obveznic (Green Bond Principles) in načela zelenih posojil (Green Loan Principles). Podjetja bi morala navesti uporabljeni okvir za izdajo zelenih obveznic, |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Razmerje zelenih obveznic, povezanih s podnebjem:

skupni znesek neporavnanih zelenih obveznic (ob koncu leta), deljen s (petletnim drsečim povprečjem) skupnega zneska neporavnanih obveznic

in/ali

razmerje zelenega dolga, povezanega s podnebjem:

skupni znesek vseh neporavnanih zelenih dolžniških instrumentov (ob koncu leta), deljen s (petletnim drsečim povprečjem) skupnega zneska vseh neporavnanih dolgov.

Odstotek

20 % obveznic

Ta ključna kazalnika uspešnosti podjetjem pomagata sporočati, kako je njihov načrt za prehod na nizkoogljično gospodarstvo podprt z dejavnostmi dolžniškega financiranja ter kako se zbira kapital za obstoječe in nove projekte s podnebnimi koristmi.

ISO/CD 14030-1

Green bonds -- Environmental performance of nominated projects and assets (DRAFT) (Zelene obveznice – okoljska uspešnost imenovanih projektov in sredstev (osnutek))

Akcijski načrt Komisije za financiranje trajnostne rasti

Dodatne smernice:

—

skupni znesek zelenih obveznic ali zelenega dolga bi moral vključevati le obveznice in dolžniške instrumente, izdane v skladu s potencialnim standardom EU za zelene obveznice, če in ko se tak standard odobri, ali v skladu s katerim koli drugim splošno priznanim okvirom za izdajo zelenih obveznic, kot so načela zelenih obveznic (Green Bond Principles) in načela zelenih posojil (Green Loan Principles). Podjetja bi morala navesti uporabljeni okvir za izdajo zelenih obveznic,

| — | za izdajatelje obveznic, ki so izdali obveznice, ki ne kotirajo na borzi (npr. kot instrumenti za prodajo zaprtemu krogu vlagateljev), bi bilo treba razkriti razčlenitev obveznic na tiste, ki kotirajo na borzi, in tiste, ki ne, |
| --- | --- |

—

za izdajatelje obveznic, ki so izdali obveznice, ki ne kotirajo na borzi (npr. kot instrumenti za prodajo zaprtemu krogu vlagateljev), bi bilo treba razkriti razčlenitev obveznic na tiste, ki kotirajo na borzi, in tiste, ki ne,

| — | podjetja bi morala razmisliti tudi o zagotovitvi prihodnjih ciljev, povezanih s tema ključnima kazalnikoma uspešnosti. |
| --- | --- |

—

podjetja bi morala razmisliti tudi o zagotovitvi prihodnjih ciljev, povezanih s tema ključnima kazalnikoma uspešnosti.

Poleg zgoraj navedenih kazalnikov bi morala podjetja upoštevati tudi:

| — | posebne sektorske kazalnike, pomembne za določeno panogo. Podjetja iz sektorjev, ki med drugim vključujejo energetski sektor, sektorje prevoza, materialov in nepremičnin ter kmetijstvo, bi se morala sklicevati na dodatne smernice TCFD za nefinančne skupine in druge okvire poročanja v zvezi s podnebjem, da bi zagotovila primerljivost ključnih kazalnikov uspešnosti, o katerih se poroča, med sektorji in podjetji (25), |
| --- | --- |

—

posebne sektorske kazalnike, pomembne za določeno panogo. Podjetja iz sektorjev, ki med drugim vključujejo energetski sektor, sektorje prevoza, materialov in nepremičnin ter kmetijstvo, bi se morala sklicevati na dodatne smernice TCFD za nefinančne skupine in druge okvire poročanja v zvezi s podnebjem, da bi zagotovila primerljivost ključnih kazalnikov uspešnosti, o katerih se poroča, med sektorji in podjetji (25),

| — | kazalnike v zvezi s sorodnimi okoljskimi vprašanji. Podjetja, katerih poslovni modeli so odvisni od naravnega kapitala, ki ga ogrožajo podnebne spremembe, morajo morda razkriti kazalnike v zvezi z navedenim naravnim kapitalom (npr. vodo, proizvodno sposobnostjo tal ali biotsko raznovrstnostjo). Podjetja, ki zaradi spremembe rabe zemljišč, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov, škodljivo vplivajo na podnebje, bi morala razmisliti o razkritju kazalnikov v zvezi s temi zadevami (26), |
| --- | --- |

—

kazalnike v zvezi s sorodnimi okoljskimi vprašanji. Podjetja, katerih poslovni modeli so odvisni od naravnega kapitala, ki ga ogrožajo podnebne spremembe, morajo morda razkriti kazalnike v zvezi z navedenim naravnim kapitalom (npr. vodo, proizvodno sposobnostjo tal ali biotsko raznovrstnostjo). Podjetja, ki zaradi spremembe rabe zemljišč, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov, škodljivo vplivajo na podnebje, bi morala razmisliti o razkritju kazalnikov v zvezi s temi zadevami (26),

| — | kazalnike v zvezi s sorodnimi vprašanji človeškega kapitala in socialnimi vprašanji, kot sta usposabljanje in zaposlovanje delovne sile, |
| --- | --- |

—

kazalnike v zvezi s sorodnimi vprašanji človeškega kapitala in socialnimi vprašanji, kot sta usposabljanje in zaposlovanje delovne sile,

| — | kazalnike, povezane s priložnostmi. Podjetja, ki se ukvarjajo s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, v skladu s ključnimi politikami EU (27), pri čemer izvajajo dejavnosti za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje le-tem, ki bi lahko pomenile priložnosti za podjetje, bi morala razmisliti o razkritju ključnih kazalnikov uspešnosti, ki kažejo taka prizadevanja. Primeri teh bi lahko bili prihodki od nizkoogljičnih izdelkov, prihodki od izdelka ali storitev, ki se nanašajo na model krožnega gospodarstva, ter izdatki za raziskave in razvoj pri proizvodnji v okviru krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

kazalnike, povezane s priložnostmi. Podjetja, ki se ukvarjajo s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, v skladu s ključnimi politikami EU (27), pri čemer izvajajo dejavnosti za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje le-tem, ki bi lahko pomenile priložnosti za podjetje, bi morala razmisliti o razkritju ključnih kazalnikov uspešnosti, ki kažejo taka prizadevanja. Primeri teh bi lahko bili prihodki od nizkoogljičnih izdelkov, prihodki od izdelka ali storitev, ki se nanašajo na model krožnega gospodarstva, ter izdatki za raziskave in razvoj pri proizvodnji v okviru krožnega gospodarstva.

---

(1)  UL L 330, 15.11.2014, str. 1.

(2)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_sl

(3)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_sl

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52018DC0097

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0353

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0354

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0355

(8)  https://www.fsb-tcfd.org/

(9)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2019-non-financial-reporting-guidelines_sl

(10)  UL C 215, 5.7.2017, str. 1.

(11)  To pa ne preprečuje ustrezne obravnave poslovno občutljivih informacij. Pomembne informacije je mogoče zagotoviti splošneje, vendar še vedno tako, da vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotavljajo koristne informacije ter da je dosežen splošni cilj preglednosti.

(12)  https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/12/FINAL-TCFD-Annex-Amended-121517.pdf

(13)  Glej Prilogo II „Primerjava zahtev direktive o nefinančnem poročanju in razkritij, ki jih priporoča TCFD“.

(14)  Veliki subjekti javnega interesa z več kot 500 zaposlenimi v skladu z Direktivo 2013/34/EU.

(15)  Člen 19a(1) Direktive 2013/34/EU (uveden z Direktivo 2014/95/EU o nefinančnem poročanju).

(16)  Ta opis tveganj prehoda in fizičnih tveganj temelji predvsem na poročilu projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem.

(17)  Dodatne smernice o poročanju o fizičnih tveganjih so na voljo v publikaciji Advancing TCFD Guidance on Physical Climate Risks and Opportunities (Izboljšane smernice TCFD o fizičnih tveganjih in priložnostih, povezanih s podnebjem), Evropska banka za obnovo in razvoj in Svetovni center odličnosti na področju prilagajanja podnebju (Global Centre of Excellence on Climate Adaptation).

https://www.physicalclimaterisk.com/media/EBRD-GCECA_draft_final_report_full.pdf.

(18)  Dodatna pojasnila in smernice koalicije Natural Capital Coalition v zvezi z naravnim kapitalom so na voljo na https://naturalcapitalcoalition.org/.

(19)  V okviru pobude za dialog o poročanju podjetij (Corporate Reporting Dialogue) poteka delo za boljšo uskladitev razkritij IIRC, SASB, GRI, CDP in CDSB v zvezi s podnebjem. Podjetjem se priporoča, naj upoštevajo rezultate tega dela, ko bo končano.

(20)  Podjetjem se priporoča, naj upoštevajo scenarij, v katerem se ozračje segreje za 1,5 °C, ob upoštevanju ugotovitev iz posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2018. Za več informacij o tem, kako izvesti analizo scenarijev za oceno strateške odpornosti podjetja, glej tehnični dodatek TCFD z naslovom „The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-related Risks and Opportunities“ (Uporaba analize scenarijev pri razkrivanju tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem).

https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Technical-Supplement-062917.pdf.

