# Službeni list C 114/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 114 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.29. ožujka 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 114

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.29. ožujka 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 114/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11040 – PGGM / DIF / EQT / SAUR) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 114/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11040 – PGGM / DIF / EQT / SAUR) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 114/02 | Zaključaka Vijeća o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 24/2022 naslovljenom: Mjere e-uprave usmjerene na poduzeća – Komisijine su mjere provedene, no dostupnost usluga i dalje nije ujednačena diljem EU-a | 2 |
| | Europska komisija |
| 2023/C 114/03 | Tečajna lista eura – 28. ožujka 2023. | 4 |
| | Revizorski sud |
| 2023/C 114/04 | Tematsko izvješće 07/2023 – Struktura Komisijina sustava kontrole za Mehanizam za oporavak i otpornost – Unatoč opsežnim aktivnostima koje su u planu nedostatak na razini EU-a u pogledu jamstva i odgovornosti i dalje je prisutan u novom modelu primjene | 5 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2023/C 114/02

Zaključaka Vijeća o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 24/2022 naslovljenom: Mjere e-uprave usmjerene na poduzeća – Komisijine su mjere provedene, no dostupnost usluga i dalje nije ujednačena diljem EU-a

2

Europska komisija

2023/C 114/03

Tečajna lista eura – 28. ožujka 2023.

4

Revizorski sud

2023/C 114/04

Tematsko izvješće 07/2023 – Struktura Komisijina sustava kontrole za Mehanizam za oporavak i otpornost – Unatoč opsežnim aktivnostima koje su u planu nedostatak na razini EU-a u pogledu jamstva i odgovornosti i dalje je prisutan u novom modelu primjene

5

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 114/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11076 – TOTALENERGIES / TOTAL EREN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| 2023/C 114/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 8 |
| 2023/C 114/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11064 – MACQUARIE / IVANHOE / RHP PARTNERS MANAGER GP / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 114/08 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 12 |
| 2023/C 114/09 | Obavijest u skladu s člankom 34. stavkom 7. točkom (a) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o odlukama koje se odnose na obvezujuće informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u carinsku nomenklaturu | 31 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 114/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11076 – TOTALENERGIES / TOTAL EREN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

2023/C 114/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

8

2023/C 114/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11064 – MACQUARIE / IVANHOE / RHP PARTNERS MANAGER GP / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

10

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 114/08

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

12

2023/C 114/09

Obavijest u skladu s člankom 34. stavkom 7. točkom (a) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o odlukama koje se odnose na obvezujuće informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u carinsku nomenklaturu

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.11040 – PGGM / DIF / EQT / SAUR)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 114/01)

Dana 14. ožujka 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11040. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11040. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/2

---

ZAKLJUČAKA VIJEĆA

o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 24/2022

naslovljenom: „Mjere e-uprave usmjerene na poduzeća – Komisijine su mjere provedene, no dostupnost usluga i dalje nije ujednačena diljem EU-a”

(2023/C 114/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

PODSJEĆAJUĆI NA: svoje zaključke o poboljšanju ispitivanja tematskih izvješća koja sastavlja Revizorski sud u kontekstu postupka davanja razrješnice (1);

PRIMA NA ZNANJE tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 24/2022 naslovljeno „Mjere e-uprave usmjerene na poduzeća – Komisijine su mjere provedene, no dostupnost usluga i dalje nije ujednačena diljem EU-a”;

PRIMA NA ZNANJE zaključke i preporuke iz tematskog izvješća;

PODSJEĆA na svoje „Zaključke Vijeća o akcijskom planu za e-upravu 2016. – 2020.: ubrzavanje digitalne transformacije uprave” (2) u kojima se traže posebni, realistični i mjerljivi ciljevi za akcijski plan i usklađenost između djelovanja i financijskih programa povezanih s akcijskim planom kojom bi se državama članicama moglo pomoći u digitalnoj transformaciji uprave;

PREPOZNAJE posebice sljedeće:

| a) | Akcijskom planu za e-upravu 2016. – 2020. nije dodijeljen proračun i, kako je primijetio Revizorski sud, promicanje razvijenih rješenja bilo je uglavnom ograničeno na aktivnosti planirane u zasebnim mjerama i razmjenu najbolje prakse među državama članicama; |
| --- | --- |

a)

Akcijskom planu za e-upravu 2016. – 2020. nije dodijeljen proračun i, kako je primijetio Revizorski sud, promicanje razvijenih rješenja bilo je uglavnom ograničeno na aktivnosti planirane u zasebnim mjerama i razmjenu najbolje prakse među državama članicama;

| b) | Komisija je pratila ishode svojih mjera i nije na sveobuhvatan način pratila ishode ili učinke cjelokupnog akcijskog plana, već samo zasebnih mjera; |
| --- | --- |

b)

Komisija je pratila ishode svojih mjera i nije na sveobuhvatan način pratila ishode ili učinke cjelokupnog akcijskog plana, već samo zasebnih mjera;

PODSJEĆA da Europska komisija i države članice, u skladu s načelom supsidijarnosti, već dulje od desetljeća dobro surađuju na unapređenju e-uprave na razini EU-a i na nacionalnim razinama, posebno putem akcijskih planova o e-upravi, s ciljem transformiranja javnih administracija upotrebom tehnologije;

POZDRAVLJA činjenicu da je Komisija prihvatila sve preporuke iz tematskog izvješća;

PODSJEĆA na to da je pandemijom bolesti COVID-19 istaknuta važnost otpornih, interoperabilnih digitalnih javnih usluga;

POZDAVLJA činjenicu da su Vijeće, Parlament i Komisija pravodobno donijeli Odluku o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće”;

POZIVA države članice da razviju svoje nacionalne planove i smjerove djelovanja kako bi se ostvario cilj da ključne javne usluge, kako su definirane u programu politike za digitalno desetljeće, postanu dostupne na internetu do 2030.;

PODSJEĆA da, nakon što Komisija objavi drugo izvješće o stanju digitalnog desetljeća i svake druge godine nakon toga, dotične države članice podnose prilagodbe svojih nacionalnih planova koje obuhvaćaju politike, mjere i djelovanja koje namjeravaju poduzeti kako bi ostvarile digitalne ciljne vrijednosti;

POZIVA Vijeće i Europski parlament da brzo donesu Akt o interoperabilnoj Europi (3), kojim se utvrđuju mjere za postizanje visoke razine interoperabilnosti javnog sektora diljem Unije, i Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za europski digitalni identitet (4);

POZIVA Komisiju da osigura usklađenost između potrebnih mjera i relevantnih financijskih instrumenata kojom bi se državama članicama moglo pomoći u ostvarenju digitalne transformacije njihovih javnih usluga;

POZIVA Komisiju da razvije sveobuhvatnu strategiju za učinkovito promicanje usluga e-uprave usmjerenih na poduzeća diljem Unije;

POZIVA države članice i Komisiju da obrate pozornost na zaključke i preporuke tematskog izvješća te ih potiče da pažljivo preispitaju te preporuke.

---

(1)  Dok. 7515/00 + COR 1.

(2)  Dok. 11801/16.

(3)  Dok. 14973/22.

(4)  Dok. 9471/21.

---

Europska komisija

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/4

---

Tečajna lista eura (1)

28. ožujka 2023.

