# Jurnalul Oficial C 125/5 ap

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 125 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 665 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 125

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 665 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/01 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind finanțarea privată responsabilă a litigiilor (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la o nouă strategie a UE pentru păduri pentru 2030 – gestionarea durabilă a pădurilor în Europa (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la impactul închiderii activităților educaționale, culturale, pentru tineret și sportive în contextul pandemiei de COVID-19 asupra copiilor și tinerilor din UE (2022/2004(INI)) | 44 |
| | Miercuri, 14 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/04 | Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la noul Bauhaus european (2021/2255(INI)) | 56 |
| | Joi, 15 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/05 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului în contextul deportării forțate de civili ucraineni și al adopției forțate de copii ucraineni în Rusia (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului din Uganda și Tanzania asociate cu investițiile în proiecte legate de combustibilii fosili (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la Nicaragua, în special arestarea episcopului Rolando Álvarez (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2020 și 2021 (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la coeziunea economică, socială și teritorială în UE: al 8-lea raport privind coeziunea (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii strategii industriale actualizate pentru Europa: alinierea cheltuielilor la politici (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la consecințele secetei, ale incendiilor și ale altor fenomene meteorologice extreme: intensificarea eforturilor UE de combatere a schimbărilor climatice (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația din Strâmtoarea Taiwan (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 14 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/14 | Recomandarea Parlamentului European din 14 septembrie 2022 adresată Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2022

2023/C 125/01

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind finanțarea privată responsabilă a litigiilor (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la o nouă strategie a UE pentru păduri pentru 2030 – gestionarea durabilă a pădurilor în Europa (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la impactul închiderii activităților educaționale, culturale, pentru tineret și sportive în contextul pandemiei de COVID-19 asupra copiilor și tinerilor din UE (2022/2004(INI))

44

Miercuri, 14 septembrie 2022

2023/C 125/04

Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la noul Bauhaus european (2021/2255(INI))

56

Joi, 15 septembrie 2022

2023/C 125/05

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului în contextul deportării forțate de civili ucraineni și al adopției forțate de copii ucraineni în Rusia (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului din Uganda și Tanzania asociate cu investițiile în proiecte legate de combustibilii fosili (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la Nicaragua, în special arestarea episcopului Rolando Álvarez (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2020 și 2021 (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la coeziunea economică, socială și teritorială în UE: al 8-lea raport privind coeziunea (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii strategii industriale actualizate pentru Europa: alinierea cheltuielilor la politici (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la consecințele secetei, ale incendiilor și ale altor fenomene meteorologice extreme: intensificarea eforturilor UE de combatere a schimbărilor climatice (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația din Strâmtoarea Taiwan (2022/2822(RSP))

149

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 14 septembrie 2022

2023/C 125/14

Recomandarea Parlamentului European din 14 septembrie 2022 adresată Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (text codificat) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea modificărilor la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius privind prelungirea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Modificarea Regulamentului privind cerințele de capital (propunerea daisy chain) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile | 171 |
| 2023/C 125/20 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central: măsuri de conservare și gestionare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului | 294 |
| | Miercuri, 14 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/24 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Salariile minime adecvate în Uniunea Europeană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană | 397 |
| 2023/C 125/26 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel] | 398 |
| | Joi, 15 septembrie 2022 |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Asistență macrofinanciară excepțională pentru Ucraina și consolidarea fondului comun de provizionare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei, consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2022

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (text codificat) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare)

166

2023/C 125/16

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea modificărilor la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius privind prelungirea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Modificarea Regulamentului privind cerințele de capital (propunerea daisy chain) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile

171

2023/C 125/20

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central: măsuri de conservare și gestionare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului

294

Miercuri, 14 septembrie 2022

2023/C 125/24

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Salariile minime adecvate în Uniunea Europeană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană

397

2023/C 125/26

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

398

Joi, 15 septembrie 2022

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Asistență macrofinanciară excepțională pentru Ucraina și consolidarea fondului comun de provizionare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei, consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Finanțarea privată responsabilă a litigiilor

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind finanțarea privată responsabilă a litigiilor (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 5 din Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2020/1828 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2020 privind acțiunile în reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2020/1828 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2020 privind acțiunile în reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (2),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 11 iunie 2013 privind principii comune aplicabile acțiunilor colective în încetare și în despăgubire introduse în statele membre în cazul încălcării drepturilor conferite de legislația Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 11 iunie 2013 privind principii comune aplicabile acțiunilor colective în încetare și în despăgubire introduse în statele membre în cazul încălcării drepturilor conferite de legislația Uniunii,

| — | având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European intitulat „Finanțarea privată responsabilă a litigiilor” din martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European intitulat „Finanțarea privată responsabilă a litigiilor” din martie 2021,

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0218/2022),

| A. | întrucât statele membre au responsabilitatea principală de a pune asistență juridică adecvată la dispoziția celor care nu dispun de resurse suficiente, pentru a asigura accesul tuturor la justiție, în conformitate cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât asistența juridică publică și acțiunea penală sunt și trebuie să rămână mecanismele centrale de garantare a dreptului fundamental la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre au responsabilitatea principală de a pune asistență juridică adecvată la dispoziția celor care nu dispun de resurse suficiente, pentru a asigura accesul tuturor la justiție, în conformitate cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât asistența juridică publică și acțiunea penală sunt și trebuie să rămână mecanismele centrale de garantare a dreptului fundamental la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil;

| B. | întrucât finanțarea de către terți comerciali a litigiilor (FTL) este o practică din ce în ce mai răspândită prin care investitorii privați („finanțatorii de litigii”) care nu sunt parte la un litigiu investesc pentru profit în proceduri judiciare și plătesc cheltuieli de judecată și de altă natură în schimbul unei cote din orice eventuală sumă acordată; întrucât acțiunile colective în despăgubire reprezintă doar un tip de litigiu în care este utilizată FTL în prezent, alte exemple fiind arbitrajul, procedurile de insolvență, recuperarea investițiilor, acțiunile antitrust și altele; |
| --- | --- |

B.

întrucât finanțarea de către terți comerciali a litigiilor (FTL) este o practică din ce în ce mai răspândită prin care investitorii privați („finanțatorii de litigii”) care nu sunt parte la un litigiu investesc pentru profit în proceduri judiciare și plătesc cheltuieli de judecată și de altă natură în schimbul unei cote din orice eventuală sumă acordată; întrucât acțiunile colective în despăgubire reprezintă doar un tip de litigiu în care este utilizată FTL în prezent, alte exemple fiind arbitrajul, procedurile de insolvență, recuperarea investițiilor, acțiunile antitrust și altele;

| C. | întrucât FTL ar putea, dacă este reglementat în mod corespunzător, să fie utilizat mai des ca instrument de sprijinire a accesului la justiție, în special în țările în care costurile juridice sunt foarte ridicate sau pentru femei și grupurile marginalizate care se confruntă cu obstacole suplimentare în calea finanțării; întrucât FTL ar putea, de asemenea, să contribuie din ce în ce mai mult la aducerea în fața justiției a cauzelor de interes public și la reducerea dezechilibrelor economice semnificative care există între corporații și cetățenii care solicită despăgubiri, asigurând astfel răspunderea adecvată a întreprinderilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât FTL ar putea, dacă este reglementat în mod corespunzător, să fie utilizat mai des ca instrument de sprijinire a accesului la justiție, în special în țările în care costurile juridice sunt foarte ridicate sau pentru femei și grupurile marginalizate care se confruntă cu obstacole suplimentare în calea finanțării; întrucât FTL ar putea, de asemenea, să contribuie din ce în ce mai mult la aducerea în fața justiției a cauzelor de interes public și la reducerea dezechilibrelor economice semnificative care există între corporații și cetățenii care solicită despăgubiri, asigurând astfel răspunderea adecvată a întreprinderilor;

| D. | întrucât raportul Institutului Britanic de Drept Internațional și Comparativ (BIICL) privind „Situația acțiunilor colective în despăgubire în UE în contextul recomandării Comisiei” subliniază că, în unele state membre, finanțarea de către terți a devenit un factor esențial în realizarea acțiunilor colective în despăgubire (3); întrucât Raportul Comisiei COM(2018)0040 privind punerea în aplicare a recomandărilor neobligatorii din 2013 privind acțiunile colective în despăgubire subliniază că FTL constituie un aspect-cheie al acțiunilor colective în despăgubire (4), cu o importantă dimensiune transfrontalieră; |
| --- | --- |

D.

întrucât raportul Institutului Britanic de Drept Internațional și Comparativ (BIICL) privind „Situația acțiunilor colective în despăgubire în UE în contextul recomandării Comisiei” subliniază că, în unele state membre, finanțarea de către terți a devenit un factor esențial în realizarea acțiunilor colective în despăgubire (3); întrucât Raportul Comisiei COM(2018)0040 privind punerea în aplicare a recomandărilor neobligatorii din 2013 privind acțiunile colective în despăgubire subliniază că FTL constituie un aspect-cheie al acțiunilor colective în despăgubire (4), cu o importantă dimensiune transfrontalieră;

| E. | întrucât finanțatorii de litigii implicați în proceduri judiciare pot acționa în propriul lor interes economic, mai degrabă decât în interesul reclamanților; întrucât aceștia ar putea încerca să controleze litigiile și să solicite un rezultat care să le aducă cele mai mari beneficii și în cel mai scurt timp (5); întrucât este esențial să se asigure despăgubirea adecvată a victimelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât finanțatorii de litigii implicați în proceduri judiciare pot acționa în propriul lor interes economic, mai degrabă decât în interesul reclamanților; întrucât aceștia ar putea încerca să controleze litigiile și să solicite un rezultat care să le aducă cele mai mari beneficii și în cel mai scurt timp (5); întrucât este esențial să se asigure despăgubirea adecvată a victimelor;

| F. | întrucât, deși FTL este cvasi-inexistentă în Europa, aceasta reprezintă un fenomen în plină expansiune în arbitrajul în materie de investiții, înmulțind numărul și volumul acțiunilor investitorilor privați împotriva statelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși FTL este cvasi-inexistentă în Europa, aceasta reprezintă un fenomen în plină expansiune în arbitrajul în materie de investiții, înmulțind numărul și volumul acțiunilor investitorilor privați împotriva statelor;

| G. | întrucât, conform datelor disponibile, finanțatorii de litigii pot, în unele state membre, solicita o cotă disproporționată a veniturilor, depășind randamentul tipic al altor tipuri de investiții; întrucât sumele solicitate de finanțatorii de litigii variază în mod normal în întreaga Uniune de la 20 % la 50 % din suma acordată (6), dar, în afara Uniunii, astfel de acțiuni pot reprezenta, în unele cazuri, un randament al investițiilor de până la 300 %; întrucât ar trebui introduse norme pentru ca onorariile plătite finanțatorii litigiilor să fie proporționale și ca suma să fie acordată mai întâi reclamanților, înainte de plata onorariului către finanțatorul de litigii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform datelor disponibile, finanțatorii de litigii pot, în unele state membre, solicita o cotă disproporționată a veniturilor, depășind randamentul tipic al altor tipuri de investiții; întrucât sumele solicitate de finanțatorii de litigii variază în mod normal în întreaga Uniune de la 20 % la 50 % din suma acordată (6), dar, în afara Uniunii, astfel de acțiuni pot reprezenta, în unele cazuri, un randament al investițiilor de până la 300 %; întrucât ar trebui introduse norme pentru ca onorariile plătite finanțatorii litigiilor să fie proporționale și ca suma să fie acordată mai întâi reclamanților, înainte de plata onorariului către finanțatorul de litigii;

| H. | întrucât FTL nu este singura modalitate de a facilita accesul la justiție, iar alte instrumente, cum ar fi asistența judiciară sau asigurarea cheltuielilor de judecată, sunt disponibile pentru a facilita un astfel de acces și există, de asemenea, căile de atac extrajudiciare pentru a solicita despăgubiri, cum ar fi medierea, SAL/SOL, Ombudsmanul sau prin intermediul sistemelor de soluționare a reclamațiilor gestionate de întreprinderi; întrucât aceste soluții ar putea duce la o despăgubire mai rapidă și mai adecvată pentru reclamanți, dar nu sunt întotdeauna suficient de eficace pentru a oferi despăgubiri adecvate; întrucât reclamanților ar trebui să li se ofere întotdeauna posibilitatea de a introduce în mod direct căi de atac judiciare; |
| --- | --- |

H.

întrucât FTL nu este singura modalitate de a facilita accesul la justiție, iar alte instrumente, cum ar fi asistența judiciară sau asigurarea cheltuielilor de judecată, sunt disponibile pentru a facilita un astfel de acces și există, de asemenea, căile de atac extrajudiciare pentru a solicita despăgubiri, cum ar fi medierea, SAL/SOL, Ombudsmanul sau prin intermediul sistemelor de soluționare a reclamațiilor gestionate de întreprinderi; întrucât aceste soluții ar putea duce la o despăgubire mai rapidă și mai adecvată pentru reclamanți, dar nu sunt întotdeauna suficient de eficace pentru a oferi despăgubiri adecvate; întrucât reclamanților ar trebui să li se ofere întotdeauna posibilitatea de a introduce în mod direct căi de atac judiciare;

| I. | întrucât FTL predomină în Australia, SUA, Canada, Regatul Unit și Țările de Jos și este considerat de unii ca fiind un factor-cheie în asigurarea accesului la justiție (7); cu toate acestea, există, de asemenea, preocupări cu privire la practicile abuzive în unele jurisdicții; întrucât datele empirice (8) arată că, de cele mai multe ori, finanțatorii de litigii aleg cauze care să le ofere cele mai mari beneficii potențiale și nu ar investi în cauzele pe care le consideră prea riscante sau insuficient de profitabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât FTL predomină în Australia, SUA, Canada, Regatul Unit și Țările de Jos și este considerat de unii ca fiind un factor-cheie în asigurarea accesului la justiție (7); cu toate acestea, există, de asemenea, preocupări cu privire la practicile abuzive în unele jurisdicții; întrucât datele empirice (8) arată că, de cele mai multe ori, finanțatorii de litigii aleg cauze care să le ofere cele mai mari beneficii potențiale și nu ar investi în cauzele pe care le consideră prea riscante sau insuficient de profitabile;

| J. | întrucât numărul de finanțatori de litigii este dificil de stabilit, existând cel puțin 45 de astfel de finanțatori despre care se știe că își desfășoară activitatea în Uniune; întrucât, deși în majoritatea statelor membre, practica FTL a fost până acum limitată în amploare, se preconizează că va juca un rol din ce în ce mai important în anii următori, dar rămâne în mare măsură nereglementată în Uniune, în pofida faptului că ar putea prezenta nu numai beneficii, ci și riscuri semnificative pentru administrarea justiției, care trebuie abordate; |
| --- | --- |

J.

întrucât numărul de finanțatori de litigii este dificil de stabilit, existând cel puțin 45 de astfel de finanțatori despre care se știe că își desfășoară activitatea în Uniune; întrucât, deși în majoritatea statelor membre, practica FTL a fost până acum limitată în amploare, se preconizează că va juca un rol din ce în ce mai important în anii următori, dar rămâne în mare măsură nereglementată în Uniune, în pofida faptului că ar putea prezenta nu numai beneficii, ci și riscuri semnificative pentru administrarea justiției, care trebuie abordate;

| K. | întrucât în actualul vid normativ există riscul ca finanțatorii de litigii să funcționeze într-un mod netransparent, astfel încât instanțele ar putea uneori să acorde despăgubiri reclamanților fără a realiza faptul că o cotă din suma acordată, care ar putea fi câteodată disproporționată, va fi redirecționată ulterior către finanțatorii de litigii în detrimentul reclamanților; întrucât această lipsă de transparență ar putea însemna că până și potențialii beneficiari au cunoștințe limitate sau inexistente în legătură cu distribuirea sumelor acordate sau cu acordurile de finanțare, în special unde se aplică un mecanism de neparticipare în sistemele colective de despăgubire; întrucât, în lipsa unor standarde minime comune la nivelul Uniunii, există riscul fragmentării și al dezechilibrelor normative în domeniul finanțării de litigii; |
| --- | --- |

K.

întrucât în actualul vid normativ există riscul ca finanțatorii de litigii să funcționeze într-un mod netransparent, astfel încât instanțele ar putea uneori să acorde despăgubiri reclamanților fără a realiza faptul că o cotă din suma acordată, care ar putea fi câteodată disproporționată, va fi redirecționată ulterior către finanțatorii de litigii în detrimentul reclamanților; întrucât această lipsă de transparență ar putea însemna că până și potențialii beneficiari au cunoștințe limitate sau inexistente în legătură cu distribuirea sumelor acordate sau cu acordurile de finanțare, în special unde se aplică un mecanism de neparticipare în sistemele colective de despăgubire; întrucât, în lipsa unor standarde minime comune la nivelul Uniunii, există riscul fragmentării și al dezechilibrelor normative în domeniul finanțării de litigii;

| L. | întrucât Directiva (UE) 2020/1828 identifică oportunități și stabilește garanții referitoare la finanțarea litigiilor, care sunt totuși limitate la acțiunile de reprezentare în numele consumatorilor, întreprinse în sfera de aplicare a directivei respective și, prin urmare, nu reglementează alte tipuri de acțiuni, cum ar fi cele legate de întreprinderi sau drepturile omului, sau categoriile de reclamanți, cum ar fi organizațiile pentru apărarea drepturilor omului sau ale lucrătorilor; întrucât ar trebui să se aplice măsuri și garanții eficiente tuturor tipurilor de acțiuni; |
| --- | --- |

L.

întrucât Directiva (UE) 2020/1828 identifică oportunități și stabilește garanții referitoare la finanțarea litigiilor, care sunt totuși limitate la acțiunile de reprezentare în numele consumatorilor, întreprinse în sfera de aplicare a directivei respective și, prin urmare, nu reglementează alte tipuri de acțiuni, cum ar fi cele legate de întreprinderi sau drepturile omului, sau categoriile de reclamanți, cum ar fi organizațiile pentru apărarea drepturilor omului sau ale lucrătorilor; întrucât ar trebui să se aplice măsuri și garanții eficiente tuturor tipurilor de acțiuni;

Introducere

| 1. | Constată că, deși recurgerea la finanțarea de către terți a litigiilor este încă limitată, devine o practică care se extinde în Uniune, cu un rol din ce în ce mai important în sistemele judiciare din unele state membre, precum și în modul în care cetățenii europeni pot avea acces la justiție, în special în privința cauzelor transfrontaliere. Observă că finanțarea litigiilor este până în prezent în mare măsură nereglementată la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Observă că reglementarea FTL ar trebui să meargă mână în mână cu politicile de îmbunătățire a accesului la justiție al reclamanților, cum ar fi prin reducerea cheltuielilor judiciare, prin asigurarea unei finanțări publice adecvate pentru organizațiile societății civile, inclusiv organizațiile de protecție a consumatorilor, sau prin promovarea altor practici, cum ar fi asistența juridică sau finanțarea participativă; invită statele membre să facă schimb de bune practici în această privință și să se bazeze pe măsurile menționate la articolul 20 din Directiva (UE) 2020/1828 în materia asigurării accesului efectiv la justiție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Este convins că, pentru a garanta accesul tuturor la justiție și pentru ca sistemele judiciare să pună în prim-plan acordarea de despăgubiri părților vătămate iar nu interesele investitorilor privați care ar putea urmări doar oportunități comerciale din litigii, este necesar să fie instituite standarde minime comune la nivelul Uniunii, care să abordeze problemele-cheie relevante pentru FTL, inclusiv transparența, echitatea și proporționalitatea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subliniază că scopul unui astfel de regim de reglementare ar fi reglementarea activităților de finanțare a litigiilor de către finanțatorii de litigii. Subliniază că un astfel de regim ar trebui să reglementeze activitățile de finanțare în legătură cu toate tipurile de acțiuni, indiferent de natura acestora, și că nu ar trebui să aducă atingere dreptului internațional, dreptului Uniunii și dreptului intern în vigoare care permit introducerea de acțiuni, în special legislației privind protecția intereselor colective ale consumatorilor, protecția mediului și legislației care reglementează procedurile de insolvență sau răspunderea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Consideră că instituirea unor standarde minime comune ale Uniunii privind FTL va permite legiuitorilor să exercite un control efectiv și să asigure în mod adecvat ca interesele reclamanților să fie protejate. Subliniază că mecanismele de reglementare voluntare și codurile de conduită pot juca un rol pozitiv, dar că, până în prezent, marea majoritate a finanțatorilor nu au aderat la acestea, ceea ce face ca reclamanții să fie foarte expuși; |
| --- | --- |

5.

Reglementarea și supravegherea finanțatorilor de litigii

| 6. | Recomandă instituirea unui sistem de autorizare a finanțatorilor de litigii, asigurându-se astfel că reclamanții dispun de oportunități efective de a utiliza FTL și că există garanții adecvate, inclusiv prin introducerea de cerințe de guvernanță corporativă și de prerogative de control pentru a proteja reclamanții și a veghea ca finanțarea să fie furnizată doar de entități care s-au angajat să respecte standarde minime de transparență, independență, guvernanță și adecvare a capitalului și să respecte o relație fiduciară față de reclamanți și beneficiarii vizați; atrage atenția asupra necesității ca acest sistem să nu genereze sarcini administrative excesive pentru statele membre sau pentru finanțatorii de litigii; |
| --- | --- |

6.

Aspecte etice

| 7. | Recomandă ca finanțatorii de litigii să fie obligați să respecte o datorie fiduciară de a acționa în interesul reclamantului. Consideră că finanțatorii de litigii nu pot exercita un control nejustificat asupra procedurilor judiciare pe care le finanțează; un asemenea control asupra procedurilor judiciare trebuie să fie responsabilitatea reclamantului și a reprezentanților legali ai acestuia; un asemenea control asupra procedurilor judiciare finanțate poate consta atât într-un control formal, cum ar fi prin mecanisme contractuale, cât și un control informal, cum ar fi prin amenințările de a retrage finanțarea; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Subliniază că se pot naște conflicte de interese acolo unde există relații necorespunzătoare între finanțatorii de litigii, entități reprezentative, firme de avocatură, agregatori, inclusiv platforme de colectare a reclamațiilor și de distribuire a sumelor acordate, și alte entități care ar putea fi implicate în acțiuni și ar putea avea un interes în rezultatul unei cauze în instanță; observă că există o tendință în creștere a fenomenului în care finanțatorii de litigii convin să finanțeze firme de avocatură într-o serie de cauze viitoare (finanțare de portofoliu) (9); recomandă adoptarea de măsuri de protecție pentru a preveni potențialele conflictele de interese, a stabili drepturile reclamanților și a solicita dezvăluirea detaliilor privind relațiile dintre finanțatorii de litigii și celelalte părți implicate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Consideră că, în afara unor circumstanțe excepționale și strict reglementate, finanțatorilor de litigii nu ar trebui să li se permită să abandoneze părțile finanțate în nicio etapă a procesului, lăsând reclamanții să acopere toate costurile litigiului care este posibil să fi fost inițiat doar datorită implicării finanțatorului; subliniază, prin urmare, că acordurile contractuale bazate pe finanțare condiționată ar trebui considerate nule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Consideră că finanțatorii de litigii, la fel ca și reclamanții, ar trebui să fie responsabili pentru costurile pârâților în urma unui proces încheiat cu rezultat nefavorabil, cum ar fi o decizie de suportare a cheltuielilor părții adverse. Evidențiază că reglementarea ar trebui să îi împiedice pe finanțatorii de litigii să își limiteze răspunderea la costuri în cazul unui rezultat nefavorabil. |
| --- | --- |

10.

Stimulente și limite pentru recuperare

| 11. | Consideră că legislația ar trebui să limiteze proporția sumei atribuite pe care finanțatorii de litigii sunt îndreptățiți să o primească în cazul succesului litigiului sau al unei tranzacții și pe baza unui acord contractual. Consideră că numai în circumstanțe excepționale acordurile dintre finanțatorii de litigii și reclamanți ar trebui să se îndepărteze de la regula generală conform căreia cel puțin 60 % din valoarea brută a tranzacției sau a despăgubirilor este plătită reclamanților; |
| --- | --- |

11.

Publicarea informațiilor și transparența

| 12. | Consideră că ar trebui să existe transparență în ceea ce privește implicarea finanțării litigiilor în procedurile judiciare, inclusiv obligația reclamanților și a avocaților acestora de a divulga în instanță acordurile de finanțare la inițiativa instanței sau în urma unei cereri adresate instanței de către pârât, precum și de a informa instanța cu privire la existența finanțării comerciale și la identitatea finanțatorului pentru cauza respectivă. Consideră că instanța ar trebui să informeze pârâtul cu privire la existența FTL și la identitatea finanțatorului. constată că, în prezent, instanțele sau autoritățile administrative și pârâții adesea nu sunt conștienți de faptul că o cerere este finanțată de un actor comercial. |
| --- | --- |

12.

Prerogativele autorităților de supraveghere și controlul exercitat de instanțe și de autoritățile administrative

| 13. | Consideră că autoritățile de supraveghere, instanțele și autoritățile administrative, după caz, în conformitate cu dreptul intern procedural, ar trebui să aibă prerogative de a facilita respectarea legislației adoptate pentru a atinge obiectivele stabilite mai sus; recomandă instituirea unui sistem de reclamații care să nu genereze costuri excesive sau sarcini administrative excesive pentru statele membre. Consideră că autoritățile de supraveghere, instanțele judecătorești și autoritățile administrative, după caz, în conformitate cu dreptul intern procedural, ar trebui să aibă competența de a combate practicile abuzive ale finanțatorilor de litigii autorizați, fără să împiedice accesul la justiție al reclamanților și al beneficiarilor vizați; |
| --- | --- |

13.

Aspecte finale

| 14. | Solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape și să analizeze evoluția finanțării de către terți a litigiilor în statele membre, atât în ceea ce privește cadrul juridic, cât și practica, acordând o atenție deosebită punerii în aplicare a Directivei (UE) 2020/1828; solicită, de asemenea, Comisiei, după expirarea termenului de aplicare a Directivei (UE) 2020/1828, și anume 25 iunie 2023, și ținând seama de efectele directivei respective, să prezinte, în temeiul articolului 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de directivă de stabilire a unor standarde minime comune la nivelul Uniunii privind finanțarea litigiilor de către terți comerciali, urmând recomandările prevăzute în anexa la prezentul document; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Consideră că propunerea solicitată nu va avea implicații financiare; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | Îi încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și recomandările care o însoțesc. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO L 262, 7.10.2005, p. 1.

(2)  JO L 409, 4.12.2020, p. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, pagina 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=RO, pagina 10.

(5)  Parlamentul Australiei a concluzionat că „nivelul de putere și de influență al finanțatorilor de litigii în cadrul acțiunilor colective dă naștere unor situații în care interesele lor financiare le afectează pe cele ale reclamanților reprezentativi și pe ale membrilor clasei”, a se vedea Comisia australiană pentru reformă legislativă (2019): „An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders” („O anchetă privind acțiunile colective și finanțatorii terți de litigii”), p 19.

(6)  Studiu al EPRS (2021): Finanțarea privată responsabilă a litigiilor. Anexă – Situația actuală a cadrului UE de finanțare privată a litigiilor și a normelor actuale ale UE aplicabile finanțării private a litigiilor.

(7)  A se vedea: https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, p. 269: „Opinia generală privind abordarea Regatului Unit referitoare la finanțarea de către terți a fost favorabilă, iar respondenții au evaluat disponibilitatea unei astfel de finanțări drept un factor-cheie în decizia lor de a participa la acțiunile colective. În practică, experiența finanțării de către terți a acțiunilor colective a fost, în ansamblu, una pozitivă. Niciunul dintre respondenți nu a avut vreo experiență legată de o organizație care să încerce să finanțeze o acțiune împotriva unui concurent. Niciunul dintre respondenți nu a avut vreo experiență în care un finanțator să încerce în mod evident să controleze litigiul, deși un avocat a descris o situație în care un finanțator și-a retras finanțarea în cursul procedurii, ceea ce a condus la soluționarea prematură a cauzei”.

(8)  A se vedea Comisia australiană pentru reformă legislativă (2019): „An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders” („O anchetă privind acțiunile colective și finanțatorii terți de litigii”), p. 34.

(9)  Studiu al EPRS (2021): Finanțare responsabilă a litigiilor. Situația actuală a cadrului UE de finanțare a litigiilor private și a normelor actuale ale UE aplicabile finanțării litigiilor private, p. 28-29.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la reglementarea finanțării de către terți a litigiilor

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere solicitarea adresată Comisiei Europene de Parlamentul European (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, (2)

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Finanțarea de către terți comerciali a litigiilor reprezintă o practică care se dezvoltă către o piață a serviciilor de litigii, fără să existe un cadru legislativ specific la nivelul Uniunii. În pofida faptului că finanțatorii de litigii sunt stabiliți și își desfășoară activitatea în mod regulat în diferite state membre, la nivel național sau transfrontalier, până în prezent aceștia au fost supuși unor norme și practici naționale diferite pe piața internă, unde există, în acest domeniu, norme în general fragmentate și chiar vid legislativ, în funcție de statul membru în cauză. Normele și practicile divergente din statele membre pot constitui un obstacol în calea funcționării pieței interne. Lipsa de claritate cu privire la condițiile în care pot funcționa finanțatorii terți comerciali de litigii („finanțatorii de litigii”) nu este compatibilă cu buna funcționare a pieței interne, în special ținând seama de faptul că finanțarea cauzelor transfrontaliere poate fi posibilă numai prin intermediul unui terț, iar aceste cauze sunt deosebit de atractive pentru finanțatorii de litigii. Divergențele în ceea ce privește cadrul juridic aplicabil în fiecare stat membru implică un risc de discriminare între reclamanții din diferitele state membre în materie de acces la justiție, în special în cauzele cu un element transfrontalier, precum și riscul de alegere a instanței celei mai favorabile de către finanțatorii de litigii, care ar putea fi influențați de caracterul favorabil al anumitor norme interne care le reglementează stabilirea, al dreptului aplicabil acordurilor de finanțare și al normelor procedurale naționale. |
| --- | --- |

(1)

Finanțarea de către terți comerciali a litigiilor reprezintă o practică care se dezvoltă către o piață a serviciilor de litigii, fără să existe un cadru legislativ specific la nivelul Uniunii. În pofida faptului că finanțatorii de litigii sunt stabiliți și își desfășoară activitatea în mod regulat în diferite state membre, la nivel național sau transfrontalier, până în prezent aceștia au fost supuși unor norme și practici naționale diferite pe piața internă, unde există, în acest domeniu, norme în general fragmentate și chiar vid legislativ, în funcție de statul membru în cauză. Normele și practicile divergente din statele membre pot constitui un obstacol în calea funcționării pieței interne. Lipsa de claritate cu privire la condițiile în care pot funcționa finanțatorii terți comerciali de litigii („finanțatorii de litigii”) nu este compatibilă cu buna funcționare a pieței interne, în special ținând seama de faptul că finanțarea cauzelor transfrontaliere poate fi posibilă numai prin intermediul unui terț, iar aceste cauze sunt deosebit de atractive pentru finanțatorii de litigii. Divergențele în ceea ce privește cadrul juridic aplicabil în fiecare stat membru implică un risc de discriminare între reclamanții din diferitele state membre în materie de acces la justiție, în special în cauzele cu un element transfrontalier, precum și riscul de alegere a instanței celei mai favorabile de către finanțatorii de litigii, care ar putea fi influențați de caracterul favorabil al anumitor norme interne care le reglementează stabilirea, al dreptului aplicabil acordurilor de finanțare și al normelor procedurale naționale.

| (2) | Dreptul Uniunii urmărește să asigure un echilibru între accesul la justiție și oferirea de garanții adecvate celor implicați în proceduri judiciare, pentru a împiedica exploatarea injustă a dreptului acestora de a avea acces la justiție. Atunci când finanțatorii de litigii oferă finanțare pentru procedurile judiciare în schimbul unei cote din orice despăgubire acordată, poate apărea riscul inechității. Acest risc include posibilitatea ca finanțatorii de litigii să profite de reclamanți sau de cei pe care aceștia îi reprezintă, inclusiv, după caz, de consumatorii ale căror interese sunt reprezentate de entități calificate, pentru a-și atinge propriile scopuri și pentru a-și crește la maximum profitul, lăsând astfel reclamanților sau beneficiarilor vizați o cotă redusă din eventuala sumă atribuită. Riscurile pot fi deosebit de pronunțate în cazul în care cei care se așteaptă să beneficieze de pe urma proceselor sunt consumatori sau victime ale încălcărilor drepturilor fundamentale, care ar putea considera salutară implicarea unui finanțator de litigii dispus să plătească procedurile, fără a avea în vedere că interesele lor ar putea fi subminate în favoarea intereselor proprii ale finanțatorului de litigii. |
| --- | --- |

(2)

Dreptul Uniunii urmărește să asigure un echilibru între accesul la justiție și oferirea de garanții adecvate celor implicați în proceduri judiciare, pentru a împiedica exploatarea injustă a dreptului acestora de a avea acces la justiție. Atunci când finanțatorii de litigii oferă finanțare pentru procedurile judiciare în schimbul unei cote din orice despăgubire acordată, poate apărea riscul inechității. Acest risc include posibilitatea ca finanțatorii de litigii să profite de reclamanți sau de cei pe care aceștia îi reprezintă, inclusiv, după caz, de consumatorii ale căror interese sunt reprezentate de entități calificate, pentru a-și atinge propriile scopuri și pentru a-și crește la maximum profitul, lăsând astfel reclamanților sau beneficiarilor vizați o cotă redusă din eventuala sumă atribuită. Riscurile pot fi deosebit de pronunțate în cazul în care cei care se așteaptă să beneficieze de pe urma proceselor sunt consumatori sau victime ale încălcărilor drepturilor fundamentale, care ar putea considera salutară implicarea unui finanțator de litigii dispus să plătească procedurile, fără a avea în vedere că interesele lor ar putea fi subminate în favoarea intereselor proprii ale finanțatorului de litigii.

| (3) | Instituirea unui cadru comun al Uniunii pentru standardele minime privind finanțarea responsabilă a litigiilor de către terți comerciali ar putea ajuta la promovarea accesului la justiție și la asigurarea unei răspunderi adecvate a întreprinderilor. Într-adevăr, există deseori un dezechilibru economic semnificativ între companii și cetățenii care solicită despăgubiri, iar finanțarea de către terți a litigiilor poate contribui la reducerea acestui dezechilibru, dacă sunt atenuate riscurile aferente și dacă o astfel de finanțare funcționează în complementaritate cu alte măsuri de eliminare a barierelor din calea accesului la justiție. În acest scop, este esențial să se asigure echilibrul necesar între îmbunătățirea accesului reclamanților la justiție și garanțiile adecvate pentru evitarea litigiilor abuzive. Finanțarea responsabilă a litigiilor de către terți poate reduce costurile, le poate face mai previzibile, poate simplifica procedurile inutile și poate furniza servicii eficiente la costuri proporționale cu sumele aflate în litigiu. |
| --- | --- |