(21)  Opredelitev kratko-, srednje- in dolgoročnega časovnega okvira je verjetno odvisna od poslovnega modela podjetja in življenjskega cikla njegovih sredstev in obveznosti.

(22)  Zaradi večje uporabnosti so v tem oddelku takoj za vsakim priporočenim kazalnikom zagotovljene ustrezne dodatne smernice.

(23)  Ekvivalent ogljikovega dioksida ali ekvivalent CO2 (CO2e) je merska enota, ki se uporablja za primerjavo emisij iz različnih toplogrednih plinov na podlagi njihovega potenciala globalnega segrevanja, s pretvorbo količin drugih plinov v ekvivalentno količino ogljikovega dioksida z enakim potencialom globalnega segrevanja.

(24)  Opredelitev „energije iz obnovljivih virov“ iz smernic CDP za poročanje o podnebnih spremembah iz leta 2018.

(25)  TCFD (2017): Implementing the Recommendations of the Task-Force on Climate-related Financial Disclosures (Izvajanje priporočil projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem), https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Annex-062817.pdf. Med drugimi standardi in okviri poročanja, ki zagotavljajo posebne ključne kazalnike uspešnosti za posamezne panoge za vprašanja, povezana s podnebjem, so vprašalniki CDP o podnebnih spremembah, varnosti preskrbe z vodo in gozdovih, standarda GRI 305: Emisije 2016 in GRI 302: Energija 2016 ali panožni standardi SASB.

(26)  Dodatne smernice so na voljo v zbirki orodij Natural Capital Protocol Toolkit na spletnem naslovu

https://naturalcapitalcoalition.org/protocol-toolkit/ in v Priporočilu Komisije 2013/179/EU o skupnih metodah za merjenje učinkov toplogrednih plinov na podlagi pristopa celotnega življenjskega kroga (okoljski odtis organizacij in okoljski odtis izdelkov).

(27)  Kot so sveženj o krožnem gospodarstvu, direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, direktiva o energetski učinkovitosti, sistem EU za trgovanje z emisijami ali sveženj ukrepov za čisti prevoz. Več informacij je na voljo na: https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_sl.

---

PRILOGA I

Dodatne smernice za banke in zavarovalnice

Zahteve direktive o nefinančnem poročanju se uporabljajo za velika podjetja, ki kotirajo na borzi, banke in zavarovalnice. Z Direktivo so za vsa podjetja, ki spadajo v njeno področje uporabe, uvedene enake zahteve, ne glede na sektor, v katerem delujejo. Zato bankam in zavarovalnicam ne nalaga dodatnih zahtev v primerjavi z drugimi podjetji.

Predlagana razkritja v oddelku 3 so namenjena vsem podjetjem, ki spadajo v področje uporabe direktive o nefinančnem poročanju, ne glede na njihov sektor dejavnosti, vključno z bankami in zavarovalnicami. Banke in zavarovalnice bi morale priporočena razkritja iz oddelka 3 obravnavati z vidika svojih posameznih poslovnih dejavnosti, vključno z dajanjem posojil, vlaganjem, sklepanjem zavarovanj in dejavnostmi upravljanja sredstev (1). Namen te priloge je bankam in zavarovalnicam pomagati pri tej nalogi, saj vsebuje dodatne smernice, ki jih lahko uporabljajo pri razkrivanju informacij, priporočenih v oddelku 3, kjer je to sorazmerno.

Ta priloga ni naslovljena na druga podjetja v finančnem sektorju, kot so družbe za upravljanje ali pokojninski skladi, ker ne spadajo v področje uporabe direktive o nefinančnem poročanju. Vendar pa so lahko nekatera predlagana razkritja v tej prilogi kljub temu koristna za taka podjetja.

Akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti posebej poudarja sistemski pomen finančnega sektorja pri omogočanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam. V nasprotju z večino drugih podjetij so banke in zavarovalnice ponudniki in uporabniki informacij, povezanih podnebjem. Banke in zavarovalnice lahko še povečajo tveganja, povezana s podnebjem, če njihove naložbe in politike sklepanja zavarovanj podpirajo gospodarske dejavnosti, ki z emisijami toplogrednih plinov prispevajo k podnebnim spremembam, vključno s krčenjem ali degradacijo gozdov ali spremembami rabe zemljišč. Nasprotno lahko spodbujajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, in povečajo ozaveščenost o prehodu, tako da v svoje politike in postopke vključijo ocene možnega vpliva prihodnjih naložb, posojil in zavarovalnih pogodb na podnebne spremembe.

Spodaj navedene dodatne smernice po potrebi razlikujejo med razkritji, ki so lahko pomembna za vse banke in zavarovalnice, in razkritji, ki bi bila pomembna le za določeno poslovno dejavnost (dajanje posojil, vlaganje, sklepanje zavarovanj ali upravljanje sredstev).

1.   Poslovni model

Banke in zavarovalnice bi morale razmisliti o vključitvi naslednjih informacij v priporočena razkritja informacij o poslovnem modelu iz oddelka 3:

| — | kako lahko tveganja in priložnosti, povezani s podnebjem, v okviru portfelja naložb, posojil in zavarovanj vplivajo na poslovni model finančne institucije, |
| --- | --- |

—

kako lahko tveganja in priložnosti, povezani s podnebjem, v okviru portfelja naložb, posojil in zavarovanj vplivajo na poslovni model finančne institucije,

| — | ali in kako institucija upošteva, da njene nasprotne stranke upoštevajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem, |
| --- | --- |

—

ali in kako institucija upošteva, da njene nasprotne stranke upoštevajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem,

| — | kako se ocene tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, upoštevajo v ustreznih strategijah vlaganja, dajanja posojil in sklepanja zavarovanj ter kako lahko prehod na gospodarstvo z nižjimi emisijami ogljika vpliva na posamezno strategijo, |
| --- | --- |

—

kako se ocene tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, upoštevajo v ustreznih strategijah vlaganja, dajanja posojil in sklepanja zavarovanj ter kako lahko prehod na gospodarstvo z nižjimi emisijami ogljika vpliva na posamezno strategijo,

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: kako lahko morebitni učinki podnebnih sprememb vplivajo na imetnika zavarovalne police, zavarovatelja cedenta, pozavarovatelja in njihovo izbiro s strani zavarovalnice. |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: kako lahko morebitni učinki podnebnih sprememb vplivajo na imetnika zavarovalne police, zavarovatelja cedenta, pozavarovatelja in njihovo izbiro s strani zavarovalnice.

2.   Politike in postopki skrbnega pregleda

Banke in zavarovalnice bi morale razmisliti o vključitvi naslednjih informacij v priporočena razkritja informacij o politikah in postopkih skrbnega pregleda iz oddelka 3:

| — | kako finančna institucija spodbuja boljše razkrivanje in prakse v zvezi s tveganji, povezanimi s podnebjem, za izboljšanje razpoložljivosti podatkov in vseh prizadevanj za povečanje ozaveščenosti nasprotnih strank in strank na splošno o pomembnosti vprašanj, povezanih s podnebjem, v okviru svojih postopkov dajanja posojil, vlaganja in sklepanja zavarovanj, tudi na primer s posebnimi storitvami svetovanja o tveganjih, povezanih s podnebjem, |
| --- | --- |

—

kako finančna institucija spodbuja boljše razkrivanje in prakse v zvezi s tveganji, povezanimi s podnebjem, za izboljšanje razpoložljivosti podatkov in vseh prizadevanj za povečanje ozaveščenosti nasprotnih strank in strank na splošno o pomembnosti vprašanj, povezanih s podnebjem, v okviru svojih postopkov dajanja posojil, vlaganja in sklepanja zavarovanj, tudi na primer s posebnimi storitvami svetovanja o tveganjih, povezanih s podnebjem,

| — | morebitne dejavnosti skrbništva, povezane s podnebno strategijo finančne institucije, kot so sodelovanje s podjetji, rezultati in glasovanje prek pooblaščenca (npr. vloženi ali podprti sklepi), |
| --- | --- |

—

morebitne dejavnosti skrbništva, povezane s podnebno strategijo finančne institucije, kot so sodelovanje s podjetji, rezultati in glasovanje prek pooblaščenca (npr. vloženi ali podprti sklepi),

| — | vsi portfelji naložb, posojil in zavarovanj, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju le-tem, ter vsi ustrezni cilji v zvezi s tem, na primer v smislu prihodkov od zavarovanj, povezanih z energijsko učinkovitostjo in nizkoogljično tehnologijo, |
| --- | --- |

—

vsi portfelji naložb, posojil in zavarovanj, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju le-tem, ter vsi ustrezni cilji v zvezi s tem, na primer v smislu prihodkov od zavarovanj, povezanih z energijsko učinkovitostjo in nizkoogljično tehnologijo,

| — | naložbene dejavnosti: kako se vprašanja, povezana s podnebjem, v postopkih odločanja finančnih institucij o naložbah obravnavajo kot gonila za povečanje vrednosti, |
| --- | --- |

—

naložbene dejavnosti: kako se vprašanja, povezana s podnebjem, v postopkih odločanja finančnih institucij o naložbah obravnavajo kot gonila za povečanje vrednosti,

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali se razvijajo posebni produkti, povezani s podnebjem, kot je prevzemanje tveganj v zvezi z zeleno infrastrukturo in rešitvami, ki temeljijo na naravi (2), |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali se razvijajo posebni produkti, povezani s podnebjem, kot je prevzemanje tveganj v zvezi z zeleno infrastrukturo in rešitvami, ki temeljijo na naravi (2),