(2023/C 114/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0841 |
| JPY | japanski jen | 141,69 |
| DKK | danska kruna | 7,4492 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87938 |
| SEK | švedska kruna | 11,2195 |
| CHF | švicarski franak | 0,9947 |
| ISK | islandska kruna | 148,10 |
| NOK | norveška kruna | 11,3240 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,668 |
| HUF | mađarska forinta | 382,95 |
| PLN | poljski zlot | 4,6815 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9523 |
| TRY | turska lira | 20,7153 |
| AUD | australski dolar | 1,6219 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4803 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5100 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7382 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4394 |
| KRW | južnokorejski von | 1 407,94 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,7029 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4554 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 353,40 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7717 |
| PHP | filipinski pezo | 58,951 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,152 |
| BRL | brazilski real | 5,6080 |
| MXN | meksički pezo | 19,8389 |
| INR | indijska rupija | 89,0640 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0841

JPY

japanski jen

141,69

DKK

danska kruna

7,4492

GBP

funta sterlinga

0,87938

SEK

švedska kruna

11,2195

CHF

švicarski franak

0,9947

ISK

islandska kruna

148,10

NOK

norveška kruna

11,3240

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,668

HUF

mađarska forinta

382,95

PLN

poljski zlot

4,6815

RON

rumunjski novi leu

4,9523

TRY

turska lira

20,7153

AUD

australski dolar

1,6219

CAD

kanadski dolar

1,4803

HKD

hongkonški dolar

8,5100

NZD

novozelandski dolar

1,7382

SGD

singapurski dolar

1,4394

KRW

južnokorejski von

1 407,94

ZAR

južnoafrički rand

19,7029

CNY

kineski renminbi-juan

7,4554

IDR

indonezijska rupija

16 353,40

MYR

malezijski ringit

4,7717

PHP

filipinski pezo

58,951

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,152

BRL

brazilski real

5,6080

MXN

meksički pezo

19,8389

INR

indijska rupija

89,0640

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/5

---

Tematsko izvješće 07/2023

„Struktura Komisijina sustava kontrole za Mehanizam za oporavak i otpornost – Unatoč opsežnim aktivnostima koje su u planu nedostatak na razini EU-a u pogledu jamstva i odgovornosti i dalje je prisutan u novom modelu primjene”

(2023/C 114/04)

Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće 07/2023 „Struktura Komisijina sustava kontrole za Mehanizam za oporavak i otpornost – Unatoč opsežnim aktivnostima koje su u planu nedostatak na razini EU-a u pogledu jamstva i odgovornosti i dalje je prisutan u novom modelu primjene”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=63634

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11076 – TOTALENERGIES / TOTAL EREN)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 114/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | TotalEnergies S.E. („TotalEnergies”, Francuska), |
| --- | --- |

—

TotalEnergies S.E. („TotalEnergies”, Francuska),

| — | Total Eren Holding („Total Eren”, Francuska), trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika TotalEnergies i New Eren SA. |
| --- | --- |

—

Total Eren Holding („Total Eren”, Francuska), trenutačno pod zajedničkom kontrolom poduzetnika TotalEnergies i New Eren SA.

Poduzetnik TotalEnergies steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Total Eren.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | TotalEnergies je vertikalno integrirano međunarodno energetsko trgovačko društvo aktivno u svim sektorima industrije nafte i plina, |
| --- | --- |

—

TotalEnergies je vertikalno integrirano međunarodno energetsko trgovačko društvo aktivno u svim sektorima industrije nafte i plina,

| — | Total Eren razvija, financira, gradi i drži postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora diljem svijeta. |
| --- | --- |

—

Total Eren razvija, financira, gradi i drži postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora diljem svijeta.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11076 – TOTALENERGIES / TOTAL EREN

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/8

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 114/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | SPORTSDIRECT.COM France SA („SPORTSDIRECT.COM France”, Francuska), koji pripada grupi Frasers iz Ujedinjene Kraljevine, |
| --- | --- |

—

SPORTSDIRECT.COM France SA („SPORTSDIRECT.COM France”, Francuska), koji pripada grupi Frasers iz Ujedinjene Kraljevine,

| — | Groupe GO Sport SAS („Groupe GO Sport”, Francuska), koji pripada grupi GO Sport iz Francuske, |
| --- | --- |

—

Groupe GO Sport SAS („Groupe GO Sport”, Francuska), koji pripada grupi GO Sport iz Francuske,

| — | Go Sport France SAS („GO Sport France”, Francuska), koji pripada grupi GO Sport iz Francuske. |
| --- | --- |

—

Go Sport France SAS („GO Sport France”, Francuska), koji pripada grupi GO Sport iz Francuske.

Poduzetnik SPORTSDIRECT.COM France steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad dijelovima poduzetnika Groupe GO Sport i GO Sport France.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | SPORTSDIRECT.COM France posluje na maloprodajnom tržištu sportske opreme i upravlja nekoliko trgovina Sports Direct u Francuskoj, |
| --- | --- |

—

SPORTSDIRECT.COM France posluje na maloprodajnom tržištu sportske opreme i upravlja nekoliko trgovina Sports Direct u Francuskoj,

| — | Groupe GO Sport bavi se maloprodajnom distribucijom sportske opreme, a uglavnom posluje u Francuskoj, |
| --- | --- |

—

Groupe GO Sport bavi se maloprodajnom distribucijom sportske opreme, a uglavnom posluje u Francuskoj,

| — | Društvo Go Sport France bavi se maloprodajnom distribucijom sportske opreme, a uglavnom posluje u Francuskoj. |
| --- | --- |

—

Društvo Go Sport France bavi se maloprodajnom distribucijom sportske opreme, a uglavnom posluje u Francuskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11085 – FRASERS / GO SPORT

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/10

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11064 – MACQUARIE / IVANHOE / RHP PARTNERS MANAGER GP / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 114/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Macquarie Real Estate Investments Holdings (Sjeverna Amerika), Inc. („Macquarie”, SAD), dio grupe Macquarie, |
| --- | --- |

—

Macquarie Real Estate Investments Holdings (Sjeverna Amerika), Inc. („Macquarie”, SAD), dio grupe Macquarie,

| — | RHP Partners-Manager GP, LLC („RHP”, SAD), |
| --- | --- |

—

RHP Partners-Manager GP, LLC („RHP”, SAD),

| — | IC USA LP („Ivanhoe”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Caisse des dépôts et placement du Québec („CDPQ”, Kanada), |
| --- | --- |

—

IC USA LP („Ivanhoe”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Caisse des dépôts et placement du Québec („CDPQ”, Kanada),

| — | RHP Partners III, LP („zajednički pothvat”, SAD). |
| --- | --- |

—

RHP Partners III, LP („zajednički pothvat”, SAD).

Poduzetnici Macquarie, RHP i Ivanhoe steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi putem ugovora ili na bilo koji drugi način.

2.

| — | Macquarie posluje u području ulaganja u nekretnine u Sjevernoj Americi, |
| --- | --- |

—

Macquarie posluje u području ulaganja u nekretnine u Sjevernoj Americi,

| — | RHP je vlasnik i/ili upravlja naseljima montažnih stambenih objekata u Sjedinjenim Američkim Državama, |
| --- | --- |

—

RHP je vlasnik i/ili upravlja naseljima montažnih stambenih objekata u Sjedinjenim Američkim Državama,

| — | Ivanhoe se bavi gradnjom visokokvalitetnih nekretnina i realizacijom projekata u tom području u Sjevernoj Americi. Njegovo matično društvo, Ivanhoe Cambridge, ulagač je u nekretnine koji posluje diljem svijeta. |
| --- | --- |

—

Ivanhoe se bavi gradnjom visokokvalitetnih nekretnina i realizacijom projekata u tom području u Sjevernoj Americi. Njegovo matično društvo, Ivanhoe Cambridge, ulagač je u nekretnine koji posluje diljem svijeta.

3.

Poslovne djelatnosti zajedničkog pothvata bit će sljedeće: vlasništvo nad naseljima montažnih stambenih objekata i upravljanje njima, te iznajmljivanje i prodaja montažnih stambenih obejata u takvim naseljima u SAD-u.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11064 – MACQUARIE / IVANHOE / RHP PARTNERS MANAGER GP / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/12

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2023/C 114/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Balaton / Balatoni”

PDO-HU-A1507-AM04

Datum podnošenja zahtjeva: 18.1.2018.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Reklasifikacija u zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (ZOZP)

Za razliku od zaštićene oznake izvornosti (ZOI) elementi terroira manje utječu na kvalitetu vina Balaton/Balatoni proizvedenih od grožđa s razgraničenih zemljopisnih područja vinogradarske regije Balaton. Povezanost vina Balaton sa zemljopisnim područjem ponajprije je rezultat općih obilježja regije Balaton, koja se – kad je riječ o turizmu, prirodi, gospodarstvu i očuvanju – oko jezera Balaton razvila kao koherentna cjelina s povijesnim korijenima. Regija Balaton izdvaja se prije svega svojim ugledom, što potvrđuju vinski festivali, festivali berbe ili vinski tjedni, koji se svake godine organiziraju za lokalne i inozemne posjetitelje na raznim lokacijama na području Balatona (npr. vinski festival Borbarangolás (Vinska tura) u Badacsonyju, Zánkai bornapok (Dani vina u Zánki), Badacsonyi Borhét (Tjedan vina u Badacsonyju) te Balatonfüredi Borhetek (Tjedni vina u Balatonfüredu)). Stoga smatramo da je posebna kvaliteta vina Balaton prije svega povezana s njihovim zemljopisnim podrijetlom i ugledom. Zato smo specifikaciju vina Balaton (Balatoni) odlučili izmijeniti iz ZOI-ja u ZOZP. Sukladno tomu u pravilima o oznakama upotrebljavat će se tradicionalni izraz „tájbor” (regionalno vino).