(3)

Instituirea unui cadru comun al Uniunii pentru standardele minime privind finanțarea responsabilă a litigiilor de către terți comerciali ar putea ajuta la promovarea accesului la justiție și la asigurarea unei răspunderi adecvate a întreprinderilor. Într-adevăr, există deseori un dezechilibru economic semnificativ între companii și cetățenii care solicită despăgubiri, iar finanțarea de către terți a litigiilor poate contribui la reducerea acestui dezechilibru, dacă sunt atenuate riscurile aferente și dacă o astfel de finanțare funcționează în complementaritate cu alte măsuri de eliminare a barierelor din calea accesului la justiție. În acest scop, este esențial să se asigure echilibrul necesar între îmbunătățirea accesului reclamanților la justiție și garanțiile adecvate pentru evitarea litigiilor abuzive. Finanțarea responsabilă a litigiilor de către terți poate reduce costurile, le poate face mai previzibile, poate simplifica procedurile inutile și poate furniza servicii eficiente la costuri proporționale cu sumele aflate în litigiu.

| (4) | În condițiile în care piața internă facilitează creșterea comerțului transfrontalier, litigiile au din ce în ce mai mult o natură transfrontalieră și activitățile finanțatorilor de litigii au un caracter mondial, există un risc potențial de divergențe importante între statele membre în privința garanțiilor și protecției necesare în cazul finanțării litigiilor de către terți comerciali. Abordările voluntare au avut succes într-o anumită măsură, dar nu au fost întotdeauna acceptate de majoritatea actorilor din domeniu și, în orice caz, măsurile fără caracter legislativ nu ar fi adecvate, având în vedere aceste riscuri semnificative, de exemplu pentru categoriile vulnerabile de cetățeni, inclusiv din țări terțe. |
| --- | --- |

(4)

În condițiile în care piața internă facilitează creșterea comerțului transfrontalier, litigiile au din ce în ce mai mult o natură transfrontalieră și activitățile finanțatorilor de litigii au un caracter mondial, există un risc potențial de divergențe importante între statele membre în privința garanțiilor și protecției necesare în cazul finanțării litigiilor de către terți comerciali. Abordările voluntare au avut succes într-o anumită măsură, dar nu au fost întotdeauna acceptate de majoritatea actorilor din domeniu și, în orice caz, măsurile fără caracter legislativ nu ar fi adecvate, având în vedere aceste riscuri semnificative, de exemplu pentru categoriile vulnerabile de cetățeni, inclusiv din țări terțe.

| (5) | Prezenta directivă urmărește reglementarea finanțării de către terți comerciali a litigiilor, o practică prin care entități terțe neimplicate direct într-un diferend investesc din rațiuni de profit în proceduri judiciare, de obicei în schimbul unui procentaj din suma atribuită prin tranzacții sau acordată ca despăgubire (denumită în continuare „finanțare a litigiilor de către terți”). Finanțarea litigiilor de către terți acoperă situațiile în care un actor comercial investește în scop obținerii de profit și acționează pentru a-și promova interesele comerciale; prin urmare, nu include furnizarea de fonduri pentru a sponsoriza litigii pe baze caritabile sau ca donație, caz în care finanțatorul dorește doar să recupereze cheltuielile suportate sau activități similare desfășurate pro bono. Prezenta directivă urmărește, de asemenea, să stabilească garanții, pe de o parte pentru asigurarea unui acces eficient la justiție și protecția intereselor părților litigiului și, pe de altă parte, pentru a preveni conflictele de interese, litigiile abuzive, precum și alocarea disproporționată a valorilor monetare acordate către finanțatorii de litigii. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta directivă urmărește reglementarea finanțării de către terți comerciali a litigiilor, o practică prin care entități terțe neimplicate direct într-un diferend investesc din rațiuni de profit în proceduri judiciare, de obicei în schimbul unui procentaj din suma atribuită prin tranzacții sau acordată ca despăgubire (denumită în continuare „finanțare a litigiilor de către terți”). Finanțarea litigiilor de către terți acoperă situațiile în care un actor comercial investește în scop obținerii de profit și acționează pentru a-și promova interesele comerciale; prin urmare, nu include furnizarea de fonduri pentru a sponsoriza litigii pe baze caritabile sau ca donație, caz în care finanțatorul dorește doar să recupereze cheltuielile suportate sau activități similare desfășurate pro bono. Prezenta directivă urmărește, de asemenea, să stabilească garanții, pe de o parte pentru asigurarea unui acces eficient la justiție și protecția intereselor părților litigiului și, pe de altă parte, pentru a preveni conflictele de interese, litigiile abuzive, precum și alocarea disproporționată a valorilor monetare acordate către finanțatorii de litigii.

| (6) | Termenul de „finanțator de litigii” ar trebui să fie înțeles ca referindu-se la orice întreprindere care nu este parte la proceduri, ci încheie un acord de finanțare a litigiului de către terți (denumit în continuare „acordul de finanțare de către terți a litigiului”) în legătură cu aceste proceduri. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, noțiunea de „întreprindere” include orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată, și, prin urmare, include orice persoană juridică, inclusiv societățile-mamă, filialele sau entitățile afiliate ale acesteia, și ar putea include furnizori profesionali de finanțare a litigiilor, furnizori de servicii financiare, firme de gestionare a creanțelor sau alți furnizori de servicii. Conceptul de finanțator de litigii nu se intenționează a include avocații care reprezintă o parte în procedurile judiciare sau furnizorii abilitați de servicii de asigurare către o astfel de parte. |
| --- | --- |

(6)

Termenul de „finanțator de litigii” ar trebui să fie înțeles ca referindu-se la orice întreprindere care nu este parte la proceduri, ci încheie un acord de finanțare a litigiului de către terți (denumit în continuare „acordul de finanțare de către terți a litigiului”) în legătură cu aceste proceduri. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, noțiunea de „întreprindere” include orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată, și, prin urmare, include orice persoană juridică, inclusiv societățile-mamă, filialele sau entitățile afiliate ale acesteia, și ar putea include furnizori profesionali de finanțare a litigiilor, furnizori de servicii financiare, firme de gestionare a creanțelor sau alți furnizori de servicii. Conceptul de finanțator de litigii nu se intenționează a include avocații care reprezintă o parte în procedurile judiciare sau furnizorii abilitați de servicii de asigurare către o astfel de parte.

| (7) | În conformitate cu tradițiile juridice și cu autonomia statelor membre, este de competența fiecărui stat membru să determine dacă și în ce măsură sistemul său juridic ar trebui să permită finanțarea litigiilor. În cazul în care statele membre aleg să permită o astfel de finanțare a litigiilor de către terți, prezenta directivă prevede standarde minime pentru protecția reclamanților finanțați, astfel încât cei care ar putea recurge la finanțarea pentru litigii în Uniune să beneficieze de un nivel minim de protecție care să fie coerent în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu tradițiile juridice și cu autonomia statelor membre, este de competența fiecărui stat membru să determine dacă și în ce măsură sistemul său juridic ar trebui să permită finanțarea litigiilor. În cazul în care statele membre aleg să permită o astfel de finanțare a litigiilor de către terți, prezenta directivă prevede standarde minime pentru protecția reclamanților finanțați, astfel încât cei care ar putea recurge la finanțarea pentru litigii în Uniune să beneficieze de un nivel minim de protecție care să fie coerent în întreaga Uniune.

| (8) | În acele state membre în care cheltuielile judiciare reprezintă un obstacol important în calea accesului la justiție, statele membre ar putea să aibă în vedere introducerea unei legislații care să permită finanțarea de către terți a litigiilor, iar în acest caz ar trebui să stabilească condiții și garanții clare care să fie în conformitate cu prezenta directivă. Deși această directivă nu se aplică doar acțiunilor de reprezentare, statele membre ar trebui să ia măsuri cu scopul de a se asigura că costurile procedurilor legate de acțiunile de reprezentare nu împiedică entitățile calificate să își exercite în mod efectiv dreptul de a solicita reparații, în conformitate cu Directiva (UE) 2020/1828 și, în special, cu articolul 20 din aceasta. |
| --- | --- |

(8)

În acele state membre în care cheltuielile judiciare reprezintă un obstacol important în calea accesului la justiție, statele membre ar putea să aibă în vedere introducerea unei legislații care să permită finanțarea de către terți a litigiilor, iar în acest caz ar trebui să stabilească condiții și garanții clare care să fie în conformitate cu prezenta directivă. Deși această directivă nu se aplică doar acțiunilor de reprezentare, statele membre ar trebui să ia măsuri cu scopul de a se asigura că costurile procedurilor legate de acțiunile de reprezentare nu împiedică entitățile calificate să își exercite în mod efectiv dreptul de a solicita reparații, în conformitate cu Directiva (UE) 2020/1828 și, în special, cu articolul 20 din aceasta.

| (9) | Acolo unde se permite finanțarea de către terți a litigiilor, este necesar un sistem de autorizare și supraveghere a finanțatorilor de litigii de către organisme administrative independente din statele membre pentru a garanta că acești finanțatori de litigii respectă criteriile și standardele minime prevăzute în prezenta directivă. Finanțatorii de litigii ar trebui să facă obiectul unei supravegheri similare cu cea a actualului sistem de supraveghere prudențială aplicabil furnizorilor de servicii financiare. |
| --- | --- |

(9)

Acolo unde se permite finanțarea de către terți a litigiilor, este necesar un sistem de autorizare și supraveghere a finanțatorilor de litigii de către organisme administrative independente din statele membre pentru a garanta că acești finanțatori de litigii respectă criteriile și standardele minime prevăzute în prezenta directivă. Finanțatorii de litigii ar trebui să facă obiectul unei supravegheri similare cu cea a actualului sistem de supraveghere prudențială aplicabil furnizorilor de servicii financiare.

| (10) | Finanțatorii de litigii activi în Uniune ar trebui să fie obligați să își desfășoare activitatea din interiorul Uniunii, să fie autorizați în Uniune și să își încheie acordurile de finanțare de către terți în conformitate cu legile statului membru în care se desfășoară procedurile sau, dacă este diferit, ale statului membru al cărui cetățean este reclamantul sau beneficiarul vizat pentru a asigura că supravegherea în temeiul dreptului Uniunii și a celui intern este adecvată. |
| --- | --- |

(10)

Finanțatorii de litigii activi în Uniune ar trebui să fie obligați să își desfășoare activitatea din interiorul Uniunii, să fie autorizați în Uniune și să își încheie acordurile de finanțare de către terți în conformitate cu legile statului membru în care se desfășoară procedurile sau, dacă este diferit, ale statului membru al cărui cetățean este reclamantul sau beneficiarul vizat pentru a asigura că supravegherea în temeiul dreptului Uniunii și a celui intern este adecvată.

| (11) | Autoritățile de supraveghere din Uniune care acordă autorizații de desfășurare a activității de finanțare de către terți a litigiilor ar trebui abilitate să impună finanțatorilor de litigii să respecte criteriile minime prevăzute în prezenta directivă. Aceste criterii ar trebui să includă dispoziții referitoare la confidențialitate, independență, guvernanță, transparență, adecvarea capitalului și respectarea unei obligații fiduciare față de solicitanți și de beneficiarii vizați. Autoritățile de supraveghere ar trebui să fie împuternicite să emită toate ordinele necesare, inclusiv competența de a primi din partea finanțatorilor de litigii cereri de autorizare și de a decide cu privire la acestea, să colecteze orice informații necesare, să acorde, să refuze, să suspende sau să retragă orice autorizație sau să impună orice condiție, restricție sau sancțiune oricărui finanțator de litigii, precum și să investigheze fără întârzieri nejustificate plângerile împotriva oricărui finanțator de litigii care desfășoară activități în jurisdicția lor, depuse de orice persoană fizică sau juridică, cu excepția pârâtului. Preocupările exprimate de un pârât cu privire la finanțatorul de litigii în cursul procedurilor judiciare în curs ar trebui soluționate de instanța judecătorească sau de autoritatea administrativă competentă. |
| --- | --- |

(11)

Autoritățile de supraveghere din Uniune care acordă autorizații de desfășurare a activității de finanțare de către terți a litigiilor ar trebui abilitate să impună finanțatorilor de litigii să respecte criteriile minime prevăzute în prezenta directivă. Aceste criterii ar trebui să includă dispoziții referitoare la confidențialitate, independență, guvernanță, transparență, adecvarea capitalului și respectarea unei obligații fiduciare față de solicitanți și de beneficiarii vizați. Autoritățile de supraveghere ar trebui să fie împuternicite să emită toate ordinele necesare, inclusiv competența de a primi din partea finanțatorilor de litigii cereri de autorizare și de a decide cu privire la acestea, să colecteze orice informații necesare, să acorde, să refuze, să suspende sau să retragă orice autorizație sau să impună orice condiție, restricție sau sancțiune oricărui finanțator de litigii, precum și să investigheze fără întârzieri nejustificate plângerile împotriva oricărui finanțator de litigii care desfășoară activități în jurisdicția lor, depuse de orice persoană fizică sau juridică, cu excepția pârâtului. Preocupările exprimate de un pârât cu privire la finanțatorul de litigii în cursul procedurilor judiciare în curs ar trebui soluționate de instanța judecătorească sau de autoritatea administrativă competentă.

| (12) | Printre alte criterii de autorizare, statele membre ar trebui să solicite finanțatorilor de litigii să demonstreze că dispun de suficient capital pentru a-și îndeplini obligațiile financiare. Absența cerințelor privind adecvarea capitalului creează riscul ca un finanțator de litigii subcapitalizat să încheie un acord de finanțare de către terți și să nu fie dispus sau în măsură să acopere ulterior costurile litigiului pe care a fost de acord să le suporte, inclusiv costurile sau onorariile necesare pentru a permite finalizarea procedurilor sau orice decizie de suportare a cheltuielilor părții adverse. Această situație poate expune reclamanții care se bazează pe finanțatorii de litigii la un risc de pierderi economice neprevăzute semnificative și la riscul de abandonare a unor proceduri altfel viabile, din cauza circumstanțelor comerciale sau a deciziilor finanțatorului de litigii. |
| --- | --- |

(12)

Printre alte criterii de autorizare, statele membre ar trebui să solicite finanțatorilor de litigii să demonstreze că dispun de suficient capital pentru a-și îndeplini obligațiile financiare. Absența cerințelor privind adecvarea capitalului creează riscul ca un finanțator de litigii subcapitalizat să încheie un acord de finanțare de către terți și să nu fie dispus sau în măsură să acopere ulterior costurile litigiului pe care a fost de acord să le suporte, inclusiv costurile sau onorariile necesare pentru a permite finalizarea procedurilor sau orice decizie de suportare a cheltuielilor părții adverse. Această situație poate expune reclamanții care se bazează pe finanțatorii de litigii la un risc de pierderi economice neprevăzute semnificative și la riscul de abandonare a unor proceduri altfel viabile, din cauza circumstanțelor comerciale sau a deciziilor finanțatorului de litigii.

| (13) | Finanțatorii de litigii ar trebui să aibă obligația de a acționa corect, transparent, eficient și în interesul reclamanților și al beneficiarilor vizați ai acțiunilor. Inexistența obligației de a plasa interesele reclamanților și ale beneficiarilor vizați deasupra propriilor interese ale finanțatorului de litigii poate da naștere riscului ca acțiunea să fie dirijată într-un mod care să slujească în cele din urmă interesele finanțatorului de litigii mai degrabă decât interesele reclamantului. |
| --- | --- |

(13)

Finanțatorii de litigii ar trebui să aibă obligația de a acționa corect, transparent, eficient și în interesul reclamanților și al beneficiarilor vizați ai acțiunilor. Inexistența obligației de a plasa interesele reclamanților și ale beneficiarilor vizați deasupra propriilor interese ale finanțatorului de litigii poate da naștere riscului ca acțiunea să fie dirijată într-un mod care să slujească în cele din urmă interesele finanțatorului de litigii mai degrabă decât interesele reclamantului.

| (14) | Pentru a preveni eludarea cerințelor prezentei directive, acordurile încheiate cu finanțatorii litigiilor care nu au autorizația necesară nu ar trebui să producă efecte juridice. Sarcina de a obține autorizațiile necesare ar trebui să revină înșiși finanțatorilor de litigii și, prin urmare, reclamanții și beneficiarii vizați ar trebui să fie despăgubiți pentru orice prejudiciu cauzat de un finanțator de litigii care nu deține autorizația necesară. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a preveni eludarea cerințelor prezentei directive, acordurile încheiate cu finanțatorii litigiilor care nu au autorizația necesară nu ar trebui să producă efecte juridice. Sarcina de a obține autorizațiile necesare ar trebui să revină înșiși finanțatorilor de litigii și, prin urmare, reclamanții și beneficiarii vizați ar trebui să fie despăgubiți pentru orice prejudiciu cauzat de un finanțator de litigii care nu deține autorizația necesară.

| (15) | Prezenta directivă ar trebui să reglementeze activitățile finanțatorilor de litigii, dar nu ar trebui să aducă atingere altor obligații sau regimuri normative, cum ar fi normele existente privind furnizarea de servicii financiare care s-ar putea aplica, respectând tradițiile juridice ale statelor membre, autonomia acestora și decizia lor cu privire la oportunitatea permiterii finanțării litigiilor în sistemele juridice naționale. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta directivă ar trebui să reglementeze activitățile finanțatorilor de litigii, dar nu ar trebui să aducă atingere altor obligații sau regimuri normative, cum ar fi normele existente privind furnizarea de servicii financiare care s-ar putea aplica, respectând tradițiile juridice ale statelor membre, autonomia acestora și decizia lor cu privire la oportunitatea permiterii finanțării litigiilor în sistemele juridice naționale.

| (16) | Pentru a facilita aplicarea consecventă a prezentei directive, statele membre ar trebui să vegheze ca autoritățile lor de supraveghere să aplice prezenta directivă în strânsă cooperare cu autoritățile de supraveghere din alte state membre. Coordonarea dintre autoritățile de supraveghere ar trebui să fie organizată la nivelul Uniunii pentru a evita divergențele dintre standardele de supraveghere, care ar putea pune în pericol buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a facilita aplicarea consecventă a prezentei directive, statele membre ar trebui să vegheze ca autoritățile lor de supraveghere să aplice prezenta directivă în strânsă cooperare cu autoritățile de supraveghere din alte state membre. Coordonarea dintre autoritățile de supraveghere ar trebui să fie organizată la nivelul Uniunii pentru a evita divergențele dintre standardele de supraveghere, care ar putea pune în pericol buna funcționare a pieței interne.

| (17) | Comisia ar trebui să coordoneze activitățile autorităților de supraveghere și să faciliteze crearea unei rețele de cooperare adecvate în acest scop. Autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă posibilitatea de a consulta Comisia dacă este necesar, iar Comisiei ar trebui să i se permită să furnizeze orientări, recomandări, avize de bune practici sau avize consultative adresate autorităților de supraveghere cu privire la aplicarea prezentei directive și cu privire la orice aparentă inconsecvență în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei directive. Autoritățile de supraveghere ar trebui să facă schimb de informații cu Comisia în legătură cu activitățile lor pentru a facilita coordonarea, inclusiv să facă schimb de informații în legătură cu toate deciziile luate și la finanțatorii de litigii pe care îi autorizează. |
| --- | --- |

(17)

Comisia ar trebui să coordoneze activitățile autorităților de supraveghere și să faciliteze crearea unei rețele de cooperare adecvate în acest scop. Autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă posibilitatea de a consulta Comisia dacă este necesar, iar Comisiei ar trebui să i se permită să furnizeze orientări, recomandări, avize de bune practici sau avize consultative adresate autorităților de supraveghere cu privire la aplicarea prezentei directive și cu privire la orice aparentă inconsecvență în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei directive. Autoritățile de supraveghere ar trebui să facă schimb de informații cu Comisia în legătură cu activitățile lor pentru a facilita coordonarea, inclusiv să facă schimb de informații în legătură cu toate deciziile luate și la finanțatorii de litigii pe care îi autorizează.

| (18) | Pentru a facilita furnizarea de servicii transfrontaliere de finanțare a litigiilor în statele membre în care acest lucru este permis în temeiul dreptului intern, statele membre ar trebui să fie în măsură să coopereze și să facă schimb de informații și de bune practici și să aibă obligația de a ține seama pe deplin de deciziile de autorizare ale celeilalte părți. Statele membre ar trebui să se asigure că informațiile și orientările cuprinzătoare și clare cu privire la existența opțiunilor de finanțare a litigiilor, precum și la condițiile și cerințele care se aplică finanțării de litigii, modul de preluare și de finanțare a unui litigiu sunt pe deplin și liber accesibile tuturor cetățenilor care ar putea solicita despăgubiri, inclusiv grupurilor celor mai vulnerabile. În conformitate cu articolul 56 din Tratatul de funcționare a Uniunii Europene, statele membre ar trebui să își recunoască reciproc autorizațiile preexistente și, prin urmare, să acorde automat autorizații finanțatorilor de litigii care își desfășoară activitatea pe teritoriul lor, care au fost autorizați să opereze într-un alt stat membru, cu condiția ca autorizația inițială să fie încă valabilă. Dacă o autoritate de supraveghere din statul membru respectiv are cunoștință de nereguli în conduita finanțatorului de litigii, aceasta informează direct autoritatea de supraveghere responsabilă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a facilita furnizarea de servicii transfrontaliere de finanțare a litigiilor în statele membre în care acest lucru este permis în temeiul dreptului intern, statele membre ar trebui să fie în măsură să coopereze și să facă schimb de informații și de bune practici și să aibă obligația de a ține seama pe deplin de deciziile de autorizare ale celeilalte părți. Statele membre ar trebui să se asigure că informațiile și orientările cuprinzătoare și clare cu privire la existența opțiunilor de finanțare a litigiilor, precum și la condițiile și cerințele care se aplică finanțării de litigii, modul de preluare și de finanțare a unui litigiu sunt pe deplin și liber accesibile tuturor cetățenilor care ar putea solicita despăgubiri, inclusiv grupurilor celor mai vulnerabile. În conformitate cu articolul 56 din Tratatul de funcționare a Uniunii Europene, statele membre ar trebui să își recunoască reciproc autorizațiile preexistente și, prin urmare, să acorde automat autorizații finanțatorilor de litigii care își desfășoară activitatea pe teritoriul lor, care au fost autorizați să opereze într-un alt stat membru, cu condiția ca autorizația inițială să fie încă valabilă. Dacă o autoritate de supraveghere din statul membru respectiv are cunoștință de nereguli în conduita finanțatorului de litigii, aceasta informează direct autoritatea de supraveghere responsabilă.

| (19) | Statele membre ar trebui să se asigure că deciziile privind procedurile judiciare relevante, inclusiv deciziile privind tranzacțiile, nu sunt influențate sau controlate nejustificat de către finanțatorul de litigii într-un mod care ar fi în detrimentul intereselor reclamanților pe care acțiunea respectivă îi privește. |
| --- | --- |

(19)

Statele membre ar trebui să se asigure că deciziile privind procedurile judiciare relevante, inclusiv deciziile privind tranzacțiile, nu sunt influențate sau controlate nejustificat de către finanțatorul de litigii într-un mod care ar fi în detrimentul intereselor reclamanților pe care acțiunea respectivă îi privește.

| (20) | Pentru a remedia orice dezechilibru de informații sau de resurse dintre un finanțator de litigii și un reclamant, atunci când evaluează caracterul adecvat al unui acord de finanțare de către terți, instanțele sau autoritățile administrative ar trebui să țină seama de nivelul de claritate și de transparență al acestor acorduri, precum și de măsura în care orice riscuri și beneficii au fost prezentate transparent și cu bună știință reclamanților sau celor reprezentați de reclamanți. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a remedia orice dezechilibru de informații sau de resurse dintre un finanțator de litigii și un reclamant, atunci când evaluează caracterul adecvat al unui acord de finanțare de către terți, instanțele sau autoritățile administrative ar trebui să țină seama de nivelul de claritate și de transparență al acestor acorduri, precum și de măsura în care orice riscuri și beneficii au fost prezentate transparent și cu bună știință reclamanților sau celor reprezentați de reclamanți.

| (21) | Acordurile de finanțare de către terți ar trebui prezentate solicitanților într-o limbă pe care o înțeleg și ar trebui să stabilească, în termeni clari și adecvați, gama de rezultate posibile, precum și orice riscuri și limitări relevante. |
| --- | --- |

(21)

Acordurile de finanțare de către terți ar trebui prezentate solicitanților într-o limbă pe care o înțeleg și ar trebui să stabilească, în termeni clari și adecvați, gama de rezultate posibile, precum și orice riscuri și limitări relevante.

| (22) | Caracterul adecvat al supravegherii finanțatorilor de litigii și al acordurilor de finanțare de către terți nu poate fi asigurat dacă finanțatorii de litigii nu au obligația de a fi transparenți în ceea ce privește activitățile lor. Aceasta include transparența față de instanțele judecătorești sau autoritățile administrative, pârâți și reclamanți. Prin urmare, ar trebui stabilite obligații de informare a instanței judecătorești sau a autorității administrative relevante cu privire la existența finanțării comerciale și la identitatea finanțatorului, precum și de divulgare integrală a acordurilor de finanțare de către terți instanțelor judecătorești sau autorităților administrative, la cererea acestora sau la cererea pârâtului, sub rezerva limitărilor adecvate pentru a proteja confidențialitatea necesară. Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie abilitate să acceseze informațiile relevante privind toate activitățile de finanțare a litigiilor de către terți relevante pentru procedurile judiciare aflate în responsabilitatea lor. În plus, pârâții ar trebui să fie informați de către instanță sau de către autoritatea administrativă cu privire la existența finanțării de către terți a litigiilor și la identitatea finanțatorului. |
| --- | --- |

(22)

Caracterul adecvat al supravegherii finanțatorilor de litigii și al acordurilor de finanțare de către terți nu poate fi asigurat dacă finanțatorii de litigii nu au obligația de a fi transparenți în ceea ce privește activitățile lor. Aceasta include transparența față de instanțele judecătorești sau autoritățile administrative, pârâți și reclamanți. Prin urmare, ar trebui stabilite obligații de informare a instanței judecătorești sau a autorității administrative relevante cu privire la existența finanțării comerciale și la identitatea finanțatorului, precum și de divulgare integrală a acordurilor de finanțare de către terți instanțelor judecătorești sau autorităților administrative, la cererea acestora sau la cererea pârâtului, sub rezerva limitărilor adecvate pentru a proteja confidențialitatea necesară. Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie abilitate să acceseze informațiile relevante privind toate activitățile de finanțare a litigiilor de către terți relevante pentru procedurile judiciare aflate în responsabilitatea lor. În plus, pârâții ar trebui să fie informați de către instanță sau de către autoritatea administrativă cu privire la existența finanțării de către terți a litigiilor și la identitatea finanțatorului.

| (23) | Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie împuternicite, în cazul în care un acord de finanțare de către terți este relevant pentru cauza cu care sunt sesizate, să evalueze dacă acordul de finanțare de către terți respectă prezenta directivă și, în conformitate cu articolul 16, să îl revizuiască, dacă este necesar, fie la cererea unei părți la procedură, fie la inițiativa instanței judecătorești sau a autorității administrative, fie în urma unei acțiuni introduse în fața lor împotriva deciziei administrative a unei autorități de supraveghere care a devenit definitivă; |
| --- | --- |

(23)

Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie împuternicite, în cazul în care un acord de finanțare de către terți este relevant pentru cauza cu care sunt sesizate, să evalueze dacă acordul de finanțare de către terți respectă prezenta directivă și, în conformitate cu articolul 16, să îl revizuiască, dacă este necesar, fie la cererea unei părți la procedură, fie la inițiativa instanței judecătorești sau a autorității administrative, fie în urma unei acțiuni introduse în fața lor împotriva deciziei administrative a unei autorități de supraveghere care a devenit definitivă;

| (24) | Finanțatorii de litigii ar trebui să instituie proceduri interne fiabile pentru a evita conflictele de interese între finanțatorul de litigiu și reclamanți. Respectarea cerințelor de transparență ar trebui să asigure faptul că reclamanții sunt pe deplin conștienți de orice relație pe care un finanțator de litigii o poate avea cu pârâți, avocați, alți finanțatori de litigii sau cu orice alt terț parte la cauză, care ar putea genera un conflict real sau perceput. |
| --- | --- |

(24)

Finanțatorii de litigii ar trebui să instituie proceduri interne fiabile pentru a evita conflictele de interese între finanțatorul de litigiu și reclamanți. Respectarea cerințelor de transparență ar trebui să asigure faptul că reclamanții sunt pe deplin conștienți de orice relație pe care un finanțator de litigii o poate avea cu pârâți, avocați, alți finanțatori de litigii sau cu orice alt terț parte la cauză, care ar putea genera un conflict real sau perceput.

| (25) | Finanțatorii de litigii nu ar trebui în niciun caz să solicite compensații inechitabile, disproporționate sau nerezonabile, în detrimentul reclamanților. Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie împuternicite să evalueze acordurile de finanțare a litigiilor de către terți relevante pentru cauza cu care sunt sesizate, ținând seama de circumstanțele și de contextul în care a fost încheiat acordul, pentru a stabili în mod efectiv dacă acesta este echitabil și dacă respectă prezenta directivă și întreaga legislație relevantă a Uniunii și națională. |
| --- | --- |

(25)

Finanțatorii de litigii nu ar trebui în niciun caz să solicite compensații inechitabile, disproporționate sau nerezonabile, în detrimentul reclamanților. Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să fie împuternicite să evalueze acordurile de finanțare a litigiilor de către terți relevante pentru cauza cu care sunt sesizate, ținând seama de circumstanțele și de contextul în care a fost încheiat acordul, pentru a stabili în mod efectiv dacă acesta este echitabil și dacă respectă prezenta directivă și întreaga legislație relevantă a Uniunii și națională.

| (26) | În cazul în care acordurile de finanțare de către terți permit finanțatorilor de litigii să primească o cotă din orice compensații sau din anumite onorarii, în mod prioritar față de orice sumă atribuită reclamanților, suma disponibilă ar putea să se reducă în asemenea manieră încât reclamanții să nu mai primească decât puțin sau nimic. Prin urmare, acordurile de finanțare de către terți ar trebui să garanteze întotdeauna că orice compensație este plătită în primul rând reclamantului, ceea ce înseamnă că dreptul reclamantului trebuie să aibă prioritate față de cel al finanțatorului. Finanțatorilor de litigii nu ar trebui să li se permită să solicite acordarea cu prioritate a propriei compensații. |
| --- | --- |

(26)

În cazul în care acordurile de finanțare de către terți permit finanțatorilor de litigii să primească o cotă din orice compensații sau din anumite onorarii, în mod prioritar față de orice sumă atribuită reclamanților, suma disponibilă ar putea să se reducă în asemenea manieră încât reclamanții să nu mai primească decât puțin sau nimic. Prin urmare, acordurile de finanțare de către terți ar trebui să garanteze întotdeauna că orice compensație este plătită în primul rând reclamantului, ceea ce înseamnă că dreptul reclamantului trebuie să aibă prioritate față de cel al finanțatorului. Finanțatorilor de litigii nu ar trebui să li se permită să solicite acordarea cu prioritate a propriei compensații.

| (27) | Întrucât în anumite state membre cota din compensația primită de finanțatorii de litigii poate reduce suma astfel obținută de reclamanți, instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să supravegheze valoarea și proporția acestei cote, pentru a preveni orice alocare disproporționată a valorilor monetare acordate finanțatorilor de litigii. Cu excepția unor circumstanțe excepționale, atunci când cota din compensație solicitată de un finanțator de litigii ar dilua suma atribuită, incluzând toate sumele reprezentând daune-interese, costurile, onorariile și alte cheltuieli, reclamanților și beneficiarilor vizați la 60 % sau mai puțin, aceasta ar trebui să fie considerată inechitabilă și lipsită de efecte juridice. |
| --- | --- |

(27)

Întrucât în anumite state membre cota din compensația primită de finanțatorii de litigii poate reduce suma astfel obținută de reclamanți, instanțele judecătorești sau autoritățile administrative ar trebui să supravegheze valoarea și proporția acestei cote, pentru a preveni orice alocare disproporționată a valorilor monetare acordate finanțatorilor de litigii. Cu excepția unor circumstanțe excepționale, atunci când cota din compensație solicitată de un finanțator de litigii ar dilua suma atribuită, incluzând toate sumele reprezentând daune-interese, costurile, onorariile și alte cheltuieli, reclamanților și beneficiarilor vizați la 60 % sau mai puțin, aceasta ar trebui să fie considerată inechitabilă și lipsită de efecte juridice.

| (28) | Ar trebui instituite condiții suplimentare pentru a garanta că finanțatorii de litigii nu influențează în mod necorespunzător deciziile reclamanților pe parcursul procedurilor, adică într-un mod care ar fi în beneficiul finanțatorului de litigii însuși și în detrimentul reclamantului. În special, finanțatorii de litigii nu ar trebui să influențeze în mod necuvenit deciziile cu privire la modul în care sunt urmărite cauzele, la interesele cărora li se acordă prioritate sau dacă reclamanții ar trebui sau nu să accepte un anumit rezultat, o anumită sumă sau tranzacție. |
| --- | --- |

(28)

Ar trebui instituite condiții suplimentare pentru a garanta că finanțatorii de litigii nu influențează în mod necorespunzător deciziile reclamanților pe parcursul procedurilor, adică într-un mod care ar fi în beneficiul finanțatorului de litigii însuși și în detrimentul reclamantului. În special, finanțatorii de litigii nu ar trebui să influențeze în mod necuvenit deciziile cu privire la modul în care sunt urmărite cauzele, la interesele cărora li se acordă prioritate sau dacă reclamanții ar trebui sau nu să accepte un anumit rezultat, o anumită sumă sau tranzacție.

| (29) | Finanțatorilor de litigii nu ar trebui să li se permită să retragă finanțarea pe care au convenit să o furnizeze, exceptând în circumstanțe limitate prevăzute în prezenta directivă sau în dreptul intern adoptat în temeiul prezentei directive, astfel încât finanțarea să nu fie retrasă în nicio etapă a procedurii în detrimentul reclamanților sau al beneficiarilor vizați, din cauza intereselor comerciale ale finanțatorului de litigii sau a modificării stimulentelor. |
| --- | --- |

(29)

Finanțatorilor de litigii nu ar trebui să li se permită să retragă finanțarea pe care au convenit să o furnizeze, exceptând în circumstanțe limitate prevăzute în prezenta directivă sau în dreptul intern adoptat în temeiul prezentei directive, astfel încât finanțarea să nu fie retrasă în nicio etapă a procedurii în detrimentul reclamanților sau al beneficiarilor vizați, din cauza intereselor comerciale ale finanțatorului de litigii sau a modificării stimulentelor.

| (30) | În cazul în care finanțatorii de litigii au susținut sau au finanțat proceduri care nu au avut câștig de cauză, aceștia ar trebui să fie răspunzători în solidar cu reclamanții pentru toate cheltuielile părții adverse pe care le-au provocat pârâților și a căror suportare poate fi dispusă de instanțe sau de autoritățile administrative. Instanțelor judecătorești sau autorităților administrative ar trebui să li se acorde competențe adecvate pentru a asigura eficacitatea unei astfel de obligații, iar acordurile de finanțare de către terți nu ar trebui să excludă responsabilitatea privind aceste cheltuieli ale părții adverse. |
| --- | --- |

(30)

În cazul în care finanțatorii de litigii au susținut sau au finanțat proceduri care nu au avut câștig de cauză, aceștia ar trebui să fie răspunzători în solidar cu reclamanții pentru toate cheltuielile părții adverse pe care le-au provocat pârâților și a căror suportare poate fi dispusă de instanțe sau de autoritățile administrative. Instanțelor judecătorești sau autorităților administrative ar trebui să li se acorde competențe adecvate pentru a asigura eficacitatea unei astfel de obligații, iar acordurile de finanțare de către terți nu ar trebui să excludă responsabilitatea privind aceste cheltuieli ale părții adverse.

| (31) | Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative din statele membre ar trebui să aibă dreptul de a dispune suportarea oricăror cheltuieli ale părții adverse în conformitate cu dreptul intern, inclusiv pe baza oricăror dovezi științifice, statistice sau tehnice, după caz, sau recurgând la experți, evaluatori sau contabili fiscali, în funcție de ce este adecvat, ținând seama de circumstanțele procedurii. |
| --- | --- |

(31)

Instanțele judecătorești sau autoritățile administrative din statele membre ar trebui să aibă dreptul de a dispune suportarea oricăror cheltuieli ale părții adverse în conformitate cu dreptul intern, inclusiv pe baza oricăror dovezi științifice, statistice sau tehnice, după caz, sau recurgând la experți, evaluatori sau contabili fiscali, în funcție de ce este adecvat, ținând seama de circumstanțele procedurii.

| (32) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În consecință, prezenta directivă ar trebui să fie interpretată și aplicată în conformitate cu drepturile și principiile respective, inclusiv cele referitoare la dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și dreptul la apărare. |
| --- | --- |

(32)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În consecință, prezenta directivă ar trebui să fie interpretată și aplicată în conformitate cu drepturile și principiile respective, inclusiv cele referitoare la dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și dreptul la apărare.

| (33) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume de a asigura armonizarea normelor statelor membre aplicabile finanțatorilor de litigii și activităților acestora și, astfel, de a asigura accesul tuturor la justiție, introducând totodată standarde comune minime privind protecția drepturilor reclamanților finanțați și ale beneficiarilor vizați în cadrul procedurilor finanțate integral sau parțial prin acorduri de finanțare de către terți, care se aplică în toate statele membre unde se permite finanțarea litigiilor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, întrucât finanțatorii de litigii își pot desfășura activitatea în mai multe state membre și sunt supuși unor norme și practici naționale diferite, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii având în vedere amploarea pieței emergente a litigiilor finanțate de terți, necesitatea de a evita norme și practici divergente care pot constitui o barieră în calea funcționării adecvate a pieței interne și alegerea unei instanțe mai favorabile de către finanțatorii de litigii, în încercarea de a optimiza normele naționale, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(33)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume de a asigura armonizarea normelor statelor membre aplicabile finanțatorilor de litigii și activităților acestora și, astfel, de a asigura accesul tuturor la justiție, introducând totodată standarde comune minime privind protecția drepturilor reclamanților finanțați și ale beneficiarilor vizați în cadrul procedurilor finanțate integral sau parțial prin acorduri de finanțare de către terți, care se aplică în toate statele membre unde se permite finanțarea litigiilor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, întrucât finanțatorii de litigii își pot desfășura activitatea în mai multe state membre și sunt supuși unor norme și practici naționale diferite, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii având în vedere amploarea pieței emergente a litigiilor finanțate de terți, necesitatea de a evita norme și practici divergente care pot constitui o barieră în calea funcționării adecvate a pieței interne și alegerea unei instanțe mai favorabile de către finanțatorii de litigii, în încercarea de a optimiza normele naționale, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective.

| (34) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente.