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali kateri od produktov življenjskega zavarovanja zavarovalnice vključuje podnebne vidike pri modeliranju biometričnih tveganj (življenjsko zavarovanje), |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali kateri od produktov življenjskega zavarovanja zavarovalnice vključuje podnebne vidike pri modeliranju biometričnih tveganj (življenjsko zavarovanje),

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali je zavarovalnica vključena v javno-zasebna partnerstva za spodbujanje ozaveščanja o tveganjih, povezanih s podnebjem, odpornosti proti tveganjem nesreč in/ali o naložbah v prilagajanje podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: ali je zavarovalnica vključena v javno-zasebna partnerstva za spodbujanje ozaveščanja o tveganjih, povezanih s podnebjem, odpornosti proti tveganjem nesreč in/ali o naložbah v prilagajanje podnebnim spremembam,

| — | dejavnosti upravljanja sredstev: kako so vidiki, povezani s podnebjem, vključeni v ocene ustreznosti, da bi se izboljšalo razumevanje preferenc in ozaveščenosti strank glede tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem, |
| --- | --- |

—

dejavnosti upravljanja sredstev: kako so vidiki, povezani s podnebjem, vključeni v ocene ustreznosti, da bi se izboljšalo razumevanje preferenc in ozaveščenosti strank glede tveganj in priložnosti, povezanih s podnebjem,

| — | dejavnosti upravljanja sredstev: kako finančna institucija zagotavlja, da je njena uspešnost, povezana s podnebjem, usklajena s podnebno strategijo njenih strank, |
| --- | --- |

—

dejavnosti upravljanja sredstev: kako finančna institucija zagotavlja, da je njena uspešnost, povezana s podnebjem, usklajena s podnebno strategijo njenih strank,

| — | dejavnosti upravljanja sredstev: cilji, povezani z izpostavljenostjo upravljanih sredstev, povezano s podnebjem, za vse vrste sredstev (npr. lastniški kapital / obveznice / infrastruktura / nepremičnine / strukturirani produkti / vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko / izvedeni finančni instrumenti). |
| --- | --- |

—

dejavnosti upravljanja sredstev: cilji, povezani z izpostavljenostjo upravljanih sredstev, povezano s podnebjem, za vse vrste sredstev (npr. lastniški kapital / obveznice / infrastruktura / nepremičnine / strukturirani produkti / vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko / izvedeni finančni instrumenti).

3.   Rezultati

Banke in zavarovalnice bi morale razmisliti o vključitvi naslednjih informacij v priporočena razkritja rezultatov iz oddelka 3:

| — | trend razvoja zneska sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v različnih portfeljih glede na vse ustrezne zastavljene cilje in z njimi povezana tveganja v daljšem obdobju, |
| --- | --- |

—

trend razvoja zneska sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v različnih portfeljih glede na vse ustrezne zastavljene cilje in z njimi povezana tveganja v daljšem obdobju,

| — | trend razvoja tehtanega povprečja ogljične intenzivnosti za različne portfelje glede na vse ustrezne zastavljene cilje in za z njimi povezana tveganja v daljšem obdobju. Finančne institucije bi morale razkriti spremembe v sektorjih in geografski razporeditvi svojih naložb v primerjavi s prejšnjim letom poročanja ter pojasniti vpliv teh sprememb na tehtano povprečno ogljično intenzivnost svojih portfeljev. |
| --- | --- |

—

trend razvoja tehtanega povprečja ogljične intenzivnosti za različne portfelje glede na vse ustrezne zastavljene cilje in za z njimi povezana tveganja v daljšem obdobju. Finančne institucije bi morale razkriti spremembe v sektorjih in geografski razporeditvi svojih naložb v primerjavi s prejšnjim letom poročanja ter pojasniti vpliv teh sprememb na tehtano povprečno ogljično intenzivnost svojih portfeljev.

4.   Tveganja in njihovo obvladovanje

Banke in zavarovalnice bi morale razmisliti o vključitvi naslednjih informacij v priporočena razkritja informacij o tveganjih in njihovem obvladovanju iz oddelka 3:

| — | ali se v postopkih obvladovanja tveganja, vključno z notranjim testiranjem izjemnih situacij, upoštevajo tveganja, povezana s podnebjem, |
| --- | --- |

—

ali se v postopkih obvladovanja tveganja, vključno z notranjim testiranjem izjemnih situacij, upoštevajo tveganja, povezana s podnebjem,

| — | vse izpostavljenosti sektorjem, za katere velja, da prispevajo k podnebnim spremembam, pri različnih dejavnostih dajanja posojil, vlaganja in sklepanja zavarovanj, ki bi lahko povzročile tveganja za izgubo ugleda za finančno institucijo, |
| --- | --- |

—

vse izpostavljenosti sektorjem, za katere velja, da prispevajo k podnebnim spremembam, pri različnih dejavnostih dajanja posojil, vlaganja in sklepanja zavarovanj, ki bi lahko povzročile tveganja za izgubo ugleda za finančno institucijo,

| — | opredeljena tveganja, povezana s podnebjem, pri različnih dejavnostih dajanja posojil, vlaganja ali sklepanja zavarovanj ter način, kako finančna institucija ocenjuje in obvladuje navedena tveganja, |
| --- | --- |

—

opredeljena tveganja, povezana s podnebjem, pri različnih dejavnostih dajanja posojil, vlaganja ali sklepanja zavarovanj ter način, kako finančna institucija ocenjuje in obvladuje navedena tveganja,

| — | izpostavljenost finančnih, nefinančnih in upravljanih sredstev glavnim tveganjem, povezanim s podnebjem, ter razdelitev teh tveganj na fizična tveganja in tveganja prehoda, |
| --- | --- |

—

izpostavljenost finančnih, nefinančnih in upravljanih sredstev glavnim tveganjem, povezanim s podnebjem, ter razdelitev teh tveganj na fizična tveganja in tveganja prehoda,

| — | kako je finančna institucija ocenila izpostavljenost finančnih in nefinančnih sredstev tveganjem, povezanim s podnebjem, v različnih scenarijih, povezanih s podnebjem, |
| --- | --- |

—

kako je finančna institucija ocenila izpostavljenost finančnih in nefinančnih sredstev tveganjem, povezanim s podnebjem, v različnih scenarijih, povezanih s podnebjem,

| — | opredelitev svojih tveganj, povezanih s podnebjem, v okviru tradicionalnih kategorij tveganja te panoge, kot so kreditno tveganje, tržno tveganje in operativno tveganje (3), |
| --- | --- |

—

opredelitev svojih tveganj, povezanih s podnebjem, v okviru tradicionalnih kategorij tveganja te panoge, kot so kreditno tveganje, tržno tveganje in operativno tveganje (3),

| — | kako bi lahko tveganja, povezana s podnebjem, vplivala na skupne solventnostne potrebe zavarovalnic ter sedanje in prihodnje regulativne kapitalske zahteve bank. V ta namen lahko banke uporabijo rezultate lastnega procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala (glej člen 73 Direktive 2013/36/EU), zavarovalnice pa rezultate izračunov, izvedenih v okviru lastnih ocen tveganj in solventnosti (glej člen 45 Direktive 2009/138/ES in člen 262 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), ter rezultate testiranja izjemnih situacij in analize občutljivosti (glej člen 295(6) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), zlasti kadar se pri navedenih tehnikah uporabljajo podatki v zvezi s podnebjem (4), |
| --- | --- |

—

kako bi lahko tveganja, povezana s podnebjem, vplivala na skupne solventnostne potrebe zavarovalnic ter sedanje in prihodnje regulativne kapitalske zahteve bank. V ta namen lahko banke uporabijo rezultate lastnega procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala (glej člen 73 Direktive 2013/36/EU), zavarovalnice pa rezultate izračunov, izvedenih v okviru lastnih ocen tveganj in solventnosti (glej člen 45 Direktive 2009/138/ES in člen 262 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), ter rezultate testiranja izjemnih situacij in analize občutljivosti (glej člen 295(6) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35), zlasti kadar se pri navedenih tehnikah uporabljajo podatki v zvezi s podnebjem (4),

| — | dajanje posojil: obseg zavarovanj s premoženjem, ki so zelo izpostavljena tveganjem, povezanim s podnebjem, in vpliv izbranih scenarijev na njihovo vrednost, |
| --- | --- |

—

dajanje posojil: obseg zavarovanj s premoženjem, ki so zelo izpostavljena tveganjem, povezanim s podnebjem, in vpliv izbranih scenarijev na njihovo vrednost,

| — | dajanje posojil: obseg zavarovanj z nepremičninami po ocenah energijske učinkovitosti glede na energetske izkaznice. Zlasti obseg zavarovanj z nepremičninami, ki so zelo izpostavljena tveganju prehoda, vključno z zavarovanji z najnižjimi ocenami energijske učinkovitosti v primerjavi s skupnim obsegom zavarovanj s premoženjem, |
| --- | --- |

—

dajanje posojil: obseg zavarovanj z nepremičninami po ocenah energijske učinkovitosti glede na energetske izkaznice. Zlasti obseg zavarovanj z nepremičninami, ki so zelo izpostavljena tveganju prehoda, vključno z zavarovanji z najnižjimi ocenami energijske učinkovitosti v primerjavi s skupnim obsegom zavarovanj s premoženjem,

| — | dajanje posojil: obseg zavarovanj z nepremičninami, ki so zelo izpostavljena fizičnim tveganjem v primerjavi s skupnim obsegom zavarovanj s premoženjem, |
| --- | --- |