Reklasifikacija je opravdana i zbog veličine regije i raznolikosti njezinih prirodnih i društvenih čimbenika. Osim toga, vina Balaton uživaju ugled kakav se očekuje od ZOZP-a, kao što jasno pokazuje spomenuti vinski turizam. Taj je ugled posebno povezan sa zemljopisnim područjem, a „vino Balaton” dobro je poznat naziv u cijeloj Mađarskoj i u drugim državama članicama.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| I. | Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla (rubrika 2. jedinstvenog dokumenta, „Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla”) |
| --- | --- |

I.

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla (rubrika 2. jedinstvenog dokumenta, „Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla”)

| VII. | Povezanost sa zemljopisnim područjem (rubrika 8. jedinstvenog dokumenta, „Opis povezanosti”) |
| --- | --- |

VII.

Povezanost sa zemljopisnim područjem (rubrika 8. jedinstvenog dokumenta, „Opis povezanosti”)

| VIII. | Dodatni uvjeti (rubrika 9. jedinstvenog dokumenta, „Osnovni dodatni uvjeti”) |
| --- | --- |

VIII.

Dodatni uvjeti (rubrika 9. jedinstvenog dokumenta, „Osnovni dodatni uvjeti”)

2.2.   Izmjena analitičkih i organoleptičkih svojstava

Kad je riječ o najmanjem sadržaju šećera u grožđu, smanjenje parametra s 9 % vol. na 8 % vol. opravdano je zbog povećanja potražnje za vinima manje alkoholne jakosti te prednosti ranije berbe koja se postiže tom izmjenom. (Smanjenje najmanje potencijalne alkoholne jakosti (sadržaj šećera) u grožđu ne podrazumijeva izmjenu najmanje alkoholne jakosti vina koja se od njega proizvode. Najmanja alkoholna jakost vina ostaje 9 % vol.) Osim što za njima postoji potražnja, vina s manjom alkoholnom jakosti koja se mogu ranije staviti na tržište obogaćuju ponudu, što može povećati konkurentnost. Kad je riječ o organoleptičkim svojstvima bijelog vina, izmjena rečenice o nijansi boje pojašnjena je u odnosu na analitičke parametre.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| II. | Opis vina (rubrika 4. jedinstvenog dokumenta, „Opis vina”) |
| --- | --- |

II.

Opis vina (rubrika 4. jedinstvenog dokumenta, „Opis vina”)

| III. | Posebni postupci proizvodnje vina (rubrika 5. jedinstvenog dokumenta, „Postupci proizvodnje vina”) |
| --- | --- |

III.

Posebni postupci proizvodnje vina (rubrika 5. jedinstvenog dokumenta, „Postupci proizvodnje vina”)

2.3.   Povećanje najvećeg prinosa

Mađarska pravila o upotrebi ZOZP-a dopuštaju najveći prinos za nova vina na talogu od 120 hl/ha umjesto 100 hl/ha. U skladu s tim prilagođava se i prinos grožđa u kilogramima. S obzirom na povećanu potražnju povećanjem ponude povećava se količina kako bi se poboljšala konkurentnost.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| V. | Najveći prinosi (rubrika 5.2. jedinstvenog dokumenta, „Najveći prinosi”) |
| --- | --- |

V.

Najveći prinosi (rubrika 5.2. jedinstvenog dokumenta, „Najveći prinosi”)

2.4.   Proširenje spektra dopuštenih sorti grožđa

Upotreba ZOZP-a omogućuje uvrštenje međuvrsnih sorti u dopuštene sorte grožđa. Taj je naš cilj opravdan i zbog očekivanog povećanja ekoloških postupaka proizvodnje grožđa. Dakle, tom bismo izmjenom željeli proširiti spektar dopuštenih sorti uvrštenjem određenih međuvrsnih sorti. Među njima su tradicionalne i novouzgojene sorte te međunarodne sorte koje se sve više uzgajaju posljednjih 20 godina. Uvrštene sorte grožđa: Bianca, Korai piros veltelíni, Piros veltelíni, Pölöskei muskotály, Viktória gyöngye, Viognier, Zalagyöngye, Zöld szagos, Alibernet, Alicante Bouschet, Bíborkadarka, Blauer führburgunder, Csókaszőlő, Domina, Dornfelder, Hanburgi muskotály, Menoire, Nero, Rubintos, Sagrantino, Tannat, Turán.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| VI. | Dopuštene sorte vinove loze (rubrika 7. jedinstvenog dokumenta, „Glavne sorte vinove loze”) |
| --- | --- |

VI.

Dopuštene sorte vinove loze (rubrika 7. jedinstvenog dokumenta, „Glavne sorte vinove loze”)

2.5.   Podrijetlo grožđa koje se može upotrijebiti za proizvodnju proizvoda

Prema pravilima Zajednice o ZOZP-u najmanje 85 % grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju grožđa mora potjecati s predmetnog zemljopisnog područja. Kako bi se zaštitili ugled i kvaliteta vina Balaton, odlučili smo da bi 100 % grožđa trebalo potjecati s razgraničenog područja.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| IV. | Razgraničeno područje (rubrika 6. jedinstvenog dokumenta, „Razgraničeno zemljopisno područje”) |
| --- | --- |

IV.

Razgraničeno područje (rubrika 6. jedinstvenog dokumenta, „Razgraničeno zemljopisno područje”)

2.6.   Proširenje razgraničenog područja

Općine navedene u nastavku neodvojiv su dio područja proizvodnje, na kojem vinogradari stoljećima uzgajaju grožđe i proizvode vino u istim ekološkim uvjetima i u skladu s istim tradicijama. (Općine se nalaze u istoj administrativnoj jedinici (županija) kao i općine razgraničenog područja.)

Nove općine: Balatonszárszó, Csapi, Nagytilaj, Teleki, Tótszentmárton, Balatonszentgyörgy, Balatonújlak, Kapoly, Kékkút, Mernye, Nagyszakácsi, Nikla, Pusztakovácsi, Siójut, Tab, Tapsony, Táska.

(Od svih općina samo se Tótszentmárton ne nalazi izravno pokraj Balatona, nego u vinogradarskoj regiji Zala, koja graniči s nekim općinama uvrštenima među razgraničena područja proizvodnje oznake Balaton, kao što je Becsehely. Budući da se općina nalazi pokraj razgraničenog područja, njezina klimatska i ekološka obilježja vrlo su slična razgraničenom području proizvodnje.)

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| IV. | Razgraničeno područje (rubrika 6. jedinstvenog dokumenta, „Razgraničeno zemljopisno područje”) |
| --- | --- |

IV.

Razgraničeno područje (rubrika 6. jedinstvenog dokumenta, „Razgraničeno zemljopisno područje”)

2.7.   Uvrštenje kategorije proizvoda gazirano biser vino

Osim pjenušavog vina sa ZOZP-om Balaton/Balatoni, u sve se više podruma u vinogradarskim podregijama vinogradarske regije Balaton proizvode gazirana biser vina koja su sve popularnija među potrošačima. Pojavila se želja da se ti proizvodi stavljaju na tržište pod oznakom ZOZP Balaton/Balatoni umjesto pod kategorijom „bez oznake zemljopisnog podrijetla”. Kako bi se ojačao tržišni položaj vina Balaton i povećala njihova konkurentnost, gazirana biser vina treba uvrstiti u kategorije proizvoda sa ZOZP-om Balaton/Balatoni.

Rubrike specifikacije proizvoda (i jedinstvenog dokumenta) na koje se izmjena odnosi:

| II. | Opis vina (rubrika 3. jedinstvenog dokumenta, „Kategorije proizvoda od vinove loze”) |
| --- | --- |

II.