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și scop

Prezenta directivă prevede norme minime aplicabile finanțatorilor terți comerciali de litigii și activităților autorizate ale acestora, și furnizează un cadru care sprijină și protejează reclamanții finanțați și beneficiarii vizați, inclusiv, după caz, persoanele ale căror interese sunt reprezentate de entități calificate în cadrul procedurilor finanțate integral sau parțial prin acorduri de finanțare a litigiilor de către terți. Directiva stabilește garanții pentru a preveni conflictele de interese, litigii abuzive, precum și alocarea disproporționată a unor compensații bănești către finanțatorii de litigii, asigurându-se, în același timp, că finanțarea litigiilor de către terți permite în mod adecvat reclamanților și beneficiarilor vizați accesul la justiție, și asigurând responsabilitatea întreprinderilor.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Prezenta directivă se aplică finanțatorilor terți comerciali de litigii (denumiți în continuare „finanțatori de litigii”) și acordurilor comerciale de finanțare de către terți (denumite în continuare „acorduri de finanțare de către terți”), indiferent de natura creanțelor vizate. Aceasta nu aduce atingere dreptului internațional, dreptului Uniunii și dreptului intern în vigoare care permit introducerea de acțiuni, în special legislației privind protecția intereselor colective ale consumatorilor, protecția mediului și legislației care reglementează procedurile de insolvență sau răspunderea.

Articolul 3

Definiții

În înțelesul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „finanțator de litigii” înseamnă orice întreprindere comercială care încheie un acord de finanțare de către terți în legătură cu o procedură, deși nu este nici parte în procedura respectivă, nici avocat sau jurist reprezentând o parte la o astfel de procedură, nici prestator de servicii de asigurare reglementate pentru o parte la procedură, și care are ca scop principal obținerea unui profit pe care îl obține din furnizarea de finanțare în legătură cu procedura respectivă sau obținerea unui avantaj concurențial pe o anumită piață; |
| --- | --- |

(a)

„finanțator de litigii” înseamnă orice întreprindere comercială care încheie un acord de finanțare de către terți în legătură cu o procedură, deși nu este nici parte în procedura respectivă, nici avocat sau jurist reprezentând o parte la o astfel de procedură, nici prestator de servicii de asigurare reglementate pentru o parte la procedură, și care are ca scop principal obținerea unui profit pe care îl obține din furnizarea de finanțare în legătură cu procedura respectivă sau obținerea unui avantaj concurențial pe o anumită piață;

| (b) | „reclamant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce sau intenționează să introducă o acțiune împotriva unei alte părți în fața unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative; |
| --- | --- |

(b)

„reclamant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce sau intenționează să introducă o acțiune împotriva unei alte părți în fața unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative;

| (c) | „instanță judecătorească sau autoritate administrativă” înseamnă o instanță judecătorească, o autoritate administrativă, un organism de arbitraj sau un alt organism competent care are sarcina de a se pronunța cu privire la proceduri, conform dreptului intern; |
| --- | --- |

(c)

„instanță judecătorească sau autoritate administrativă” înseamnă o instanță judecătorească, o autoritate administrativă, un organism de arbitraj sau un alt organism competent care are sarcina de a se pronunța cu privire la proceduri, conform dreptului intern;

| (d) | „beneficiar vizat” înseamnă o persoană care are dreptul să primească o cotă dintr-o compensație în cadrul unei proceduri și ale cărei interese sunt reprezentate, în cadrul procedurii, de reclamantul finanțat sau de o entitate calificată care introduce acțiunea ca parte reclamantă în numele persoanei respective în cursul unor acțiuni de reprezentare; |
| --- | --- |

(d)

„beneficiar vizat” înseamnă o persoană care are dreptul să primească o cotă dintr-o compensație în cadrul unei proceduri și ale cărei interese sunt reprezentate, în cadrul procedurii, de reclamantul finanțat sau de o entitate calificată care introduce acțiunea ca parte reclamantă în numele persoanei respective în cursul unor acțiuni de reprezentare;

| (e) | „proceduri” înseamnă orice litigiu civil sau comercial, național sau transfrontalier, sau orice procedură voluntară de arbitraj sau mecanism alternativ de soluționare a litigiilor, prin care se solicită despăgubiri în fața unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative din Uniune cu privire la un litigiu; |
| --- | --- |

(e)

„proceduri” înseamnă orice litigiu civil sau comercial, național sau transfrontalier, sau orice procedură voluntară de arbitraj sau mecanism alternativ de soluționare a litigiilor, prin care se solicită despăgubiri în fața unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative din Uniune cu privire la un litigiu;

| (f) | „entitate calificată” înseamnă o organizație care reprezintă interesele consumatorilor și desemnată drept entitate calificată în temeiul Directivei (UE) 2020/1828; |
| --- | --- |

(f)

„entitate calificată” înseamnă o organizație care reprezintă interesele consumatorilor și desemnată drept entitate calificată în temeiul Directivei (UE) 2020/1828;

| (g) | „autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică desemnată de un stat membru ca fiind responsabilă de acordarea, suspendarea sau retragerea autorizației pentru finanțatorii de litigii și de supravegherea activităților finanțatorilor de litigii; |
| --- | --- |

(g)

„autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică desemnată de un stat membru ca fiind responsabilă de acordarea, suspendarea sau retragerea autorizației pentru finanțatorii de litigii și de supravegherea activităților finanțatorilor de litigii;

| (h) | „acord de finanțare de către terți” înseamnă un acord prin care un finanțator de litigii acceptă să finanțeze integral sau parțial cheltuielile de judecată, în schimbul primirii unei cote din valoarea monetară acordată reclamantului sau un comision de succes, astfel încât finanțatorului litigiului să îi fie rambursată finanțarea furnizată și, după caz, să acopere remunerația pentru serviciul prestat, bazată integral sau parțial pe rezultatul procedurii. Această definiție acoperă toate acordurile în care se convine o astfel de compensație, fie că este oferită ca serviciu independent, fie că este realizată prin achiziționare sau cesiune a creanței. |
| --- | --- |

(h)

„acord de finanțare de către terți” înseamnă un acord prin care un finanțator de litigii acceptă să finanțeze integral sau parțial cheltuielile de judecată, în schimbul primirii unei cote din valoarea monetară acordată reclamantului sau un comision de succes, astfel încât finanțatorului litigiului să îi fie rambursată finanțarea furnizată și, după caz, să acopere remunerația pentru serviciul prestat, bazată integral sau parțial pe rezultatul procedurii. Această definiție acoperă toate acordurile în care se convine o astfel de compensație, fie că este oferită ca serviciu independent, fie că este realizată prin achiziționare sau cesiune a creanței.

Capitolul II

Capitolul II

Aprobarea activităților finanțatorilor de litigii în cadrul Uniunii

Aprobarea activităților finanțatorilor de litigii în cadrul Uniunii

Articolul 4

Sistemul de autorizare

1.   Statele membre pot stabili în conformitate cu dreptul intern dacă pot fi oferite acorduri de finanțare de către terți în legătură cu procedurile din jurisdicția lor, în beneficiul reclamanților sau al beneficiarilor vizați care își au reședința pe teritoriul lor.

2.   Acolo unde sunt permise activități de finanțare de către terți, statele membre instituie un sistem pentru autorizarea și supravegherea activităților finanțatorilor de litigii pe teritoriul lor. Respectivul sistem include desemnarea unui departament sau a unei autorități independente de supraveghere însărcinate cu acordarea, suspendarea sau retragerea autorizațiilor pentru finanțatorii de litigii și supravegherea activităților acestora.

3.   Sistemul de autorizare prevăzut de acest articol se aplică doar activităților legate de oferta finanțatorilor de litigii privind acordurile de finanțare de către terți. În cazul în care finanțatorii de litigii sunt și furnizori de alte servicii juridice, financiare sau de gestionare a creanțelor, supravegheați de o altă autoritate din cadrul Uniunii, prezenta directivă nu aduce atingere sistemelor de supraveghere și de autorizare existente în legătură cu aceste alte servicii.

Articolul 5

Condiții de autorizare

1.   Statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere acordă sau mențin autorizațiile, fie pentru litigiile sau alte proceduri naționale, fie pentru cele transfrontaliere, doar finanțatorilor de litigii care respectă prezenta directivă și care îndeplinesc, pe lângă orice condiții sau alte criterii stabilite de dreptul intern, cel puțin următoarele criterii:

| (a) | își desfășoară activitatea prin intermediul unui sediu social într-un stat membru și solicită și mențin o autorizație în același stat membru; |
| --- | --- |

(a)

își desfășoară activitatea prin intermediul unui sediu social într-un stat membru și solicită și mențin o autorizație în același stat membru;

| (b) | se angajează să încheie acorduri de finanțare de către terți care fac obiectul dreptului statului membru al oricărei proceduri preconizate sau, dacă este diferit, a statului membru al reclamantului sau al beneficiarilor vizați; |
| --- | --- |

(b)

se angajează să încheie acorduri de finanțare de către terți care fac obiectul dreptului statului membru al oricărei proceduri preconizate sau, dacă este diferit, a statului membru al reclamantului sau al beneficiarilor vizați;

| (c) | demonstrează, într-un mod considerat satisfăcător de autoritatea de supraveghere, că dispun de proceduri și structuri de guvernanță pentru a asigura continuarea respectării prezentei directive, a cerințelor de transparență și a relațiilor fiduciare prevăzute de prezenta directivă și că au introdus proceduri interne pentru prevenirea conflictelor de interese între ei și pârâți în proceduri implicând finanțatorul de litigii; |
| --- | --- |

(c)

demonstrează, într-un mod considerat satisfăcător de autoritatea de supraveghere, că dispun de proceduri și structuri de guvernanță pentru a asigura continuarea respectării prezentei directive, a cerințelor de transparență și a relațiilor fiduciare prevăzute de prezenta directivă și că au introdus proceduri interne pentru prevenirea conflictelor de interese între ei și pârâți în proceduri implicând finanțatorul de litigii;

| (d) | îndeplinesc cerințele privind adecvarea capitalului prevăzute la articolul 6; și |
| --- | --- |

(d)

îndeplinesc cerințele privind adecvarea capitalului prevăzute la articolul 6; și

| (e) | demonstrează în mod satisfăcător autorității de supraveghere că dispun de guvernanța și de procedurile necesare pentru a asigura îndeplinirea și respectarea obligației fiduciare prevăzute la articolul 7. |
| --- | --- |

(e)

demonstrează în mod satisfăcător autorității de supraveghere că dispun de guvernanța și de procedurile necesare pentru a asigura îndeplinirea și respectarea obligației fiduciare prevăzute la articolul 7.

2.   Statele membre recunosc reciproc autorizația acordată unui finanțator de litigii într-un alt stat membru și, prin urmare, îi permit în mod automat să își desfășoare activitatea pe teritoriul propriu, cu condiția ca autorizația inițială să fie încă valabilă.

3.   Sistemul de autorizare stabilit la articolul 4 nu aduce prejudicii aplicării dreptului Uniunii care reglementează furnizarea serviciilor financiare, activitatea de investiții sau protecția consumatorilor.

Articolul 6

Adecvarea capitalului

1.   Statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere sunt abilitate să verifice dacă finanțatorii de litigii au la dispoziție la orice moment resurse financiare adecvate pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul acordului de finanțare de către terți. În special, autoritățile de supraveghere se asigură că finanțatorii de litigii au capacitatea:

| (a) | de a plăti toate datoriile care decurg din acordurile lor de finanțare de către terți atunci când devin scadente și exigibile; și |
| --- | --- |

(a)

de a plăti toate datoriile care decurg din acordurile lor de finanțare de către terți atunci când devin scadente și exigibile; și

| (b) | de a asigura finanțarea în toate etapele tuturor procedurilor în care s-au angajat, inclusiv faza de judecată și orice cale de atac ulterioară. |
| --- | --- |

(b)

de a asigura finanțarea în toate etapele tuturor procedurilor în care s-au angajat, inclusiv faza de judecată și orice cale de atac ulterioară.

2.   Statele membre se asigură că finanțatorii de litigii au posibilitatea să demonstreze că îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (1), furnizând o certificare sau o atestare a faptului că un sistem de asigurare ar acoperi integral toate costurile menționate la alineatul (1), dacă este necesar.

3.   Statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere sunt abilitate să verifice dacă finanțatorii de litigii ar fi capabili să mențină în mod permanent accesul la lichiditățile minime necesare pentru plata completă a tuturor cheltuielilor părții adverse, în toate procedurile pe care le-au finanțat. Statele membre se asigură că instanțele lor judecătorești sau autoritățile lor administrative pot solicita finanțatorilor de litigii să furnizeze garanții pentru costuri, în formele permise de dreptul intern, dacă acest lucru este solicitat de un reclamant, pe baza unor preocupări specifice motivate.

4.   Statele membre pot institui un fond de asigurări dedicat pentru a acoperi toate cheltuielile restante ale reclamanților de bună-credință care au fost implicați în litigii, pentru situația în care un finanțator de litigii devine insolvabil în cursul procedurii contencioase. În cazul în care un astfel de fond este instituit de un stat membru, statul membru respectiv se asigură că acesta este administrat public și finanțat prin contribuțiile anuale plătibile de către finanțatorii de litigii autorizați.

Articolul 7

Obligațiile fiduciare

1.   Statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere sunt abilitate să verifice că finanțatorii de litigii dispun de guvernanța și procedurile interne pentru a garanta că acordurile de finanțare de către terți pe care le încheie se bazează pe o relație fiduciară și că, în temeiul acordurilor respective, se angajează să acționeze echitabil, transparent și respectând o datorie de diligență fiduciară care le impune să acționeze în interesele optime ale reclamantului.

2.   Dacă un reclamant intenționează să introducă o acțiune în instanță în numele altora, de exemplu, în cazul în care reclamantul este o entitate calificată reprezentând consumatori, finanțatorul de litigii trebuie să aibă o responsabilitate fiduciară față de acești beneficiari vizați. Finanțatorii de litigii au obligația să acționeze cu respectarea obligației lor fiduciare pe parcursul întregii proceduri. În cazul unui conflict între interesele finanțatorului de litigii și cele ale reclamanților sau ale beneficiarilor vizați, finanțatorul de litigii se angajează să plaseze interesele reclamanților sau ale beneficiarilor vizați mai presus de propriile interese.

Capitolul III

Capitolul III

Competențele autorităților de supraveghere și coordonarea dintre acestea

Competențele autorităților de supraveghere și coordonarea dintre acestea

Articolul 8

Competențele autorităților de supraveghere

1.   În cazul în care sunt permise acorduri de finanțare de către terți, în conformitate cu articolul 4, statele membre prevăd ca o autoritate independentă, publică de supraveghere să fie responsabilă de supravegherea autorizării finanțatorilor de litigii stabiliți în jurisdicția lor, care oferă acorduri de finanțare de către terți reclamanților și beneficiarilor vizați din jurisdicția lor sau în legătură cu procedurile din jurisdicția lor.

2.   Statele membre se asigură că există o procedură de soluționare a plângerilor pentru orice persoană fizică sau juridică care dorește să își exprime preocupările în fața autorităților de supraveghere cu privire la respectarea de către un finanțator de litigii a obligațiilor care îi revin în temeiul prezentei directive și al dreptului intern aplicabile.

3.   Fără a aduce atingere procedurii de soluționare a plângerilor menționate la alineatul (2), în cazul unor proceduri judiciare în curs care implică finanțatorul de litigii, preocupările exprimate de pârât în astfel de proceduri cu privire la respectarea de către un finanțator de litigii a obligațiilor care îi revin în temeiul prezentei directive și al dreptului intern aplicabil sunt soluționate de instanța judecătorească competentă sau de autoritatea administrativă competentă în conformitate cu articolul 16 alineatul (2).

4.   Fiecare autoritate de supraveghere este special abilitată și obligată:

| (a) | să primească de la finanțatorii de litigii cereri de autorizare și orice informații necesare pentru examinarea cererilor respective și să ia decizii cu privire la orice astfel de cereri în timp util; |
| --- | --- |

(a)

să primească de la finanțatorii de litigii cereri de autorizare și orice informații necesare pentru examinarea cererilor respective și să ia decizii cu privire la orice astfel de cereri în timp util;

| (b) | să ia deciziile necesare pentru a acorda sau a refuza autorizarea oricărui finanțator de litigii solicitant, pentru a retrage orice autorizație sau pentru a impune condiții, restricții sau sancțiuni oricărui finanțator de litigii autorizat; |
| --- | --- |

(b)

să ia deciziile necesare pentru a acorda sau a refuza autorizarea oricărui finanțator de litigii solicitant, pentru a retrage orice autorizație sau pentru a impune condiții, restricții sau sancțiuni oricărui finanțator de litigii autorizat;

| (c) | să decidă cu privire la caracterul adecvat și conform al unui finanțator de litigii, inclusiv în funcție de experiența, reputația, procedurile interne de evitare și soluționare a conflictelor de interese, cunoștințele acestuia; |
| --- | --- |

(c)

să decidă cu privire la caracterul adecvat și conform al unui finanțator de litigii, inclusiv în funcție de experiența, reputația, procedurile interne de evitare și soluționare a conflictelor de interese, cunoștințele acestuia;

| (d) | să publice pe site-ul său orice decizie luată în temeiul literei (b), ținând seama în mod corespunzător de confidențialitatea comercială; |
| --- | --- |

(d)

să publice pe site-ul său orice decizie luată în temeiul literei (b), ținând seama în mod corespunzător de confidențialitatea comercială;

| (e) | să evalueze, cel puțin anual, dacă un finanțator de litigii autorizat continuă să îndeplinească criteriile de autorizare menționate la articolul 5 alineatul (1) și să se asigure că această autorizație este suspendată sau retrasă în cazul în care finanțatorul de litigii nu mai îndeplinește unul sau mai multe dintre criteriile respective. O astfel de suspendare sau retragere nu aduce atingere drepturilor reclamanților și beneficiarilor procedurilor în care ar putea fi implicat finanțatorul; și |
| --- | --- |

(e)

să evalueze, cel puțin anual, dacă un finanțator de litigii autorizat continuă să îndeplinească criteriile de autorizare menționate la articolul 5 alineatul (1) și să se asigure că această autorizație este suspendată sau retrasă în cazul în care finanțatorul de litigii nu mai îndeplinește unul sau mai multe dintre criteriile respective. O astfel de suspendare sau retragere nu aduce atingere drepturilor reclamanților și beneficiarilor procedurilor în care ar putea fi implicat finanțatorul; și

| (f) | în cadrul sistemului menționat la articolul 9, să primească și să investigheze plângerile referitoare la conduita unui finanțator de litigii și la respectarea de către un astfel de finanțator de litigii a dispozițiilor prevăzute la capitolul IV din prezenta directivă și a oricăror alte cerințe aplicabile în temeiul dreptului intern. |
| --- | --- |

(f)

în cadrul sistemului menționat la articolul 9, să primească și să investigheze plângerile referitoare la conduita unui finanțator de litigii și la respectarea de către un astfel de finanțator de litigii a dispozițiilor prevăzute la capitolul IV din prezenta directivă și a oricăror alte cerințe aplicabile în temeiul dreptului intern.

5.   Statele membre se asigură că finanțatorii de litigii sunt obligați să notifice o autoritate de supraveghere fără întârziere nejustificată cu privire la orice modificări care afectează conformarea lor cu cerințele privind adecvarea capitalului prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2). În plus, statele membre se asigură că finanțatorii de litigii certifică anual că respectă în continuare alineatele respective.

6.   Statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere controlează relațiile fiduciare între finanțatorii de litigii și reclamanți și beneficiarii vizați în general, și au posibilitatea să dea instrucțiuni și ordine pentru a se asigura respectarea drepturilor reclamanților și ale beneficiarilor vizați.

Articolul 9

Investigații și plângeri

1.   Statele membre se asigură că există un sistem de soluționare a plângerilor care permite primirea și anchetarea reclamațiilor, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (2).

2.   În cadrul sistemului de soluționare a plângerilor menționat la alineatul (1), statele membre se asigură că autoritățile de supraveghere sunt abilitate să evalueze fără întârzieri nejustificate dacă un finanțator de litigii respectă toate obligațiile sau condițiile legate de autorizația sa, dispozițiile prezentei directive și alte cerințe aplicabile în temeiul dreptului intern.

3.   Statele membre se asigură că, atunci când controlează dacă finanțatorii de litigii își respectă obligațiile sau condițiile legate de autorizația lor, autoritățile de supraveghere sunt abilitate

| (i) | să investigheze plângerile primite de la orice persoană fizică sau juridică în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) și sub rezerva articolului 8 alineatul (3); |
| --- | --- |

(i)

să investigheze plângerile primite de la orice persoană fizică sau juridică în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) și sub rezerva articolului 8 alineatul (3);

| (ii) | să investigheze plângerile primite de la orice altă autoritate de supraveghere sau de la Comisie; |
| --- | --- |

(ii)

să investigheze plângerile primite de la orice altă autoritate de supraveghere sau de la Comisie;

| (iii) | să inițieze anchete din oficiu; |
| --- | --- |

(iii)

să inițieze anchete din oficiu;

| (iv) | să inițieze investigații în urma unei recomandări din partea unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative care are îndoieli legate de orice procedură în fața unei astfel de instanțe judecătorești sau autorități administrative cu privire la respectarea de către un finanțator de litigii a obligațiilor sau a condițiilor legate de autorizația acestuia. |
| --- | --- |

(iv)

să inițieze investigații în urma unei recomandări din partea unei instanțe judecătorești sau a unei autorități administrative care are îndoieli legate de orice procedură în fața unei astfel de instanțe judecătorești sau autorități administrative cu privire la respectarea de către un finanțator de litigii a obligațiilor sau a condițiilor legate de autorizația acestuia.

Articolul 10

Coordonarea între autoritățile de supraveghere

1.   Statele membre se asigură că autoritățile lor de supraveghere aplică prezenta directivă în strânsă cooperare cu autoritățile de supraveghere din alte state membre.

2.   Comisia supraveghează și coordonează activitățile autorităților de supraveghere în exercitarea funcțiilor prevăzute de prezenta directivă și va convoca și prezida o rețea a autorităților de supraveghere. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea modalităților de cooperare în cadrul rețelei autorităților de supraveghere și le revizuiește periodic, în strânsă cooperare cu autoritățile de supraveghere.

3.   Autoritățile de supraveghere pot consulta Comisia cu privire la orice chestiune care implică punerea în aplicare a prezentei directive. Comisia poate emite orientări, recomandări, comunicări privind cele mai bune practici și avize consultative adresate autorităților de supraveghere cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive și cu privire la orice aparentă inconsecvență în această privință sau în legătură cu supravegherea oricăror finanțatori de litigii. Comisia poate, de asemenea, să creeze un centru de competență pentru a furniza expertiză calificată instanțelor sau autorităților administrative care solicită consiliere cu privire la modalitatea de evaluare a activităților finanțatorilor de litigii în Uniune.

4.   Fiecare autoritate de supraveghere întocmește o listă a finanțatorilor de litigii autorizați, o comunică Comisiei și pune lista respectivă la dispoziția publicului. Autoritățile de supraveghere actualizează lista respectivă ori de câte ori apar modificări ale acesteia și informează Comisia în mod corespunzător.

5.   Fiecare autoritate de supraveghere comunică, la cerere, Comisiei și altor autorități de supraveghere detalii cu privire la deciziile luate cu privire la supravegherea finanțatorilor de litigii, inclusiv detalii cu privire la deciziile adoptate în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) litera (b).

6.   În cazul în care un finanțator de litigii a solicitat o autorizație unei autorități de supraveghere și ulterior solicită o autorizație unei alte autorități, aceste autorități de supraveghere se coordonează și fac schimb de informații în măsura adecvată, în vederea adoptării unor decizii coerente, acordând totodată atenția cuvenită normelor interne divergente.

7.   În cazul în care un finanțator de litigii este autorizat de o autoritate de supraveghere dintr-un stat membru, dar dorește să ofere un acord de finanțare de către terți în beneficiul unui reclamant sau alt beneficiar vizat în alt stat membru, sau pentru proceduri în alt stat membru, acesta prezintă dovada autorizării din partea autorității de supraveghere a statului membru de origine. În cazul în care o autoritate de supraveghere din acel alt stat membru are cunoștință de nereguli în conduita finanțatorului de litigii, aceasta informează direct autoritatea de supraveghere responsabilă.

Articolul 11

Exercitarea delegării de competențe

1.   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 10 alineatul (2) se conferă Comisiei pentru o perioadă de 5 ani de la ... [data intrării în vigoare a actului legislativ de bază sau o altă dată stabilită de colegiuitori].

Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de 5 ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 10 alineatul (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

5.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de [două luni] de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu [două luni] la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Capitolul IV

Capitolul IV

Acorduri de finanțare


  cu părți terțe și activități ale finanțatorilor de litigii

Acorduri de finanțare

cu părți terțe și activități ale finanțatorilor de litigii

Articolul 12

Conținutul acordurilor de finanțare de către terți

Statele membre se asigură că acordurile de finanțare de către terți trebuie redactate într-una sau mai multe dintre limbile oficiale ale statului membru în care își au reședința reclamantul și beneficiarii vizați și sunt prezentate într-un mod clar și ușor de înțeles și includ cel puțin următoarele:

| (a) | diversele costuri și cheltuieli pe care fondul de soluționare a litigiilor le va acoperi; |
| --- | --- |

(a)

diversele costuri și cheltuieli pe care fondul de soluționare a litigiilor le va acoperi;

| (b) | cota din orice sumă sau onorarii care vor fi plătite finanțatorului de litigii sau oricărei alte părți terțe sau orice alte costuri financiare care trebuie suportate, în mod direct sau indirect, de reclamanți, beneficiarii vizați, sau de ambii; |
| --- | --- |

(b)

cota din orice sumă sau onorarii care vor fi plătite finanțatorului de litigii sau oricărei alte părți terțe sau orice alte costuri financiare care trebuie suportate, în mod direct sau indirect, de reclamanți, beneficiarii vizați, sau de ambii;

| (c) | o menționare a responsabilității finanțatorului de litigii în ceea ce privește cheltuielile părții adverse, în conformitate cu articolul 18 din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(c)

o menționare a responsabilității finanțatorului de litigii în ceea ce privește cheltuielile părții adverse, în conformitate cu articolul 18 din prezenta directivă.

| (d) | o clauză care specifică faptul că orice sume acordate din care se deduc onorariile finanțatorului vor fi plătite mai întâi integral reclamanților, care pot apoi să plătească finanțatorilor de litigii orice sume convenite sub formă de onorarii sau comisioane, păstrând cel puțin sumele minime prevăzute în prezenta directivă; |
| --- | --- |

(d)

o clauză care specifică faptul că orice sume acordate din care se deduc onorariile finanțatorului vor fi plătite mai întâi integral reclamanților, care pot apoi să plătească finanțatorilor de litigii orice sume convenite sub formă de onorarii sau comisioane, păstrând cel puțin sumele minime prevăzute în prezenta directivă;

| (e) | riscurile pe care și le asumă reclamanții, beneficiarii vizați sau ambii, inclusiv:






  (i) | posibilitățile de escaladare a costurilor în litigiu și modul în care acest lucru afectează interesele financiare ale reclamanților, ale beneficiarilor sau ale ambilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

riscurile pe care și le asumă reclamanții, beneficiarii vizați sau ambii, inclusiv:

(i)

posibilitățile de escaladare a costurilor în litigiu și modul în care acest lucru afectează interesele financiare ale reclamanților, ale beneficiarilor sau ale ambilor;

| (ii) | circumstanțele strict definite în care poate înceta acordul de finanțare de către terți și riscurile pentru reclamanți, beneficiari sau ambii în scenariul respectiv, și |
| --- | --- |

(ii)

circumstanțele strict definite în care poate înceta acordul de finanțare de către terți și riscurile pentru reclamanți, beneficiari sau ambii în scenariul respectiv, și

| (iii) | orice risc potențial de a fi nevoit să plătească cheltuielile părții adverse, inclusiv circumstanțele în care asigurările sau indemnizațiile privind cheltuielile părții adverse nu pot acoperi acest risc. |
| --- | --- |

(iii)

orice risc potențial de a fi nevoit să plătească cheltuielile părții adverse, inclusiv circumstanțele în care asigurările sau indemnizațiile privind cheltuielile părții adverse nu pot acoperi acest risc.

| (f) | o declarație de declinare a responsabilității cu privire la caracterul necondiționat finanțării în ceea ce privește etapele procedurale; |
| --- | --- |

(f)

o declarație de declinare a responsabilității cu privire la caracterul necondiționat finanțării în ceea ce privește etapele procedurale;

| (g) | o declarație privind absența conflictului de interese din partea finanțatorului de litigii. |
| --- | --- |

(g)

o declarație privind absența conflictului de interese din partea finanțatorului de litigii.

Articolul 13

Cerințe de transparență și evitarea conflictelor de interese

1.   Statele membre solicită finanțatorilor de litigii să stabilească o politică și să pună în aplicare proceduri interne pentru a evita și a soluționa conflictele de interese. Politica și procesele interne respective sunt adecvate naturii, amplorii și complexității activității finanțatorului de litigii și sunt prezentate în scris și puse la dispoziția publicului pe site-ul web al finanțatorului de litigii. Acestea sunt, de asemenea, menționate în mod clar într-o anexă la toate acordurile de finanțare de către terți.