—

dajanje posojil: obseg zavarovanj z nepremičninami, ki so zelo izpostavljena fizičnim tveganjem v primerjavi s skupnim obsegom zavarovanj s premoženjem,

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: postopki za opredelitev in oceno tveganj, povezanih s podnebjem, pri (po-)zavarovanju po geografskih območjih, poslovnih področjih ali segmentih produktov, |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: postopki za opredelitev in oceno tveganj, povezanih s podnebjem, pri (po-)zavarovanju po geografskih območjih, poslovnih področjih ali segmentih produktov,

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: blažilni ukrepi, kot so pozavarovalne pogodbe ali strategije varovanja pred tveganji, ki jih institucija uvede, da bi zmanjšala tveganja, povezana s podnebjem, in učinke morebitne spremembe takih tehnik, |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: blažilni ukrepi, kot so pozavarovalne pogodbe ali strategije varovanja pred tveganji, ki jih institucija uvede, da bi zmanjšala tveganja, povezana s podnebjem, in učinke morebitne spremembe takih tehnik,

| — | dejavnosti sklepanja zavarovanj: znesek izpostavljenosti iz naslova sklenjenih zavarovanj, povezanih z emisijami ogljika, v smislu prihodka od zavarovanj. |
| --- | --- |

—

dejavnosti sklepanja zavarovanj: znesek izpostavljenosti iz naslova sklenjenih zavarovanj, povezanih z emisijami ogljika, v smislu prihodka od zavarovanj.

5.   Ključni kazalniki uspešnosti

Pri razkrivanju kazalnikov, povezanih z emisijami toplogrednih plinov, bi se morale banke in zavarovalnice kljub dobro znanim izzivom osredotočiti na emisije toplogrednih plinov obsega 3. Emisije toplogrednih plinov obsega 1 in 2 (neposredne emisije in posredne emisije, ki nastanejo pri proizvodnji kupljene energije) so verjetno majhne v primerjavi z drugimi posrednimi emisijami (obseg 3).

Emisije toplogrednih plinov obsega 3, o katerih poročajo banke in zavarovalnice, bi morale vključevati ne le emisije obsega 1 in 2 njihovih nasprotnih strank, ampak tudi emisije obsega 3 nasprotnih strank, kjer je to ustrezno in sorazmerno. Če so v vrednostni verigi tudi mala in srednja podjetja, so banke in zavarovalnice pozvane, naj jih podprejo pri zagotavljanju zahtevanih informacij.

Banke in zavarovalnice bi morale pri razkrivanju ključnih kazalnikov uspešnosti, pomembnih za njihove posamezne dejavnosti, ter pri podpiranju drugih kvalitativnih razkritij, povezanih s podnebjem, kot so priporočena v oddelku 3, razmisliti o razkritju naslednjih kazalnikov:

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Znesek ali odstotek sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v vsakem portfelju v milijonih EUR ali kot odstotni delež tekoče vrednosti portfelja (5). | Milijoni v valuti poročanja/odstotek | 20 milijonov EUR ali 20 % sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v porftelju lastniških instrumentov banke | Kaže poznavanje izpostavljenosti portfelja do sektorjev, na katere različno močno vplivajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem. | Skupne metrike TCFD za izračun ogljičnega odtisa in izpostavljenosti (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics) | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Tehtana povprečna ogljična intenzivnost vsakega portfelja, če so podatki na voljo ali jih je mogoče razumno oceniti (6). | tCO2e/milijoni prihodkov v valuti poročanja | Banka poroča o ogljični intenzivnosti svojega portfelja lastniških instrumentov v smislu tCO2e na milijon EUR, pri čemer uporabi podatke tretjih oseb o emisijah ogljika. | Kaže poznavanje izpostavljenosti portfelja do sektorjev, na katere različno močno vplivajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem. | Skupne metrike TCFD za izračun ogljičnega odtisa in izpostavljenosti (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics) | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Obseg izpostavljenosti po sektorjih nasprotnih strank. | Valuta poročanja
  odstotek skupne izpostavljenosti tveganju | 1 250 milijonov EUR v energetskem sektorju, kar pomeni 17 % skupnih naložb | Kaže koncentracijo izpostavljenosti do sektorjev z visokimi in nizkimi emisijami ogljika. | | Načrt za nizkoogljično gospodarstvo |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Znesek ali odstotek sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v vsakem portfelju v milijonih EUR ali kot odstotni delež tekoče vrednosti portfelja (5).

Milijoni v valuti poročanja/odstotek

20 milijonov EUR ali 20 % sredstev, povezanih z emisijami ogljika, v porftelju lastniških instrumentov banke

Kaže poznavanje izpostavljenosti portfelja do sektorjev, na katere različno močno vplivajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem.

Skupne metrike TCFD za izračun ogljičnega odtisa in izpostavljenosti (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics)

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Tehtana povprečna ogljična intenzivnost vsakega portfelja, če so podatki na voljo ali jih je mogoče razumno oceniti (6).

tCO2e/milijoni prihodkov v valuti poročanja

Banka poroča o ogljični intenzivnosti svojega portfelja lastniških instrumentov v smislu tCO2e na milijon EUR, pri čemer uporabi podatke tretjih oseb o emisijah ogljika.

Kaže poznavanje izpostavljenosti portfelja do sektorjev, na katere različno močno vplivajo tveganja in priložnosti, povezane s podnebjem.

Skupne metrike TCFD za izračun ogljičnega odtisa in izpostavljenosti (Common Carbon Footprinting and Exposure Metrics)

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Obseg izpostavljenosti po sektorjih nasprotnih strank.

Valuta poročanja

odstotek skupne izpostavljenosti tveganju

1 250 milijonov EUR v energetskem sektorju, kar pomeni 17 % skupnih naložb

Kaže koncentracijo izpostavljenosti do sektorjev z visokimi in nizkimi emisijami ogljika.

Načrt za nizkoogljično gospodarstvo

Dajanje posojil in naložbene dejavnosti

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izpostavljenosti kreditnemu tveganju in obseg zavarovanj s premoženjem po geografskih območjih/državah lokacije dejavnosti ali zavarovanja s premoženjem, skupaj z navedbo držav/geografskih območij, zelo izpostavljenih fizičnemu tveganju. | Valuta poročanja | 750 milijonov EUR | Kaže koncentracijo izpostavljenosti in zavarovanj s premoženjem v državah in na geografskih območjih, zelo izpostavljenih fizičnim tveganjem. | | Načrt za nizkoogljično gospodarstvo |
| Obseg zavarovanj s premoženjem, povezanih s sredstvi ali dejavnostmi v sektorjih, ki blažijo podnebne spremembe. | Odstotek skupnega obsega zavarovanj s premoženjem | 12 % zavarovanj s premoženjem | Kaže obseg zelenih zavarovanj s premoženjem, na primer z manjšo izpostavljenostjo emisijam ogljika. | | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Obseg finančnih sredstev, s katerimi se financirajo trajnostne gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in/ali prilagajanju le-tem (absolutne vrednosti in primerjava s skupnimi izpostavljenostmi), v skladu s taksonomijo EU. | Valuta poročanja
  odstotek skupne izpostavljenosti tveganju | 650 milijonov EUR, kar pomeni 12 % portfelja posojil | Kaže koncentracije zelenih naložb in njihovo odpornost proti podnebnim spremembam. | | Načrt za nizkoogljično gospodarstvo |
| Skupna vrednost portfeljev s stalnim donosom, vloženih v zelene obveznice, certificirane v skladu s potencialnim standardom EU za zelene obveznice, če in ko se tak standard odobri, ali v skladu s katerim koli drugim splošno priznanim okvirom za izdajo zelenih obveznic, pri čemer se navedena skupna vrednost (ob koncu leta) deli s (petletnim drsečim povprečjem) skupne vrednosti deležev v portfeljih s stalnim donosom. | Odstotek in skupni znesek v valuti poročanja | Zelene obveznice v primerjavi z odkupljenimi ali izdanimi navadnimi obveznicami | Ta kazalnik kaže zavezanost zelenemu financiranju ter vlagateljevo strategijo in pot prehoda do uskladitve s scenarijem, v katerem se podnebje segreje za veliko manj kot 2 °C.
  Pomaga pri dokazovanju doseženih rezultatov, v prihodnost usmerjeni podatki pa lahko strategijo vlagatelja za prehod podprejo z zanesljivim ključnim kazalnikom uspešnosti. | Predlagani osnutek standarda ISO 14030 (oktober 2018) o zelenih obveznicah že zahteva poročanje o tem kazalniku. | Prihodnji znak za okolje za zelene finančne produkte (7). |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Izpostavljenosti kreditnemu tveganju in obseg zavarovanj s premoženjem po geografskih območjih/državah lokacije dejavnosti ali zavarovanja s premoženjem, skupaj z navedbo držav/geografskih območij, zelo izpostavljenih fizičnemu tveganju.

Valuta poročanja

750 milijonov EUR

Kaže koncentracijo izpostavljenosti in zavarovanj s premoženjem v državah in na geografskih območjih, zelo izpostavljenih fizičnim tveganjem.