Opis vina (rubrika 3. jedinstvenog dokumenta, „Kategorije proizvoda od vinove loze”)

| II. | Opis vina (rubrika 4. jedinstvenog dokumenta, „Opis vina”) |
| --- | --- |

II.

Opis vina (rubrika 4. jedinstvenog dokumenta, „Opis vina”)

| III. | Posebni postupci proizvodnje vina (rubrika 5.1. jedinstvenog dokumenta, „Posebni enološki postupci”) |
| --- | --- |

III.

Posebni postupci proizvodnje vina (rubrika 5.1. jedinstvenog dokumenta, „Posebni enološki postupci”)

| V. | Najveći prinosi (rubrika 5.2. jedinstvenog dokumenta, „Najveći prinosi”) |
| --- | --- |

V.

Najveći prinosi (rubrika 5.2. jedinstvenog dokumenta, „Najveći prinosi”)

| VI. | Dopuštene sorte vinove loze (rubrika 7. jedinstvenog dokumenta, „Glavne sorte vinove loze”) |
| --- | --- |

VI.

Dopuštene sorte vinove loze (rubrika 7. jedinstvenog dokumenta, „Glavne sorte vinove loze”)

| VII. | Povezanost sa zemljopisnim područjem (rubrika 8. jedinstvenog dokumenta, „Opis povezanosti”) |
| --- | --- |

VII.

Povezanost sa zemljopisnim područjem (rubrika 8. jedinstvenog dokumenta, „Opis povezanosti”)

| VIII. | Dodatni uvjeti (rubrika 9. jedinstvenog dokumenta, „Osnovni dodatni uvjeti”) |
| --- | --- |

VIII.

Dodatni uvjeti (rubrika 9. jedinstvenog dokumenta, „Osnovni dodatni uvjeti”)

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Balaton / Balatoni

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

4.   Opis vina

1.   Vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja vina u rasponu je od svjetlozelene do svjetlozlatne. Diskretno vino s aromom srednjeg intenziteta i notama bijelog cvijeća (cvijet bazge, zumbul, sunovrat, cvijet lipe, jorgovan i bagrem). Voćno je, zaokružene kiselosti i punog okusa koji je blago gorak i podsjeća na bademe, što je tipično za vina Balaton.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja ružičastih vina Balaton obično je u rasponu od ružičaste boje lososa do svjetlocrvene. Uz aromu srednjeg intenziteta mirisi crvenog voća (kupina, malina, borovnica, višnja) često su popraćeni slatkim notama divlje ruže, cvijeta bagrema i šeboja. Okus ružičastih vina Balaton obično je kombinacija zaokružene kiselosti, niskog sadržaja tanina i punog tijela, s blago gorkim završnim okusom karakterističnim za vina Balaton.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Vino – crno

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vino rubin-crvene boje, katkad s grimiznim i ljubičastim nijansama. Svježe crno vino s voćnom aromom u kojoj su prisutni srednje intenzivni mirisi crvenog mekog voća (kupina, malina, ogrozd i jagoda), s blago prženim, dimnim nijansama i često s diskretnim životinjskim mirisima. Crna vina Balaton imaju blag okus zbog srednjeg sadržaja tanina i srednje alkoholne jakosti. Kiselost je zaokružena i dobro uklopljena s voćnim okusima (kupina, malina, ribiz, višnja), što često rezultira završnim okusom koji podsjeća na ogrozd, uz naknadni okus badema.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   Pjenušavo vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja vina u rasponu je od svjetlozelene do svjetlozlatne. Miris je svjež, pikantan i blago cvjetni poput svježeg cvijeća badema, s diskretnom paletom aroma. Okus obilježavaju zaokružena kiselost i blage voćne note, npr. agruma i zelene jabuke, koje su rezultat raznolikosti sorti.

| * | Najveća ukupna alkoholna jakost odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 235 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

235

5.   Pjenušavo vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja ružičastih vina Balaton u rasponu je od jarke ružičaste boje lososa do svjetloružičaste. Aromu karakterizira voćnost crvenog mekog voća srednjeg intenziteta (trešnja, višnja). Okus ružičastih pjenušavih vina Balaton odlikuje se zrelom, zaokruženom kiselošću i blago gorkim završnim okusom tipičnim za to područje proizvodnje.

| * | Najveća ukupna alkoholna jakost odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 235 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

235

6.   Pjenušavo vino – crno

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Karakterizira ga rubin-crvena boja, ponekad uz dodatak grimiznih i ljubičastih nijansi. Crveno voće dominantno je u aromi tog vina. Zbog zaokružene kiselosti i umjerenog sadržaja tanina u crnim pjenušavim vinima Balaton prevladavaju voćni okusi.

| * | Najveća ukupna alkoholna jakost odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 235 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

235

7.   Gazirano biser vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja vina u rasponu je od svjetlozelene do zlatnožute. Osim voćnih nota u aromi vina osjeti se bijelo cvijeće, čiji se intenzitet pojačava dodavanjem ugljikova dioksida. Vino je živahne i elegantne kiselosti.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8.   Gazirano biser vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja je u rasponu od svjetloružičaste do jarkocrvene, s aromom koju karakterizira voćnost crvenog voća (jagoda, trešnja, malina), sa svježim, pikantnim notama. Vino je živahne i elegantne kiselosti. Intenzitet arome pojačava se dodavanjem ugljikova dioksida.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9.   Gazirano biser vino – crno

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja je u rasponu od crvene do rubin-crvene. Vino karakteriziraju baršunasta kiselost, umjeren sadržaj tanina te intenzivna aroma crvenog voća, koja se pojačava dodavanjem ugljikova dioksida.

| * | Ograničenja utvrđena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4  g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4  g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

1.   Vinifikacija

Poseban enološki postupak

Doslađivanje vina: ako se vino doslađuje izvan razgraničenog područja, postupak treba prijaviti sucu nadležnom za vinogradarsku zajednicu koji je izdao posljednju potvrdu o podrijetlu najkasnije 15 dana prije početka doslađivanja vina. (Određeni enološki postupci, kao što je doslađivanje, mogu znatno utjecati na parametre kvalitete vina. Da bi tijela mogla provjeriti te postupke, potrebno je obavijestiti suca nadležnog za vinogradarsku zajednicu ako se postupak provodi izvan razgraničenog područja. U takvim slučajevima treba obavijestiti suca nadležnog za vinogradarsku zajednicu koji je izdao posljednju potvrdu o podrijetlu određenog vina. Potvrdu o podrijetlu izdaje sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu kad se proizvede novo vino na talogu ili kad se ono prevozi.)

2.   Uzgoj vinove loze (1)

Postupak uzgoja

| 1) | Metoda uzgoja vinove loze i razmaci:






  a) | ako su vinogradi zasađeni nakon 22. rujna 2006.:






  i. | metoda uzgoja: uzgoj u obliku kišobrana, kordonac Moser, kordonac Sylvoz, niski, srednje visoki i visoki kordonac, Guyot, uzgoj u obliku jednostruke zavjese, račvasti uzgoj i uzgoj u obliku vaze; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Metoda uzgoja vinove loze i razmaci:

a)

ako su vinogradi zasađeni nakon 22. rujna 2006.:

i.

metoda uzgoja: uzgoj u obliku kišobrana, kordonac Moser, kordonac Sylvoz, niski, srednje visoki i visoki kordonac, Guyot, uzgoj u obliku jednostruke zavjese, račvasti uzgoj i uzgoj u obliku vaze;

| ii. | broj zasađenih trsova: najmanje 3 300 trsova po hektaru; |
| --- | --- |

ii.

broj zasađenih trsova: najmanje 3 300 trsova po hektaru;

| b) | ako su vinogradi zasađeni prije 22. rujna 2006., vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla Balaton mogu se proizvoditi od grožđa ubranoga u vinogradima s bilo kojom prethodno odobrenom gustoćom sadnje i metodom uzgoja sve dok se u njima nastavlja proizvodnja. |
| --- | --- |

b)

ako su vinogradi zasađeni prije 22. rujna 2006., vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla Balaton mogu se proizvoditi od grožđa ubranoga u vinogradima s bilo kojom prethodno odobrenom gustoćom sadnje i metodom uzgoja sve dok se u njima nastavlja proizvodnja.