2.   Statele membre solicită finanțatorilor de litigii să dezvăluie unui reclamant și beneficiarilor vizați în acordul de finanțare de către terți toate informațiile care pot fi considerate în mod rezonabil ca având potențialul de a genera un conflict de interese. Informațiile dezvăluite de finanțatorii de litigii includ cel puțin următoarele:

| (a) | detalii privind orice acorduri existente, financiare sau de altă natură, între finanțatorul de litigii și orice altă întreprindere care are legătură cu procedurile, inclusiv orice acorduri cu orice entitate calificată relevantă, entitate de agregare a acțiunilor, avocați sau alte părți interesate; |
| --- | --- |

(a)

detalii privind orice acorduri existente, financiare sau de altă natură, între finanțatorul de litigii și orice altă întreprindere care are legătură cu procedurile, inclusiv orice acorduri cu orice entitate calificată relevantă, entitate de agregare a acțiunilor, avocați sau alte părți interesate;

| (b) | detalii privind orice legătură relevantă între finanțatorul de litigii și un pârât în cadrul procedurii, în special în legătură cu orice situație de concurență. |
| --- | --- |

(b)

detalii privind orice legătură relevantă între finanțatorul de litigii și un pârât în cadrul procedurii, în special în legătură cu orice situație de concurență.

Articolul 14

Acorduri și clauze nule

1.   Statele membre se asigură că acordurile de finanțare de către terți încheiate cu persoane fizice sau juridice care nu sunt autorizate să acționeze în calitate de finanțatori de litigii nu produc efecte juridice.

2.   Statele membre se asigură că finanțatorilor terți nu li se permite să influențeze deciziile unui reclamant pe parcursul procedurilor într-un mod care ar fi în beneficiul finanțatorului de litigii însuși și în detrimentul reclamantului. În acest scop, orice clauză din acordurile de finanțare de către terți prin care se acordă unui finanțator de litigii competența de a lua sau influența decizii în legătură cu procedurile nu produce efecte juridice. Nu produce efecte juridice o astfel de clauză sau înțelegere care constă, printre altele, în următoarele elemente:

| (a) | acordarea unei competențe explicite unui finanțator de litigii de a lua sau de a influența decizii în cursul procedurilor, de exemplu în ceea ce privește acțiunile specifice introduse, soluționarea cauzei sau gestionarea cheltuielilor legate de procedură; |
| --- | --- |

(a)

acordarea unei competențe explicite unui finanțator de litigii de a lua sau de a influența decizii în cursul procedurilor, de exemplu în ceea ce privește acțiunile specifice introduse, soluționarea cauzei sau gestionarea cheltuielilor legate de procedură;

| (b) | furnizarea de capital sau de orice altă resursă cu valoare monetară, în scopul procedurilor, a cărei utilizare specifică depinde de aprobarea de către finanțatorii terți. |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de capital sau de orice altă resursă cu valoare monetară, în scopul procedurilor, a cărei utilizare specifică depinde de aprobarea de către finanțatorii terți.

3.   Statele membre prevăd că acordurile în care unui finanțator de litigii i se garantează un randament minim al investiției sale înainte ca reclamantul sau beneficiarul vizat să își poată primi cota nu produc efecte juridice.

4.   În absența unor circumstanțe excepționale, în cazul în care un acord de finanțare a litigiilor ar acorda unui finanțator de litigii dreptul de a primi o cotă din orice sumă atribuită care ar dilua cota disponibilă reclamantului și beneficiarilor vizați la 60 % sau mai puțin din suma totală atribuită, incluzând toate sumele reprezentând daune-interese, costurile, onorariile și de alte cheltuieli, un astfel de acord nu produce efecte juridice.

5.   Statele membre se asigură că acordurile de finanțare de către terți nu conțin dispoziții care să limiteze răspunderea unui finanțator de litigii în cazul în care se dispune suportarea unor cheltuieli ale părții adverse în cazul unui rezultat nefavorabil al procedurii. Dispozițiile care vizează limitarea răspunderii privind cheltuielile de judecată a unui finanțator de litigii nu produc efecte juridice.

6.   Statele membre se asigură că condițiile care reglementează acordurile de finanțare de către terți nu permit retragerea finanțării respective, cu excepția situațiilor bine definite de dreptul intern în conformitate cu articolul 15 alineatul (1).

7.   Reclamanții și beneficiarii vizați sunt despăgubiți pentru orice pierderi cauzate de un finanțator de litigii care a încheiat un acord de finanțare de către terți care s-a dovedit a fi nul. Drepturile reclamanților și ale beneficiarilor vizați ai procedurilor nu sunt afectate.

Articolul 15

Încetarea acordurilor de finanțare de către terți

1.   Statele membre interzic denunțarea unilaterală a unui acord de finanțare de către terți de către un finanțator de litigii fără consimțământul dat în cunoștință de cauză de către reclamant, cu excepția cazului în care o instanță judecătorească sau o autoritate administrativă a acordat finanțatorului de litigii permisiunea de a denunța acordul, după ce a analizat dacă interesele reclamantului și ale beneficiarilor vizați ar fi protejate în mod adecvat în pofida denunțării.

2.   Este necesar un preaviz suficient, în conformitate cu dreptul intern, pentru a denunța acordul de finanțare de către terți.

Capitolul V

Capitolul V

Controlul jurisdicțional sau al autorităților administrative

Controlul jurisdicțional sau al autorităților administrative

Articolul 16

Divulgarea acordului de finanțare de către terți

1.   Statele membre se asigură că reclamanții sau reprezentanții acestora au obligația de a informa instanța judecătorească sau autoritatea administrativă relevantă cu privire la existența unui acord de finanțare de către terți și la identitatea finanțatorului de litigii și de a furniza instanței judecătorești sau autorității administrative relevante, la cererea instanței judecătorești sau a autorității administrative relevante, o copie completă și neredactată a acestor acorduri de finanțare de către terți referitoare la procedurile în cauză, într-un stadiu incipient al procedurilor respective. Statele membre se asigură, de asemenea, că pârâții sunt informați de instanța judecătorească sau de autoritatea administrativă în legătură cu existența unui acord de finanțare de către terți și cu identitatea finanțatorului de litigii.

2.   Statele membre se asigură că instanțele judecătorești sau autoritățile administrative sunt competente să examineze acordul de finanțare de către terți în conformitate cu articolul 17, la cererea unei părți la procedură care are îndoieli întemeiate cu privire la conformitatea unui asemenea acord de finanțare de către terți cu prezenta directivă și cu orice alt drept intern aplicabil, sau din proprie inițiativă.

Articolul 17

Examinarea acordurilor de finanțare de către terți de instanțele judecătorești sau de autoritățile administrative

Statele membre desemnează instanța judecătorească sau autoritatea administrativă competentă pentru a îndeplini diferitele sarcini judiciare și administrative prevăzute de prezenta directivă. O astfel de desemnare precizează în special că instanța judecătorească sau autoritatea administrativă sesizată într-o cauză finanțată privat trebuie să controleze fără întârzieri nejustificate și la cererea unei părți la procedură sau din proprie inițiativă impactul acordurilor de finanțare asupra cauzelor cu care sunt sesizate, prin exercitarea competențelor:

| (a) | de a emite ordine sau de a da instrucțiuni care sunt obligatorii pentru un finanțator de litigii, cum ar fi obligarea finanțatorului de litigii să furnizeze finanțarea convenită în acordul respectiv de finanțare de către terți sau obligarea finanțatorului de litigii de a efectua modificări în ceea ce privește finanțarea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

de a emite ordine sau de a da instrucțiuni care sunt obligatorii pentru un finanțator de litigii, cum ar fi obligarea finanțatorului de litigii să furnizeze finanțarea convenită în acordul respectiv de finanțare de către terți sau obligarea finanțatorului de litigii de a efectua modificări în ceea ce privește finanțarea respectivă;

| (b) | de a aprecia conformitatea fiecărui acord de finanțare de către terți cu dispozițiile prevăzute în prezenta directivă, în special cu obligația fiduciară care le revine față de reclamanți și beneficiarii vizați în temeiul articolului 7 și, în cazul în care se constată că acordul respectiv nu este conform, de a dispune ca finanțatorul de litigii să efectueze modificările necesare, sau de a declara o clauză nulă în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(b)

de a aprecia conformitatea fiecărui acord de finanțare de către terți cu dispozițiile prevăzute în prezenta directivă, în special cu obligația fiduciară care le revine față de reclamanți și beneficiarii vizați în temeiul articolului 7 și, în cazul în care se constată că acordul respectiv nu este conform, de a dispune ca finanțatorul de litigii să efectueze modificările necesare, sau de a declara o clauză nulă în conformitate cu articolul 14;

| (c) | de a evalua conformitatea fiecărui acord de finanțare de către terți în ceea ce privește cerințele de transparență prevăzute la articolul 13; |
| --- | --- |

(c)

de a evalua conformitatea fiecărui acord de finanțare de către terți în ceea ce privește cerințele de transparență prevăzute la articolul 13;

| (d) | de a evalua dacă un acord de finanțare de către terți dă dreptul unui finanțator de litigii la o cotă inechitabilă, disproporționată sau nerezonabilă din orice despăgubire acordată astfel cum se descrie la articolul 14 alineatul (4) și de a anula sau ajusta un astfel de acord în consecință. Statele membre precizează că, atunci când efectuează o astfel de evaluare, instanțele judecătorești sau autoritățile administrative competente pot lua în considerare caracteristicile și circumstanțele procedurilor preconizate sau în curs, inclusiv, după caz:






  (i) | părțile care sunt implicate în cauză, precum și beneficiarii vizați ai procedurilor și ceea ce aceștia au înțeles ca fiind convenit în ceea ce privește suma pe care ar primi-o finanțatorul de litigii în temeiul acordului de finanțare, dacă se obține câștig de cauză; |
| --- | --- | --- |

(d)

de a evalua dacă un acord de finanțare de către terți dă dreptul unui finanțator de litigii la o cotă inechitabilă, disproporționată sau nerezonabilă din orice despăgubire acordată astfel cum se descrie la articolul 14 alineatul (4) și de a anula sau ajusta un astfel de acord în consecință. Statele membre precizează că, atunci când efectuează o astfel de evaluare, instanțele judecătorești sau autoritățile administrative competente pot lua în considerare caracteristicile și circumstanțele procedurilor preconizate sau în curs, inclusiv, după caz:

(i)

părțile care sunt implicate în cauză, precum și beneficiarii vizați ai procedurilor și ceea ce aceștia au înțeles ca fiind convenit în ceea ce privește suma pe care ar primi-o finanțatorul de litigii în temeiul acordului de finanțare, dacă se obține câștig de cauză;

| (ii) | valoarea preconizată a despăgubirii; |
| --- | --- |

(ii)

valoarea preconizată a despăgubirii;

| (iii) | valoarea contribuției financiare a unui finanțator de litigii și proporția costurilor totale ale reclamanților finanțată de către finanțatorul de litigii și |
| --- | --- |

(iii)

valoarea contribuției financiare a unui finanțator de litigii și proporția costurilor totale ale reclamanților finanțată de către finanțatorul de litigii și

| (iv) | proporția despăgubirii pe care reclamantul și beneficiarii vizați o pot primi; |
| --- | --- |

(iv)

proporția despăgubirii pe care reclamantul și beneficiarii vizați o pot primi;

| (e) | aplicare oricărei sancțiuni pe care instanța judecătorească sau autoritatea administrativă o consideră adecvată pentru a asigura respectarea prezentei directive; |
| --- | --- |

(e)

aplicare oricărei sancțiuni pe care instanța judecătorească sau autoritatea administrativă o consideră adecvată pentru a asigura respectarea prezentei directive;

| (f) | consultarea sau solicitarea de consiliere de la persoane care dețin cunoștințe corespunzătoare și sunt independente, inclusiv de la orice expert calificat corespunzător sau de la autorități de supraveghere, pentru a asista instanța sau autoritatea administrativă în exercitarea competențelor de evaluare. |
| --- | --- |

(f)

consultarea sau solicitarea de consiliere de la persoane care dețin cunoștințe corespunzătoare și sunt independente, inclusiv de la orice expert calificat corespunzător sau de la autorități de supraveghere, pentru a asista instanța sau autoritatea administrativă în exercitarea competențelor de evaluare.

Articolul 18

Responsabilitatea pentru cheltuielile părții adverse

1.   În cazul în care partea reclamantă nu dispune de resurse suficiente pentru a acoperi cheltuielile părții adverse, statele membre se asigură că instanțele judecătorești sau autoritățile administrative au competența de a dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către finanțatorii de litigii, în solidar cu reclamanții, în urma unui rezultat nefavorabil al procedurii. Într-un astfel de caz, instanțele judecătorești sau autoritățile administrative pot dispune ca finanțatorii de litigii să suporte eventualele cheltuieli ale părții adverse, având în vedere:

| (a) | valoarea și proporția sumei acordate pe care ar fi primit-o finanțatorul de litigii în cazul unui rezultat favorabil al procedurii; |
| --- | --- |

(a)

valoarea și proporția sumei acordate pe care ar fi primit-o finanțatorul de litigii în cazul unui rezultat favorabil al procedurii;

| (b) | măsura în care costurile care nu sunt plătite de un finanțator de litigii ar reveni în schimb unui pârât, reclamantului sau oricărui alt beneficiar vizat; |
| --- | --- |

(b)

măsura în care costurile care nu sunt plătite de un finanțator de litigii ar reveni în schimb unui pârât, reclamantului sau oricărui alt beneficiar vizat;

| (c) | conduita finanțatorului de litigii pe tot parcursul procedurilor și, în special, conformarea acestuia cu prezenta directivă și măsura în care conduita sa a contribuit la costul total al procedurilor și |
| --- | --- |

(c)

conduita finanțatorului de litigii pe tot parcursul procedurilor și, în special, conformarea acestuia cu prezenta directivă și măsura în care conduita sa a contribuit la costul total al procedurilor și

| (d) | valoarea investiției inițiale a finanțatorului de litigii. |
| --- | --- |

(d)

valoarea investiției inițiale a finanțatorului de litigii.

Capitolul VI

Capitolul VI

Dispoziții finale

Dispoziții finale

Articolul 19

Sancțiuni

1.   Statele membre adoptă normele privind sancțiunile care se aplică în cazul nerespectării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei [până la .../fără întârziere] și îi comunică acesteia [fără întârziere] orice modificare ulterioară a acestora.

2.   Autoritățile de supraveghere pot impune, în special, amenzi proporționale calculate pe baza cifrei de afaceri a unei întreprinderi, retragerea temporară sau pe perioadă nedeterminată a autorizației de funcționare, și pot impune alte sancțiuni administrative corespunzătoare.

Articolul 20

Reexaminare

1.   În termen de cel mult [...] ani de la data aplicării prezentei directive], Comisia efectuează o evaluare a prezentei directive și prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări. Evaluarea se efectuează în conformitate cu orientările Comisiei privind o mai bună legiferare. În raport, Comisia evaluează în special eficacitatea directivei, îndeosebi în ceea ce privește nivelul onorariilor sau al dobânzilor deduse din sumele atribuite reclamanților, inclusiv de la beneficiarii vizați, în beneficiul finanțatorilor de litigii, impactul finanțatorilor de litigii asupra nivelului activității de soluționare a litigiilor și măsura în care finanțarea de către terți a litigiilor a permis un mai bun acces la justiție.

2.   Statele membre transmit Comisiei prima dată până la [... (ani) de la data aplicării prezentei directive] și ulterior anual, următoarele informații necesare pentru pregătirea raportului prevăzut la alineatul (1):

| (a) | identitatea, numărul și tipul entităților care sunt recunoscute ca finanțatori de litigii autorizați; |
| --- | --- |

(a)

identitatea, numărul și tipul entităților care sunt recunoscute ca finanțatori de litigii autorizați;

| (b) | orice modificare a listei respective și motivele care au stat la baza acesteia; |
| --- | --- |

(b)

orice modificare a listei respective și motivele care au stat la baza acesteia;

| (c) | numărul și tipul procedurilor finanțate integral sau parțial de un finanțator de litigii; |
| --- | --- |

(c)

numărul și tipul procedurilor finanțate integral sau parțial de un finanțator de litigii;

| (d) | rezultatele acestor proceduri în ceea ce privește sumele câștigate de finanțatorii de litigii în comparație cu sumele acordate reclamanților și beneficiarilor vizați. |
| --- | --- |

(d)

rezultatele acestor proceduri în ceea ce privește sumele câștigate de finanțatorii de litigii în comparație cu sumele acordate reclamanților și beneficiarilor vizați.

Articolul 21

Transpunere

1.   Statele membre adoptă și publică, până la ... [ziua/luna/anul], actele cu putere de lege, reglementările și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.

Acestea aplică măsurile respective de la... [ziua/luna/anul].

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a unei astfel de trimiteri.

2.   Statele membre comunică Comisiei textele dispozițiilor de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 22

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 23

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

---

(1)  JO [...]

1

(2)  JO [...]

2

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

O nouă strategie a UE pentru păduri pentru 2030 – gestionarea durabilă a pădurilor în Europa mu

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la o nouă strategie a UE pentru păduri pentru 2030 – gestionarea durabilă a pădurilor în Europa (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la o nouă strategie forestieră a UE pentru păduri și sectorul forestier (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la o nouă strategie forestieră a UE pentru păduri și sectorul forestier (2),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640) și orientările politice ulterioare ale președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, și ale Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640) și orientările politice ulterioare ale președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, și ale Comisiei,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (5) (Directiva privind energia din surse regenerabile), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (5) (Directiva privind energia din surse regenerabile),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (6),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2021/268 al Comisiei din 28 octombrie 2020 de modificare a anexei IV la Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește nivelurile de referință pentru păduri care trebuie aplicate de statele membre pentru perioada 2021-2025 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2021/268 al Comisiei din 28 octombrie 2020 de modificare a anexei IV la Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește nivelurile de referință pentru păduri care trebuie aplicate de statele membre pentru perioada 2021-2025 (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 octombrie 2018 intitulată „O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu” (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 octombrie 2018 intitulată „O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu” (COM(2018)0673),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” (COM(2022)0133),

| — | având în vedere inițiativa „Noul Bauhaus european”, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Noul Bauhaus european”,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 al Comisiei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 al Comisiei (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 5 noiembrie 2021 privind noua Strategie a UE pentru păduri pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 5 noiembrie 2021 privind noua Strategie a UE pentru păduri pentru 2030,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 privind comunicarea Comisiei intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 privind comunicarea Comisiei intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (9),

| — | având în vedere avizul Comitetul European al Regiunilor din 28 aprilie 2022 privind comunicarea Comisiei intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetul European al Regiunilor din 28 aprilie 2022 privind comunicarea Comisiei intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030”,

| — | având în vedere responsabilitățile statelor membre în temeiul Convenției ONU pentru combaterea deșertificării, |
| --- | --- |

—

având în vedere responsabilitățile statelor membre în temeiul Convenției ONU pentru combaterea deșertificării,

| — | având în vedere raportul Curții de Conturi Europene din 2021 intitulat „Raportul special 21/2021 – Finanțarea din partea UE pentru biodiversitate și pentru schimbările climatice în pădurile din UE: rezultate pozitive, dar limitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Curții de Conturi Europene din 2021 intitulat „Raportul special 21/2021 – Finanțarea din partea UE pentru biodiversitate și pentru schimbările climatice în pădurile din UE: rezultate pozitive, dar limitate”,

| — | având în vedere publicația Comisiei din 2018 intitulată „Orientări privind utilizarea în cascadă a biomasei, cu exemple de bune practici pentru biomasa lemnoasă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei din 2018 intitulată „Orientări privind utilizarea în cascadă a biomasei, cu exemple de bune practici pentru biomasa lemnoasă”,

| — | având în vedere raportul din 2020 al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei intitulat „Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2020 al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei intitulat „Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE”,

| — | având în vedere raportul din 2020 al Agenției Europene de Mediu intitulat „Starea naturii în UE – Rezultatele raportării în temeiul directivelor privind natura 2013-2018”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2020 al Agenției Europene de Mediu intitulat „Starea naturii în UE – Rezultatele raportării în temeiul directivelor privind natura 2013-2018”,

| — | având în vedere raportul Forest Europe din 2020 intitulat „Starea pădurilor Europei în 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Forest Europe din 2020 intitulat „Starea pădurilor Europei în 2020”,

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES),

| — | având în vedere Declarația de la Kunming – „Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth” (Civilizația ecologică: construirea unui viitor comun pentru toată viața de pe Pământ), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Kunming – „Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth” (Civilizația ecologică: construirea unui viitor comun pentru toată viața de pe Pământ),

| — | având în vedere raportul de evaluare al Grupului de Lucru II al Grupului Interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), intitulat „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Schimbările climatice 2022: Consecințe, adaptare și vulnerabilitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare al Grupului de Lucru II al Grupului Interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), intitulat „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Schimbările climatice 2022: Consecințe, adaptare și vulnerabilitate),

| — | având în vedere Raportul special al IPCC privind schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră în ecosistemele terestre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al IPCC privind schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră în ecosistemele terestre,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 17 aprilie 2018, pronunțată în cauza C-441/17 Comisia Europeană v Republica Polonă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 17 aprilie 2018, pronunțată în cauza C-441/17 Comisia Europeană v Republica Polonă (10),

| — | având în vedere proiectele și practicile de coordonare a informațiilor privind pădurile în Europa [Rețeaua europeană a inventarelor forestiere naționale (ENFIN), proiectul FutMon, proiectul DIABOLO și programul „Atlasul european al cartografierii speciilor de arbori de pădure și al evaluării ecosistemelor și a serviciilor acestora (MAES)], |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectele și practicile de coordonare a informațiilor privind pădurile în Europa [Rețeaua europeană a inventarelor forestiere naționale (ENFIN), proiectul FutMon, proiectul DIABOLO și programul „Atlasul european al cartografierii speciilor de arbori de pădure și al evaluării ecosistemelor și a serviciilor acestora (MAES)],

| — | având în vedere raportul de atelier din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de atelier din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0225/2022),

| A. | întrucât UE a stabilit obiectivele obligatorii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 și de a atinge neutralitatea climatică până, cel târziu, în 2050 (11); întrucât UE s-a angajat să îndeplinească obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, inclusiv ODD 15 privind protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și stoparea declinului biodiversității, și Acordul de la Paris și angajamentele luate în cadrul Conferinței ONU din 2021 privind schimbările climatice (COP26); întrucât pădurile și industriile și serviciile forestiere, precum și proprietarii și lucrătorii vor juca un rol major și de neînlocuit în realizarea ODD și a obiectivelor Acordului de la Paris, în timp ce ecosistemele forestiere și rezervoarele lor de carbon sunt esențiale pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, deoarece absorb și stochează aproximativ 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră din Europa (12) și sunt gazde majore ale biodiversității; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE a stabilit obiectivele obligatorii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 și de a atinge neutralitatea climatică până, cel târziu, în 2050 (11); întrucât UE s-a angajat să îndeplinească obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, inclusiv ODD 15 privind protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și stoparea declinului biodiversității, și Acordul de la Paris și angajamentele luate în cadrul Conferinței ONU din 2021 privind schimbările climatice (COP26); întrucât pădurile și industriile și serviciile forestiere, precum și proprietarii și lucrătorii vor juca un rol major și de neînlocuit în realizarea ODD și a obiectivelor Acordului de la Paris, în timp ce ecosistemele forestiere și rezervoarele lor de carbon sunt esențiale pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, deoarece absorb și stochează aproximativ 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră din Europa (12) și sunt gazde majore ale biodiversității;

| B. | întrucât articolul 4 din TFUE prevede competențe și responsabilități partajate în ceea ce privește pădurile, în special în cadrul politicii de mediu a UE, fără a face nicio referire la o politică forestieră comună a UE și menținând astfel politica forestieră ca competență a statelor membre; întrucât, dată fiind marea diversitate a pădurilor din UE în ceea ce privește biogeografia, structura, dimensiunea, biodiversitatea, modelele de proprietate și politicile existente, atunci când politica de mediu, politica privind clima și alte politici relevante vizează pădurile, este nevoie să se aplice în mod corespunzător principiile subsidiarității și proporționalității la elaborarea și punerea în aplicare a noii strategii a UE pentru păduri (strategia) și a legislației relevante a UE; întrucât detaliile legate de gestionarea pădurilor trebuie ajustate la nivel național și regional, adoptând o abordare ascendentă; întrucât este necesară o mai bună coordonare la nivelul UE pentru a realiza mai bine obiectivele Pactului verde european și pentru a putea calcula cu mai multă precizie eventualele reduceri ale emisiilor și limitele de utilizare a pădurilor, având în vedere rolul important al pădurilor în realizarea obiectivelor climatice europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 4 din TFUE prevede competențe și responsabilități partajate în ceea ce privește pădurile, în special în cadrul politicii de mediu a UE, fără a face nicio referire la o politică forestieră comună a UE și menținând astfel politica forestieră ca competență a statelor membre; întrucât, dată fiind marea diversitate a pădurilor din UE în ceea ce privește biogeografia, structura, dimensiunea, biodiversitatea, modelele de proprietate și politicile existente, atunci când politica de mediu, politica privind clima și alte politici relevante vizează pădurile, este nevoie să se aplice în mod corespunzător principiile subsidiarității și proporționalității la elaborarea și punerea în aplicare a noii strategii a UE pentru păduri (strategia) și a legislației relevante a UE; întrucât detaliile legate de gestionarea pădurilor trebuie ajustate la nivel național și regional, adoptând o abordare ascendentă; întrucât este necesară o mai bună coordonare la nivelul UE pentru a realiza mai bine obiectivele Pactului verde european și pentru a putea calcula cu mai multă precizie eventualele reduceri ale emisiilor și limitele de utilizare a pădurilor, având în vedere rolul important al pădurilor în realizarea obiectivelor climatice europene;

| C. | întrucât principiul Pactului verde european, ca abordare transversală în vederea depășirii provocărilor climatice și de mediu, asigurând posibilitatea de a proteja în mod adecvat natura și biodiversitatea, într-o manieră care să genereze creștere durabilă și locuri de muncă într-o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, neutră din punctul de vedere al carbonului, complet circulară și competitivă în limitele planetei, ar trebui să stea la baza punerii în aplicare a strategiei astfel încât să se gestioneze soluțiile de compromis, să se creeze sinergii și să se găsească echilibrul adecvat între multiplele funcții ale pădurilor, inclusiv funcțiile socioeconomice, de mediu și climatice; întrucât un „ecosistem” este un mediu fizic format din componente vii și non-vii, care interacționează una cu cealaltă; întrucât, pe baza acestor interacțiuni, ecosistemele creează un flux de beneficii pentru oameni și pentru economie, denumite „servicii ecosistemice”; întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității și a serviciilor ecosistemice asociate reprezintă o amenințare sistemică pentru societate; întrucât pădurile oferă o gamă largă de servicii ecosistemice, de exemplu furnizarea de lemn, produse nelemnoase și alimente, sechestrarea carbonului, adăpost pentru biodiversitate, aer și apă curate, beneficii pentru clima locală și protecție împotriva pericolelor naturale cum sunt avalanșele, inundațiile, secetele sau căderea pietrelor, precum și valoare recreativă, culturală și istorică; întrucât obiectivul gestionării durabile a pădurilor este de a asigura o furnizare echilibrată a diferitelor servicii ecosistemice și sprijinirea eforturilor de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât principiul Pactului verde european, ca abordare transversală în vederea depășirii provocărilor climatice și de mediu, asigurând posibilitatea de a proteja în mod adecvat natura și biodiversitatea, într-o manieră care să genereze creștere durabilă și locuri de muncă într-o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, neutră din punctul de vedere al carbonului, complet circulară și competitivă în limitele planetei, ar trebui să stea la baza punerii în aplicare a strategiei astfel încât să se gestioneze soluțiile de compromis, să se creeze sinergii și să se găsească echilibrul adecvat între multiplele funcții ale pădurilor, inclusiv funcțiile socioeconomice, de mediu și climatice; întrucât un „ecosistem” este un mediu fizic format din componente vii și non-vii, care interacționează una cu cealaltă; întrucât, pe baza acestor interacțiuni, ecosistemele creează un flux de beneficii pentru oameni și pentru economie, denumite „servicii ecosistemice”; întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității și a serviciilor ecosistemice asociate reprezintă o amenințare sistemică pentru societate; întrucât pădurile oferă o gamă largă de servicii ecosistemice, de exemplu furnizarea de lemn, produse nelemnoase și alimente, sechestrarea carbonului, adăpost pentru biodiversitate, aer și apă curate, beneficii pentru clima locală și protecție împotriva pericolelor naturale cum sunt avalanșele, inundațiile, secetele sau căderea pietrelor, precum și valoare recreativă, culturală și istorică; întrucât obiectivul gestionării durabile a pădurilor este de a asigura o furnizare echilibrată a diferitelor servicii ecosistemice și sprijinirea eforturilor de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora;

| D. | întrucât produsele pe bază de lemn contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin stocarea carbonului și înlocuirea produselor cu o amprentă de carbon mare, inclusiv a materialelor de construcție și de ambalare, a textilelor, a substanțelor chimice și a combustibililor; întrucât produsele pe bază de lemn sunt regenerabile și, în mare măsură, reciclabile și, ca atare, au un potențial imens de a sprijini o bioeconomie circulară; întrucât acest lucru face ca sectorul forestier și industriile forestiere să devină actori-cheie într-o economie ecologică; |
| --- | --- |

D.

întrucât produsele pe bază de lemn contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin stocarea carbonului și înlocuirea produselor cu o amprentă de carbon mare, inclusiv a materialelor de construcție și de ambalare, a textilelor, a substanțelor chimice și a combustibililor; întrucât produsele pe bază de lemn sunt regenerabile și, în mare măsură, reciclabile și, ca atare, au un potențial imens de a sprijini o bioeconomie circulară; întrucât acest lucru face ca sectorul forestier și industriile forestiere să devină actori-cheie într-o economie ecologică;

| E. | întrucât, ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” și a obiectivului de aliniere a politicii privind schimbările climatice la Acordul de la Paris, Directiva privind energia din surse regenerabile și Regulamentul privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (13) sunt în curs de revizuire; întrucât Comisia a propus un regulament privind produsele care nu implică defrișări; întrucât, având în vedere conceptul european de păduri multifuncționale, aceste inițiative trebuie să fie coerente cu obiectivele politice la nivel înalt ale Pactului verde, ale Planului de acțiune în domeniul bioeconomiei, ale Strategiei privind economia circulară, ale Strategiei pentru păduri, ale Strategiei privind biodiversitatea și ale Viziunii pe termen lung pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” și a obiectivului de aliniere a politicii privind schimbările climatice la Acordul de la Paris, Directiva privind energia din surse regenerabile și Regulamentul privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (13) sunt în curs de revizuire; întrucât Comisia a propus un regulament privind produsele care nu implică defrișări; întrucât, având în vedere conceptul european de păduri multifuncționale, aceste inițiative trebuie să fie coerente cu obiectivele politice la nivel înalt ale Pactului verde, ale Planului de acțiune în domeniul bioeconomiei, ale Strategiei privind economia circulară, ale Strategiei pentru păduri, ale Strategiei privind biodiversitatea și ale Viziunii pe termen lung pentru zonele rurale;

| F. | întrucât proprietatea forestieră în întreaga Europă are diverse dimensiuni și structuri de proprietate, ceea ce duce la o mare diversitate a modelelor de gestionare; întrucât aproximativ 60 % din pădurile din UE sunt deținute de 16 milioane de proprietari privați de păduri (14), o mare parte dintre aceștia fiind mici proprietari (15), în vreme ce aproximativ 40 % din pădurile din UE aparțin mai multor forme de proprietate publică; întrucât un număr mic de proprietari de păduri dețin o parte semnificativă a suprafețelor forestiere totale, unii dintre aceștia deținând principalele instalații de prelucrare a lemnului din UE; întrucât, înainte de a-i penaliza, implicarea, însoțirea și încurajarea acestor proprietari prin intermediul unui cadru politic și legislativ cuprinzător care asigură securitatea juridică și este bazat pe recunoașterea drepturilor lor de proprietate, a experienței lor de administratori, a importanței veniturilor generate prin gestionarea pădurilor și a provocărilor specifice, vor fi esențiale pentru atingerea obiectivelor strategiei, inclusiv furnizarea de servicii climatice și de alte servicii ecosistemice; întrucât, prin urmare, este important ca acest cadru să fie clar și transparent și să evite sarcini administrative împovărătoare pentru toate părțile implicate; |
| --- | --- |

F.

întrucât proprietatea forestieră în întreaga Europă are diverse dimensiuni și structuri de proprietate, ceea ce duce la o mare diversitate a modelelor de gestionare; întrucât aproximativ 60 % din pădurile din UE sunt deținute de 16 milioane de proprietari privați de păduri (14), o mare parte dintre aceștia fiind mici proprietari (15), în vreme ce aproximativ 40 % din pădurile din UE aparțin mai multor forme de proprietate publică; întrucât un număr mic de proprietari de păduri dețin o parte semnificativă a suprafețelor forestiere totale, unii dintre aceștia deținând principalele instalații de prelucrare a lemnului din UE; întrucât, înainte de a-i penaliza, implicarea, însoțirea și încurajarea acestor proprietari prin intermediul unui cadru politic și legislativ cuprinzător care asigură securitatea juridică și este bazat pe recunoașterea drepturilor lor de proprietate, a experienței lor de administratori, a importanței veniturilor generate prin gestionarea pădurilor și a provocărilor specifice, vor fi esențiale pentru atingerea obiectivelor strategiei, inclusiv furnizarea de servicii climatice și de alte servicii ecosistemice; întrucât, prin urmare, este important ca acest cadru să fie clar și transparent și să evite sarcini administrative împovărătoare pentru toate părțile implicate;

| G. | întrucât UE găzduiește aproximativ 5 % din suprafața forestieră totală a lumii, pădurile reprezentând 43 % din suprafața terestră a UE, o proporție puțin mai mare decât cea a suprafeței de pământ utilizate pentru agricultură, și conținând 80 % din biodiversitatea sa terestră (16); întrucât, în conformitate cu raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectivele pe 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă durabilă” (17), Europa s-a confruntat cu un declin masiv al biodiversității; întrucât aproape 23 % din pădurile europene se regăsesc în siturile din cadrul Natura 2000, această proporție depășind valoarea de 50 % în unele state membre; întrucât aproape jumătate din habitatele naturale din zonele Natura 2000 sunt păduri; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE găzduiește aproximativ 5 % din suprafața forestieră totală a lumii, pădurile reprezentând 43 % din suprafața terestră a UE, o proporție puțin mai mare decât cea a suprafeței de pământ utilizate pentru agricultură, și conținând 80 % din biodiversitatea sa terestră (16); întrucât, în conformitate cu raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectivele pe 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă durabilă” (17), Europa s-a confruntat cu un declin masiv al biodiversității; întrucât aproape 23 % din pădurile europene se regăsesc în siturile din cadrul Natura 2000, această proporție depășind valoarea de 50 % în unele state membre; întrucât aproape jumătate din habitatele naturale din zonele Natura 2000 sunt păduri;

| H. | întrucât cele mai recente date colectate în temeiul articolului 17 din Directiva privind habitatele indică că situația parametrului habitatelor arată că doar 49 % din habitatele forestiere au o stare bună (18), în vreme ce starea a 29,6 % din habitate nu este cunoscută, iar 21,1 % dintre habitate au o stare deficitară și trebuie îmbunătățite; întrucât s-ar putea să nu fie suficient să se folosească doar date agregate pentru a identifica și a aborda informațiile-cheie în legătură cu cele mai urgente chestiuni, astfel că este nevoie să se consulte indicatori mai specifici cu privire la evoluția stării și a presiunilor și să se asigure că datele lipsă vor fi disponibile în viitor; întrucât acești indicatori nu sprijină o evaluare globală negativă a stării pădurilor din UE, ci arată tendințe atât pozitive, cât și negative (19), care necesită răspunsuri nuanțate și de la caz la caz, întrucât pădurile sunt din ce în ce mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, în special la răspândirea tot mai mare a incendiilor forestiere; întrucât cuantificarea efectelor unor astfel de perturbări asupra rezilienței și productivității pădurilor la scară largă reprezintă în continuare o provocare majoră; |
| --- | --- |

H.