Načrt za nizkoogljično gospodarstvo

Obseg zavarovanj s premoženjem, povezanih s sredstvi ali dejavnostmi v sektorjih, ki blažijo podnebne spremembe.

Odstotek skupnega obsega zavarovanj s premoženjem

12 % zavarovanj s premoženjem

Kaže obseg zelenih zavarovanj s premoženjem, na primer z manjšo izpostavljenostjo emisijam ogljika.

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Obseg finančnih sredstev, s katerimi se financirajo trajnostne gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in/ali prilagajanju le-tem (absolutne vrednosti in primerjava s skupnimi izpostavljenostmi), v skladu s taksonomijo EU.

Valuta poročanja

odstotek skupne izpostavljenosti tveganju

650 milijonov EUR, kar pomeni 12 % portfelja posojil

Kaže koncentracije zelenih naložb in njihovo odpornost proti podnebnim spremembam.

Načrt za nizkoogljično gospodarstvo

Skupna vrednost portfeljev s stalnim donosom, vloženih v zelene obveznice, certificirane v skladu s potencialnim standardom EU za zelene obveznice, če in ko se tak standard odobri, ali v skladu s katerim koli drugim splošno priznanim okvirom za izdajo zelenih obveznic, pri čemer se navedena skupna vrednost (ob koncu leta) deli s (petletnim drsečim povprečjem) skupne vrednosti deležev v portfeljih s stalnim donosom.

Odstotek in skupni znesek v valuti poročanja

Zelene obveznice v primerjavi z odkupljenimi ali izdanimi navadnimi obveznicami

Ta kazalnik kaže zavezanost zelenemu financiranju ter vlagateljevo strategijo in pot prehoda do uskladitve s scenarijem, v katerem se podnebje segreje za veliko manj kot 2 °C.

Pomaga pri dokazovanju doseženih rezultatov, v prihodnost usmerjeni podatki pa lahko strategijo vlagatelja za prehod podprejo z zanesljivim ključnim kazalnikom uspešnosti.

Predlagani osnutek standarda ISO 14030 (oktober 2018) o zelenih obveznicah že zahteva poročanje o tem kazalniku.

Prihodnji znak za okolje za zelene finančne produkte (7).

Dejavnosti sklepanja zavarovanj

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razčlenitev izpostavljenosti iz naslova sklenjenih zavarovanj do gospodarskih sektorjev po poslovnih področjih (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje). | Valuta poročanja | Znesek in odstotek obračunanih neto premij in zavarovalno-tehničnih rezervacij iz Direktive 2009/138/ES, ki izhajajo iz zavarovanj infrastrukture imetnikov zavarovalnih polic v energetskem sektorju. | Kaže poznavanje trenutne gospodarske izpostavljenosti in koncentracije (če obstaja) v panogah, na katere različno močno vplivajo podnebne spremembe. | Taksonomija EU
  SASB
  Direktiva 2009/138/ES (Solventnost II) | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Odstotek produktov, pri katerih so tveganja, povezana s podnebjem, vključena v postopek sklepanja zavarovanj, za posamezne pogodbe (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje). | 0–100 % | Produkti so lahko povezani z določeno vrsto tveganja ali s segmentom strank, ki so posebej izpostavljene tveganjem, povezanim s podnebjem. | Kaže odpornost portfelja produktov proti podnebnim spremembam. | SASB | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |
| Število in vrednost ponujenih zavarovalnih produktov, povezanih s podnebjem (neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje).
  Podjetje je oblikovalo posebno ponudbo za geografska območja, ki so posebej izpostavljena ekstremnim vremenskim dogodkom, in razkriva kvantitativne informacije o uporabi produkta. | Valuta poročanja
  Število | Podjetje je oblikovalo posebno ponudbo za geografska območja, ki so posebej izpostavljena ekstremnim vremenskim dogodkom, in razkriva kvantitativne informacije o uporabi produkta. | Kaže sposobnost izkoriščanja priložnosti, ki izhajajo iz blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja le-tem. | Ni relevantno | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030
  Strategija EU za prilagajanje |
| Največja pričakovana izguba zaradi naravnih nesreč, ki jih povzročijo podnebne spremembe (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje). | Valuta poročanja | Podjetje razkrije svojo maksimalno pričakovano neto izgubo v milijardah EUR po posameznih nevarnostih in regijah
  na podlagi verjetnosti prekoračitve ob dogodku (Occurence Exceedance Probability – OEP) v milijardah EUR. Nevarnosti vključujejo orkane, poplave, požare v naravi in suše. | Kaže zrelost obvladovanja tveganj in odpornost podjetja proti neugodnim razmeram. | SASB FN-IN-450a.1,
  projekt Asset Owners Disclosure Project (AODP),
  ASTM | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030
  Strategija EU za prilagajanje |
| Skupne izgube, ki jih je mogoče pripisati izplačilom zavarovalnine zaradi (1) pričakovanih naravnih nesreč in (2) nepričakovanih naravnih nesreč, po vrstah dogodkov in geografskih območjih (neto in bruto vrednost pozavarovanja). | Valuta poročanja | Podjetje razkrije ključne rezultate obvladovanja tveganja naravnih nesreč. | Kaže zrelost obvladovanja tveganj in odpornost podjetja proti neugodnim razmeram. | SASB FN-IN-450a.2,
  GRI 201-2 | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Razčlenitev izpostavljenosti iz naslova sklenjenih zavarovanj do gospodarskih sektorjev po poslovnih področjih (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje).

Valuta poročanja

Znesek in odstotek obračunanih neto premij in zavarovalno-tehničnih rezervacij iz Direktive 2009/138/ES, ki izhajajo iz zavarovanj infrastrukture imetnikov zavarovalnih polic v energetskem sektorju.

Kaže poznavanje trenutne gospodarske izpostavljenosti in koncentracije (če obstaja) v panogah, na katere različno močno vplivajo podnebne spremembe.

Taksonomija EU

SASB

Direktiva 2009/138/ES (Solventnost II)

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Odstotek produktov, pri katerih so tveganja, povezana s podnebjem, vključena v postopek sklepanja zavarovanj, za posamezne pogodbe (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje).

0–100 %

Produkti so lahko povezani z določeno vrsto tveganja ali s segmentom strank, ki so posebej izpostavljene tveganjem, povezanim s podnebjem.

Kaže odpornost portfelja produktov proti podnebnim spremembam.

SASB

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Število in vrednost ponujenih zavarovalnih produktov, povezanih s podnebjem (neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje).

Podjetje je oblikovalo posebno ponudbo za geografska območja, ki so posebej izpostavljena ekstremnim vremenskim dogodkom, in razkriva kvantitativne informacije o uporabi produkta.

Valuta poročanja

Število

Podjetje je oblikovalo posebno ponudbo za geografska območja, ki so posebej izpostavljena ekstremnim vremenskim dogodkom, in razkriva kvantitativne informacije o uporabi produkta.

Kaže sposobnost izkoriščanja priložnosti, ki izhajajo iz blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja le-tem.

Ni relevantno

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Strategija EU za prilagajanje

Največja pričakovana izguba zaradi naravnih nesreč, ki jih povzročijo podnebne spremembe (življenjsko/neživljenjsko zavarovanje/pozavarovanje).

Valuta poročanja

Podjetje razkrije svojo maksimalno pričakovano neto izgubo v milijardah EUR po posameznih nevarnostih in regijah

na podlagi verjetnosti prekoračitve ob dogodku (Occurence Exceedance Probability – OEP) v milijardah EUR. Nevarnosti vključujejo orkane, poplave, požare v naravi in suše.

Kaže zrelost obvladovanja tveganj in odpornost podjetja proti neugodnim razmeram.

SASB FN-IN-450a.1,

projekt Asset Owners Disclosure Project (AODP),

ASTM

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Strategija EU za prilagajanje

Skupne izgube, ki jih je mogoče pripisati izplačilom zavarovalnine zaradi (1) pričakovanih naravnih nesreč in (2) nepričakovanih naravnih nesreč, po vrstah dogodkov in geografskih območjih (neto in bruto vrednost pozavarovanja).

Valuta poročanja

Podjetje razkrije ključne rezultate obvladovanja tveganja naravnih nesreč.

Kaže zrelost obvladovanja tveganj in odpornost podjetja proti neugodnim razmeram.

SASB FN-IN-450a.2,

GRI 201-2

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

Dejavnosti upravljanja sredstev

| Ključni kazalnik uspešnosti | Merska enota | Primer | Utemeljitev | Usklajenost z drugimi okviri za poročanje | Sklic na politiko EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razčlenitev upravljanih sredstev po poslovnih sektorjih za vse vrste sredstev (lastniški kapital / obveznice / infrastruktura / nepremičnine / strukturirani produkti/ vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko / izvedeni finančni instrumenti) (8). | Valuta poročanja | Poročajte o neto vrednosti sredstev v lastniškem kapitalu, razčlenjeni po panogah. | Kaže poznavanje trenutne gospodarske izpostavljenosti in koncentracije (če obstaja) v panogah, na katere različno močno vplivajo podnebne spremembe. | Taksonomija EU
  Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)
  SASB FN-IN-410a. GRI 201-2 | Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 |

Ključni kazalnik uspešnosti

Merska enota

Primer

Utemeljitev

Usklajenost z drugimi okviri za poročanje

Sklic na politiko EU

Razčlenitev upravljanih sredstev po poslovnih sektorjih za vse vrste sredstev (lastniški kapital / obveznice / infrastruktura / nepremičnine / strukturirani produkti/ vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko / izvedeni finančni instrumenti) (8).