| 2) | Broj pupova: 14 pupova/m2. |
| --- | --- |

2)

Broj pupova: 14 pupova/m2.

| 3) | Način berbe: ručno i mehanički. |
| --- | --- |

3)

Način berbe: ručno i mehanički.

| 4) | Kvaliteta grožđa (najmanji sadržaj šećera i ukupna alkoholna jakost grožđa): | vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- | --- |

4)

Kvaliteta grožđa (najmanji sadržaj šećera i ukupna alkoholna jakost grožđa):

vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | pjenušavo vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

pjenušavo vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | pjenušavo vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

pjenušavo vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | pjenušavo vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

pjenušavo vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | gazirano biser vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

gazirano biser vino – bijelo: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | gazirano biser vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

gazirano biser vino – ružičasto: 134,9 g/l – 8 % vol.

| | gazirano biser vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol. |
| --- | --- |

gazirano biser vino – crno: 134,9 g/l – 8 % vol.

| 5) | Određivanje datuma berbe: određuje ga sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu u skladu s pravilima postupka vinogradarske zajednice. |
| --- | --- |

5)

Određivanje datuma berbe: određuje ga sudac nadležan za vinogradarsku zajednicu u skladu s pravilima postupka vinogradarske zajednice.

b.   Najveći prinosi

| 1. | Vino – bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  120 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

120 hektolitara po hektaru

| 2. | Vino – bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  17 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

2.

17 000 kg grožđa po hektaru

| 3. | Vino – bijelo, ružičasto, crno – mehanička berba
  16 300 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

16 300 kg grožđa po hektaru

| 4. | Pjenušavo vino: bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  120 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

4.

120 hektolitara po hektaru

| 5. | Pjenušavo vino: bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  17 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

17 000 kg grožđa po hektaru

| 6. | Pjenušavo vino: bijelo, ružičasto, crno – mehanička berba
  16 300 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

6.

16 300 kg grožđa po hektaru

| 7. | Gazirano biser vino: bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  120 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

7.

120 hektolitara po hektaru

| 8. | Gazirano biser vino: bijelo, ružičasto, crno – ručna berba
  17 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

8.

17 000 kg grožđa po hektaru

| 9. | Gazirano biser vino: bijelo, ružičasto, crno – mehanička berba
  16 300 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9.

16 300 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Opis razgraničenog područja:

općine Andocs, Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Bak, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatonberény, Balatonboglár, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonendréd, Balatonfőkajár, Balatonfüred, Balatongyörök, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonrendes, Balatonszabadi, Balatonszárszó, Balatonszemes, Balatonszentgyörgy, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonújlak, Balatonvilágos, Becsehely, Bérbaltavár, Borgáta, Borszörcsök, Böhönye, Celldömölk, Csabrendek, Csapi, Csáford, Cserszegtomaj, Csoma, Csopak, Csörnyeföld, Csurgó, Dióskál, Doba, Dobri, Dörgicse, Egeraracsa, Eszteregnye, Felsőörs, Galambok, Garabonc, Gyenesdiás, Gyugy, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Hévíz-Egregy, Hollád, Homokkomárom, Kapoly, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Káptalantóti, Karád, Kemeneskápolna, Kercseliget, Kerkateskánd, Kékkút, Kéthely, Kisapáti, Kissomlyó, Kőröshegy, Kötcse, Kővágóörs, Köveskál, Látrány, Lengyeltóti, Lenti, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Letenye, Lovas, Magyarszerdahely, Marcali, Mencshely, Mernye, Mesteri, Miháld, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Mosdós, Murarátka, Muraszemenye, Nagyberki, Nagykanizsa, Nagyrada, Nagyszakácsi, Nagytilaj, Nemesgulács, Nemesvita, Nikla, Óbudavár, Ordacsehi, Orosztony, Örvényes, Pakod, Paloznak, Pécsely, Pusztakovácsi, Raposka, Révfülöp, Rezi, Rigyác, Salföld, Sármellék, Sáska, Siójut, Somlójenő, Somlószőlős, Somlóvásárhely, Somogysámson, Somogytúr, Somogyzsitfa, Söjtör, Sümeg, Sümegprága, Szabadi, Szécsisziget, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentgyörgyvár, Szentjakabfa, Szigliget, Szólád, Szőlősgyörök, Tab, Tagyon, Tapolca, Tapsony, Táska, Tekenye, Teleki, Tihany, Tormafölde, Tótszentmárton, Uzsa, Valkonya, Várvölgy, Vászoly, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Visz, Vonyarcvashegy, Zajk, Zalabér, Zalahaláp, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó, Zalaszentgrót, Zamárdi i Zánka,

koje su razvrstane u razred I ili II u katastru vinograda.

7.   Glavne sorte vinove loze

alibernet

alicante boushet

bacchus

bianca

blauburger

blauer frühburgunder

blauer silvaner

budai – budai zöld

budai – zöld budai

budai – zöldfehér

budai – zöldszőlő

bíbor kadarka

cabernet franc – cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

chasselas – chasselas blanc

chasselas – chasselas dorato

chasselas – chasselas doré

chasselas – chrupka belia

chasselas – fehér fábiánszőlő

chasselas – fehér gyöngyszőlő

chasselas – fendant blanc

chasselas – saszla belaja

chasselas – weisser gutedel

csabagyöngye – pearl of csaba

csabagyöngye – perla czabanska

csabagyöngye – perla di csaba

csabagyöngye – perle di csaba

csabagyöngye – perle von csaba

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

csabagyöngye – zsemcsug szaba

cserszegi fűszeres

csomorika – csomor

csomorika – gyüdi fehér

csomorika – szederkényi fehér

csókaszőlő

domina

dornfelder

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

furmint – furmint bianco

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

furmint – posipel

furmint – som

furmint – szigeti

furmint – zapfner

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

hamburgi muskotály – moscato d'Amburgo

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – garszleveljü

hárslevelű – lindeblättrige

hárslevelű – lipovina

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

juhfark – fehérboros

juhfark – lämmerschwantz

juhfark – mohácsi

juhfark – tarpai

kadarka – csetereska

kadarka – fekete budai

kadarka – gamza

kadarka – jenei fekete

kadarka – kadar

kadarka – kadarka negra

kadarka – negru moale

kadarka – szkadarka

kadarka – törökszőlő

karát

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

korai piros veltelini – crvena babovina

korai piros veltelini – eper szőlő

korai piros veltelini – frühroter velteliner

korai piros veltelini – kis veltelini

korai piros veltelini – malvasia rossa

korai piros veltelini – piros malvazia

korai piros veltelini – velteliner rouge précoce

korai piros veltelini – veltlinske cervené skoré

korona

kék bakator

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

kéknyelű – blaustängler

kékoportó – blauer portugieser

kékoportó – modry portugal

kékoportó – portugais bleu

kékoportó – portugalske modré

kékoportó – portugizer

kövidinka – a dinka crvena

kövidinka – a dinka mala

kövidinka – a dinka rossa

kövidinka – a kamena dinka

kövidinka – a ruzsica

kövidinka – steinschiller

kövérszőlő – grasa

kövérszőlő – grasa de cotnari

leányka – dievcenske hrozno

leányka – feteasca alba

leányka – leányszőlő

leányka – mädchentraube

menoire

merlot

nektár

nero

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

pintes

piros veltelini – nagyságos

piros veltelíni – fleischtraube

piros veltelíni – somszőlő

piros veltelíni – velteliner rouge

piros veltelíni – veltlinské cervené

piros veltelíni – veltlinszki rozovij

pátria

pölöskei muskotály

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

rozália

rubintos

rózsakő

sagrantino

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

semillon – petit semillon

semillon – semillon bianco

semillon – semillon blanc

semillon – semillon weisser

syrah – blauer syrah

syrah – marsanne noir

syrah – serine noir

syrah – shiraz

syrah – sirac

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárfehér

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tannat

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

turán

viktória gyöngye

viognier

vulcanus

zalagyöngye

zefír

zengő

zenit

zeus

zweigelt – blauer zweigeltrebe

zweigelt – rotburger

zweigelt – zweigeltrebe

zöld szagos – decsi szagos

zöld szagos – zöld muskotály

zöld szilváni – grüner sylvaner

zöld szilváni – silvanec zeleni

zöld szilváni – sylvánske zelené

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8.   Opis povezanosti

8.1.   Povezanost

Povezanost se temelji na ugledu vina „Balaton/Balatoni”.