întrucât cele mai recente date colectate în temeiul articolului 17 din Directiva privind habitatele indică că situația parametrului habitatelor arată că doar 49 % din habitatele forestiere au o stare bună (18), în vreme ce starea a 29,6 % din habitate nu este cunoscută, iar 21,1 % dintre habitate au o stare deficitară și trebuie îmbunătățite; întrucât s-ar putea să nu fie suficient să se folosească doar date agregate pentru a identifica și a aborda informațiile-cheie în legătură cu cele mai urgente chestiuni, astfel că este nevoie să se consulte indicatori mai specifici cu privire la evoluția stării și a presiunilor și să se asigure că datele lipsă vor fi disponibile în viitor; întrucât acești indicatori nu sprijină o evaluare globală negativă a stării pădurilor din UE, ci arată tendințe atât pozitive, cât și negative (19), care necesită răspunsuri nuanțate și de la caz la caz, întrucât pădurile sunt din ce în ce mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, în special la răspândirea tot mai mare a incendiilor forestiere; întrucât cuantificarea efectelor unor astfel de perturbări asupra rezilienței și productivității pădurilor la scară largă reprezintă în continuare o provocare majoră;

| I. | întrucât o mai bună înțelegere a potențialelor perturbări naturale generate de climă la nivelul pădurilor europene ar trebui să sprijine în continuare orientările privind gestionarea pădurilor și să contribuie la politicile de adaptare menite să abordeze aceste vulnerabilități; |
| --- | --- |

I.

întrucât o mai bună înțelegere a potențialelor perturbări naturale generate de climă la nivelul pădurilor europene ar trebui să sprijine în continuare orientările privind gestionarea pădurilor și să contribuie la politicile de adaptare menite să abordeze aceste vulnerabilități;

| J. | întrucât colectarea și menținerea unor date transparente, fiabile și de înaltă calitate, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și cercetarea finanțată în mod adecvat și bine coordonată sunt de o importanță majoră pentru a face față provocărilor și a genera oportunități și pentru a îndeplini multiplele funcții ale pădurilor, inclusiv pentru a profita de diferitele beneficii oferite de produsele industriilor forestiere, într-un mediu din ce în ce mai complex; întrucât datele privind pădurile disponibile la nivelul UE sunt incomplete și calitatea lor variază, ceea ce împiedică coordonarea gestionării și a conservării pădurilor între UE și statele membre; întrucât, în special, trebuie să existe o mai bună monitorizare a stării ecosistemelor forestiere, precum și a impactului măsurilor forestiere asupra biodiversității și climei; |
| --- | --- |

J.

întrucât colectarea și menținerea unor date transparente, fiabile și de înaltă calitate, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și cercetarea finanțată în mod adecvat și bine coordonată sunt de o importanță majoră pentru a face față provocărilor și a genera oportunități și pentru a îndeplini multiplele funcții ale pădurilor, inclusiv pentru a profita de diferitele beneficii oferite de produsele industriilor forestiere, într-un mediu din ce în ce mai complex; întrucât datele privind pădurile disponibile la nivelul UE sunt incomplete și calitatea lor variază, ceea ce împiedică coordonarea gestionării și a conservării pădurilor între UE și statele membre; întrucât, în special, trebuie să existe o mai bună monitorizare a stării ecosistemelor forestiere, precum și a impactului măsurilor forestiere asupra biodiversității și climei;

| K. | întrucât, la nivel internațional, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) este principalul forum pentru elaborarea definițiilor convenite la nivel internațional privind pădurile și silvicultura; întrucât FAO colectează și furnizează date privind pădurile și silvicultura; întrucât Comisia și statele membre contribuie la activitatea FAO; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la nivel internațional, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) este principalul forum pentru elaborarea definițiilor convenite la nivel internațional privind pădurile și silvicultura; întrucât FAO colectează și furnizează date privind pădurile și silvicultura; întrucât Comisia și statele membre contribuie la activitatea FAO;

| L. | întrucât furnizarea diferitelor servicii ecosistemice forestiere prin intermediul sectorului forestier și al industriilor forestiere reprezintă un pilon important al veniturilor și al ocupării forței de muncă, în special în zonele rurale, dar și în zonele urbane, prin utilizarea în aval a acestor servicii; întrucât aplicarea strategiei ar trebui să acorde atenția cuvenită dezvoltării veniturilor și locurilor de muncă, dar și atractivității ocupării forței de muncă în acest sector, prin locuri de muncă de calitate, protecție socială și standarde de sănătate și siguranță, dezvoltarea continuă a unor parteneriate în domeniul competențelor, în care să fie implicate părțile interesate, și oportunități adecvate de formare pentru manageri și lucrători; întrucât ocuparea în sectorul european al silviculturii a scăzut cu o treime în perioada 2000-2015, în principal din cauza intensificării mecanizării în industria lemnului și a hârtiei (20); întrucât o proiectare îmbunătățită a utilajelor forestiere poate contribui la protecția lucrătorilor și poate reduce impactul asupra solului și a apei; întrucât exploatarea forestieră și industria lemnului se numără printre sectoarele industriale cele mai periculoase și generează numeroase accidente de muncă, boli profesionale și o vârstă de pensionare timpurie; |
| --- | --- |

L.

întrucât furnizarea diferitelor servicii ecosistemice forestiere prin intermediul sectorului forestier și al industriilor forestiere reprezintă un pilon important al veniturilor și al ocupării forței de muncă, în special în zonele rurale, dar și în zonele urbane, prin utilizarea în aval a acestor servicii; întrucât aplicarea strategiei ar trebui să acorde atenția cuvenită dezvoltării veniturilor și locurilor de muncă, dar și atractivității ocupării forței de muncă în acest sector, prin locuri de muncă de calitate, protecție socială și standarde de sănătate și siguranță, dezvoltarea continuă a unor parteneriate în domeniul competențelor, în care să fie implicate părțile interesate, și oportunități adecvate de formare pentru manageri și lucrători; întrucât ocuparea în sectorul european al silviculturii a scăzut cu o treime în perioada 2000-2015, în principal din cauza intensificării mecanizării în industria lemnului și a hârtiei (20); întrucât o proiectare îmbunătățită a utilajelor forestiere poate contribui la protecția lucrătorilor și poate reduce impactul asupra solului și a apei; întrucât exploatarea forestieră și industria lemnului se numără printre sectoarele industriale cele mai periculoase și generează numeroase accidente de muncă, boli profesionale și o vârstă de pensionare timpurie;

| M. | întrucât suprafața și volumul biomasei din pădurile europene sunt în creștere (21), spre deosebire de tendințele îngrijorătoare de defrișare la nivel mondial; întrucât UE poate juca un rol important în contracararea defrișărilor la nivel mondial, fapt subliniat de propunerea Comisiei de regulament privind produsele care nu implică defrișări; întrucât, pe lângă reglementarea importurilor, o strategie europeană pentru păduri, care să prezinte cele mai bune practici pentru o gestionare durabilă a pădurilor viabilă din punct de vedere economic, ar putea contribui la îmbunătățirea gestionării pădurilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

M.

întrucât suprafața și volumul biomasei din pădurile europene sunt în creștere (21), spre deosebire de tendințele îngrijorătoare de defrișare la nivel mondial; întrucât UE poate juca un rol important în contracararea defrișărilor la nivel mondial, fapt subliniat de propunerea Comisiei de regulament privind produsele care nu implică defrișări; întrucât, pe lângă reglementarea importurilor, o strategie europeană pentru păduri, care să prezinte cele mai bune practici pentru o gestionare durabilă a pădurilor viabilă din punct de vedere economic, ar putea contribui la îmbunătățirea gestionării pădurilor la nivel mondial;

| N. | întrucât în prezent există sisteme de certificare voluntară la nivel mondial pentru gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât sistemele de certificare reprezintă un instrument esențial pentru îndeplinirea cerințelor Regulamentului UE privind lemnul (22) în ceea ce privește diligența necesară (23); |
| --- | --- |

N.

întrucât în prezent există sisteme de certificare voluntară la nivel mondial pentru gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât sistemele de certificare reprezintă un instrument esențial pentru îndeplinirea cerințelor Regulamentului UE privind lemnul (22) în ceea ce privește diligența necesară (23);

| O. | întrucât procesul de gestionare sustenabilă a pădurilor în Europa ar trebui asigure echilibrul corespunzător între cei trei piloni ai durabilității, și anume protecția mediului, dezvoltarea socială și dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

O.

întrucât procesul de gestionare sustenabilă a pădurilor în Europa ar trebui asigure echilibrul corespunzător între cei trei piloni ai durabilității, și anume protecția mediului, dezvoltarea socială și dezvoltarea economică;

| P. | întrucât criteriile și indicatorii de definire a gestionării durabile a pădurilor, utilizați în mod obișnuit în UE, se bazează pe cooperarea paneuropeană în cadrul procesului Forest Europe, la care sunt semnatare toate statele membre și Comisia; întrucât, în cadrul programului său de lucru în curs, Forest Europe a inițiat o reevaluare a definiției gestionării durabile a pădurilor; întrucât Forest Europe colectează și furnizează informații cu privire la starea și tendințele pădurilor și silviculturii pe baza criteriilor pentru gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât este necesar să se asigure că indicatorii și pragurile se bazează pe dovezi și să se lucreze în strânsă cooperare cu statele membre în acest sens; întrucât noi indicatori și praguri transparente ar putea îmbunătăți sustenabilitatea sectorului, având în vedere importanța acestuia pentru valorile de mediu, economice și sociale; întrucât cadrul de gestionare durabilă a pădurilor va trebui definit în mod clar, în special în ceea ce privește criteriile, indicatorii și pragurile referitoare la sănătatea ecosistemelor, biodiversitate și schimbările climatice, dacă se dorește ca acesta să devină un instrument de examinare mai detaliat și util în stabilirea și compararea diferitelor abordări de gestionare, a impactului acestora, precum și a stării generale și a conservării pădurilor europene; întrucât gestionarea durabilă a pădurilor ar trebui să se desfășoare concomitent cu promovarea rolului multifuncțional al acestora, asigurându-se deplina concordanță cu diversitatea pădurilor și caracteristicile specifice fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

P.

întrucât criteriile și indicatorii de definire a gestionării durabile a pădurilor, utilizați în mod obișnuit în UE, se bazează pe cooperarea paneuropeană în cadrul procesului Forest Europe, la care sunt semnatare toate statele membre și Comisia; întrucât, în cadrul programului său de lucru în curs, Forest Europe a inițiat o reevaluare a definiției gestionării durabile a pădurilor; întrucât Forest Europe colectează și furnizează informații cu privire la starea și tendințele pădurilor și silviculturii pe baza criteriilor pentru gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât este necesar să se asigure că indicatorii și pragurile se bazează pe dovezi și să se lucreze în strânsă cooperare cu statele membre în acest sens; întrucât noi indicatori și praguri transparente ar putea îmbunătăți sustenabilitatea sectorului, având în vedere importanța acestuia pentru valorile de mediu, economice și sociale; întrucât cadrul de gestionare durabilă a pădurilor va trebui definit în mod clar, în special în ceea ce privește criteriile, indicatorii și pragurile referitoare la sănătatea ecosistemelor, biodiversitate și schimbările climatice, dacă se dorește ca acesta să devină un instrument de examinare mai detaliat și util în stabilirea și compararea diferitelor abordări de gestionare, a impactului acestora, precum și a stării generale și a conservării pădurilor europene; întrucât gestionarea durabilă a pădurilor ar trebui să se desfășoare concomitent cu promovarea rolului multifuncțional al acestora, asigurându-se deplina concordanță cu diversitatea pădurilor și caracteristicile specifice fiecărei regiuni;

| Q. | întrucât agrosilvicultura, definită ca un ansamblu de sisteme de utilizare a terenurilor în cadrul cărora arborii sunt cultivați, în asociere cu agricultura, pe aceeași unitate de terenuri, este o suită de sisteme de gestionare a terenurilor, care poate stimula productivitatea globală, genera mai multă biomasă, menține și reface solurile, combate deșertificarea și oferi o serie de servicii ecosistemice valoroase; întrucât în UE există două tipuri principale de agrosilvicultură: agrosilvicultura silvopastorală (păscutul animalelor sau furajele animaliere produse sub copaci) și agrosilvicultura silvoarabilă (culturi crescute sub copaci, spațierea dintre rânduri permițând trecerea tractoarelor); întrucât majoritatea sistemelor agroforestiere existente în UE sunt sisteme silvopastorale, iar extinderea agrosilviculturii poate aduce beneficii multiple, având în vedere presiunile asupra mediului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât agrosilvicultura, definită ca un ansamblu de sisteme de utilizare a terenurilor în cadrul cărora arborii sunt cultivați, în asociere cu agricultura, pe aceeași unitate de terenuri, este o suită de sisteme de gestionare a terenurilor, care poate stimula productivitatea globală, genera mai multă biomasă, menține și reface solurile, combate deșertificarea și oferi o serie de servicii ecosistemice valoroase; întrucât în UE există două tipuri principale de agrosilvicultură: agrosilvicultura silvopastorală (păscutul animalelor sau furajele animaliere produse sub copaci) și agrosilvicultura silvoarabilă (culturi crescute sub copaci, spațierea dintre rânduri permițând trecerea tractoarelor); întrucât majoritatea sistemelor agroforestiere existente în UE sunt sisteme silvopastorale, iar extinderea agrosilviculturii poate aduce beneficii multiple, având în vedere presiunile asupra mediului;

| R. | întrucât Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 urmărește „să definească, să cartografieze, să monitorizeze și să protejeze cu strictețe toate pădurile primare și seculare rămase ale UE”; întrucât protejarea pădurilor, inclusiv a tuturor pădurilor primare și seculare rămase în UE, este esențială pentru conservarea biodiversității și atenuarea schimbărilor climatice; întrucât, conform unui raport din 2021 al Centrului Comun de Cercetare (24), mai există doar 4,9 milioane de hectare de păduri primare și străvechi în Europa, adică doar 3 % din suprafața forestieră totală a Uniunii și 1,2 % din masa sa terestră; întrucât pădurile primare și seculare joacă un rol esențial în conservarea biodiversității; întrucât acestea au adesea o biodiversitate bogată, în comparație cu alte păduri din aceeași regiune ecologică, găzduiesc o mare varietate de specii, precum și o floră și faună specializată; întrucât pădurile primare și seculare oferă, de asemenea, o gamă largă de alte servicii ecosistemice esențiale; întrucât este nevoie de o definiție operațională a pădurilor primare și seculare pentru o proiectare, punere în aplicare și monitorizare adecvată a politicilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 urmărește „să definească, să cartografieze, să monitorizeze și să protejeze cu strictețe toate pădurile primare și seculare rămase ale UE”; întrucât protejarea pădurilor, inclusiv a tuturor pădurilor primare și seculare rămase în UE, este esențială pentru conservarea biodiversității și atenuarea schimbărilor climatice; întrucât, conform unui raport din 2021 al Centrului Comun de Cercetare (24), mai există doar 4,9 milioane de hectare de păduri primare și străvechi în Europa, adică doar 3 % din suprafața forestieră totală a Uniunii și 1,2 % din masa sa terestră; întrucât pădurile primare și seculare joacă un rol esențial în conservarea biodiversității; întrucât acestea au adesea o biodiversitate bogată, în comparație cu alte păduri din aceeași regiune ecologică, găzduiesc o mare varietate de specii, precum și o floră și faună specializată; întrucât pădurile primare și seculare oferă, de asemenea, o gamă largă de alte servicii ecosistemice esențiale; întrucât este nevoie de o definiție operațională a pădurilor primare și seculare pentru o proiectare, punere în aplicare și monitorizare adecvată a politicilor;

| S. | întrucât rețeaua Integrate reprezintă o platformă a reprezentanților a diferite țări europene, inițiată de guvernele mai multor state membre și sprijinită de Comitetul forestier permanent al Comisiei, care furnizează avize științifice și a servit până în prezent drept un factor important de identificare a mijloacelor de integrare a conservării naturii în gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât activitatea platformei a jucat un rol important în schimbul de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

S.

întrucât rețeaua Integrate reprezintă o platformă a reprezentanților a diferite țări europene, inițiată de guvernele mai multor state membre și sprijinită de Comitetul forestier permanent al Comisiei, care furnizează avize științifice și a servit până în prezent drept un factor important de identificare a mijloacelor de integrare a conservării naturii în gestionarea durabilă a pădurilor; întrucât activitatea platformei a jucat un rol important în schimbul de experiență și de bune practici;

| T. | întrucât proiectul Alterfor finanțat prin Orizont 2020 a analizat potențialul de optimizare a metodelor de gestionare a pădurilor utilizate în momentul de față și a prezentat modele alternative de gestionare a pădurilor, cu oportunități și provocări enumerate pentru fiecare alternativă; |
| --- | --- |

T.

întrucât proiectul Alterfor finanțat prin Orizont 2020 a analizat potențialul de optimizare a metodelor de gestionare a pădurilor utilizate în momentul de față și a prezentat modele alternative de gestionare a pădurilor, cu oportunități și provocări enumerate pentru fiecare alternativă;

| U. | întrucât proiectul SINCERE finanțat prin Orizont 2020 a dezvoltat noi politici și noi modele de afaceri prin conectarea cunoștințelor și a expertizei din practică, știință și politică, în întreaga Europă și dincolo de granițele acesteia, cu scopul de a explora noi mijloace de îmbunătățire a serviciilor ecosistemice forestiere în moduri care să aducă beneficii proprietarilor de păduri și care să răspundă unor nevoi societale generale; |
| --- | --- |

U.

întrucât proiectul SINCERE finanțat prin Orizont 2020 a dezvoltat noi politici și noi modele de afaceri prin conectarea cunoștințelor și a expertizei din practică, știință și politică, în întreaga Europă și dincolo de granițele acesteia, cu scopul de a explora noi mijloace de îmbunătățire a serviciilor ecosistemice forestiere în moduri care să aducă beneficii proprietarilor de păduri și care să răspundă unor nevoi societale generale;

| V. | întrucât războiul din Ucraina va avea un impact major asupra importurilor de lemn, în special asupra importurilor de mesteacăn, a cărui producție mondială provine în proporție de 80 % din Rusia, precum și asupra sectorului european al prelucrării lemnului și asupra exporturilor de produse prelucrate; întrucât sancțiunile legitime impuse Rusiei ridică problema dependenței UE de importurile de lemn din Rusia; întrucât UE se aprovizionează cu aproximativ 80 % din cererea sa de lemn pe plan intern, iar importurile din Rusia reprezintă doar aproximativ 2 % din consumul total; întrucât Finlanda și Suedia sunt principalii importatori din UE de lemn rotund neprelucrat din Rusia și vor fi afectați de interdicțiile comerciale (25); |
| --- | --- |

V.

întrucât războiul din Ucraina va avea un impact major asupra importurilor de lemn, în special asupra importurilor de mesteacăn, a cărui producție mondială provine în proporție de 80 % din Rusia, precum și asupra sectorului european al prelucrării lemnului și asupra exporturilor de produse prelucrate; întrucât sancțiunile legitime impuse Rusiei ridică problema dependenței UE de importurile de lemn din Rusia; întrucât UE se aprovizionează cu aproximativ 80 % din cererea sa de lemn pe plan intern, iar importurile din Rusia reprezintă doar aproximativ 2 % din consumul total; întrucât Finlanda și Suedia sunt principalii importatori din UE de lemn rotund neprelucrat din Rusia și vor fi afectați de interdicțiile comerciale (25);

| W. | întrucât exploatarea forestieră ilegală, inclusiv exploatarea forestieră din zonele protejate, cum ar fi zonele Natura 2000, reprezintă o problemă permanentă și nerezolvată în numeroase state membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât exploatarea forestieră ilegală, inclusiv exploatarea forestieră din zonele protejate, cum ar fi zonele Natura 2000, reprezintă o problemă permanentă și nerezolvată în numeroase state membre;

| X. | întrucât pădurile sunt esențiale pentru sănătatea și bunăstarea fizică și mentală a oamenilor, stimulează tranziția către o economie fără combustibili fosili și joacă un rol important în viața comunităților locale, în special în zonele rurale, unde au o contribuție importantă la mijloacele de subzistență locale, |
| --- | --- |

X.

întrucât pădurile sunt esențiale pentru sănătatea și bunăstarea fizică și mentală a oamenilor, stimulează tranziția către o economie fără combustibili fosili și joacă un rol important în viața comunităților locale, în special în zonele rurale, unde au o contribuție importantă la mijloacele de subzistență locale,

1.

salută noua strategie a UE pentru păduri și ambiția acesteia de a crește contribuția echilibrată a pădurilor multifuncționale la obiectivele Pactului verde și ale Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, mai ales la obiectivele de creștere verde durabilă și de creare de locuri de muncă verzi, și de a realiza o economie neutră din punctul de vedere al carbonului, sustenabilă din punctul de vedere al mediului, complet circulară și în limitele planetei până, cel târziu, în 2050; subliniază importanța unei strategii solide bazate pe date științifice, care să țină seama de dimensiunile de mediu, sociale și economice ale sustenabilității într-un mod integrat și echilibrat, având în vedere că, pe lângă contribuția la obiectivele în materie de climă și biodiversitate, inclusiv prin protejarea solurilor și a apei, pădurile oferă beneficii economice și sociale și o gamă largă de servicii, de la mijloace de subzistență la activități recreative;

2.

regretă faptul că noua strategie a UE pentru păduri nu a fost elaborată cum se cuvine împreună cu Parlamentul European, statele membre și părțile interesate și că pozițiile colegiuitorilor nu au fost luate în considerare în mod adecvat; subliniază importanța unei mai bune cooperări în aplicarea noii strategii a UE pentru păduri pentru 2030;

3.

recunoaște că, în conformitate cu gestionarea durabilă a pădurilor și pentru a spori calitatea și diversitatea ecosistemelor forestiere, menținerea, protejarea, consolidarea, refacerea și utilizarea durabilă a unor păduri sănătoase și reziliente sunt obiective fundamentale ale Strategiei UE pentru păduri și ale tuturor actorilor din silvicultură și din lanțul valoric forestier, utilizând lemnul ca materie primă polivalentă și regenerabilă pentru a maximiza autonomia în UE; constată, în plus, că aceste obiective sunt în concordanță cu așteptările și cerințele societății și cu prioritățile-cheie ale cetățenilor din UE; subliniază că silvicultura și gestionarea durabilă a pădurilor apropiate de natură au potențialul de a aduce beneficii economice similare sau mai bune, menținând și promovând totodată integritatea și reziliența ecosistemelor și sporind potențialul pădurilor ca absorbanți de carbon și insule de biodiversitate și pentru refacerea biodiversității;

4.

recunoaște rolul vital jucat de păduri, de biodiversitatea acestora și de ecosistemele lor unice în ceea ce privește contribuția la sănătatea mediului, la măsurile de atenuare a schimbărilor climatice, la asigurarea unui aer și ape curate, la stabilitatea solului, precum și la fertilitate, oferind, în același timp, habitate și microhabitate diverse pentru multe specii și sprijinind, astfel, o biodiversitate bogată; subliniază rolul esențial al pădurilor pentru sănătatea și bunăstarea oamenilor, inclusiv în zonele împădurite urbane și periurbane accesibile celor cărora le lipsește cel mai mult contactul cu natura, precum și pentru furnizarea de servicii educaționale și turistice; subliniază necesitatea de a promova abordarea de tip „O singură sănătate”, care recunoaște legătura intrinsecă dintre sănătatea umană, sănătatea animalelor și o natură sănătoasă; subliniază că buna gestionare a siturilor Natura 2000 este esențială pentru menținerea și consolidarea biodiversității și a ecosistemelor europene, precum și a serviciilor furnizate de acestea;

5.

subliniază rolul esențial al ecosistemelor forestiere în atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și contribuția la obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050; recunoaște că schimbările climatice modifică capacitatea de creștere a pădurilor în anumite zone și sporesc frecvența și severitatea secetei, ale inundațiilor și ale incendiilor, favorizând totodată răspândirea unor noi dăunători și boli care afectează pădurile; constată că ecosistemele intacte au o capacitate mai mare decât cele degradate de a face față factorilor de stres legați de mediu, inclusiv schimbărilor climatice, deoarece au proprietăți inerente care le permit să își maximizeze capacitățile de adaptare; subliniază faptul că schimbările climatice vor avea un impact negativ și mai puternic asupra pădurilor europene în următorii ani și că acest lucru va afecta în special zonele cu păduri monospecifice și echiene; subliniază, în acest context, necesitatea de a consolida reziliența pădurilor europene, în special prin creșterea diversității lor structurale, funcționale și compoziționale; insistă asupra faptului că pădurile mixte, bogate din punct de vedere structural, prezentând o amplitudine ecologică largă, au o reziliență mai mare și o capacitate sporită de adaptare în acest context; subliniază că, în anumite condiții, pădurile mixte stabile pot conține în mod natural un număr limitat de specii; reliefează că terenurile forestiere, cu rezervoarele lor de carbon din copaci vii și lemn mort, reprezintă un factor esențial de limitare a încălzirii globale, de contribuție la obiectivele UE privind neutralitatea climatică și de sporire a biodiversității; consideră că promovarea unor păduri diverse din punct de vedere biologic constituie cea mai eficientă asigurare împotriva schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității;

6.

subliniază creșterea continuă a acoperirii și a volumului (26) pădurilor din UE, în pofida unei încetiniri în ultimii ani, ceea ce contrastează cu tendința de defrișare la nivel mondial (27); recunoaște eforturile depuse de toți actorii din lanțul valoric forestier care au contribuit la această tendință; este îngrijorat de faptul că pădurile din UE și habitatele lor sunt expuse tot mai multor presiuni, fenomen care a fost exacerbat de impactul schimbărilor climatice, și subliniază că trebuie să se protejeze și să se îmbunătățească urgent reziliența pădurilor și a ecosistemelor, inclusiv prin măsuri de creștere a capacității de adaptare la schimbările climatice, și să se reducă presiunile acolo unde este posibil, ținând seama în același timp de caracteristicile pădurilor; constată cu îngrijorare că vulnerabilitatea pădurilor din UE la dăunători și agenți patogeni invazivi pare să fi crescut și că focarele reprezintă o amenințare la adresa sechestrării carbonului (28), a biodiversității și a calității lemnului;

7.

solicită ca statele membre, în cadrul legislației lor naționale, să asigure pădurilor cea mai bună protecție împotriva poluării și dăunătorilor; atrage atenția în mod deosebit asupra protecției împotriva contaminării, de exemplu prin muniții care conțin plumb sau prin pesticide, comprimarea extremă a solului cauzată de folosirea neadecvată a echipamentelor, și asupra protecției împotriva hranei dăunătoare pentru vânatul sălbatic sau a daunelor cauzate de suprapopularea vânatului biongulat;

8.

evidențiază specificitatea și diversitatea caracteristicilor sectoarelor forestiere din statele membre și subliniază că pădurile din UE sunt caracterizate de condiții naturale, precum biogeografie, mărime, structură și biodiversitate, dar și de modele de proprietate, forme de guvernanță, provocări și oportunități diverse și că majoritatea acestora au fost modelate de-a lungul mai multor secole de interacțiunea, intervenția și gestionarea umană și, prin urmare, reprezintă o formă de moștenire culturală; reamintește, de asemenea, că pădurile primare și pădurile seculare sunt zone care s-au dezvoltat fără sau cu foarte puțină intervenție și gestionare umană; subliniază că, pentru a garanta că strategia poate fi implementată în toate tipurile de păduri și situații, în unele cazuri sunt necesare abordări adaptate în ceea ce privește gestionarea pădurilor și furnizarea de servicii ecosistemice;

9.

recunoaște că gestionarea pădurilor este specifică fiecărui sit și că diferitele condiții de pădure și tipuri de păduri pot necesita abordări de gestionare diferite, bazate pe nevoi ecologice și caracteristici diferite ale terenurilor forestiere și care țin seama de drepturile și interesele lucrătorilor din sectorul forestier, ale proprietarilor și ale altor actori implicați;

10.

subliniază contribuția de până acum a proprietarilor de păduri și a actorilor din întregul lanț valoric forestier la eforturile de a realiza o economie durabilă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050, precum și valoarea cunoștințelor și a expertizei generaționale și istorice în domeniul silviculturii și al gestionării durabile a pădurilor;

11.

recunoaște complexitatea evaluării stării pădurilor, precum și disponibilitatea, diversitatea și calitatea inegală a datelor și subliniază, prin urmare, că este necesar un dialog politic și științific continuu și mai multă finanțare la toate nivelurile, începând cu consultările cu statele membre și, în special, cu administratorii și proprietarii pădurilor, pentru a îmbunătăți colectarea datelor privind starea pădurilor și, atunci când este cazul, armonizarea datelor; subliniază necesitatea de a lua în considerare, de asemenea, mijloacele financiare și resursele umane, în special pentru a putea identifica din timp utilizările eficiente ale pădurilor din punctul de vedere al resurselor și limitele de utilizare a pădurilor;

12.

subliniază că, deși se axează pe pădurile din UE, strategia și punerea sa în aplicare trebuie să fie coerente cu activitatea desfășurată la nivel paneuropean de Forest Europe și de organizații internaționale precum FAO și trebuie să țină seama de opiniile grupurilor de experți și de activitatea desfășurată la nivelul statelor membre; subliniază că strategia și punerea sa în aplicare ar trebui să evite duplicarea muncii și creșterea sarcinii administrative; de asemenea, consideră că, în lumina angajamentului ferm al UE de a proteja biodiversitatea și absorbanții de carbon și de a promova o aprovizionare durabilă cu resurse și o producție și o utilizare durabilă a acestora pe plan mondial, astfel cum se subliniază în propunerea Comisiei de regulament privind produsele care nu implică defrișări, strategia ar trebui pusă în aplicare astfel încât să servească drept model de bune practici, recunoscând varietatea situațiilor inițiale, și să încurajeze abordări similare și în alte regiuni;

13.

subliniază că, pentru realizarea diferitelor obiective ale strategiei, punerea în aplicare a acesteia trebuie să fie adecvată scopului la nivel regional și local, acordând atenție efectelor socioeconomice pe care le poate genera, inclusiv prin adaptarea punerii în aplicare la condițiile și experiențele locale și la uzurile și cunoștințele tradiționale, ținând seama de înțelegerea științifică actuală, și prin dotarea părților interesate cu competențele necesare; observă că aceasta trebuie să se bazeze pe recunoașterea deplină a drepturilor de proprietate, pe un sector forestier viabil din punct de vedere economic, ecologic și social și pe principiul „poluatorul plătește” ca elemente-cheie pentru furnizarea diferitelor servicii forestiere și îmbunătățirea rezilienței;

14.

invită Comisia să furnizeze o evaluare cuprinzătoare a impactului strategiei pentru a identifica implicațiile pentru condițiile de piață, zonele rurale, precum și diferitele nevoi de finanțare, inclusiv pentru cercetare și inovare, dezvoltarea competențelor, infrastructură, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și îmbunătățirea biodiversității;

Promovarea unei multifuncționalități echilibrate

Promovarea unei multifuncționalități echilibrate

| 15. | recunoaște rolul-cheie al pădurilor și al întregului lanț valoric forestier în protejarea climei și a biodiversității și în atenuarea schimbărilor climatice pentru a contribui la realizarea, până cel târziu în 2050, a unei economii durabile și neutre din punct de vedere climatic; subliniază că rolul multifuncțional al pădurilor cuprinde mai multe servicii ecosistemice și funcții socioeconomice, cum ar fi conservarea și îmbunătățirea biodiversității și a solurilor, atenuarea schimbărilor climatice, sechestrarea și stocarea carbonului din atmosferă, prevenirea degradării terenurilor, furnizarea de materii prime regenerabile și bazate pe natură și de produse medicale, comestibile și culinare, precum și activități economice neextractive, inclusiv ecoturismul durabil, toate acestea conducând la crearea de locuri de muncă și la creștere economică în zonele rurale și urbane, contracarând depopularea zonelor rurale, contribuind la furnizarea de apă și aer curat, la protecția împotriva pericolelor naturale și oferind beneficii recreative, de sănătate, estetice și culturale; subliniază că punerea în aplicare a strategiei trebuie să asigure furnizarea echilibrată a tuturor serviciilor și să mențină și să încurajeze competitivitatea și inovarea; subliniază că furnizarea cu succes a serviciilor presupune o gestionare activă durabilă; |
| --- | --- |

15.

recunoaște rolul-cheie al pădurilor și al întregului lanț valoric forestier în protejarea climei și a biodiversității și în atenuarea schimbărilor climatice pentru a contribui la realizarea, până cel târziu în 2050, a unei economii durabile și neutre din punct de vedere climatic; subliniază că rolul multifuncțional al pădurilor cuprinde mai multe servicii ecosistemice și funcții socioeconomice, cum ar fi conservarea și îmbunătățirea biodiversității și a solurilor, atenuarea schimbărilor climatice, sechestrarea și stocarea carbonului din atmosferă, prevenirea degradării terenurilor, furnizarea de materii prime regenerabile și bazate pe natură și de produse medicale, comestibile și culinare, precum și activități economice neextractive, inclusiv ecoturismul durabil, toate acestea conducând la crearea de locuri de muncă și la creștere economică în zonele rurale și urbane, contracarând depopularea zonelor rurale, contribuind la furnizarea de apă și aer curat, la protecția împotriva pericolelor naturale și oferind beneficii recreative, de sănătate, estetice și culturale; subliniază că punerea în aplicare a strategiei trebuie să asigure furnizarea echilibrată a tuturor serviciilor și să mențină și să încurajeze competitivitatea și inovarea; subliniază că furnizarea cu succes a serviciilor presupune o gestionare activă durabilă;

| 16. | consideră că principiul-cheie pentru echilibrarea multiplelor funcții forestiere și pentru definirea obiectivelor și măsurilor în vederea furnizării tuturor serviciilor ecosistemice ar trebui să fie urmărirea maximizării sinergiilor și a reducerii la minimum a compromisurilor pe baza unor informații bazate pe dovezi; |
| --- | --- |