Valuta poročanja

Poročajte o neto vrednosti sredstev v lastniškem kapitalu, razčlenjeni po panogah.

Kaže poznavanje trenutne gospodarske izpostavljenosti in koncentracije (če obstaja) v panogah, na katere različno močno vplivajo podnebne spremembe.

Taksonomija EU

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

SASB FN-IN-410a. GRI 201-2

Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030

---

(1)  Finančne institucije bi morale ta predlagana razkritja brati in uporabljati ob ustreznem upoštevanju vseh pravnih zahtev glede zaupnosti.

(2)  http://ec.europa.eu/research/environment/index.cfm?pg=nbs

(3)  Examples of Climate Risks across Insurance Operations and Activities (Primeri tveganj, povezanih s podnebjem, v zavarovalnih poslih in dejavnostih), Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov, 2018, https://www.iaisweb.org/page/supervisory-material/issues-papers/file/76026/sif-iais-issues-paper-on-climate-changes-risk.

(4)  Glede na regulativni razvoj na področju bonitetnega nadzora bi morale banke in zavarovalnice zagotoviti skladnost med razkritimi informacijami, zahtevanimi z bonitetnimi pravili, in vsemi drugimi informacijami, razkritimi v poročilih za splošne namene.

(5)  TCFD priznava, da pojem sredstev, povezanih z emisijami ogljika, ni natančno opredeljen. Subjekti morajo uporabljati dosledno opredelitev, da bi podprli primerljivost. TCFD predlaga opredelitev sredstev, povezanih z emisijami ogljika, kot sredstev, ki so v skladu z globalnim standardom klasifikacije industrij (Global Industry Classification Standard) povezana z energetskim sektorjem in sektorjem gospodarskih javnih služb, razen podjetij za oskrbo z vodo ter neodvisnih industrij za proizvodnjo energije in električne energije iz obnovljivih virov.

(6)  Finančne institucije bi morale razkriti spremembe v sektorjih in geografski razporeditvi svojih naložb v primerjavi s prejšnjim letom poročanja ter pojasniti vpliv teh sprememb na tehtano povprečno ogljično intenzivnost svojih portfeljev. Finančnim institucijam se svetuje, naj letno pregledujejo pomen in uporabnost tega kazalnika zaradi hitrega napredka na področju razvoja metodologij analize scenarijev ter kazalnikov tveganja, ki so koristni za odločanje in povezani s podnebjem.

TCFD priznava izzive in omejitve trenutnih kazalnikov za izračun ogljičnega odtisa, vključno s tem, da takih kazalnikov ne bi smeli nujno interpretirati kot kazalnikov tveganja. TCFD priznava, da lahko nekateri upravitelji sredstev zaradi težav z razpoložljivostjo podatkov in metodologijami poročajo tehtano povprečno ogljično intenzivnost samo za del sredstev določenih portfeljev. Subjekti, ki poročajo, lahko zagotovijo druge kazalnike za izračun ogljičnega odtisa in izpostavljenosti, ki so vključeni v dodatne smernice TCFD za finančni sektor, skupaj z opisom uporabljene metodologije (glej stran 43 publikacije Implementing the Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosures (Izvajanje priporočil TCFD)).

(7)  Znak EU za okolje, ki ga Evropska komisija trenutno razvija ob podpori Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC).

(8)  Zneski po panogah in/ali sektorjih nasprotnih strank, kot je opredeljeno v finančnih dokumentih. Navedite uporabljene opredelitve.

Poročajte o visokih ravneh izpostavljenosti do sektorjev na podlagi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE) – enomestne oznake. Poročajte zlasti o izpostavljenosti do sektorjev z visoko ogljično intenzivnostjo – A, B, C, D, E, F, H.

Podjetje bi moralo razkriti svoje izpostavljenosti do najmanj desetih največjih panog glede na denarno vrednost izpostavljenosti ali do panog, ki predstavljajo vsaj 2 % skupne denarne vrednosti izpostavljenosti.

---

PRILOGA II

Primerjava zahtev direktive o nefinančnem poročanju in razkritij, ki jih priporoča TCFD

Razkritja, predlagana v tem dopolnilu, ustrezajo zahtevam direktive o nefinančnem poročanju in so namenjena tudi vključitvi priporočenih razkritij TCFD.

Na spodnji sliki je prikazano, kako je v tem dopolnilu vsako priporočeno razkritje TCFD povezano z zahtevo o razkritju iz direktive o nefinančnem poročanju. To je ena od možnosti za primerjavo med razkritji, ki jih priporoča TCFD, in razkritji, ki jih zahteva direktiva o nefinančnem poročanju. Ker se izrazi in pojmi v direktivi o nefinančnem poročanju razlikujejo od tistih, ki jih uporablja TCFD, je mogoče to primerjavo opraviti tudi drugače. Podjetja lahko preučijo druge možnosti, spodbujamo pa jih, naj še naprej eksperimentirajo v zvezi s tem.

Slika 3

Primerjava zahtev direktive o nefinančnem poročanju in razkritij, ki jih priporoča TCFD

Podjetja, za katera veljajo zahteve direktive o nefinančnem poročanju in ki si prizadevajo za izvajanje priporočil TCFD, bi lahko upoštevala naslednje:

| — | projektna skupina TCFD predlaga, naj se njena priporočena razkritja objavijo v „letnih finančnih dokumentih“ (1) podjetja. V skladu z direktivo o nefinančnem poročanju lahko države članice podjetjem dovolijo, da svojo izjavo o nefinančnem poslovanju pod določenimi pogoji objavijo v ločenem poročilu, in večina držav članic je izkoristila to možnost. Če podjetje, za katerega velja direktiva o nefinančnem poročanju, želi upoštevati priporočila TCFD glede lokacije svojih razkritij, povezanih s podnebjem, bi moralo ta razkritja objaviti v svojem poslovnem poročilu. |
| --- | --- |

—

projektna skupina TCFD predlaga, naj se njena priporočena razkritja objavijo v „letnih finančnih dokumentih“ (1) podjetja. V skladu z direktivo o nefinančnem poročanju lahko države članice podjetjem dovolijo, da svojo izjavo o nefinančnem poslovanju pod določenimi pogoji objavijo v ločenem poročilu, in večina držav članic je izkoristila to možnost. Če podjetje, za katerega velja direktiva o nefinančnem poročanju, želi upoštevati priporočila TCFD glede lokacije svojih razkritij, povezanih s podnebjem, bi moralo ta razkritja objaviti v svojem poslovnem poročilu.

| — | Vidik bistvenosti iz direktive o nefinančnem poročanju zajema bistvenost s finančnega vidika ter bistvenost z okoljskega in socialnega vidika, medtem ko TCFD upošteva samo bistvenost s finančnega vidika. Zato bi morale biti informacije, ki se štejejo za bistvene z vidika TCFD, načeloma bistvene tudi z vidika direktive o nefinančnem poročanju. |
| --- | --- |

—

Vidik bistvenosti iz direktive o nefinančnem poročanju zajema bistvenost s finančnega vidika ter bistvenost z okoljskega in socialnega vidika, medtem ko TCFD upošteva samo bistvenost s finančnega vidika. Zato bi morale biti informacije, ki se štejejo za bistvene z vidika TCFD, načeloma bistvene tudi z vidika direktive o nefinančnem poročanju.

| — | Projektna skupina TCFD navaja, da bi bilo treba za njena priporočena razkritja v zvezi s strategijo ter metrikami in cilji opraviti oceno bistvenosti s finančnega vidika. Vendar pa ne navaja, da bi se morala ocena bistvenosti uporabljati za njena priporočena razkritja v zvezi z upravljanjem in obvladovanjem tveganja, s čimer implicitno predlaga, da bi bilo treba informacije o upravljanju in obvladovanju tveganja razkriti ne glede na bistvenost. Zato bo podjetje, ki želi izvajati priporočila TCFD, morda moralo razkriti nekatere informacije, tudi če direktiva o nefinančnem poročanju ne zahteva njihovega razkritja. |
| --- | --- |

—

Projektna skupina TCFD navaja, da bi bilo treba za njena priporočena razkritja v zvezi s strategijo ter metrikami in cilji opraviti oceno bistvenosti s finančnega vidika. Vendar pa ne navaja, da bi se morala ocena bistvenosti uporabljati za njena priporočena razkritja v zvezi z upravljanjem in obvladovanjem tveganja, s čimer implicitno predlaga, da bi bilo treba informacije o upravljanju in obvladovanju tveganja razkriti ne glede na bistvenost. Zato bo podjetje, ki želi izvajati priporočila TCFD, morda moralo razkriti nekatere informacije, tudi če direktiva o nefinančnem poročanju ne zahteva njihovega razkritja.

---

(1)  Glosar iz Dodatka 2 k publikaciji „Implementing the Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosures“ (Izvajanje priporočil TCFD): finančni dokumenti se nanašajo na letne svežnje poročil, v katerih morajo organizacije v skladu s pravom jurisdikcij, v katerih delujejo, o gospodarskih družbah, skladnosti ali vrednostnih papirjih predložiti svoje revidirane finančne rezultate. Medtem ko se zahteve glede poročanja med državami razlikujejo, finančni dokumenti navadno vsebujejo računovodske izkaze in druge informacije, kot so izjave o upravljanju in poslovno poročilo.