8.2.   Opis razgraničenog područja

Ljudski, prirodni i kulturni čimbenici:

glavna zajednička prirodna značajka razgraničenog područja koje obuhvaća šest vinogradarskih podregija oko jezera Balaton i na koje se primjenjuje zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla Balaton blizina je jezera Balaton. Na kontinentalnu klimu te regije znatno utječe to najveće jezero u srednjoj Europi. Zbog prisutnosti te velike vodene mase ljeta su svježija, zrak je vlažniji, a zime su blaže nego na ostalim područjima Europe na istoj zemljopisnoj širini.

Osim utjecaja jezera Balaton na ublažavanje klime treba istaknuti da je njegovo područje zaštićeno od prodora hladnih sjevernih i zapadnih vjetrova iz Bakonjske šume, koja se nalazi na određenoj udaljenosti od sjeverne obale jezera, zbog čega prosječna mjesečna temperatura ne prelazi 25 °C čak ni u najtoplijim mjesecima, što je vidljivo iz podataka za posljednje 53 godine. Prosječna godišnja temperatura iznosi 9–11 °C, što je više od prosjeka, a sunčanih sati godišnje je oko 1 900. Prosječna godišnja količina oborina iznosi 650 mm.

Unutar razgraničenog područja proizvodnje „Balaton” vinogradi se većinom nalaze na južnim, jugoistočnim i jugozapadnim padinama brežuljaka i gora oko jezera Balaton.

Tipično tlo razgraničenog područja proizvodnje „Balaton” smeđe je šumsko tlo vrste Rhamann s nataloženim glinenim slojem.

Prema povijesnim dokumentima stanovnici te regije proizvodili su grožđe i vino čak i prije rimskog doba. Oruđe za uzgoj grožđa i kušanje vina pronađeno u zapadnom dijelu jezera Balaton, koje je u rimsko doba bilo poznato kao „Pelso”, upućuju na to da je vinogradarstvo ondje bilo prilično razvijeno. Vinogradarska kultura te regije počela je cvjetati u antici zahvaljujući mjerama cara Proba. Tada su se vina izvozila u zemlje sjeverne Europe Jantarskim putom.

U srednjovjekovnoj Mađarskoj vina iz regije Balaton bila su vrlo cijenjena, što potvrđuje činjenica da su se vinogradski posjedi uz jezero dodjeljivali plemićima kao povlastica u zamjenu za njihovu odanost kralju. Crkveni posjedi i samostani također su imali važnu ulogu u razvoju vinogradarstva i vinarstva; zahvaljujući njihovim vinogradima vina Balaton dugo su bila omiljena misna vina u Mađarskoj i šire. Vino je bilo i najvažniji izvor prihoda lokalnih crkvenih redova u srednjem vijeku, što je još jedan dokaz ugleda vina Balaton.

Za razliku od ostalih mađarskih vinogradarskih regija stanovništvo iz drugih krajeva koje se nakon osmanskih osvajanja nastanilo oko jezera Balaton nastavilo je uzgajati lokalne autohtone, uglavnom pontske sorte grožđa (npr. Bakator, Juhfark, Kéknyelű i Pintes). Do epidemije filoksere ugled vina Balaton u susjednim europskim zemljama temeljio se na tim vinima.

Iako je epidemija filoksere značila financijsku propast za uzgajivače grožđa na području Balatona, ta je vinogradarska regija obnovila svoj ugled u relativno kratkom vremenu. Tada uvedene sorte Olasz rizling i Szürkebarát danas se smatraju neodvojivima od naziva regije i dale su svoj doprinos ugledu vina Balaton/Balatoni. U posljednjih je sto godina i razvoj turizma na jezeru pridonio ugledu vina Balaton. Vinogradarski brežuljci važan su dio krajolika za turiste koji posjećuju jezero, a njihovu izvrsnom ugledu pridonose i vinske ture i festivali.

8.3.   Vino – bijelo, ružičasto, crno: opis vina

Tisućljećima je ugled vina Balaton počivao na svježini i zreloj kiselosti tipičnoj za ta zaokružena vina. Krajolik Balatona te povijest padina brežuljaka i gora koje ga okružuju neodvojivo su povezani s poviješću vinogradarstva i vinarstva.

U posljednjih 20 godina ta je vinogradarska regija s lakoćom odgovorila na očekivanja potrošača proizvodnjom novih aromatičnih sorti uzgojenih u Mađarskoj, prilagođenih lokalnim ekološkim uvjetima (npr. Irsai Olivér, Cserszegi fűszeres i Zeus).

8.4.   Vino – bijelo, ružičasto, crno: prezentacija i dokaz uzročne veze

Jedinstvena submediteranska klima regije Balaton cijele godine pruža idealne uvjete za uzgoj grožđa: zahvaljujući učinku hlađenja koji jezero Balaton ima ljeti te povećanoj relativnoj vlažnosti zbog isparavanja rijetke su atmosferske suše i malo je sušnih dana. Smeđa šumska tla s nataloženim glinenim slojem dobro zadržavaju oborine zimi i u proljeće te vinovu lozu stalno opskrbljuju vodom. Ti jedinstveni klimatski i pedološki uvjeti omogućuju kontinuiran i neometan razvoj grožđa tijekom kritičnih ljetnih mjeseci te sprečavaju nastanak biljnih, zagušljivih mirisa i nezrelih, sirovih kiselina u vinu.

Zahvaljujući odbijanju sunčeve svjetlosti od površine jezera Balaton vinogradi na padinama brežuljaka i gora oko jezera dobivaju više svjetlosti nego što bi se očekivalo s obzirom na prosječan broj sunčanih sati. To je posebno važno tijekom dugih, sunčanih jeseni, koje se mogu pripisati sredozemnim anticiklonama. Budući da se čak i srednje kasne (npr. Juhfark, Chardonnay, Rizlingszilváni) i kasne sorte (npr. Olasz rizling, Szürkebarát), koje stoljećima uzgajaju lokalni proizvođači, mogu brati dok su razine šećera visoke, vina Balaton zaokružena su te imaju snažnu aromu i bogat okus.

Ljeti je relativna vlažnost visoka, ali zrak uvečer osvježava hladni vjetar iz Bakonjske šume. Ta stalna cirkulacija zraka sprečava širenje gljivičnih bolesti i omogućuje berbu zdravoga grožđa. Zbog toga su vina Balaton voćna te zaokružene, zrele kiselosti, a tanini u ružičastim i crnim vinima svilenkasti su i elegantni.

Regija Balaton izdvaja se prije svega svojim ugledom, što potvrđuju vinski festivali, festivali berbe ili vinski tjedni, koji se svake godine organiziraju za lokalne i inozemne posjetitelje na raznim lokacijama na području Balatona (npr. vinski festival Borbarangolás (Vinska tura) u Badacsonyju, Zánkai bornapok (Dani vina u Zánki), Badacsonyi Borhét (Tjedan vina u Badacsonyju) te Balatonfüredi Borhetek (Tjedni vina u Balatonfüredu)). Prepoznate vještine lokalnih proizvođača uvelike su pridonijele karakteru vinâ i izgradnji njihova ugleda. Pravilo da se samo grožđe s razgraničenog područja proizvodnje smije upotrebljavati za proizvodnju vina važan je čimbenik ugleda i kvalitete. Potrošači to cijene, a povjerenje im ulijeva i ograničenje podrijetla, tj. uvjet da 100 % grožđa mora potjecati s tog zemljopisnog područja.

8.5.   Pjenušavo vino – bijelo, ružičasto, crno: opis vina

Kvaliteta pjenušavih vina Balaton prije svega je rezultat kvalitete lokalno proizvedenih cuvée vina, koja su svježa i imaju zrelu i oštru kiselost ključnu za proizvodnju pjenušavih vina. Prevladavajuća okusna nota pjenušavih vina Balaton njihova je postojana voćnost.