16.

consideră că principiul-cheie pentru echilibrarea multiplelor funcții forestiere și pentru definirea obiectivelor și măsurilor în vederea furnizării tuturor serviciilor ecosistemice ar trebui să fie urmărirea maximizării sinergiilor și a reducerii la minimum a compromisurilor pe baza unor informații bazate pe dovezi;

| 17. | subliniază că pădurile contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin sechestrarea carbonului, stocarea carbonului și înlocuirea sustenabilă cu lemn și produse din lemn a combustibililor fosili, a produselor, materialelor și surselor de energie pe bază de materii fosile și a altor produse cu amprente de mediu și de carbon mari; subliniază că lemnul este singura resursă naturală regenerabilă semnificativă care are potențialul de a înlocui unele materiale foarte mari consumatoare de energie, cum ar fi cimentul și materialele plastice, și va face obiectul unei cereri mai mari în viitor; ia act de faptul că strategia se axează în special pe stocarea în sectorul construcțiilor și consideră că punerea sa în aplicare ar trebui să sprijine în mod clar o utilizare mai largă a diferitelor opțiuni de înlocuitori pe bază de lemn și să se bazeze pe evaluări solide și bazate pe date științifice ale ciclului de viață, în conformitate cu obiectivele UE în materie de mediu și cu obiectivele strategiei în domeniul bioeconomiei și ale strategiei industriale, pentru a debloca întregul potențial al produselor forestiere de a consolida economia circulară și de a contribui la combaterea schimbărilor climatice, precum și pentru a realiza o economie bazată pe combustibili care nu sunt fosili; subliniază rolul cercetării privind înlocuirea materialelor pe bază de combustibili fosili și a combustibililor fosili; subliniază necesitatea de a reduce consumul UE în general și salută stabilirea unei metodologii de cuantificare a beneficiilor pentru climă ale construcțiilor de lemn; |
| --- | --- |

17.

subliniază că pădurile contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin sechestrarea carbonului, stocarea carbonului și înlocuirea sustenabilă cu lemn și produse din lemn a combustibililor fosili, a produselor, materialelor și surselor de energie pe bază de materii fosile și a altor produse cu amprente de mediu și de carbon mari; subliniază că lemnul este singura resursă naturală regenerabilă semnificativă care are potențialul de a înlocui unele materiale foarte mari consumatoare de energie, cum ar fi cimentul și materialele plastice, și va face obiectul unei cereri mai mari în viitor; ia act de faptul că strategia se axează în special pe stocarea în sectorul construcțiilor și consideră că punerea sa în aplicare ar trebui să sprijine în mod clar o utilizare mai largă a diferitelor opțiuni de înlocuitori pe bază de lemn și să se bazeze pe evaluări solide și bazate pe date științifice ale ciclului de viață, în conformitate cu obiectivele UE în materie de mediu și cu obiectivele strategiei în domeniul bioeconomiei și ale strategiei industriale, pentru a debloca întregul potențial al produselor forestiere de a consolida economia circulară și de a contribui la combaterea schimbărilor climatice, precum și pentru a realiza o economie bazată pe combustibili care nu sunt fosili; subliniază rolul cercetării privind înlocuirea materialelor pe bază de combustibili fosili și a combustibililor fosili; subliniază necesitatea de a reduce consumul UE în general și salută stabilirea unei metodologii de cuantificare a beneficiilor pentru climă ale construcțiilor de lemn;

| 18. | subliniază că importanța considerabilă a unui sol forestier sănătos și fertil nu ar trebui trecută cu vederea, deoarece acesta este indispensabil pentru menținerea vieții, creșterea productivității pădurilor (29), stocarea carbonului și protejarea rețelei fungice subterane vitale care le permite arborilor să partajeze resurse precum nutrienți și apă sau semnale de apărare, asigurând o rezistență sporită împotriva dăunătorilor și bolilor și chiar a secetei și a evenimentelor meteorologice extreme (30), (31), (32), care ar putea crește în intensitate și frecvență ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

18.

subliniază că importanța considerabilă a unui sol forestier sănătos și fertil nu ar trebui trecută cu vederea, deoarece acesta este indispensabil pentru menținerea vieții, creșterea productivității pădurilor (29

30

31

32

| 19. | subliniază că, pentru ca produsele pe bază de lemn să contribuie optim la atenuarea schimbărilor climatice și la o economie circulară, este nevoie ca ele să fie utilizate cât se poate de eficient și de sustenabil; este de opinie că preluarea lemnului trebuie încadrată de limitele de sustenabilitate și că principiul utilizării în cascadă (33) reprezintă un bun exemplu de utilizare eficientă, însă nu dacă este utilizat doar ca o abordare statică, și trebuie așadar adaptat periodic astfel încât să reflecte utilizările inovatoare, de exemplu în construcții, textile, substanțe biochimice, aplicații medicale și materiale pentru baterii; subliniază că resursele pe bază de lemn trebuie utilizate cât mai eficient posibil, cu decizii economice și operaționale care să țină seama de particularitățile naționale, și subliniază că o piață funcțională și nedenaturată poate stimula utilizarea eficientă și durabilă a resurselor pe bază de lemn, împreună cu măsuri adecvate pentru a asigura protecția mediului; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, pentru ca produsele pe bază de lemn să contribuie optim la atenuarea schimbărilor climatice și la o economie circulară, este nevoie ca ele să fie utilizate cât se poate de eficient și de sustenabil; este de opinie că preluarea lemnului trebuie încadrată de limitele de sustenabilitate și că principiul utilizării în cascadă (33

| 20. | subliniază importanța unei aprovizionări fiabile și sustenabile cu lemn, produse pe bază de lemn și biomasă forestieră pentru a atinge obiectivele UE în materie de durabilitate, inclusiv obiectivul de neutralitate a emisiilor de carbon până în 2050 și de creștere verde și obiectivul privind ocuparea locurilor de muncă al Pactului verde; remarcă că, conform estimărilor, cererea va continua să crească (34) și că utilizarea durabilă a lemnului produs la nivel local ar trebui încurajată pentru a satisface această cerere; este de opinie că o mare parte a sectorului forestier al UE furnizează materii prime obținute într-un mod foarte sustenabil; invită Comisia să ia în considerare efectele de scurgere și de înlocuire a materiilor prime neregenerabile și efectele asupra competitivității sectorului forestier și a industriilor forestiere, precum și să monitorizeze eventualele efecte asupra disponibilității lemnului în urma punerii în aplicare a măsurilor din cadrul strategiei; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța unei aprovizionări fiabile și sustenabile cu lemn, produse pe bază de lemn și biomasă forestieră pentru a atinge obiectivele UE în materie de durabilitate, inclusiv obiectivul de neutralitate a emisiilor de carbon până în 2050 și de creștere verde și obiectivul privind ocuparea locurilor de muncă al Pactului verde; remarcă că, conform estimărilor, cererea va continua să crească (34

| 21. | subliniază că cererea tot mai mare de lemn ca materie primă, în special lemnul destinat utilizării ca sursă de energie, creează provocări majore în contextul crizelor politice, cum ar fi războiul din Ucraina, și impune necesitatea unei monitorizări continue a resurselor forestiere interne pentru a evalua eventualele penurii; invită Comisia și statele membre să evalueze dependențele de importurile de lemn din Rusia în lumina sancțiunilor legitime impuse drept consecință a invaziei Ucrainei de către Rusia și să elaboreze strategii durabile pentru a atenua efectele întreruperilor aprovizionării, atunci când este necesar, evitând în același timp la nivelul UE conversia terenurilor agricole adecvate producției de alimente; subliniază importanța crucială a securității aprovizionării și a producției proprii de materii prime a UE, în contextul mai larg al obiectivelor Pactului verde; subliniază că, în anumite circumstanțe, neglijarea pădurilor poate duce la pierderea locurilor de muncă în zonele rurale și la creșterea dependenței de importurile de produse forestiere din părți ale lumii în care gestionarea pădurilor este mai puțin sustenabilă; |
| --- | --- |

21.

subliniază că cererea tot mai mare de lemn ca materie primă, în special lemnul destinat utilizării ca sursă de energie, creează provocări majore în contextul crizelor politice, cum ar fi războiul din Ucraina, și impune necesitatea unei monitorizări continue a resurselor forestiere interne pentru a evalua eventualele penurii; invită Comisia și statele membre să evalueze dependențele de importurile de lemn din Rusia în lumina sancțiunilor legitime impuse drept consecință a invaziei Ucrainei de către Rusia și să elaboreze strategii durabile pentru a atenua efectele întreruperilor aprovizionării, atunci când este necesar, evitând în același timp la nivelul UE conversia terenurilor agricole adecvate producției de alimente; subliniază importanța crucială a securității aprovizionării și a producției proprii de materii prime a UE, în contextul mai larg al obiectivelor Pactului verde; subliniază că, în anumite circumstanțe, neglijarea pădurilor poate duce la pierderea locurilor de muncă în zonele rurale și la creșterea dependenței de importurile de produse forestiere din părți ale lumii în care gestionarea pădurilor este mai puțin sustenabilă;

| 22. | reamintește că 2,1 milioane de persoane lucrează în sectorul forestier, în timp ce lanțul valoric forestier extins asigură 4 milioane de locuri de muncă în economia verde, fără a ține seama de activitățile de vânzare cu amănuntul și de activitățile care nu implică prelucrarea lemnului, cum ar fi activitățile de agrement legate de păduri și lucrările științifice privind pădurile; constată că ocuparea forței de muncă în sectorul forestier a scăzut cu 33 % între 2000 și 2015, în principal ca urmare a creșterii mecanizării, în paralel cu creșterea recoltării lemnului; subliniază rolul important pe care îl joacă pădurile în crearea de locuri de muncă verzi în zonele rurale și de munte; ia act de faptul că produsele forestiere nelemnoase, cum ar fi diverse alimente, medicamente și soluții naturale pentru materialele de bază, joacă un rol important ca sursă de venit, având o valoare estimată la aproximativ 4 miliarde EUR în 2015 (35), și sunt adânc înrădăcinate în tradițiile regionale; invită Comisia și statele membre să evalueze impacturile economice ale unei abordări mai apropiate de natură, inclusiv asupra locurilor de muncă directe și indirecte; |
| --- | --- |

22.

reamintește că 2,1 milioane de persoane lucrează în sectorul forestier, în timp ce lanțul valoric forestier extins asigură 4 milioane de locuri de muncă în economia verde, fără a ține seama de activitățile de vânzare cu amănuntul și de activitățile care nu implică prelucrarea lemnului, cum ar fi activitățile de agrement legate de păduri și lucrările științifice privind pădurile; constată că ocuparea forței de muncă în sectorul forestier a scăzut cu 33 % între 2000 și 2015, în principal ca urmare a creșterii mecanizării, în paralel cu creșterea recoltării lemnului; subliniază rolul important pe care îl joacă pădurile în crearea de locuri de muncă verzi în zonele rurale și de munte; ia act de faptul că produsele forestiere nelemnoase, cum ar fi diverse alimente, medicamente și soluții naturale pentru materialele de bază, joacă un rol important ca sursă de venit, având o valoare estimată la aproximativ 4 miliarde EUR în 2015 (35

| 23. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze și să evalueze efectele unei schimbări a echilibrului funcțiilor forestiere asupra situației generale a ocupării forței de muncă și a profitabilității sectorului local al lemnului, în special în zonele rurale și de munte, precum și în părțile din aval ale industriilor de prelucrare a lemnului, și subliniază necesitatea de a menține sau de a îmbunătăți atractivitatea ocupării forței de muncă în acest sector, precum și siguranța la locul de muncă atunci când se iau în considerare modificări ale practicilor de gestionare; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să monitorizeze și să evalueze efectele unei schimbări a echilibrului funcțiilor forestiere asupra situației generale a ocupării forței de muncă și a profitabilității sectorului local al lemnului, în special în zonele rurale și de munte, precum și în părțile din aval ale industriilor de prelucrare a lemnului, și subliniază necesitatea de a menține sau de a îmbunătăți atractivitatea ocupării forței de muncă în acest sector, precum și siguranța la locul de muncă atunci când se iau în considerare modificări ale practicilor de gestionare;

| 24. | recunoaște că există mai multe beneficii conexe asociate reîmpăduririi și împăduririi, cum ar fi filtrarea apei, o mai mare disponibilitate a apei, atenuarea secetei, controlul inundațiilor, evitarea sedimentării, crearea de habitate sălbatice, creșterea faunei din sol, precum și îmbunătățirea fertilității solului și a filtrării aerului; salută foaia de parcurs privind reîmpădurirea și împădurirea pentru plantarea a cel puțin trei miliarde de arbori suplimentari în UE până în 2030; subliniază că astfel de inițiative trebuie puse în aplicare în conformitate cu principii ecologice clare și trebuie să fie pe deplin compatibile cu obiectivul privind biodiversitatea, acordând prioritate refacerii ecosistemelor forestiere; reamintește că plantarea de arbori depinde de sprijinul părților interesate de la nivel local și de planificarea regională; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită plantării de arbori adecvați în zonele cu terenuri degradate și în cele afectate de deșertificare și reiterează importanța de a proteja pădurile primare și seculare; evidențiază că sporirea suprafeței de terenuri împădurite poate contribui în mod eficient la combaterea schimbărilor climatice și la regenerarea naturală a unor sisteme forestiere degradate, având ca efect, pe termen mediu și lung, dezvoltarea economică și socială și generarea de noi locuri de muncă; invită Comisia să includă în principiile sale de adiționalitate arborii plantați în cadrul noilor programe ecologice ale politicii agricole comune (PAC) și angajamentele în materie de mediu, climă și alte angajamente în materie de gestionare, precum și cele din cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență, întrucât atât noua PAC, cât și Mecanismul de redresare și reziliență vor fi puse în aplicare după adoptarea Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030; subliniază că, întrucât terenurile reprezintă o resursă finită, ar trebui să se acorde prioritate plantării de copaci în pădurile existente, pe terenurile marginale și în zonele urbane, evitându-se conversia terenurilor agricole productive, în special în noile circumstanțe geopolitice, precum și conversia pășunilor și a pajiștilor naturale, deoarece nu conduce la schimbări semnificative în carbonul organic din sol (36); ia act de posibilitatea dezvoltării pădurilor urbane în acest domeniu; reamintește însă că reîmpădurirea și împădurirea pot implica, de asemenea, compromisuri pentru biodiversitate, de exemplu în ceea ce privește pajiștile diversificate din punct de vedere biologic; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că există mai multe beneficii conexe asociate reîmpăduririi și împăduririi, cum ar fi filtrarea apei, o mai mare disponibilitate a apei, atenuarea secetei, controlul inundațiilor, evitarea sedimentării, crearea de habitate sălbatice, creșterea faunei din sol, precum și îmbunătățirea fertilității solului și a filtrării aerului; salută foaia de parcurs privind reîmpădurirea și împădurirea pentru plantarea a cel puțin trei miliarde de arbori suplimentari în UE până în 2030; subliniază că astfel de inițiative trebuie puse în aplicare în conformitate cu principii ecologice clare și trebuie să fie pe deplin compatibile cu obiectivul privind biodiversitatea, acordând prioritate refacerii ecosistemelor forestiere; reamintește că plantarea de arbori depinde de sprijinul părților interesate de la nivel local și de planificarea regională; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită plantării de arbori adecvați în zonele cu terenuri degradate și în cele afectate de deșertificare și reiterează importanța de a proteja pădurile primare și seculare; evidențiază că sporirea suprafeței de terenuri împădurite poate contribui în mod eficient la combaterea schimbărilor climatice și la regenerarea naturală a unor sisteme forestiere degradate, având ca efect, pe termen mediu și lung, dezvoltarea economică și socială și generarea de noi locuri de muncă; invită Comisia să includă în principiile sale de adiționalitate arborii plantați în cadrul noilor programe ecologice ale politicii agricole comune (PAC) și angajamentele în materie de mediu, climă și alte angajamente în materie de gestionare, precum și cele din cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență, întrucât atât noua PAC, cât și Mecanismul de redresare și reziliență vor fi puse în aplicare după adoptarea Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030; subliniază că, întrucât terenurile reprezintă o resursă finită, ar trebui să se acorde prioritate plantării de copaci în pădurile existente, pe terenurile marginale și în zonele urbane, evitându-se conversia terenurilor agricole productive, în special în noile circumstanțe geopolitice, precum și conversia pășunilor și a pajiștilor naturale, deoarece nu conduce la schimbări semnificative în carbonul organic din sol (36

Protecție, refacere, reîmpădurire, împădurire și gestionare durabilă

Protecție, refacere, reîmpădurire, împădurire și gestionare durabilă

| 25. | subliniază rolul plurivalent al pădurilor și importanța unor ecosisteme forestiere sănătoase, reziliente din punct de vedere ecologic, care să ofere societății o multitudine de servicii, cum ar fi conservarea biodiversității și furnizarea de materii prime regenerabile, contribuind la crearea de locuri de muncă și la stimularea creșterii economice în zonele rurale; subliniază că politicile care îmbunătățesc protecția și refacerea biodiversității vor contribui la combaterea schimbărilor climatice; solicită o gestionare durabilă a pădurilor la punerea în aplicare a obiectivelor climatice, aceasta fiind esențială pentru reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor, și insistă că păstrarea biodiversității și protecția și conservarea habitatelor ar trebui să fie incluse în gestionarea durabilă a pădurilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul plurivalent al pădurilor și importanța unor ecosisteme forestiere sănătoase, reziliente din punct de vedere ecologic, care să ofere societății o multitudine de servicii, cum ar fi conservarea biodiversității și furnizarea de materii prime regenerabile, contribuind la crearea de locuri de muncă și la stimularea creșterii economice în zonele rurale; subliniază că politicile care îmbunătățesc protecția și refacerea biodiversității vor contribui la combaterea schimbărilor climatice; solicită o gestionare durabilă a pădurilor la punerea în aplicare a obiectivelor climatice, aceasta fiind esențială pentru reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor, și insistă că păstrarea biodiversității și protecția și conservarea habitatelor ar trebui să fie incluse în gestionarea durabilă a pădurilor;

| 26. | subliniază că este important ca UE să promoveze păstrarea, conservarea și refacerea ecosistemelor forestiere, ținând seama de viitoarea legislație a UE privind refacerea naturii și îmbunătățind reziliența acestora, sprijinind totodată dezvoltarea unui sector forestier viabil din punct de vedere economic și dinamic, precum și a comunităților locale; solicită o viziune pe termen lung de protejare și refacere a pădurilor din Europa; |
| --- | --- |

26.

subliniază că este important ca UE să promoveze păstrarea, conservarea și refacerea ecosistemelor forestiere, ținând seama de viitoarea legislație a UE privind refacerea naturii și îmbunătățind reziliența acestora, sprijinind totodată dezvoltarea unui sector forestier viabil din punct de vedere economic și dinamic, precum și a comunităților locale; solicită o viziune pe termen lung de protejare și refacere a pădurilor din Europa;

| 27. | ia act de anunțul Comisiei privind elaborarea unor indicatori și valori-prag suplimentare pentru gestionarea durabilă a pădurilor, a căror implementare la nivel național și regional de către statele membre continuă să se facă pe bază voluntară; consideră că acești indicatori și aceste valori-prag ar trebui să ne ajute să înțelegem dacă o pădure este gestionată în mod sustenabil sau nu, la nivel de arboret sau cel puțin la nivelul peisajelor, și să stabilim care eforturi de refacere au avut succes; invită Comisia să elaboreze indicatori și valori-prag bazate pe dovezi pentru a completa cadrul de gestionare durabilă a pădurilor, în special în ceea ce privește elaborarea unor criterii clare privind sănătatea ecosistemelor, biodiversitatea și schimbările climatice, cu scopul de a le transforma într-un instrument eficient de îmbunătățire a sustenabilității pădurilor din UE și de a se asigura că gestionarea pădurilor contribuie la obiectivele UE în materie de climă și biodiversitate; consideră că acești indicatori și aceste valori-prag suplimentare constituie instrumente esențiale de protejare și refacere a biodiversității, precum și de atenuare a schimbărilor climatice și adaptare în sectorul forestier; subliniază că, în cadrul procesului paneuropean Forest Europe, a fost convenită o definiție a gestionării durabile a pădurilor și aceasta a fost inclusă în legislația națională și în sistemele voluntare, de exemplu în cele de certificare forestieră, din statele membre; prin urmare, subliniază necesitatea de a asigura coerența dintre activitatea Comisiei și activitatea Forest Europe și a FAO, de a evita orice suprapunere a eforturilor sau creșterea disproporționată a sarcinii administrative, precum și de a colabora cu autoritățile competente naționale și regionale, cu administratorii de păduri publici și privați și cu proprietarii de păduri, dar și cu alte părți interesate relevante, pentru a asigura că indicatorii și intervalele de valori pot fi aplicate la nivel local și regional, în condiții biogeografice specifice; subliniază că Forest Europe a început să lucreze la revizuirea definiției gestionării durabile a pădurilor și a instrumentelor acesteia; invită statele membre să își continue eforturile pentru a pune în aplicare în mod corespunzător legislația și strategiile naționale referitoare la gestionarea durabilă a pădurilor și să le adapteze la circumstanțele lor naționale, regionale și locale; invită statele membre să transpună și să pună în aplicare în mod corespunzător legislația UE și obiectivele obligatorii privind pădurile și invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare și respectarea directivelor privind păsările și habitatele, inclusiv Natura 2000; |
| --- | --- |

27.

ia act de anunțul Comisiei privind elaborarea unor indicatori și valori-prag suplimentare pentru gestionarea durabilă a pădurilor, a căror implementare la nivel național și regional de către statele membre continuă să se facă pe bază voluntară; consideră că acești indicatori și aceste valori-prag ar trebui să ne ajute să înțelegem dacă o pădure este gestionată în mod sustenabil sau nu, la nivel de arboret sau cel puțin la nivelul peisajelor, și să stabilim care eforturi de refacere au avut succes; invită Comisia să elaboreze indicatori și valori-prag bazate pe dovezi pentru a completa cadrul de gestionare durabilă a pădurilor, în special în ceea ce privește elaborarea unor criterii clare privind sănătatea ecosistemelor, biodiversitatea și schimbările climatice, cu scopul de a le transforma într-un instrument eficient de îmbunătățire a sustenabilității pădurilor din UE și de a se asigura că gestionarea pădurilor contribuie la obiectivele UE în materie de climă și biodiversitate; consideră că acești indicatori și aceste valori-prag suplimentare constituie instrumente esențiale de protejare și refacere a biodiversității, precum și de atenuare a schimbărilor climatice și adaptare în sectorul forestier; subliniază că, în cadrul procesului paneuropean Forest Europe, a fost convenită o definiție a gestionării durabile a pădurilor și aceasta a fost inclusă în legislația națională și în sistemele voluntare, de exemplu în cele de certificare forestieră, din statele membre; prin urmare, subliniază necesitatea de a asigura coerența dintre activitatea Comisiei și activitatea Forest Europe și a FAO, de a evita orice suprapunere a eforturilor sau creșterea disproporționată a sarcinii administrative, precum și de a colabora cu autoritățile competente naționale și regionale, cu administratorii de păduri publici și privați și cu proprietarii de păduri, dar și cu alte părți interesate relevante, pentru a asigura că indicatorii și intervalele de valori pot fi aplicate la nivel local și regional, în condiții biogeografice specifice; subliniază că Forest Europe a început să lucreze la revizuirea definiției gestionării durabile a pădurilor și a instrumentelor acesteia; invită statele membre să își continue eforturile pentru a pune în aplicare în mod corespunzător legislația și strategiile naționale referitoare la gestionarea durabilă a pădurilor și să le adapteze la circumstanțele lor naționale, regionale și locale; invită statele membre să transpună și să pună în aplicare în mod corespunzător legislația UE și obiectivele obligatorii privind pădurile și invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare și respectarea directivelor privind păsările și habitatele, inclusiv Natura 2000;

| 28. | evidențiază că presiunea exercitată asupra pădurilor de dăunători, boli și paraziți, dezastre naturale, un echilibru modificat al apei, creșterea temperaturilor medii și alte perturbări este intensificată din ce în ce mai mult de schimbările climatice și că întărirea capacității de adaptare și a rezilienței ecosistemelor forestiere printr-o gestionare activă sustenabilă este o chestiune urgentă; ia act de impactul economic al acestor perturbări asupra sectorului forestier în ansamblu; ia act de faptul că utilizarea pe scară mai largă a practicilor de gestionare și a tehnologiilor inovatoare durabile în refacerea pădurilor, împădurire și reîmpădurire poate contribui la consolidarea rezilienței și la sporirea biodiversității; invită Comisia să colecteze și să difuzeze cunoștințe în rândul statelor membre cu privire la modul de adaptare a pădurilor la schimbările climatice actuale și preconizate, în conformitate cu noua strategie de adaptare a UE și cu strategia în domeniul biodiversității; ia act de faptul că gestionarea durabilă a pădurilor, ca concept dinamic, constă într-o gamă largă de acțiuni și practici de adaptare, dintre care multe pot avea un rol esențial în potențialul pădurilor de atenuare a schimbărilor climatice, și oferă măsuri pentru introducerea unor specii europene și a unor proveniențe mai bine adaptate, întărirea contribuției pădurilor la ciclul apei, tăierea sanitară pentru a limita dăunătorii, agenții patogeni și speciile invazive, prevenirea incendiilor forestiere și menținerea funcțiilor de protecție, printre altele, susținând, în același timp, rolurile multifuncționale ale pădurilor; evidențiază că pentru a cultiva păduri mai mari, reziliente și diversificate este nevoie de acces la resurse genetice; subliniază importanța sprijinirii bazinelor genetice naționale de răsaduri pentru a oferi inițiativelor locale și regionale de reîmpădurire și împădurire un număr suficient de specii indigene de arbori; subliniază rolul important al regenerării naturale pentru viitorul pădurilor, deoarece poate favoriza dezvoltarea nestânjenită a rădăcinilor, o mai bună vitalitate și stabilitate ale arborilor și costuri mai reduse de plantare, remarcând totodată că regenerarea naturală nu este întotdeauna posibilă din cauza condițiilor specifice din păduri; subliniază că diversitatea pădurilor și a condițiilor climatice din UE impun practici diferențiate de gestionare durabilă a pădurilor, care ar trebui să fie apoi dezvoltate la nivel național, regional și local, pornind de la o bază comună solidă; |
| --- | --- |

28.

evidențiază că presiunea exercitată asupra pădurilor de dăunători, boli și paraziți, dezastre naturale, un echilibru modificat al apei, creșterea temperaturilor medii și alte perturbări este intensificată din ce în ce mai mult de schimbările climatice și că întărirea capacității de adaptare și a rezilienței ecosistemelor forestiere printr-o gestionare activă sustenabilă este o chestiune urgentă; ia act de impactul economic al acestor perturbări asupra sectorului forestier în ansamblu; ia act de faptul că utilizarea pe scară mai largă a practicilor de gestionare și a tehnologiilor inovatoare durabile în refacerea pădurilor, împădurire și reîmpădurire poate contribui la consolidarea rezilienței și la sporirea biodiversității; invită Comisia să colecteze și să difuzeze cunoștințe în rândul statelor membre cu privire la modul de adaptare a pădurilor la schimbările climatice actuale și preconizate, în conformitate cu noua strategie de adaptare a UE și cu strategia în domeniul biodiversității; ia act de faptul că gestionarea durabilă a pădurilor, ca concept dinamic, constă într-o gamă largă de acțiuni și practici de adaptare, dintre care multe pot avea un rol esențial în potențialul pădurilor de atenuare a schimbărilor climatice, și oferă măsuri pentru introducerea unor specii europene și a unor proveniențe mai bine adaptate, întărirea contribuției pădurilor la ciclul apei, tăierea sanitară pentru a limita dăunătorii, agenții patogeni și speciile invazive, prevenirea incendiilor forestiere și menținerea funcțiilor de protecție, printre altele, susținând, în același timp, rolurile multifuncționale ale pădurilor; evidențiază că pentru a cultiva păduri mai mari, reziliente și diversificate este nevoie de acces la resurse genetice; subliniază importanța sprijinirii bazinelor genetice naționale de răsaduri pentru a oferi inițiativelor locale și regionale de reîmpădurire și împădurire un număr suficient de specii indigene de arbori; subliniază rolul important al regenerării naturale pentru viitorul pădurilor, deoarece poate favoriza dezvoltarea nestânjenită a rădăcinilor, o mai bună vitalitate și stabilitate ale arborilor și costuri mai reduse de plantare, remarcând totodată că regenerarea naturală nu este întotdeauna posibilă din cauza condițiilor specifice din păduri; subliniază că diversitatea pădurilor și a condițiilor climatice din UE impun practici diferențiate de gestionare durabilă a pădurilor, care ar trebui să fie apoi dezvoltate la nivel național, regional și local, pornind de la o bază comună solidă;

| 29. | constată cu mare îngrijorare că incendiile forestiere la scară largă și mai intense devin o provocare din ce în ce mai mare în întreaga Uniune Europeană și, în special, că perioada incendiilor din 2021 din UE a fost fără precedent, întrucât aproximativ 0,5 milioane de hectare au fost distruse de incendii, mai ales în regiunile Europei care se confruntă cu cele mai mari creșteri ale temperaturii medii, cum ar fi Mediterana; subliniază că incendiile de mari proporții cresc în intensitate și frecvență la nivel mondial; reamintește că un peisaj divers, cu păduri diverse, oferă un paravan sau o barieră naturală mai mare împotriva incendiilor forestiere de mare amploare și necontrolabile; subliniază că refacerea pădurilor diversificate ar ajuta la prevenirea și controlarea incendiilor; subliniază necesitatea de a dispune de mai multe resurse pentru o gestionare a incendiilor bazată pe date științifice și pentru dezvoltarea acesteia, dar și de sprijin pentru consolidarea capacităților prin intermediul serviciilor de consiliere, cu scopul de a combate efectele schimbărilor climatice în păduri; invită Comisia și statele membre să promoveze și să utilizeze mai bine conceptul de gestionare integrată a incendiilor și observă că acest lucru ar putea necesita o mai bună capacitate de reglementare în statele membre, consolidarea serviciilor publice, precum și sprijin specific și o cooperare sporită pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre; subliniază importanța dezvoltării în continuare și a utilizării depline a mecanismului de protecție civilă al UE în ceea ce privește incendiile forestiere și alte dezastre naturale; invită Comisia să colecteze și să difuzeze cunoștințe în rândul statelor membre cu privire la modul de adaptare a pădurilor la schimbările climatice actuale și preconizate, în conformitate cu noua strategie de adaptare a UE; invită Comisia să creeze evaluări ale riscurilor de incendii forestiere și hărți, pe baza unor produse Copernicus îmbunătățite, a inteligenței artificiale și a altor date obținute prin teledetecție, pentru a sprijini acțiunile preventive; |
| --- | --- |

29.

constată cu mare îngrijorare că incendiile forestiere la scară largă și mai intense devin o provocare din ce în ce mai mare în întreaga Uniune Europeană și, în special, că perioada incendiilor din 2021 din UE a fost fără precedent, întrucât aproximativ 0,5 milioane de hectare au fost distruse de incendii, mai ales în regiunile Europei care se confruntă cu cele mai mari creșteri ale temperaturii medii, cum ar fi Mediterana; subliniază că incendiile de mari proporții cresc în intensitate și frecvență la nivel mondial; reamintește că un peisaj divers, cu păduri diverse, oferă un paravan sau o barieră naturală mai mare împotriva incendiilor forestiere de mare amploare și necontrolabile; subliniază că refacerea pădurilor diversificate ar ajuta la prevenirea și controlarea incendiilor; subliniază necesitatea de a dispune de mai multe resurse pentru o gestionare a incendiilor bazată pe date științifice și pentru dezvoltarea acesteia, dar și de sprijin pentru consolidarea capacităților prin intermediul serviciilor de consiliere, cu scopul de a combate efectele schimbărilor climatice în păduri; invită Comisia și statele membre să promoveze și să utilizeze mai bine conceptul de gestionare integrată a incendiilor și observă că acest lucru ar putea necesita o mai bună capacitate de reglementare în statele membre, consolidarea serviciilor publice, precum și sprijin specific și o cooperare sporită pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre; subliniază importanța dezvoltării în continuare și a utilizării depline a mecanismului de protecție civilă al UE în ceea ce privește incendiile forestiere și alte dezastre naturale; invită Comisia să colecteze și să difuzeze cunoștințe în rândul statelor membre cu privire la modul de adaptare a pădurilor la schimbările climatice actuale și preconizate, în conformitate cu noua strategie de adaptare a UE; invită Comisia să creeze evaluări ale riscurilor de incendii forestiere și hărți, pe baza unor produse Copernicus îmbunătățite, a inteligenței artificiale și a altor date obținute prin teledetecție, pentru a sprijini acțiunile preventive;

| 30. | subliniază că niveluri diferite de protecție fac parte din setul de instrumente pentru gestionarea durabilă a pădurilor; subliniază că, în multe cazuri, chiar și protecția pădurilor mai necesită anumite forme de intervenție, de exemplu pentru a aborda pericolele naturale sau nevoile de adaptare; constată că pădurile de vârste diferite, cu mai multe specii, care au o acoperire continuă sunt mai reziliente la impactul schimbărilor climatice, cum ar fi incendiile, secetele și fenomenele meteorologice nespecifice sezonului respectiv, inclusiv ca parte a gestionării durabile a pădurilor, și, ca atare, sunt o investiție importantă pentru viitor; insistă asupra faptului că monoculturile, care sunt mai puțin reziliente la dăunători și boli, precum și la secetă, vânt, furtuni și incendii, nu ar trebui să fie sprijinite din fondurile UE; |
| --- | --- |

30.