---

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 209/02)

Komisija se je 13. junija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9323. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9323. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 209/03)

Komisija se je 14. junija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9363. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9363. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/32

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. junija 2019

(2019/C 209/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1207 |
| JPY | japonski jen | 121,49 |
| DKK | danska krona | 7,4671 |
| GBP | funt šterling | 0,89020 |
| SEK | švedska krona | 10,6868 |
| CHF | švicarski frank | 1,1176 |
| ISK | islandska krona | 141,50 |
| NOK | norveška krona | 9,7815 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,635 |
| HUF | madžarski forint | 323,97 |
| PLN | poljski zlot | 4,2670 |
| RON | romunski leu | 4,7275 |
| TRY | turška lira | 6,5618 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6303 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4990 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7683 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7173 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5323 |
| KRW | južnokorejski won | 1 318,62 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,2693 |
| CNY | kitajski juan | 7,7378 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4023 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 991,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6760 |
| PHP | filipinski peso | 58,176 |
| RUB | ruski rubelj | 71,7360 |
| THB | tajski bat | 35,050 |
| BRL | brazilski real | 4,3324 |
| MXN | mehiški peso | 21,4542 |
| INR | indijska rupija | 78,0755 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1207

JPY

japonski jen

121,49

DKK

danska krona

7,4671

GBP

funt šterling

0,89020

SEK

švedska krona

10,6868

CHF

švicarski frank

1,1176

ISK

islandska krona

141,50

NOK

norveška krona

9,7815

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,635

HUF

madžarski forint

323,97

PLN

poljski zlot

4,2670

RON

romunski leu

4,7275

TRY

turška lira

6,5618

AUD

avstralski dolar

1,6303

CAD

kanadski dolar

1,4990

HKD

hongkonški dolar

8,7683

NZD

novozelandski dolar

1,7173

SGD

singapurski dolar

1,5323

KRW

južnokorejski won

1 318,62

ZAR

južnoafriški rand

16,2693

CNY

kitajski juan

7,7378

HRK

hrvaška kuna

7,4023

IDR

indonezijska rupija

15 991,83

MYR

malezijski ringit

4,6760

PHP

filipinski peso

58,176

RUB

ruski rubelj

71,7360

THB

tajski bat

35,050

BRL

brazilski real

4,3324

MXN

mehiški peso

21,4542

INR

indijska rupija

78,0755

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/33

---

Ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

(2019/C 209/05)

Nadzorni organ Efte meni, da spodaj navedeni ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP:

| Datum sprejetja odločitve | : | 2. april 2019 |
| --- | --- | --- |
| Št. zadeve | : | 82159 |
| Št. odločitve | : | 020/19/COL |
| Država Efte | : | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | : | Leangbukten Båtforenings Andelslag |
| Oblika pomoči | : | Ni pomoč |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | : | Občina Asker |
| p.p. 353 |
| 1372 Asker |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

:

2. april 2019

Št. zadeve

:

82159

Št. odločitve

:

020/19/COL

Država Efte

:

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

:

Leangbukten Båtforenings Andelslag

Oblika pomoči

:

Ni pomoč

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

:

Občina Asker

p.p. 353

1372 Asker

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/34

---

Obvestilo o izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov

(2019/C 209/06)

1.   V skladu s členom 18(4) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni izravnalni ukrepi iztekli na datum iz razpredelnice, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom.

2.   Postopek

Proizvajalci Unije lahko vložijo pisni zahtevek za pregled. Ta zahtevek mora vsebovati zadostne dokaze, da bi se subvencioniranje in škoda zaradi izteka ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila. Če se Komisija odloči za pregled zadevnih ukrepov, se uvoznikom, izvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem Unije omogoči, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku za pregled.

3.   Rok

Proizvajalci Unije lahko na podlagi navedenega kadar koli po objavi tega obvestila vložijo pisni zahtevek za pregled, ki ga mora Evropska komisija (naslov: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België) (2) prejeti vsaj tri mesece pred datumom iz razpredelnice.

4.   To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 18(4) Uredbe (EU) 2016/1037.

| Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nekatere šarenke | Turčija | Protisubvencijska dajatev | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/309 z dne 26. februarja 2015 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije
  (UL L 56, 27.2.2015, str. 12). | 28.2.2020 |

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

Nekatere šarenke

Turčija

Protisubvencijska dajatev

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/309 z dne 26. februarja 2015 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije

(UL L 56, 27.2.2015, str. 12).

28.2.2020

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu.

(3)  Ukrep se bo iztekel ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

---

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/35

---

Obvestilo o ponovnem začetku preiskav na podlagi sodb z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 in T-301/16 glede izvedbenih uredb Komisije (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončni protidampinški dajatvi na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

(2019/C 209/07)

Sodbi

Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) je v sodbah z dne 10. aprila 2019 v zadevah T-300/16 (1) in T-301/16 (2) Jindal Saw in Jindal Saw Italia proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: sodbi) razveljavilo Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (3) (v nadaljnjem besedilu: sporna protisubvencijska uredba) in Izvedbeno uredbo (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (4), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1369 (5) (v nadaljnjem besedilu: sporna protidampinška uredba).

V zadevi T-300/16 je Splošno sodišče ugotovilo, da je v sporni protisubvencijski uredbi izračun zneska ugodnosti, ki izhaja iz ciljnih izvoznih omejitev, uvedenih za železovo rudo, v zvezi z družbo Jindal Saw Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Jindal Saw) v nasprotju s členom 6(d) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (6) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Splošno sodišče je zlasti odločilo, da so bili stroški prevoza, ki jih je dejansko imela družba Jindal Saw s prevozom od rudnika do njenega obrata v Indiji, višji od tistih, ki jih je Komisija upoštevala kot povprečje in so bili vključeni v izračun povprečne nakupne cene železove rude v Indiji. Po mnenju Splošnega sodišča taka razlika v stroških prevoza pomeni, da je bila cena, po kateri je družba Jindal Saw nabavila železovo rudo na indijskem trgu, dejansko višja od povprečne nakupne cene, ki jo je Komisija sprejela za določitev višine plačila, kar je neizogibno vplivalo na ugodnost, ki bi jo lahko imel proizvajalec izvoznik. Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija kršila člen 3(2) in člen 6(d) osnovne protisubvencijske uredbe, s tem ko je napačno naključno izbrala nekatere postavke v stroških dostave družbe Jindal Saw za izračun standardnih povprečnih stroškov prevoza, ter tretji pododstavek člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe, ker je izravnalno dajatev določila na ravni, ki je višja od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

V obeh zadevah T-300/16 in T-301/16 je Splošno sodišče sprejelo tudi ugotovitve v zvezi z izračuni nelojalnega nižanja cen, ki jih je Komisija opravila v spornih protisubvencijskih in protidampinških uredbah. Splošno sodišče je zlasti ugotovilo, da ker je Komisija uporabila prodajne cene prodajnih subjektov, povezanih z glavnim proizvajalcem Unije, da bi določila ceno podobnega izdelka industrije Unije, pri čemer ni upoštevala prodajnih cen prodajnih subjektov družbe Jindal Saw, da bi določila cene zadevnega izdelka, ki ga proizvaja družba Jindal Saw, ni bilo mogoče trditi, da je bil izračun nelojalnega nižanja cen opravljen na podlagi primerjave cen na isti ravni trgovanja. Po mnenju Splošnega sodišča je napaka, ki jo je Komisija naredila pri izračunu nelojalnega nižanja cen zadevnega izdelka v primeru izdelkov družbe Jindal Saw, povzročila, da se je upoštevalo nelojalno nižanje cen, katerega pomen ali celo obstoj ni bil pravilno ugotovljen.

Zato je Splošno sodišče ugotovilo, da je Komisija kršila člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe oziroma člen 3(1) Uredbe (EU) 2016/1036 z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (7) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba). Ker je bilo nelojalno nižanje cen, izračunano v spornih protisubvencijski uredbi in protidampinški uredbi, osnova za ugotovitev, da je bil uvoz zadevnega izdelka vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je Splošno sodišče ugotovilo, da je bil potencialno izkrivljen tudi dokaz o obstoju vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, ki je nujen pogoj za uvedbo izravnalne dajatve v skladu s členom 1(1) in členom 8(5) osnovne protisubvencijske uredbe ter členom 1(1) in členom 3(6) osnovne protidampinške uredbe.

Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da ni mogoče izključiti, da bi bila, če bi bilo nelojalno nižanje cen pravilno izračunano, stopnja škode industrije Unije določena na ravni, ki je nižja od stopnje subvencije oziroma stopnje dampinga. V tem primeru bi se v skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe znesek izravnalne dajatve moral zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo navedene škode. Podobno bi se v skladu s členom 9(4) osnovne protidampinške uredbe znesek protidampinške dajatve moral zmanjšati na stopnjo, ki bi zadostovala za odpravo navedene škode.

Glede na navedeno je Splošno sodišče razglasilo ničnost spornih protisubvencijske uredbe in protidampinške uredbe, v kolikor se nanašata na družbo Jindal Saw Ltd.

Posledice

Člen 266 PDEU določa, da morajo institucije sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodb Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je protidampinška ali protisubvencijska preiskava, razglašen za ničnega, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča nični akt zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče (8).