Proizvodnja pjenušavih vina u prekrasnom krajoliku oko jezera Balaton počela je prije 60 godina uspješnim ulaganjem u infrastrukturu centara za proizvodnju pjenušavih vina u toj vinogradarskoj regiji, što je potaknulo razvoj niza lokalnih vinarija i povećalo ugled pjenušavih vina Balaton.

O ugledu pjenušavih vina Balaton govori činjenica da pjenušava vina proizvedena u toj regiji čine gotovo trećinu cijelog mađarskog tržišta pjenušavih vina.

Kvaliteta pjenušavih vina Balaton zajamčena je posebnim skladom među brojnim sortama grožđa. Širok spektar sorti razvijali su stanovnici te regije tisućama godina:

| — | važne lokalne sorte (npr. Kéknyelű, Bakator, Juhfark i Pintes), za koje se može smatrati da su potekle od sorti koje su uveli prvi mađarski doseljenici (pontske sorte), |
| --- | --- |

—

važne lokalne sorte (npr. Kéknyelű, Bakator, Juhfark i Pintes), za koje se može smatrati da su potekle od sorti koje su uveli prvi mađarski doseljenici (pontske sorte),

| — | sorte iz zapadne skupine (occidentalis), uvedene uglavnom nakon epidemije filoksere (npr. Olasz rizling i Szürkebarát), |
| --- | --- |

—

sorte iz zapadne skupine (occidentalis), uvedene uglavnom nakon epidemije filoksere (npr. Olasz rizling i Szürkebarát),

| — | nedavno uvedene sorte, uzgojene za lokalne ekološke uvjete (lokalno uzgojene sorte kao što su Zeus, Zenit, Csereszegi fűszeres). |
| --- | --- |

—

nedavno uvedene sorte, uzgojene za lokalne ekološke uvjete (lokalno uzgojene sorte kao što su Zeus, Zenit, Csereszegi fűszeres).

Supostojanje svih tih sorti karakteristično je za vinsku regiju Balaton.

Prezentacija i dokaz uzročne veze:

zahvaljujući raznolikoj strukturi sorti skladno miješanje lokalno proizvedenih cuvée vina ključno je za diskretnu, ali i elegantnu aromu i voćni okus pjenušavih vina Balaton. Voćni i složen okus te struktura arome pjenušavih vina Balaton mogu se pripisati raznolikosti sorti grožđa koje se uzgajaju na području Balatona.

Za voćni karakter pjenušavih vina Balaton važno je i to što visoku relativnu vlažnost ljeti ublažava hladni vjetar iz Bakonjske šume, koji uvečer osvježava zrak. Ta stalna cirkulacija zraka sprečava širenje gljivičnih bolesti i omogućuje berbu zdravoga grožđa.

Jedinstvena submediteranska klima regije Balaton cijele godine pruža idealne uvjete za uzgoj grožđa: zahvaljujući učinku hlađenja koji jezero Balaton ima ljeti te povećanoj relativnoj vlažnosti zbog isparavanja rijetke su atmosferske suše i malo je sušnih dana. Smeđa šumska tla s nataloženim glinenim slojem dobro zadržavaju oborine zimi i u proljeće te vinovu lozu stalno opskrbljuju vodom. Ti jedinstveni klimatski i pedološki uvjeti omogućuju kontinuiran i neometan razvoj grožđa tijekom kritičnih ljetnih mjeseci te tako sprečavaju nastanak pljesnivog mirisa i nezrelih, sirovih kiselina u pjenušavom vinu.

Zahvaljujući odbijanju sunčeve svjetlosti od površine jezera Balaton vinogradi na padinama brežuljaka i gora oko jezera dobivaju više svjetlosti nego što bi se očekivalo s obzirom na prosječan broj sunčanih sati. To je posebno važno tijekom dugih, sunčanih jeseni, koje se mogu pripisati sredozemnim anticiklonama. Pjenušava vina Balaton zato su zaokruženog i bogatog okusa te snažne arome.

Regija Balaton izdvaja se prije svega svojim ugledom, što potvrđuju vinski festivali, festivali berbe ili tjedni vina, koji se svake godine organiziraju za lokalne i inozemne posjetitelje na raznim lokacijama na području Balatona (kao što su vinski festival Borbarangolás u Badacsonyju, Zánkai bornapok (Dani vina u Zánki), Badacsonyi Borhét (Tjedan vina u Badacsonyju) te Balatonfüredi Borhetek (Tjedni vina u Balatonfüredu)) i na kojima se javnosti predstavljaju i pjenušava vina. Pravilo da se samo grožđe s razgraničenog područja proizvodnje smije upotrebljavati za proizvodnju vina važan je čimbenik ugleda i kvalitete. Potrošači to cijene, a povjerenje im ulijeva i ograničenje podrijetla, tj. uvjet da 100 % grožđa mora potjecati s tog zemljopisnog područja.

8.6.   Gazirano biser vino – bijelo, ružičasto, crno: opis vina

Gazirano biser vino proizvedeno u vinogradarskoj regiji Balaton karakteriziraju svježina, skladnost, izražena kiselost i voćnost. Skladnost, svježina i voćnost pojačavaju se dodavanjem ugljikova dioksida.

8.7.   Gazirano biser vino – bijelo, ružičasto, crno: prezentacija i dokaz uzročne veze

Zahvaljujući raznolikoj strukturi sorti Balaton gazirana biser vina imaju diskretnu, ali voćnu aromu.

Za voćni karakter gaziranih biser vina Balaton važno je i to što visoku relativnu vlažnost ljeti ublažava hladni vjetar iz Bakonjske šume, koji uvečer osvježava zrak. Ta stalna cirkulacija zraka sprečava širenje gljivičnih bolesti i omogućuje berbu zdravoga grožđa.

Jedinstvena submediteranska klima regije Balaton cijele godine pruža idealne uvjete za uzgoj grožđa: zahvaljujući učinku hlađenja koji jezero Balaton ima ljeti te povećanoj relativnoj vlažnosti zbog isparavanja rijetke su atmosferske suše i malo je sušnih dana. Smeđa šumska tla s nataloženim glinenim slojem dobro zadržavaju oborine zimi i u proljeće te vinovu lozu stalno opskrbljuju vodom. Ti jedinstveni klimatski i pedološki uvjeti omogućuju kontinuiran i neometan razvoj grožđa tijekom kritičnih ljetnih mjeseci te tako sprečavaju nastanak pljesnivog mirisa i nezrelih, sirovih kiselina u gaziranom pjenušavom vinu.

Vinogradarska regija Balaton je i važna turistička regija, a vinski turizam jedna je od najvećih atrakcija (npr. vinski festival Borbarangolás (Vinska tura) u Badacsonyju, Zánkai bornapok (Dani vina u Zánki), Badacsonyi Borhét (Tjedan vina u Badacsonyju) te Balatonfüredi Borhetek (Tjedni vina u Balatonfüredu)). Gazirana biser vina proizvedena u vinogradarskoj regiji Balaton danas su vrlo tražen proizvod. Pravilo da se samo grožđe s razgraničenog područja proizvodnje smije upotrebljavati za proizvodnju vina važan je čimbenik ugleda i kvalitete. Potrošači to cijene, a povjerenje im ulijeva i ograničenje podrijetla, tj. uvjet da 100 % grožđa mora potjecati s tog zemljopisnog područja.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravila o oznakama – ostali izrazi

Pravni okvir: nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta: dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

ostali izrazi čija je upotreba ograničena, izrazi koji označavaju metodu proizvodnje i ostali izrazi čija je upotreba regulirana:

„barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentirano u barrique bačvama) ili „hordóban erjesztett” (fermentirano u bačvi), „barrique-ban érlelt” (dozrijevalo u barrique bačvama) ili „hordóban érlelt” (dozrijevalo u bačvi): vino – crno, bijelo

„első szüret” (prva berba) ili djevičanska berba: vino – bijelo, ružičasto, crno; gazirano biser vino – bijelo, ružičasto, crno

„újbor” (mlado vino) ili „primőr” (primeur): vino – bijelo, ružičasto, crno; gazirano biser vino – bijelo, ružičasto, crno

„szűretlen” (nefiltrirano): vino – bijelo, ružičasto, crno

„muskotály”: vino – bijelo; pjenušavo vino – bijelo; gazirano biser vino – bijelo