subliniază că niveluri diferite de protecție fac parte din setul de instrumente pentru gestionarea durabilă a pădurilor; subliniază că, în multe cazuri, chiar și protecția pădurilor mai necesită anumite forme de intervenție, de exemplu pentru a aborda pericolele naturale sau nevoile de adaptare; constată că pădurile de vârste diferite, cu mai multe specii, care au o acoperire continuă sunt mai reziliente la impactul schimbărilor climatice, cum ar fi incendiile, secetele și fenomenele meteorologice nespecifice sezonului respectiv, inclusiv ca parte a gestionării durabile a pădurilor, și, ca atare, sunt o investiție importantă pentru viitor; insistă asupra faptului că monoculturile, care sunt mai puțin reziliente la dăunători și boli, precum și la secetă, vânt, furtuni și incendii, nu ar trebui să fie sprijinite din fondurile UE;

| 31. | recunoaște că nu toate practicile de gestionare contribuie la sechestrarea carbonului în păduri, dar subliniază că practicile și practicienii se pot adapta și moderniza pentru a echilibra cel mai bine compromisurile, a-și optimiza abordarea în vederea atingerii unor obiective multiple și a crea sinergii cu obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și cu multele alte funcții ale pădurilor; subliniază, în acest context, că trebuie să se aibă în vedere compromisuri și sinergii între cererea de lemn și așteptările că pădurile vor acționa ca absorbanți de carbon și vor fi habitate pentru floră și faună; invită în acest context Comisia și serviciile sale să lucreze strategic pentru a asigura coerența în orice activitate legată de silvicultură și pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; subliniază că anumite practici de gestionare, în special scoaterea temporară, pe bază voluntară, a terenurilor din circuitul agricol, pot contribui la refacerea pădurilor și pot avea un impact pozitiv asupra sechestrării carbonului, a biodiversității și a stării ecologice; ia act de faptul că pădurile pot avea niveluri ale biodiversității și capacități de sechestrare și stocare a carbonului foarte diferite, în funcție de administrare, de echipamentele folosite, de intensitatea și de frecvența tăierilor, de starea solului, de gradul de infestare cu paraziți și de gravitatea bolilor, vârsta arboretelor etc.; pune în evidență că unele păduri eliberează în prezent mai mult dioxid de carbon decât absorb; remarcă faptul că pădurile nu ar trebui considerate exclusiv ca absorbanți de CO2 și ca o soluție la faptul că alte sectoare nu își reduc emisiile; |
| --- | --- |

31.

recunoaște că nu toate practicile de gestionare contribuie la sechestrarea carbonului în păduri, dar subliniază că practicile și practicienii se pot adapta și moderniza pentru a echilibra cel mai bine compromisurile, a-și optimiza abordarea în vederea atingerii unor obiective multiple și a crea sinergii cu obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și cu multele alte funcții ale pădurilor; subliniază, în acest context, că trebuie să se aibă în vedere compromisuri și sinergii între cererea de lemn și așteptările că pădurile vor acționa ca absorbanți de carbon și vor fi habitate pentru floră și faună; invită în acest context Comisia și serviciile sale să lucreze strategic pentru a asigura coerența în orice activitate legată de silvicultură și pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; subliniază că anumite practici de gestionare, în special scoaterea temporară, pe bază voluntară, a terenurilor din circuitul agricol, pot contribui la refacerea pădurilor și pot avea un impact pozitiv asupra sechestrării carbonului, a biodiversității și a stării ecologice; ia act de faptul că pădurile pot avea niveluri ale biodiversității și capacități de sechestrare și stocare a carbonului foarte diferite, în funcție de administrare, de echipamentele folosite, de intensitatea și de frecvența tăierilor, de starea solului, de gradul de infestare cu paraziți și de gravitatea bolilor, vârsta arboretelor etc.; pune în evidență că unele păduri eliberează în prezent mai mult dioxid de carbon decât absorb; remarcă faptul că pădurile nu ar trebui considerate exclusiv ca absorbanți de CO2

| 32. | salută cooperarea susținută dintre Comisie și statele membre privind orientările voluntare pentru o silvicultură „mai aproape de natură” ale Grupului de lucru pentru păduri și natură; consideră că, pentru a asigura valoare adăugată, orientările privind acest concept ar trebui să respecte pe deplin principiul subsidiarității și ar trebui să includă o gamă largă de instrumente și practici durabile de gestionare a pădurilor orientate spre rezultate, fundamentate științific, ținând seama în special de nevoile de la nivel local și regional, cu scopul de a le oferi administratorilor și proprietarilor de păduri instrumentele și stimulentele financiare relevante pentru a îmbunătăți legăturile și cooperarea astfel încât protecția biodiversității să fie mai bine integrată în practici de gestionare îmbunătățite care, în același timp, vizează furnizarea altor servicii și produse ecosistemice, așa cum a demonstrat rețeaua Integrate; evidențiază că pădurile din Uniune au caracteristici foarte diferite și, prin urmare, este nevoie de politici și metode de gestiune diferite, pornind de la o bază comună solidă; |
| --- | --- |

32.

salută cooperarea susținută dintre Comisie și statele membre privind orientările voluntare pentru o silvicultură „mai aproape de natură” ale Grupului de lucru pentru păduri și natură; consideră că, pentru a asigura valoare adăugată, orientările privind acest concept ar trebui să respecte pe deplin principiul subsidiarității și ar trebui să includă o gamă largă de instrumente și practici durabile de gestionare a pădurilor orientate spre rezultate, fundamentate științific, ținând seama în special de nevoile de la nivel local și regional, cu scopul de a le oferi administratorilor și proprietarilor de păduri instrumentele și stimulentele financiare relevante pentru a îmbunătăți legăturile și cooperarea astfel încât protecția biodiversității să fie mai bine integrată în practici de gestionare îmbunătățite care, în același timp, vizează furnizarea altor servicii și produse ecosistemice, așa cum a demonstrat rețeaua Integrate; evidențiază că pădurile din Uniune au caracteristici foarte diferite și, prin urmare, este nevoie de politici și metode de gestiune diferite, pornind de la o bază comună solidă;

| 33. | scoate în evidență importanța pădurilor primare și seculare, care conțin o biodiversitate bogată și oferă o mare varietate de microhabitate esențiale pentru susținerea unor niveluri ridicate de biodiversitate, și rolul lor esențial pentru protejarea biodiversității, sechestrarea și stocarea carbonului și alimentarea cu apă dulce; solicită din nou ca toate pădurile seculare și primare rămase să fie strict protejate, în conformitate cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030; insistă că trebuie asigurată, de asemenea, protecția zonelor-tampon adiacente pădurilor primare și seculare, pentru a sprijini dezvoltarea de proprietăți forestiere seculare; subliniază că extinderea protecției adecvate la zonele-tampon va îmbunătăți conectivitatea habitatelor cu valoare ecologică ridicată, ceea ce va contribui în mod semnificativ la conservare și la atenuarea efectelor negative ale fragmentării; recunoaște că aproape toate pădurile primare au fost pierdute și își exprimă îngrijorarea cu privire la exploatarea forestieră ilegală în unele state membre din UE; ia act de diferitele definiții ale pădurilor primare și seculare stabilite la nivel internațional și subliniază că, înainte de orice alte eforturi de desemnare, statele membre, proprietarii și administratorii de păduri și alte părți interesate trebuie să ajungă de comun acord la un set de definiții a ceea ce constituie păduri primare și seculare, pornind de la definițiile existente; regretă că orientările privind definirea pădurilor seculare și primare nu au fost adoptate de Comisie în 2021, astfel cum se indică în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, însă salută lucrările în curs ale Grupului de lucru pentru păduri și natură în legătură cu aceste definiții; subliniază necesitatea de a lua în considerare un set divers și cuprinzător de atribute, de a asigura flexibilitate pentru a ține seama de condițiile specifice ale unor regiuni biogeografice și tipuri de păduri și de a face o distincție clară între pădurile seculare și arboretele mai vechi gestionate prin rotație îndelungată; subliniază că aceste definiții trebuie să fie convenite de urgență, trebuie să se bazeze pe principii ecologice și trebuie să țină cont de diversitatea pădurilor europene, a proprietarilor, a tradițiilor de gestionare, a tipurilor de natură și a zonelor climatice în schimbare, dar și să evite cerințe disproporționate de gestionare în cazul pădurilor și al zonelor împădurite adiacente și să permită măsuri de gestionare legate de aspecte precum prevenirea dezastrelor; atrage atenția asupra rolului stimulentelor financiare în dezvoltarea voluntară, în viitor, a anumitor păduri seculare pe terenuri scoase temporar din circuitul agricol; subliniază că pădurile primare și seculare sunt distribuite inegal în UE, 90 % dintre ele fiind situate în doar patru state membre (37); |
| --- | --- |

33.

scoate în evidență importanța pădurilor primare și seculare, care conțin o biodiversitate bogată și oferă o mare varietate de microhabitate esențiale pentru susținerea unor niveluri ridicate de biodiversitate, și rolul lor esențial pentru protejarea biodiversității, sechestrarea și stocarea carbonului și alimentarea cu apă dulce; solicită din nou ca toate pădurile seculare și primare rămase să fie strict protejate, în conformitate cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030; insistă că trebuie asigurată, de asemenea, protecția zonelor-tampon adiacente pădurilor primare și seculare, pentru a sprijini dezvoltarea de proprietăți forestiere seculare; subliniază că extinderea protecției adecvate la zonele-tampon va îmbunătăți conectivitatea habitatelor cu valoare ecologică ridicată, ceea ce va contribui în mod semnificativ la conservare și la atenuarea efectelor negative ale fragmentării; recunoaște că aproape toate pădurile primare au fost pierdute și își exprimă îngrijorarea cu privire la exploatarea forestieră ilegală în unele state membre din UE; ia act de diferitele definiții ale pădurilor primare și seculare stabilite la nivel internațional și subliniază că, înainte de orice alte eforturi de desemnare, statele membre, proprietarii și administratorii de păduri și alte părți interesate trebuie să ajungă de comun acord la un set de definiții a ceea ce constituie păduri primare și seculare, pornind de la definițiile existente; regretă că orientările privind definirea pădurilor seculare și primare nu au fost adoptate de Comisie în 2021, astfel cum se indică în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, însă salută lucrările în curs ale Grupului de lucru pentru păduri și natură în legătură cu aceste definiții; subliniază necesitatea de a lua în considerare un set divers și cuprinzător de atribute, de a asigura flexibilitate pentru a ține seama de condițiile specifice ale unor regiuni biogeografice și tipuri de păduri și de a face o distincție clară între pădurile seculare și arboretele mai vechi gestionate prin rotație îndelungată; subliniază că aceste definiții trebuie să fie convenite de urgență, trebuie să se bazeze pe principii ecologice și trebuie să țină cont de diversitatea pădurilor europene, a proprietarilor, a tradițiilor de gestionare, a tipurilor de natură și a zonelor climatice în schimbare, dar și să evite cerințe disproporționate de gestionare în cazul pădurilor și al zonelor împădurite adiacente și să permită măsuri de gestionare legate de aspecte precum prevenirea dezastrelor; atrage atenția asupra rolului stimulentelor financiare în dezvoltarea voluntară, în viitor, a anumitor păduri seculare pe terenuri scoase temporar din circuitul agricol; subliniază că pădurile primare și seculare sunt distribuite inegal în UE, 90 % dintre ele fiind situate în doar patru state membre (37

| 34. | salută faptul că orientările Comisiei privind noile zone protejate recunosc necesitatea anumitor activități în curs, de exemplu gestionarea ungulatelor prin vânătoare pentru a proteja o gamă largă de tipuri de habitate forestiere; |
| --- | --- |

34.

salută faptul că orientările Comisiei privind noile zone protejate recunosc necesitatea anumitor activități în curs, de exemplu gestionarea ungulatelor prin vânătoare pentru a proteja o gamă largă de tipuri de habitate forestiere;

| 35. | reamintește deficitul semnificativ în ceea ce privește cartografierea pădurilor primare și seculare și evidențiază necesitatea urgentă de a finaliza cadrul pentru a asigura o cartografiere cuprinzătoare și armonizată, bazată pe definiții și criterii operaționale clare; invită Comisia să recunoască activitatea desfășurată până în prezent pentru a identifica, cartografia și evalua aceste păduri în unele state membre și pentru a încuraja schimbul de bune practici și de cunoștințe; face din nou apel la Comisie și la statele membre să armonizeze datele existente, să completeze informațiile lacunare referitoare la amplasarea pădurilor primare și seculare și să creeze o bază de date cu toate siturile care ar putea întruni criteriile necesare pentru a fi considerate păduri primare și seculare; în acest context, invită Comisia și statele membre să creeze o bază de date transparentă și ușor de accesat cu toate siturile potențiale care îndeplinesc criteriile pentru a fi clasificate drept păduri seculare și primare; |
| --- | --- |

35.

reamintește deficitul semnificativ în ceea ce privește cartografierea pădurilor primare și seculare și evidențiază necesitatea urgentă de a finaliza cadrul pentru a asigura o cartografiere cuprinzătoare și armonizată, bazată pe definiții și criterii operaționale clare; invită Comisia să recunoască activitatea desfășurată până în prezent pentru a identifica, cartografia și evalua aceste păduri în unele state membre și pentru a încuraja schimbul de bune practici și de cunoștințe; face din nou apel la Comisie și la statele membre să armonizeze datele existente, să completeze informațiile lacunare referitoare la amplasarea pădurilor primare și seculare și să creeze o bază de date cu toate siturile care ar putea întruni criteriile necesare pentru a fi considerate păduri primare și seculare; în acest context, invită Comisia și statele membre să creeze o bază de date transparentă și ușor de accesat cu toate siturile potențiale care îndeplinesc criteriile pentru a fi clasificate drept păduri seculare și primare;

| 36. | ia act de activitatea Comisiei de elaborare a unor orientări privind împădurirea și reîmpădurirea favorabilă biodiversității; subliniază că ar trebui să se pună accentul mai ales pe acele state membre în care împădurirea este redusă și, atunci când este cazul și nu se periclitează obiectivele în materie de biodiversitate, pe terenurile marginale și alte terenuri care nu sunt adecvate pentru producția de alimente, situate în apropierea zonelor urbane și periurbane, precum și în zone montane, și pe sprijinirea dezvoltării unor păduri reziliente, mixte și sănătoase; subliniază că definițiile și orientările privind împădurirea favorabilă biodiversității trebuie să se bazeze pe date științifice, să țină cont de diversitatea pădurilor europene, a tipurilor de proprietate, a tradițiilor de gestionare și a tipurilor de natură, precum și de zonele climatice în schimbare, și să fie stabilite în strânsă cooperare cu statele membre și cu părțile interesate relevante; insistă, de asemenea, că pentru împădurire nu ar trebui asanate zone umede sau turbării neasanate, iar în cazul terenurilor asanate de-a lungul timpului, nu ar trebui să se permită asanarea în continuare sau suplimentară; subliniază, în plus, atenția deosebită care trebuie acordată pentru a evita eroziunea în pădurile situate în zonele montane; |
| --- | --- |

36.

ia act de activitatea Comisiei de elaborare a unor orientări privind împădurirea și reîmpădurirea favorabilă biodiversității; subliniază că ar trebui să se pună accentul mai ales pe acele state membre în care împădurirea este redusă și, atunci când este cazul și nu se periclitează obiectivele în materie de biodiversitate, pe terenurile marginale și alte terenuri care nu sunt adecvate pentru producția de alimente, situate în apropierea zonelor urbane și periurbane, precum și în zone montane, și pe sprijinirea dezvoltării unor păduri reziliente, mixte și sănătoase; subliniază că definițiile și orientările privind împădurirea favorabilă biodiversității trebuie să se bazeze pe date științifice, să țină cont de diversitatea pădurilor europene, a tipurilor de proprietate, a tradițiilor de gestionare și a tipurilor de natură, precum și de zonele climatice în schimbare, și să fie stabilite în strânsă cooperare cu statele membre și cu părțile interesate relevante; insistă, de asemenea, că pentru împădurire nu ar trebui asanate zone umede sau turbării neasanate, iar în cazul terenurilor asanate de-a lungul timpului, nu ar trebui să se permită asanarea în continuare sau suplimentară; subliniază, în plus, atenția deosebită care trebuie acordată pentru a evita eroziunea în pădurile situate în zonele montane;

Crearea condițiilor care să permită pădurilor și administratorilor de păduri să contribuie la realizarea mai multor obiective

Crearea condițiilor care să permită pădurilor și administratorilor de păduri să contribuie la realizarea mai multor obiective

| 37. | ia act de faptul că PAC și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) sunt principalele surse de sprijin pentru măsurile din domeniul forestier, reprezentând 90 % din totalul finanțării UE în domeniul forestier; subliniază că în urma evaluării de către Comisie în 2017 a măsurilor forestiere s-a concluzionat că sprijinul pentru dezvoltarea rurală alocat pentru păduri a avut, în general, un efect pozitiv și ar putea contribui în mod semnificativ la obținerea de beneficii economice, de mediu și sociale (38); ia act de faptul că, între 2014 și 2020, statele membre au cheltuit doar 49 % din fondurile disponibile, că Comisia a identificat sarcina administrativă, atractivitatea insuficientă a primelor și lipsa serviciilor de consiliere ca motive ale ratei scăzute de utilizare și că acest lucru ar trebui luat în considerare la adaptarea noilor planuri strategice PAC; invită statele membre să elimine sarcina administrativă pentru a eficientiza utilizarea FEADR pentru măsuri în domeniul forestier; salută obiectivul Comisiei de a crește gradul de absorbție a fondurilor disponibile și subliniază necesitatea de a se asigura că finanțarea și subvențiile nu sprijină operațiuni care subminează furnizarea echilibrată a diferitelor servicii ecosistemice; subliniază necesitatea de a include măsuri care sunt concrete și suficient de atractive pentru a asigura asimilarea intervențiilor și a măsurilor care au scopul de a consolida gestionarea durabilă a pădurilor și rolul multifuncțional al pădurilor din UE în planurile strategice PAC, pentru a asigura că se acordă sprijin pentru inițiative legate de ecosistemele forestiere, în special pentru a reduce pierderea biodiversității în păduri, pentru a promova plantarea de specii de arbori native adecvate când acest lucru este propice pentru mediul specific, pentru a îmbunătăți gestionarea pădurilor și pentru a garanta că fondurile sunt utilizate în conformitate cu obiectivele de politică relevante; regretă faptul că Comisia nu urmărește cheltuielile din sectorul forestier în cadrul altor măsuri de dezvoltare rurală; subliniază că sprijinul pentru măsurile voluntare de conservare a naturii este în conformitate cu drepturile de proprietate și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că PAC și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) sunt principalele surse de sprijin pentru măsurile din domeniul forestier, reprezentând 90 % din totalul finanțării UE în domeniul forestier; subliniază că în urma evaluării de către Comisie în 2017 a măsurilor forestiere s-a concluzionat că sprijinul pentru dezvoltarea rurală alocat pentru păduri a avut, în general, un efect pozitiv și ar putea contribui în mod semnificativ la obținerea de beneficii economice, de mediu și sociale (38

| 38. | invită Comisia să găsească noi modalități de a face ca îmbinarea diferitelor fonduri să devină mai atractivă și mai ușor de pus în aplicare, reflectând și valorificând caracterul multifuncțional al pădurilor și al serviciilor ecosistemice forestiere, și să promoveze mai bine alte surse de finanțare ale UE, cum ar fi programul LIFE, Orizont Europa, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune și Mecanismul BEI de finanțare a capitalului natural; invită Comisia să evalueze consecvența diferitelor instrumente de finanțare din cadrul bugetului Uniunii și al instrumentului de redresare al UE, inclusiv a planurilor strategice naționale privind PAC, cu angajamentele și obiectivele prevăzute în Strategia UE pentru păduri și în Strategia UE privind biodiversitatea; invită Comisia să considere, de asemenea, eligibile în cadrul ajutorului pentru servicii de silvomediu și servicii climatice și conservarea pădurilor angajamentele legate de protecția și protecția strictă a pădurilor care decurg din Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și din Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030; invită Comisia să prelungească aceste angajamente pentru perioade mai mari de șapte ani, în special în cazul zonelor forestiere strict protejate; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să găsească noi modalități de a face ca îmbinarea diferitelor fonduri să devină mai atractivă și mai ușor de pus în aplicare, reflectând și valorificând caracterul multifuncțional al pădurilor și al serviciilor ecosistemice forestiere, și să promoveze mai bine alte surse de finanțare ale UE, cum ar fi programul LIFE, Orizont Europa, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune și Mecanismul BEI de finanțare a capitalului natural; invită Comisia să evalueze consecvența diferitelor instrumente de finanțare din cadrul bugetului Uniunii și al instrumentului de redresare al UE, inclusiv a planurilor strategice naționale privind PAC, cu angajamentele și obiectivele prevăzute în Strategia UE pentru păduri și în Strategia UE privind biodiversitatea; invită Comisia să considere, de asemenea, eligibile în cadrul ajutorului pentru servicii de silvomediu și servicii climatice și conservarea pădurilor angajamentele legate de protecția și protecția strictă a pădurilor care decurg din Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și din Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030; invită Comisia să prelungească aceste angajamente pentru perioade mai mari de șapte ani, în special în cazul zonelor forestiere strict protejate;

| 39. | subliniază că sectorul forestier funcționează în principal, chiar mai mult decât sectorul agricol, ca sector bazat pe piață fără o dependență distinctă de subvenții, remarcând în același timp că finanțarea PAC trebuie să rămână orientată în principal către producția alimentară și asigurarea securității alimentare în Uniune; subliniază că punerea unui accent mai puternic pe alte servicii ecosistemice nu ar trebui să ducă la o dependență disproporționată și sprijină Comisia și statele membre să continue dezvoltarea plăților voluntare bazate pe piață pentru sistemele de servicii ecosistemice, cum ar fi sechestrarea carbonului, promovarea biodiversității, protecția solului, gospodărirea apei, colectarea de date și monitorizarea; subliniază importanța aplicării principiului adiționalității și a conceperii programelor într-un mod care să recunoască pe deplin activitatea pionierilor și a altor participanți, motivând totodată o gamă largă de proprietari de păduri; subliniază, de asemenea, că cerințele specifice ale programelor trebuie să țină seama de marea varietate de păduri și de diversele provocări și oportunități asociate acestora; ia act de faptul că disponibilitatea unor date fiabile privind serviciile ecosistemice este esențială pentru orice schemă de plată; salută comunicarea Comisiei privind agricultura carbonului (39) care vizează să stimuleze noi modele de afaceri din surse publice și private recompensând practicile de gestionare axate pe creșterea sechestrării în biomasa vie și în soluri în conformitate cu principiile ecologice; subliniază necesitatea unor inițiative privind agricultura carbonului bazate pe o metodologie științifică solidă, inclusiv posibilitatea unor abordări de neintervenție în conformitate cu Strategia în domeniul biodiversității; subliniază, în lumina acestei inițiative, că o gestionare durabilă activă a pădurilor este poate contribui atât la creșterea stocurilor de carbon, cât și la creșterea pădurilor; subliniază că eliminarea dioxidului de carbon prin silvicultură ar trebui să se axeze pe stimularea proprietarilor și a administratorilor de păduri să investească într-o gestionare durabilă activă a pădurilor și protecția acestora, acolo unde este nevoie, promovând regenerarea și o creștere mai rapidă; salută planul Comisiei de a propune un cadru de reglementare obligatoriu la nivelul UE pentru certificarea eliminării carbonului până la sfârșitul anului 2022, cu scopul de a cuantifica, raporta și certifica în mod corect eforturile de eliminare a carbonului și pentru a evita riscul prezentării de date eronate și al dezinformării ecologice; |
| --- | --- |

39.

subliniază că sectorul forestier funcționează în principal, chiar mai mult decât sectorul agricol, ca sector bazat pe piață fără o dependență distinctă de subvenții, remarcând în același timp că finanțarea PAC trebuie să rămână orientată în principal către producția alimentară și asigurarea securității alimentare în Uniune; subliniază că punerea unui accent mai puternic pe alte servicii ecosistemice nu ar trebui să ducă la o dependență disproporționată și sprijină Comisia și statele membre să continue dezvoltarea plăților voluntare bazate pe piață pentru sistemele de servicii ecosistemice, cum ar fi sechestrarea carbonului, promovarea biodiversității, protecția solului, gospodărirea apei, colectarea de date și monitorizarea; subliniază importanța aplicării principiului adiționalității și a conceperii programelor într-un mod care să recunoască pe deplin activitatea pionierilor și a altor participanți, motivând totodată o gamă largă de proprietari de păduri; subliniază, de asemenea, că cerințele specifice ale programelor trebuie să țină seama de marea varietate de păduri și de diversele provocări și oportunități asociate acestora; ia act de faptul că disponibilitatea unor date fiabile privind serviciile ecosistemice este esențială pentru orice schemă de plată; salută comunicarea Comisiei privind agricultura carbonului (39

| 40. | recunoaște rolul important al sistemelor de certificare existente, bazate pe piață, și contribuția acestora la adoptarea în mai mare măsură a gestionării durabile a pădurilor; constată că majoritatea acestor sisteme s-au dovedit a fi instrumente credibile și eficace pentru a încuraja utilizarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor în întreaga Europă; salută controlul constant din partea instituțiilor UE, care ajută la îmbunătățirea continuă; salută anunțul făcut de Comisie cu privire la elaborarea unui sistem voluntar de certificare „mai aproape de natură”; invită Comisia să se asigure că aceste inițiative îmbunătățesc ecosistemele forestiere, protejează biodiversitatea și asigură valoare adăugată prin practici de gestionare a pădurilor care protejează natura; încurajează Comisia să coopereze cu sistemele de certificare existente și dovedite și să învețe de la ele și să sprijine eforturile de îmbunătățire a sistemelor existente, inclusiv în ceea ce privește transparența pentru consumatori și ținând seama de cererea din partea consumatorilor; este de opinie că, pentru a crea valoare adăugată, certificarea voluntară „mai aproape de natură” trebuie să se bazeze pe un cadru obligatoriu clar și trebuie să ofere proprietarilor de păduri un supliment de preț adecvat pentru furnizarea de servicii ecosistemice, de exemplu prin introducerea unei etichete de calitate a UE cu orientări adaptate la nivel local privind silvicultura apropiată de natură, cu scopul de a promova practicile de gestionare cele mai favorabile biodiversității; invită Comisia ca, după încheierea lucrărilor privind definiția conceptului „mai aproape de natură”, să evalueze atât valoarea adăugată, cât și costurile pentru proprietarii de păduri ale unui astfel de sistem de certificare; ia act de faptul că certificarea voluntară este doar unul dintre pașii necesari pentru dezvoltarea unei gestionări mai durabile a pădurilor în UE; |
| --- | --- |

40.

recunoaște rolul important al sistemelor de certificare existente, bazate pe piață, și contribuția acestora la adoptarea în mai mare măsură a gestionării durabile a pădurilor; constată că majoritatea acestor sisteme s-au dovedit a fi instrumente credibile și eficace pentru a încuraja utilizarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor în întreaga Europă; salută controlul constant din partea instituțiilor UE, care ajută la îmbunătățirea continuă; salută anunțul făcut de Comisie cu privire la elaborarea unui sistem voluntar de certificare „mai aproape de natură”; invită Comisia să se asigure că aceste inițiative îmbunătățesc ecosistemele forestiere, protejează biodiversitatea și asigură valoare adăugată prin practici de gestionare a pădurilor care protejează natura; încurajează Comisia să coopereze cu sistemele de certificare existente și dovedite și să învețe de la ele și să sprijine eforturile de îmbunătățire a sistemelor existente, inclusiv în ceea ce privește transparența pentru consumatori și ținând seama de cererea din partea consumatorilor; este de opinie că, pentru a crea valoare adăugată, certificarea voluntară „mai aproape de natură” trebuie să se bazeze pe un cadru obligatoriu clar și trebuie să ofere proprietarilor de păduri un supliment de preț adecvat pentru furnizarea de servicii ecosistemice, de exemplu prin introducerea unei etichete de calitate a UE cu orientări adaptate la nivel local privind silvicultura apropiată de natură, cu scopul de a promova practicile de gestionare cele mai favorabile biodiversității; invită Comisia ca, după încheierea lucrărilor privind definiția conceptului „mai aproape de natură”, să evalueze atât valoarea adăugată, cât și costurile pentru proprietarii de păduri ale unui astfel de sistem de certificare; ia act de faptul că certificarea voluntară este doar unul dintre pașii necesari pentru dezvoltarea unei gestionări mai durabile a pădurilor în UE;

| 41. | salută decizia Comisiei din 4 iunie 2021 privind acordarea de licențe pentru logoul Natura 2000 (40); ia act de faptul că sistemul de etichetare Natura 2000 ar trebui să promoveze cele mai stricte standarde ecologice ale UE pentru protejarea celor mai vulnerabile tipuri de habitate și specii terestre; reamintește că rețeaua Natura 2000 acoperă aproximativ 18 % din suprafața de uscat a Uniunii; subliniază că statele membre ar trebui să se asigure că nu se realizează nicio activitate care provoacă daune sau perturbă speciile din habitatele desemnate ca făcând parte din Natura 2000; solicită obiective ambițioase în cadrul strategiei UE pentru păduri cu scopul de a menține și a reface valoarea ecologică a siturilor desemnate, ținând seama de cerințele sociale și culturale și de caracteristicile regionale și locale ale zonei; observă că eforturile de conservare din siturile Natura 2000 ar trebui să fie în deplină conformitate cu Directiva privind habitatele și Directiva privind păsările și cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030; ia act de faptul că siturile Natura 2000 oferă publicului servicii ecosistemice valoroase; subliniază că logoul Natura 2000, aplicat pe orice bunuri sau servicii, ar trebui să însemne că aceste bunuri și servicii contribuie la obiectivele de conservare a sitului Natura 2000 din care provin; |
| --- | --- |

41.

salută decizia Comisiei din 4 iunie 2021 privind acordarea de licențe pentru logoul Natura 2000 (40

| 42. | salută Planul de lucru strategic al UE privind eticheta ecologică a UE pentru perioada 2020-2024, publicat de Comisie; reamintește că eticheta ecologică a UE este o etichetă voluntară de excelență ecologică; observă că sistemul de etichetare ecologică promovează economia circulară a UE și contribuie la practici durabile de consum și producție; solicită standarde și monitorizare stricte, precum și promovarea utilizării sporite a etichetei ecologice în sectorul forestier al UE; subliniază importanța extinderii domeniului de aplicare al etichetei ecologice pentru produsele din lemn în vederea includerii nivelului de sustenabilitate a acestor produse; invită statele membre să încurajeze producătorii să sporească utilizarea etichetei Natura 2000 pentru produsele forestiere nelemnoase; |
| --- | --- |

42.

salută Planul de lucru strategic al UE privind eticheta ecologică a UE pentru perioada 2020-2024, publicat de Comisie; reamintește că eticheta ecologică a UE este o etichetă voluntară de excelență ecologică; observă că sistemul de etichetare ecologică promovează economia circulară a UE și contribuie la practici durabile de consum și producție; solicită standarde și monitorizare stricte, precum și promovarea utilizării sporite a etichetei ecologice în sectorul forestier al UE; subliniază importanța extinderii domeniului de aplicare al etichetei ecologice pentru produsele din lemn în vederea includerii nivelului de sustenabilitate a acestor produse; invită statele membre să încurajeze producătorii să sporească utilizarea etichetei Natura 2000 pentru produsele forestiere nelemnoase;

| 43. | evidențiază că pentru a îndeplini obiectivele în materie de biodiversitate și pentru a debloca întregul potențial al pădurilor de a contribui la obiectivele în materie de climă și economie circulară ale UE, este nevoie de mai multă cercetare, inovare și dezvoltare în domeniul gestionării durabile a pădurilor, în special adaptarea la schimbările climatice, și al alternativelor biologice la produsele pe bază de materii fosile și la alte produse cu o mare amprentă de carbon și ar trebui să se ofere stimulente pentru acestea; încurajează sprijinirea în continuare a inovațiilor sustenabile legate de lemn, cum ar fi textilele pe bază de lemn care au un potențial ridicat de înlocuire a fibrelor textile sintetice și a bumbacului și alte materiale pe bază de lemn care au primit o evaluare pozitivă din punct de vedere ecologic și climatic pentru întreg ciclul de viață; subliniază că, pentru a fi competitive, astfel de alternative biologice trebuie să le ofere consumatorilor produse la prețuri accesibile; ia act de faptul că ciclurile de dezvoltare din acest sector pot dura 10 ani sau mai mult și subliniază că un mediu de reglementare previzibil și stabil constituie o condiție prealabilă pentru atragerea investițiilor; subliniază că multe inovații din acest sector au o valoare adăugată ridicată și oferă locuri de muncă de înaltă calitate în zonele rurale, precum și în lanțul valoric al sectorului forestier și în bioindustriile conexe și subliniază rolul întreprinderilor mici și mijlocii în acest context; |
| --- | --- |

43.

evidențiază că pentru a îndeplini obiectivele în materie de biodiversitate și pentru a debloca întregul potențial al pădurilor de a contribui la obiectivele în materie de climă și economie circulară ale UE, este nevoie de mai multă cercetare, inovare și dezvoltare în domeniul gestionării durabile a pădurilor, în special adaptarea la schimbările climatice, și al alternativelor biologice la produsele pe bază de materii fosile și la alte produse cu o mare amprentă de carbon și ar trebui să se ofere stimulente pentru acestea; încurajează sprijinirea în continuare a inovațiilor sustenabile legate de lemn, cum ar fi textilele pe bază de lemn care au un potențial ridicat de înlocuire a fibrelor textile sintetice și a bumbacului și alte materiale pe bază de lemn care au primit o evaluare pozitivă din punct de vedere ecologic și climatic pentru întreg ciclul de viață; subliniază că, pentru a fi competitive, astfel de alternative biologice trebuie să le ofere consumatorilor produse la prețuri accesibile; ia act de faptul că ciclurile de dezvoltare din acest sector pot dura 10 ani sau mai mult și subliniază că un mediu de reglementare previzibil și stabil constituie o condiție prealabilă pentru atragerea investițiilor; subliniază că multe inovații din acest sector au o valoare adăugată ridicată și oferă locuri de muncă de înaltă calitate în zonele rurale, precum și în lanțul valoric al sectorului forestier și în bioindustriile conexe și subliniază rolul întreprinderilor mici și mijlocii în acest context;

| 44. | consideră că, pentru a îmbunătăți furnizarea coordonată de servicii forestiere ecologice, sociale, societale și economice, programele-cadru relevante ale UE, inclusiv Orizont Europa, programul LIFE, Parteneriatul european pentru inovare în domeniul agriculturii (PEI-AGRI), programul LEADER și Institutul European de Inovare și Tehnologie, trebuie să fie mai bine aliniate; salută propunerea Comisiei de a consolida cooperarea UE prin propunerea unui parteneriat de cercetare și inovare în domeniul forestier și invită Comisia să elaboreze programe cuprinzătoare axate pe păduri, care să implice diferite funcții și părți ale lanțului valoric din sectorul forestier și să includă laboratoare vii pentru a testa și a demonstra soluții la provocările-cheie, pe baza platformelor existente și dovedite, cum ar fi rețeaua Integrate, Platforma tehnologică europeană pentru sectorul forestier și Institutul Forestier European, și incluzând parteneri paneuropeni și internaționali; |
| --- | --- |