V skladu s sodno prakso Sodišča se postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (9). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničnega razglašen akt, ki zaključuje upravni postopek, razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protidampinškega postopka. V primeru, ko se na primer uredba o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov razveljavi, to pomeni, da je po razglasitvi ničnosti protidampinški postopek še vedno odprt, saj je bil akt, ki je zaključil protidampinški postopek, odstranjen iz pravnega reda Unije (10), razen če je nezakonitost nastala v fazi začetka postopka. Nadaljevanja upravnega postopka ni mogoče obravnavati kot neskladnega s pravilom neretroaktivnosti (11).

V obravnavanem primeru je Splošno sodišče razveljavilo sporni protidampinško uredbo in protisubvencijsko uredbo zaradi enega skupnega razloga (tj. da Komisija pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja cen ni izvedla poštene primerjave na isti ravni trgovanja). Ta napaka bi potencialno lahko vplivala na analizo vzročne zveze in stopnjo škode.

Poleg tega je Splošno sodišče razglasilo ničnost sporne protisubvencijske uredbe tudi zato, ker je ugotovilo, da je Komisija napačno izračunala znesek ugodnosti za družbo Jindal Saw Ltd v obsegu, v katerem se pri izračunu domače cene železove rude v Indiji niso upoštevali vsi dejanski stroški prevoza, ki jih je imela družba Jindal Saw.

Druge ugotovitve iz spornih protisubvencijske uredbe in protidampinške uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo, s čimer niso privedle do razveljavitve spornih uredb, načeloma ostajajo veljavne.

Ponovni začetek postopka

Glede na navedeno se je Komisija odločila, da ponovno začne protisubvencijsko in protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije, ki sta privedli do sprejetja izvedbenih uredb (EU) 2016/387 in (EU) 2016/388, v kolikor se nanašata na družbo Jindal Saw Ltd. Ponovni začetek prvotnih preiskav se nadaljuje na točki, kjer je prišlo do nepravilnosti.

Namen ponovnega začetka prvotnih preiskav je v celoti obravnavati napake, ki jih je ugotovilo Splošno sodišče, in oceniti, ali bi pravilna uporaba pravil lahko upravičila ponovno uvedbo ukrepov na prvotni ali spremenjeni ravni od datuma prvotnega začetka veljavnosti spornih protisubvencijske uredbe in protidampinške uredbe ali ne.

Zainteresirane strani se obvestijo o ponovnem začetku preiskave z objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

Pisna stališča

Vse zainteresirane strani, in zlasti družba Jindal Saw, so pozvane, da izrazijo svoja stališča, predložijo informacije in dokaze o zadevah s ponovnega začetka preiskave. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 20 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje morajo vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o vprašanjih v zvezi s ponovnim začetkom preiskave je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci z zainteresiranimi stranmi.

Navodila za predložitev pisnih stališč in korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (12). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo.

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Limited“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne protidampinške uredbe in členom 29(2) osnovne protisubvencijske uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij. Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, da prek povezave TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI) pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na CD-ROM-u ali DVD-ju osebno ali s priporočeno pošto. Če zainteresirane strani uporabijo povezavo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152583.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da je navedeni elektronski naslov poslovni elektronski naslov podjetja, ki deluje in se uporablja vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek povezave TRON.tdi ali p elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek povezave TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direktorat H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| TRON.tdi: |
| https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi |
| E-naslov: |
| TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direktorat H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi:

https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-naslov:

TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu

Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravicami do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke. Ta zaslišanja bi morala potekati le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po izteku ustreznih rokov, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletnem mestu GD za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm.

Informacije za vse zadevne strani

Zainteresirane strani, vključno z uvozniki, so obveščene, da bi morebitna prihodnja obveznost izhajala iz ugotovitev tega ponovnega pregleda.

Ker je na tej stopnji končna obveznost, ki izhaja iz ponovnega pregleda, negotova, Komisija nacionalne carinske organe poziva, naj počakajo na izid te preiskave, preden sprejmejo odločitev o kakršnem koli zahtevku za povračilo v zvezi s protidampinškimi in/ali izravnalnimi dajatvami, ki jih je Splošno sodišče razveljavilo v zvezi z družbo Jindal Saw Limited.

Zato se do zaključka te preiskave protidampinške in izravnalne dajatve, plačane v skladu z izvedbenima uredbama (EU) 2016/387 oziroma (EU) 2016/388 na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010) ter jih proizvaja družba Jindal Saw Limited (dodatna oznaka TARIC C054), ne bi smele povrniti ali odpustiti.

Razkritje

Vse zainteresirane strani, ki so bile kot take evidentirane med preiskavo, ki je privedla do sprejetja spornih protisubvencijske uredbe in protidampinške uredbe, bodo naknadno obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava izvršiti sodba, in bodo imele možnost predložiti pripombe.

---

(1)  ECLI:EU:T:2019:235.

(2)  ECLI:EU:T:2019:234.

(3)  UL L 73, 18.3.2016, str. 1.

(4)  UL L 73, 18.3.2016, str. 53.

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1369 z dne 11. avgusta 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/388 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 217, 12.8.2016, str. 4).

(6)  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

(7)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(8)  Sodba Sodišča v združenih zadevah Asteris AE in drugi in Helenska republika proti Komisiji, 97, 193, 99 in 215/86, Recueil 1988, str. 2181, točki 27 in 28.

(9)  Zadeva C-415/96, Španija proti Komisiji, Recueil 1998, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80 do 85; zadeva Alitalia proti Komisiji, T-301/01, ZOdl. 2008, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi Région Nord-Pas de Calais proti Komisiji, T-267/08 in T-279/08, ZOdl. 2011, str. II-0000, točka 83.

(10)  Zadeva C-415/96, Španija proti Komisiji, Recueil 1998, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80 do 85.

(11)  Zadeva C-256/16 Deichmann [2018], točka 79.

(12)  Dokument z oznako „Limited“ je dokument, ki se šteje za zaupnega v skladu z Uredbo (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21), in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(13)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/40

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 209/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Sogeclair SA („Sogeclair“, Francija), ki je del skupine Sogeclair, |
| --- | --- |

—

Sogeclair SA („Sogeclair“, Francija), ki je del skupine Sogeclair,

| — | AddUp SAS („AddUp“, Francija), ki je del skupin Michelin in Fives. |
| --- | --- |

—

AddUp SAS („AddUp“, Francija), ki je del skupin Michelin in Fives.

Podjetji Sogeclair in AddUp pridobita v smislu člena 3(1)(b) in 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem („PrintSky“).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za Sogeclair: aeronavtika in vesoljsko inženirstvo, inženirstvo za specifikacijo, oblikovanje in proizvodnjo posebnih civilnih in vojaških vozil ter zagotavljanje in razvoj rešitev na področju simulatorjev za namene raziskav, študij in usposabljanja ter organizacija delavnic in razvoj programske opreme za simulatorje. Sogeclair deluje po vsem svetu, zlasti v Franciji, Nemčiji, Španiji, Združenem kraljestvu, Kanadi in Združenih državah,

—   za AddUp: proizvodnja industrijskih 3D tiskalnikov za kovino, ki sega od oblikovanja in proizvodnje strojev, proizvodnih linij in s tem povezanih storitev do preoblikovanja in proizvodnje kovinskih delov, izdelava prototipov ali serij ter s tem povezane storitve. Deluje po vsem svetu (zlasti v Franciji, drugje v Evropi in Ameriki ter v Aziji in Oceaniji) v industrijskem, avtomobilskem, aeronavtičnem in vesoljskem sektorju ter v sektorju luksuznih izdelkov,

—   za PrintSky: namenjen razvoju in trženju 3D tiskalnikov za kovine v aeronavtičnem, vesoljskem in obrambnem sektorju, sestavljajo pa ga izključno rešitve s potrditvijo koncepta v Evropi ali celo po svetu.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 209/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 209/42

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 209/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Japonska), ki ga obvladuje podjetje Toyota Motor Corporation („TMC“, Japonska), |
| --- | --- |

—

Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Japonska), ki ga obvladuje podjetje Toyota Motor Corporation („TMC“, Japonska),

| — | Mazda Motor Corporation („MMC“, Japonska), |
| --- | --- |

—

Mazda Motor Corporation („MMC“, Japonska),

| — | SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF“, Japonska). |
| --- | --- |

—

SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF“, Japonska).

Podjetji TFS in MMC pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem SMMAF.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | TFS ponuja po vsem svetu raznovrstne finančne storitve, vključno s financiranje nakupa avtomobilov, kreditnimi karticami in zavarovalnimi storitvami, |
| --- | --- |

—

TFS ponuja po vsem svetu raznovrstne finančne storitve, vključno s financiranje nakupa avtomobilov, kreditnimi karticami in zavarovalnimi storitvami,

| — | MMC deluje po vsem svetu na področju razvoja, proizvodnje in trženja motornih vozil ter njihovih rezervnih delov in dodatkov, |
| --- | --- |

—

MMC deluje po vsem svetu na področju razvoja, proizvodnje in trženja motornih vozil ter njihovih rezervnih delov in dodatkov,

| — | SMMAF ponuja storitve financiranja motornih vozil japonskim strankam za motorna vozila znamke Mazda, kupljena na Japonskem. SMMAF deluje le na Japonskem. |
| --- | --- |

—

SMMAF ponuja storitve financiranja motornih vozil japonskim strankam za motorna vozila znamke Mazda, kupljena na Japonskem. SMMAF deluje le na Japonskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---