„palackban erjesztett” (fermentirano u boci): pjenušavo vino – bijelo, ružičasto, crno

termelői pezsgő (proizvođačevo vino): pjenušavo vino – bijelo, ružičasto, crno

„cuvée” ili „küvé”: vino – bijelo, ružičasto, crno; pjenušavo vino – bijelo, ružičasto, crno; gazirano biser vino – bijelo, ružičasto, crno.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje

Pravni okvir: donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice

Vrsta dodatnog uvjeta: odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| a) | županija Tolna: Aparhant, Bátaapáti, Bikács, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Bölcske, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Mórágy, Mőcsény, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagyszékely, Nagymányok, Nagyszokoly, Ozora, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Závod, Alsónána, Alsónyék, Báta, Bátaszék, Decs, Harc, Kakasd, Kéty, Medina, Őcsény, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Várdomb, Zomba; |
| --- | --- |

a)

županija Tolna: Aparhant, Bátaapáti, Bikács, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Bölcske, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Mórágy, Mőcsény, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagyszékely, Nagymányok, Nagyszokoly, Ozora, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Závod, Alsónána, Alsónyék, Báta, Bátaszék, Decs, Harc, Kakasd, Kéty, Medina, Őcsény, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Várdomb, Zomba;

| b) | županija Fejér: Bicske, Csabdi, Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tordas, Vál, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Sukoró, Velence, Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd, Zámoly, Aba, Igar, Lajoskomárom, Mezőkomárom, Seregélyes, Szabadhidvég; |
| --- | --- |

b)

županija Fejér: Bicske, Csabdi, Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tordas, Vál, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Sukoró, Velence, Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd, Zámoly, Aba, Igar, Lajoskomárom, Mezőkomárom, Seregélyes, Szabadhidvég;

| c) | županija Komárom-Esztergom: Ászár, Bársonyos, Császár, Csép, Ete, Kerékteleki, Kisbér, Nagyigmánd, Vérteskethely, Baj, Bajót, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Kesztölc, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Neszmély, Nyergesújfalu, Mogyorósbánya, Süttő, Szomód, Tata, Tát, Tokod, Vértesszőlős; |
| --- | --- |

c)

županija Komárom-Esztergom: Ászár, Bársonyos, Császár, Csép, Ete, Kerékteleki, Kisbér, Nagyigmánd, Vérteskethely, Baj, Bajót, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Kesztölc, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Neszmély, Nyergesújfalu, Mogyorósbánya, Süttő, Szomód, Tata, Tát, Tokod, Vértesszőlős;

| d) | županija Baranya: Helesfa, Kispeterd, Mozsgó, Nagypeterd, Nyugotszenterzsébet, Szigetvár, Boda, Cserkút, Hosszúhetény, Ivánbattyán, Keszü, Kiskassa, Kővágószőlős, Kővágótőttős, Mecseknádasd, Pécs, Pécsvárad, Szemely, Kisjakabfalva, Babarc, Bár, Bóly, Dunaszekcső, Hásságy, Lánycsók, Máriakéménd, Mohács, Monyoród, Nagynyárád, Olasz, Szajk, Szederkény, Versend; |
| --- | --- |

d)

županija Baranya: Helesfa, Kispeterd, Mozsgó, Nagypeterd, Nyugotszenterzsébet, Szigetvár, Boda, Cserkút, Hosszúhetény, Ivánbattyán, Keszü, Kiskassa, Kővágószőlős, Kővágótőttős, Mecseknádasd, Pécs, Pécsvárad, Szemely, Kisjakabfalva, Babarc, Bár, Bóly, Dunaszekcső, Hásságy, Lánycsók, Máriakéménd, Mohács, Monyoród, Nagynyárád, Olasz, Szajk, Szederkény, Versend;

| e) | županija Zala: Keszthely. |
| --- | --- |

e)

županija Zala: Keszthely.

Kad je riječ o razgraničenom području proizvodnje, sve te općine nalaze se u istoj administrativnoj jedinici ili u susjednoj administrativnoj jedinici, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/6/8b/f2000/BALATON_termekleiras%20modositas%20v4_kn.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 29.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 114/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 114/31

---

Obavijest u skladu s člankom 34. stavkom 7. točkom (a) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o odlukama koje se odnose na obvezujuće informacije koje izdaju carinska tijela država članica u vezi s razvrstavanjem robe u carinsku nomenklaturu

(2023/C 114/09)

Carinska tijela opozivaju odluke o obvezujućim informacijama od današnjeg dana ako prestanu biti usklađene s tumačenjem carinske nomenklature zbog sljedećih međunarodnih tarifnih mjera:

odluka o razvrstavanju, mišljenja o razvrstavanju ili izmjena napomena s objašnjenjem nomenklature Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označivanja robe, koje je donijelo Vijeće za carinsku suradnju (dokumenti CCC-a br. NC2930 – izvješće sa 69. zasjedanja Odbora za Harmonizirani sustav i br. NC3014 – izvješće sa 70. zasjedanja Odbora za Harmonizirani sustav):

IZMJENE OBJAŠNJENJA U SKLADU S ČLANKOM 8. KONVENCIJE HS-a TE MIŠLJENJA I ODLUKE O RAZVRSTAVANJU KOJE JE SASTAVIO ODBOR ZA HS SVJETSKE CARINSKE ORGANIZACIJE

(69. ZASJEDANJE ODBORA ZA HS – OŽUJAK 2022.)

DOK. NC2930

Mišljenja o razvrstavanju koja je odobrio Odbor za HS

| 3305.10/4-6 | P/5 (1) |
| --- | --- |

3305.10/4-6

P/5 (1)

(70. ZASJEDANJE ODBORA ZA HS – RUJAN 2022.)

DOK. NC3014

Izmjene objašnjenja nomenklature priložene Konvenciji o HS-u

| 04.06 | O/13 |
| --- | --- |
| 29.09 | Q |
| 30.04 | Q |
| 33.05 | O/1 |
| poglavlje 40.
  44.14 | Q
  Q |
| 63.06 | O/16 |
| poglavlje 68. | Q |
| 70.18 | O/8 |
| odjeljak V. | Q |
| 83.06 | Q |
| 84.38 | Q |
| 84.62
  85.49 | O/10
  O/15 |
| 87.01 | Q |
| 90.27 | O/9 |

04.06

O/13

29.09

Q

30.04

Q

33.05

O/1

poglavlje 40.

44.14

Q

Q

63.06

O/16

poglavlje 68.

Q

70.18

O/8

odjeljak V.

Q

83.06

Q

84.38

Q

84.62

85.49

O/10

O/15

87.01

Q

90.27

O/9

Mišljenja o razvrstavanju koja je odobrio Odbor za HS

| 1704.90/12 | O/2 |
| --- | --- |
| 2106.10/3 | O/3 |
| 2404.19/3 | O/12 |
| 2933.39/1 | P (*1) |
| 3002.49/1 | P (*2) |
| 3917.10/1 | O/4 |
| 4418/91/1 | O/5 |
| 8432.80/1 | O/6 |
| 8504.40/3
  8539.51/1 | O/7
  O/14 |
| 9032.89/2 | O/7 |

1704.90/12

O/2

2106.10/3

O/3

2404.19/3

O/12

2933.39/1

P (*1)

3002.49/1

P (*2)

3917.10/1

O/4

4418/91/1

O/5

8432.80/1

O/6

8504.40/3

8539.51/1

O/7

O/14

9032.89/2

O/7

Mišljenja o razvrstavanju koja je izbrisao Odbor za HS

| 2106.90/5 | O/17 |
| --- | --- |

2106.90/5

O/17

Informacije o sadržaju tih mjera mogu se dobiti pri Glavnoj upravi Europske komisije za oporezivanje i carinsku uniju (rue Joseph II 79, 1000 Bruxelles, Belgija) ili se mogu preuzeti na internetskim stranicama te Glavne uprave:

https://ec.europa.eu/taxation_customs/business/calculation-customs-duties/what-is-common-customs-tariff/harmonized-system-general-information_en

---

(1)  Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije 2023/2 od 21. prosinca 2022. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 761/2014 o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu (SL L 1, 3.1.2023., str. 3.).

---