44.

consideră că, pentru a îmbunătăți furnizarea coordonată de servicii forestiere ecologice, sociale, societale și economice, programele-cadru relevante ale UE, inclusiv Orizont Europa, programul LIFE, Parteneriatul european pentru inovare în domeniul agriculturii (PEI-AGRI), programul LEADER și Institutul European de Inovare și Tehnologie, trebuie să fie mai bine aliniate; salută propunerea Comisiei de a consolida cooperarea UE prin propunerea unui parteneriat de cercetare și inovare în domeniul forestier și invită Comisia să elaboreze programe cuprinzătoare axate pe păduri, care să implice diferite funcții și părți ale lanțului valoric din sectorul forestier și să includă laboratoare vii pentru a testa și a demonstra soluții la provocările-cheie, pe baza platformelor existente și dovedite, cum ar fi rețeaua Integrate, Platforma tehnologică europeană pentru sectorul forestier și Institutul Forestier European, și incluzând parteneri paneuropeni și internaționali;

| 45. | reamintește că 60 % din pădurile din UE se află în proprietate privată și că o mare parte a proprietarilor de păduri sunt mici proprietari; subliniază că, pentru a realiza obiectivele strategiei, punerea sa în aplicare trebuie să urmărească să le permită tuturor tipurilor de proprietari și administratori de păduri, în special micilor proprietari, să realizeze multiplele funcții ale pădurilor; recunoaște că proprietarii și administratorii de păduri au nevoie de multă flexibilitate în practicile lor de gestionare a pădurilor, pornind de la o bază comună solidă, astfel încât să poată furniza toate serviciile ecosistemice necesare, și invită Comisia și statele membre să se asigure că programele de sprijin, sistemele de plăți pentru servicii ecosistemice și finanțarea cercetării sunt atractive, inteligibile și ușor accesibile micilor proprietari; |
| --- | --- |

45.

reamintește că 60 % din pădurile din UE se află în proprietate privată și că o mare parte a proprietarilor de păduri sunt mici proprietari; subliniază că, pentru a realiza obiectivele strategiei, punerea sa în aplicare trebuie să urmărească să le permită tuturor tipurilor de proprietari și administratori de păduri, în special micilor proprietari, să realizeze multiplele funcții ale pădurilor; recunoaște că proprietarii și administratorii de păduri au nevoie de multă flexibilitate în practicile lor de gestionare a pădurilor, pornind de la o bază comună solidă, astfel încât să poată furniza toate serviciile ecosistemice necesare, și invită Comisia și statele membre să se asigure că programele de sprijin, sistemele de plăți pentru servicii ecosistemice și finanțarea cercetării sunt atractive, inteligibile și ușor accesibile micilor proprietari;

| 46. | subliniază că disponibilitatea serviciilor de consiliere este un factor important pentru răspândirea practicilor de gestionare durabilă a pădurilor; încurajează statele membre să asigure disponibilitatea serviciilor de consiliere, acordând o atenție deosebită micilor proprietari; |
| --- | --- |

46.

subliniază că disponibilitatea serviciilor de consiliere este un factor important pentru răspândirea practicilor de gestionare durabilă a pădurilor; încurajează statele membre să asigure disponibilitatea serviciilor de consiliere, acordând o atenție deosebită micilor proprietari;

| 47. | ia act de faptul că aproximativ 40 % din pădurile din UE sunt proprietate publică a administrațiilor locale și a guvernelor regionale sau naționale, în timp ce în unele state, proprietatea publică asupra pădurilor este mult mai ridicată, ajungând la o medie de 90 % în Europa de Sud-Est; subliniază că pădurile publice pot juca un rol esențial în conservarea ecosistemelor forestiere, în asigurarea protecției biodiversității, în atenuarea schimbărilor climatice, în consolidarea dezvoltării rurale și în furnizarea de bunuri și servicii bazate pe lemn și alte materiale decât lemnul și că agențiile forestiere de stat pot juca un rol important în a le oferi proprietarilor privați de păduri expertiza necesară în ceea ce privește silvicultura apropiată de natură și adaptarea la efectele schimbărilor climatice; solicită să se aloce mai multe resurse umane și financiare agențiilor forestiere de stat atunci când este necesar; invită în acest context statele membre să dea un exemplu de gestionare durabilă a pădurilor în propriile păduri aflate în proprietatea statului pentru binele public, în special în ceea ce privește aspectele de mediu, economice și sociale; |
| --- | --- |

47.

ia act de faptul că aproximativ 40 % din pădurile din UE sunt proprietate publică a administrațiilor locale și a guvernelor regionale sau naționale, în timp ce în unele state, proprietatea publică asupra pădurilor este mult mai ridicată, ajungând la o medie de 90 % în Europa de Sud-Est; subliniază că pădurile publice pot juca un rol esențial în conservarea ecosistemelor forestiere, în asigurarea protecției biodiversității, în atenuarea schimbărilor climatice, în consolidarea dezvoltării rurale și în furnizarea de bunuri și servicii bazate pe lemn și alte materiale decât lemnul și că agențiile forestiere de stat pot juca un rol important în a le oferi proprietarilor privați de păduri expertiza necesară în ceea ce privește silvicultura apropiată de natură și adaptarea la efectele schimbărilor climatice; solicită să se aloce mai multe resurse umane și financiare agențiilor forestiere de stat atunci când este necesar; invită în acest context statele membre să dea un exemplu de gestionare durabilă a pădurilor în propriile păduri aflate în proprietatea statului pentru binele public, în special în ceea ce privește aspectele de mediu, economice și sociale;

| 48. | salută comunicarea Comisiei intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” și recunoașterea rolului pădurilor și al gestionării durabile a pădurilor în protejarea locurilor de muncă și a mijloacelor de subzistență decente în zonele rurale; subliniază importanța sectorului forestier și a industriilor lemnului ca furnizori de locuri de muncă în comunitățile rurale, precum și în zonele urbane, prin utilizări în aval; evidențiază importanța stimulării activităților economice bazate pe păduri, altele decât lemnul, pentru a diversifica economiile și locurile de muncă locale și pentru a inversa tendințele de depopulare din zonele rurale și îndepărtate; ia act cu mare îngrijorare de declinul constant al locurilor de muncă din sectorul forestier și al exploatării forestiere care, potrivit Eurostat, au înregistrat o scădere de 7 % între 2000 și 2019 (41), precum și de numărul mare de accidente în acest sector (42); invită Comisia și statele membre să monitorizeze efectele măsurilor luate în cadrul strategiei asupra ocupării forței de muncă și a siguranței la locul de muncă, având în vedere evoluția practicilor de gestionare și faptul că opțiunile discutate merg adesea în paralel cu o intensitate (fizică) mai mare a muncii, care expune, de asemenea, lucrătorii la mai multe riscuri și necesită o formare profesională de bună calitate, precum și acordarea unor oportunități de perfecționare și recalificare; evidențiază cât este de important ca acest tip de muncă să devină atractiv și să existe, în acest scop, posibilități de a gestiona mai sustenabil pădurile; subliniază că este necesar, în acest sens, să se ia măsuri pentru a crește siguranța la locul de muncă și să se instruiască adecvat lucrătorii, precum și să se sprijine modernizarea echipamentelor și uneltelor folosite în silvicultură; invită statele membre să își evalueze serviciile de consiliere în acest sens și să le îmbunătățească dacă este necesar și să acorde prioritate formării profesionale continue de calitate superioară în sectorul construcțiilor ecologice și al comerțului cu cherestea; solicită din nou Comisiei să adopte inițiative, în colaborare cu producătorii de utilaje forestiere, pentru a realiza o mai bună proiectare ecologică a utilajelor forestiere, permițând combinarea unui nivel ridicat de protecție a lucrătorilor cu un impact minim asupra solurilor și a apelor din păduri; |
| --- | --- |

48.

salută comunicarea Comisiei intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” și recunoașterea rolului pădurilor și al gestionării durabile a pădurilor în protejarea locurilor de muncă și a mijloacelor de subzistență decente în zonele rurale; subliniază importanța sectorului forestier și a industriilor lemnului ca furnizori de locuri de muncă în comunitățile rurale, precum și în zonele urbane, prin utilizări în aval; evidențiază importanța stimulării activităților economice bazate pe păduri, altele decât lemnul, pentru a diversifica economiile și locurile de muncă locale și pentru a inversa tendințele de depopulare din zonele rurale și îndepărtate; ia act cu mare îngrijorare de declinul constant al locurilor de muncă din sectorul forestier și al exploatării forestiere care, potrivit Eurostat, au înregistrat o scădere de 7 % între 2000 și 2019 (41

42

| 49. | evidențiază că este important să se atragă în acest sector tineri și antreprenoare, mai ales în contextul tranziției digitale și verzi a activităților forestiere; subliniază, însă, că condițiile de muncă precare din sectorul forestier în unele părți ale Europei fac ca aceasta să nu fie o opțiune de carieră atractivă; subliniază necesitatea investițiilor în acest sector și în întregul lanț valoric, precum și a unui mediu favorabil în zonele rurale, inclusiv o infrastructură digitală, de transport și comunitară; consideră bine-venite propunerile Comisiei de a promova crearea unui parteneriat pentru competențe în cadrul Pactului privind competențele și de a folosi Fondul social european Plus pentru a colabora la oferirea mai multor posibilități de perfecționare și recalificare profesională în silvicultură, creând locuri de muncă de calitate și oferind lucrătorilor posibilități și condiții de muncă adecvate în bioeconomia bazată pe lemn, pentru ca aceasta să devină o opțiune de carieră mai atractivă; |
| --- | --- |

49.

evidențiază că este important să se atragă în acest sector tineri și antreprenoare, mai ales în contextul tranziției digitale și verzi a activităților forestiere; subliniază, însă, că condițiile de muncă precare din sectorul forestier în unele părți ale Europei fac ca aceasta să nu fie o opțiune de carieră atractivă; subliniază necesitatea investițiilor în acest sector și în întregul lanț valoric, precum și a unui mediu favorabil în zonele rurale, inclusiv o infrastructură digitală, de transport și comunitară; consideră bine-venite propunerile Comisiei de a promova crearea unui parteneriat pentru competențe în cadrul Pactului privind competențele și de a folosi Fondul social european Plus pentru a colabora la oferirea mai multor posibilități de perfecționare și recalificare profesională în silvicultură, creând locuri de muncă de calitate și oferind lucrătorilor posibilități și condiții de muncă adecvate în bioeconomia bazată pe lemn, pentru ca aceasta să devină o opțiune de carieră mai atractivă;

Monitorizarea, raportarea și colectarea de date

Monitorizarea, raportarea și colectarea de date

| 50. | subliniază importanța unor date exacte, integrate, calitative, în timp util, comparabile și actualizate privind pădurile din Europa și ia act de inițiativa de propunere legislativă privind un cadru pentru observarea pădurilor, raportare și colectarea de date, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; reamintește importanța datelor verificate, în special a celor colectate la nivel local, deoarece multe caracteristici ale pădurilor pot fi verificate doar la fața locului; subliniază că disponibilitatea pe scară largă, calitatea ridicată, transparența, exhaustivitatea și armonizarea datelor și a raportării sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor strategiei și consideră că pentru a aduce o reală valoare adăugată, cadrul trebuie să se bazeze pe mecanismele și procesele existente, cum ar fi inventarele forestiere naționale, Sistemul de informare privind pădurile din Europa, rețeaua ENFIN, Forest Europe și FAO, printr-o abordare ascendentă, astfel încât să se utilizeze optim expertiza și experiența care există în statele membre, și trebuie să fie elaborat în concordanță cu angajamentele convenite pe plan internațional și cu competențele aferente ale statelor membre, evitând totodată suprapunerea activităților, o sarcină administrativă excesivă și costurile excesive; subliniază că acest cadru ar trebui să includă mecanisme de evitare a erorilor de tipul dublei contabilizări; invită Comisia și statele membre să aloce finanțare și resurse umane adecvate pentru a sprijini operațional cadrul; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța unor date exacte, integrate, calitative, în timp util, comparabile și actualizate privind pădurile din Europa și ia act de inițiativa de propunere legislativă privind un cadru pentru observarea pădurilor, raportare și colectarea de date, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; reamintește importanța datelor verificate, în special a celor colectate la nivel local, deoarece multe caracteristici ale pădurilor pot fi verificate doar la fața locului; subliniază că disponibilitatea pe scară largă, calitatea ridicată, transparența, exhaustivitatea și armonizarea datelor și a raportării sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor strategiei și consideră că pentru a aduce o reală valoare adăugată, cadrul trebuie să se bazeze pe mecanismele și procesele existente, cum ar fi inventarele forestiere naționale, Sistemul de informare privind pădurile din Europa, rețeaua ENFIN, Forest Europe și FAO, printr-o abordare ascendentă, astfel încât să se utilizeze optim expertiza și experiența care există în statele membre, și trebuie să fie elaborat în concordanță cu angajamentele convenite pe plan internațional și cu competențele aferente ale statelor membre, evitând totodată suprapunerea activităților, o sarcină administrativă excesivă și costurile excesive; subliniază că acest cadru ar trebui să includă mecanisme de evitare a erorilor de tipul dublei contabilizări; invită Comisia și statele membre să aloce finanțare și resurse umane adecvate pentru a sprijini operațional cadrul;

| 51. | consideră că, pentru a asigura disponibilitatea unor date fiabile, transparente și de înaltă calitate, noi abordări inovatoare precum tehnologiile de teledetecție trebuie verificate și combinate cu datele obținute prin monitorizarea la sol și trebuie interpretate în strânsă cooperare cu oameni de știință, precum și experți independenți și locali, inclusiv cu autoritățile competente și administratorii de păduri; crede că aceste abordări pot juca un rol și în sprijinirea echilibrării multifuncționalității pădurilor și în conceperea și schimbul de noi abordări și practici și ar trebui să includă mijloacele financiare necesare pentru a obține acces la date și pentru a contribui la obținerea lor; consideră că sinergia și complementaritatea dintre imaginile prin satelit și datele de poziționare și localizare pot deveni ajutoare esențiale pentru administratorii de păduri și organismele guvernamentale; reliefează că programul Copernicus trebuie să permită monitorizarea și evaluarea de la distanță a stării de sănătate a inventarelor forestiere, precum și descoperirea unor probleme precum tăierile ilegale de arbori și defrișările; salută faptul că, în cadrul Sistemului de informare privind pădurile din Europa, va fi consolidată monitorizarea existentă a efectelor climatice și a altor perturbări naturale sau antropice asupra pădurilor; subliniază rolul esențial pe care îl joacă datele de analiză în sprijinirea gestionării durabile a pădurilor și a protecției lor, inclusiv în prevenirea exploatării forestiere ilegale și în anticiparea și atenuarea efectelor perturbărilor naturale, cum ar fi furtunile, incendiile forestiere și dăunătorii; |
| --- | --- |

51.

consideră că, pentru a asigura disponibilitatea unor date fiabile, transparente și de înaltă calitate, noi abordări inovatoare precum tehnologiile de teledetecție trebuie verificate și combinate cu datele obținute prin monitorizarea la sol și trebuie interpretate în strânsă cooperare cu oameni de știință, precum și experți independenți și locali, inclusiv cu autoritățile competente și administratorii de păduri; crede că aceste abordări pot juca un rol și în sprijinirea echilibrării multifuncționalității pădurilor și în conceperea și schimbul de noi abordări și practici și ar trebui să includă mijloacele financiare necesare pentru a obține acces la date și pentru a contribui la obținerea lor; consideră că sinergia și complementaritatea dintre imaginile prin satelit și datele de poziționare și localizare pot deveni ajutoare esențiale pentru administratorii de păduri și organismele guvernamentale; reliefează că programul Copernicus trebuie să permită monitorizarea și evaluarea de la distanță a stării de sănătate a inventarelor forestiere, precum și descoperirea unor probleme precum tăierile ilegale de arbori și defrișările; salută faptul că, în cadrul Sistemului de informare privind pădurile din Europa, va fi consolidată monitorizarea existentă a efectelor climatice și a altor perturbări naturale sau antropice asupra pădurilor; subliniază rolul esențial pe care îl joacă datele de analiză în sprijinirea gestionării durabile a pădurilor și a protecției lor, inclusiv în prevenirea exploatării forestiere ilegale și în anticiparea și atenuarea efectelor perturbărilor naturale, cum ar fi furtunile, incendiile forestiere și dăunătorii;

| 52. | consideră că ar trebui să se folosească date Copernicus ca dovezi pentru a asigura că se respectă legea și a elabora politici prin certificarea datelor și a produselor de informare care decurg din acestea și cere să se facă certificarea datelor Copernicus, în contextul unei viitoare propuneri legislative privind un cadru pentru observarea pădurilor și raportarea și colectarea de date în domeniul forestier; evidențiază că aceste date certificate ar putea juca un rol esențial în monitorizarea diverselor fenomene (cum ar fi suprafața acoperită de păduri, tăierile ilegale de arbori, sănătatea pădurilor, caracterizarea arborilor, modelele de creștere și impactul incendiilor forestiere), precum și în chestiunile de monitorizare a conformității; |
| --- | --- |

52.

consideră că ar trebui să se folosească date Copernicus ca dovezi pentru a asigura că se respectă legea și a elabora politici prin certificarea datelor și a produselor de informare care decurg din acestea și cere să se facă certificarea datelor Copernicus, în contextul unei viitoare propuneri legislative privind un cadru pentru observarea pădurilor și raportarea și colectarea de date în domeniul forestier; evidențiază că aceste date certificate ar putea juca un rol esențial în monitorizarea diverselor fenomene (cum ar fi suprafața acoperită de păduri, tăierile ilegale de arbori, sănătatea pădurilor, caracterizarea arborilor, modelele de creștere și impactul incendiilor forestiere), precum și în chestiunile de monitorizare a conformității;

| 53. | ia act de ideea de a introduce planuri strategice pentru păduri în cadrul privind observarea pădurilor, raportarea și colectarea datelor; de asemenea, ia act de faptul că mai multe state membre dispun deja de strategii naționale pentru păduri, care nu pot fi evaluate în mod uniform de către Comisie, și că acestea ar trebui elaborate sau dezvoltate în continuare astfel încât să sprijine obiectivele Strategiei UE pentru păduri; subliniază că această propunere ar trebui să evite o creștere excesivă a sarcinii administrative și a costurilor; evidențiază că scopul exact și necesitatea unor astfel de planuri ar trebui clarificate și subliniază obligația de a respecta competența statelor membre în domeniul forestier; invită Comisia să se asigure că propunerea legislativă respectă pe deplin strategiile naționale existente la nivelul statelor membre și, după caz, la nivel local, subliniind faptul că planificarea strategică la nivelul UE ar trebui să se coreleze cu strategiile naționale existente și să evite contradicțiile cu acestea sau duplicarea lor; invită Comisia să analizeze cum ar putea fi folosit acest instrument pentru a ajuta mai ales statele membre care încă nu au strategii naționale; |
| --- | --- |

53.

ia act de ideea de a introduce planuri strategice pentru păduri în cadrul privind observarea pădurilor, raportarea și colectarea datelor; de asemenea, ia act de faptul că mai multe state membre dispun deja de strategii naționale pentru păduri, care nu pot fi evaluate în mod uniform de către Comisie, și că acestea ar trebui elaborate sau dezvoltate în continuare astfel încât să sprijine obiectivele Strategiei UE pentru păduri; subliniază că această propunere ar trebui să evite o creștere excesivă a sarcinii administrative și a costurilor; evidențiază că scopul exact și necesitatea unor astfel de planuri ar trebui clarificate și subliniază obligația de a respecta competența statelor membre în domeniul forestier; invită Comisia să se asigure că propunerea legislativă respectă pe deplin strategiile naționale existente la nivelul statelor membre și, după caz, la nivel local, subliniind faptul că planificarea strategică la nivelul UE ar trebui să se coreleze cu strategiile naționale existente și să evite contradicțiile cu acestea sau duplicarea lor; invită Comisia să analizeze cum ar putea fi folosit acest instrument pentru a ajuta mai ales statele membre care încă nu au strategii naționale;

Guvernanța și punerea în aplicare

Guvernanța și punerea în aplicare

| 54. | consideră că, date fiind contribuția multifuncțională a pădurilor la diverse obiective ale UE și diferitele niveluri administrative și grupuri de părți interesate implicate, elementele fundamentale ale punerii în aplicare a strategiei trebuie să fie cooperarea strânsă și schimbul de bune practici cu experții naționali și regionali, părțile interesate, în special proprietarii și administratorii de păduri publici și privați, oamenii de știință, sistemele de certificare și societatea civilă, inclusiv o reprezentare adecvată a popoarelor indigene din Europa și respectarea principiului subsidiarității; subliniază că guvernanța trebuie să țină seama de colaborarea UE și a statelor membre cu Forest Europe și pe plan internațional, inclusiv cu FAO, și că la punerea în aplicare a strategiei ar trebui să se urmărească să se creeze sinergii cu contribuția la angajamentele și cooperarea internațională, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea continuă a terminologiei și a definițiilor; reamintește importanța unei cooperări transfrontaliere pentru a asigura supraviețuirea pe termen lung a celor mai valoroase și mai amenințate specii și habitate din Europa; îndeamnă părțile interesate din domeniul mediului și al silviculturii să se adreseze unor segmente mai largi ale populației, prin diverse instrumente și programe educaționale; |
| --- | --- |

54.

consideră că, date fiind contribuția multifuncțională a pădurilor la diverse obiective ale UE și diferitele niveluri administrative și grupuri de părți interesate implicate, elementele fundamentale ale punerii în aplicare a strategiei trebuie să fie cooperarea strânsă și schimbul de bune practici cu experții naționali și regionali, părțile interesate, în special proprietarii și administratorii de păduri publici și privați, oamenii de știință, sistemele de certificare și societatea civilă, inclusiv o reprezentare adecvată a popoarelor indigene din Europa și respectarea principiului subsidiarității; subliniază că guvernanța trebuie să țină seama de colaborarea UE și a statelor membre cu Forest Europe și pe plan internațional, inclusiv cu FAO, și că la punerea în aplicare a strategiei ar trebui să se urmărească să se creeze sinergii cu contribuția la angajamentele și cooperarea internațională, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea continuă a terminologiei și a definițiilor; reamintește importanța unei cooperări transfrontaliere pentru a asigura supraviețuirea pe termen lung a celor mai valoroase și mai amenințate specii și habitate din Europa; îndeamnă părțile interesate din domeniul mediului și al silviculturii să se adreseze unor segmente mai largi ale populației, prin diverse instrumente și programe educaționale;

| 55. | evidențiază importanța Comitetului forestier permanent ca forum care oferă expertiză amplă în domeniul forestier și pentru discutarea activităților din cadrul strategiei și a altor politici ale UE care au un impact asupra sectorului forestier; consideră că pentru a asigura coerența politicilor, Comisia ar trebui să intensifice dialogul dintre Comitetul forestier permanent și alte grupuri de experți, cum ar fi Grupul de lucru pentru păduri și natură, Grupul de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută, care joacă un rol important în implicarea adecvată a părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE în domeniul forestier, Grupul de coordonare pentru biodiversitate și subgrupul de lucru pentru păduri și natură din cadrul Natura, precum și Grupul de experți pentru industriile forestiere; |
| --- | --- |

55.

evidențiază importanța Comitetului forestier permanent ca forum care oferă expertiză amplă în domeniul forestier și pentru discutarea activităților din cadrul strategiei și a altor politici ale UE care au un impact asupra sectorului forestier; consideră că pentru a asigura coerența politicilor, Comisia ar trebui să intensifice dialogul dintre Comitetul forestier permanent și alte grupuri de experți, cum ar fi Grupul de lucru pentru păduri și natură, Grupul de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută, care joacă un rol important în implicarea adecvată a părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE în domeniul forestier, Grupul de coordonare pentru biodiversitate și subgrupul de lucru pentru păduri și natură din cadrul Natura, precum și Grupul de experți pentru industriile forestiere;

| 56. | recunoaște că punerea în aplicare a strategiei poate aduce schimbări sistemice importante în sectorul forestier, prin trecerea de la fluxurile de venituri bazate în principal pe lemn la unele mai complexe, bazate tot mai mult pe furnizarea altor servicii ecosistemice, și subliniază că trebuie monitorizate și înțelese consecințele acestora; ia act de faptul că numeroasele suprapuneri, uneori contradictorii, dintre politici și legislație și, în unele cazuri, obiective contradictorii au un impact asupra pădurilor și a sectorului forestier și ar putea duce la o fragmentare a legislației; subliniază că este important să se asigure coerența acestora; invită Comisia și statele membre să evalueze în permanență efectele cumulate ale diferitelor inițiative din cadrul strategiei, îmbinate cu cele ale altor acte legislative și politici pertinente ale UE, pentru a asigura coerența în orice activitate legată de silvicultură și pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; evidențiază că, în cadrul acestor evaluări, trebuie să se analizeze amănunțit impactul regimului de protecție pentru pădurile primare și seculare asupra comunităților locale, în cooperare cu actorii locali, ținând seama de faptul că 90 % dintre acestea sunt situate în doar patru state membre (43); invită Comisia să informeze despre acest aspect în raportul său de punere în aplicare; |
| --- | --- |

56.

recunoaște că punerea în aplicare a strategiei poate aduce schimbări sistemice importante în sectorul forestier, prin trecerea de la fluxurile de venituri bazate în principal pe lemn la unele mai complexe, bazate tot mai mult pe furnizarea altor servicii ecosistemice, și subliniază că trebuie monitorizate și înțelese consecințele acestora; ia act de faptul că numeroasele suprapuneri, uneori contradictorii, dintre politici și legislație și, în unele cazuri, obiective contradictorii au un impact asupra pădurilor și a sectorului forestier și ar putea duce la o fragmentare a legislației; subliniază că este important să se asigure coerența acestora; invită Comisia și statele membre să evalueze în permanență efectele cumulate ale diferitelor inițiative din cadrul strategiei, îmbinate cu cele ale altor acte legislative și politici pertinente ale UE, pentru a asigura coerența în orice activitate legată de silvicultură și pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; evidențiază că, în cadrul acestor evaluări, trebuie să se analizeze amănunțit impactul regimului de protecție pentru pădurile primare și seculare asupra comunităților locale, în cooperare cu actorii locali, ținând seama de faptul că 90 % dintre acestea sunt situate în doar patru state membre (43

| 57. | este foarte îngrijorat de relatările privind exploatarea forestieră ilegală și schimbarea destinației terenurilor în unele state membre, inclusiv în pădurile de stat și zonele protejate, precum și în legătură cu procedurile aferente de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sunt în curs de desfășurare (44); subliniază că exploatarea forestieră ilegală poate avea efecte dificil sau imposibil de inversat, poate contribui la pierderea biodiversității, accelerarea schimbărilor climatice și pierderea resurselor naturale din păduri, pe care se bazează comunitățile forestiere, și poate duce la încălcări ale drepturilor omului; își exprimă profunda tristețe cu privire la comiterea de asasinate și de acte de violență împotriva personalului forestier, a jurnaliștilor și a activiștilor ca urmare a exploatării forestiere ilegale și se așteaptă ca statele membre să tragă la răspundere făptașii și să pună capăt oprimării pădurarilor; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin și efectiv legislația națională și a UE relevantă, în special să definească exploatarea forestieră ilegală, să sporească monitorizarea atentă, să majoreze cheltuielile pentru asigurarea respectării legislației acolo unde este necesar, să combată corupția și să îmbunătățească guvernanța pădurilor și a terenurilor; subliniază importanța sporirii rolului autorităților competente ale statelor membre în combaterea exploatării forestiere ilegale, pe baza învățămintelor desprinse din punerea în aplicare și asigurarea respectării Regulamentului UE privind lemnul; ia act de faptul că tăierea arborilor cu încălcarea măsurilor de protecție a naturii, inclusiv a planurilor de gestionare Natura 2000 și a directivelor privind păsările, respectiv habitatele, poate constitui, de asemenea, exploatare forestieră ilegală; reliefează că exploatarea forestieră ilegală are un efecte negative majore asupra economiei, societății și mediului și provoacă pierderi de venituri comunităților locale; ia act de legătura dintre exploatarea forestieră ilegală și condițiile de viață precare; regretă că urmărirea de către Comisie a cazurilor de neîndeplinire a obligațiilor durează foarte mult, existând un risc semnificativ ca exploatarea forestieră ilegală să continue și să fie prea târziu pentru a inversa și a repara daunele imense pe care le provoacă; invită Comisia și statele membre să ia măsuri urgente pentru a pune capăt exploatării forestiere ilegale și a înăspri controlul comerțului ilegal cu lemn, prin monitorizarea atentă și aplicarea reglementărilor existente și prin utilizarea tehnologiilor geospațiale și de teledetecție; |
| --- | --- |

57.

este foarte îngrijorat de relatările privind exploatarea forestieră ilegală și schimbarea destinației terenurilor în unele state membre, inclusiv în pădurile de stat și zonele protejate, precum și în legătură cu procedurile aferente de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sunt în curs de desfășurare (44

| 58. | invită Comisia să promoveze standardele și ambițiile UE pentru protejarea pădurilor la nivel internațional; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să promoveze standardele și ambițiile UE pentru protejarea pădurilor la nivel internațional;

| 59. | solicită Comisiei să relanseze negocierile privind adoptarea unei convenții forestiere internaționale obligatorii din punct de vedere juridic, care să contribuie la gestionarea, conservarea și dezvoltarea sustenabilă a pădurilor, să prevadă funcții și utilizări multiple și complementare ale acestora, inclusiv măsuri de reîmpădurire, împădurire și conservare a pădurilor, ținând cont, în același timp, de nevoile sociale, economice, ecologice, culturale și spirituale ale generațiilor prezente și viitoare, recunoscând rolul vital al tuturor tipurilor de păduri în menținerea echilibrului și proceselor ecologice și în susținerea identității, a culturii și a drepturilor popoarelor indigene, ale comunităților acestora, ale altor comunități și ale locuitorilor pădurilor; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să relanseze negocierile privind adoptarea unei convenții forestiere internaționale obligatorii din punct de vedere juridic, care să contribuie la gestionarea, conservarea și dezvoltarea sustenabilă a pădurilor, să prevadă funcții și utilizări multiple și complementare ale acestora, inclusiv măsuri de reîmpădurire, împădurire și conservare a pădurilor, ținând cont, în același timp, de nevoile sociale, economice, ecologice, culturale și spirituale ale generațiilor prezente și viitoare, recunoscând rolul vital al tuturor tipurilor de păduri în menținerea echilibrului și proceselor ecologice și în susținerea identității, a culturii și a drepturilor popoarelor indigene, ale comunităților acestora, ale altor comunități și ale locuitorilor pădurilor;

| 60. | invită Uniunea să respecte principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare și să asigure consecvența politicilor sale de dezvoltare, comerciale, agricole, energetice și climatice; recunoaște contribuțiile economice, sociale și de mediu pozitive ale industriei forestiere și solicită noi investiții în cercetare, în inovare și în progresul tehnologic; |
| --- | --- |

60.

invită Uniunea să respecte principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare și să asigure consecvența politicilor sale de dezvoltare, comerciale, agricole, energetice și climatice; recunoaște contribuțiile economice, sociale și de mediu pozitive ale industriei forestiere și solicită noi investiții în cercetare, în inovare și în progresul tehnologic;

| 61. | invită Comisia să promoveze clauze-oglindă pe piețele internaționale din domeniul bioeconomiei și să profite de parteneriatele paneuropene și internaționale și de acordurile comerciale externe pentru a promova obiectivele climatice ambițioase ale UE și exploatarea sustenabilă a pădurilor în afara UE; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să promoveze clauze-oglindă pe piețele internaționale din domeniul bioeconomiei și să profite de parteneriatele paneuropene și internaționale și de acordurile comerciale externe pentru a promova obiectivele climatice ambițioase ale UE și exploatarea sustenabilă a pădurilor în afara UE;

o

o o

| 62. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 395, 29.9.2021, p. 37.

1

(2)  JO C 346, 21.9.2016, p. 17.

2

(3)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

3

(4)  JO L 156, 19.6.2018, p. 1.

4

(5)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

5

(6)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

6

(7)  JO L 60, 22.2.2021, p. 21.

7

(8)  JO L 189, 10.5.2022, p. 1.

8

(9)  JO C 152, 6.4.2022, p. 169.

9

(10)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 aprilie 2018, Comisia Europeană/Republica Polonă, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 [Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru – Mediu – Directiva 92/43/CEE – Conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică – Articolul 6 alineatele (1) și (3) – Articolul 12 alineatul (1) – Directiva 2009/147/CE – Conservarea păsărilor sălbatice – Articolele 4 și 5 – Situl Natura 2000 „Puszcza Białowieska” – Modificarea planului de gestionare forestieră – Creșterea volumului de lemn exploatabil – Plan sau proiect care nu este necesar în mod direct pentru gestionarea sitului, dar care ar putea afecta în mod semnificativ acest sit – Evaluare corespunzătoare a efectelor asupra sitului – Atingere adusă integrității sitului – Punere în aplicare efectivă a măsurilor de conservare – Efecte asupra ariilor de reproducere și de odihnă ale speciilor protejate].

10

Comisia Europeană/Republica Polonă,

(11)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice.

11

(12)  Raportul nr. 5/2016 al Agenției Europene de Mediu intitulat „European Forest Ecosystems: State and Trends” (Ecosistemele forestiere europene: situație și tendințe).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

13

(14)  Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 privind noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030 (COM(2021)0572).

14

(15)  În Europa în ansamblu, majoritatea exploatațiilor private sunt de maximum 10 ha – Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020; în Germania, 50 % dintre pădurile în proprietate privată au o suprafață mai mică de 20 ha, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; în Franța, aproximativ două treimi dintre proprietarii privați dețin suprafețe mai mici de 1 ha, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; în Finlanda, aproximativ 45 % dintre proprietari dețin suprafețe mai mici de 10 ha, https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; În Letonia, 50 % dintre proprietari dețin suprafețe mai mici de 5 ha, https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf

15

State of Europe’s Forests 2020

(16)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Unitatea de comunicare științifică, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

16

European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation

(17)  Agenția Europeană de Mediu, The European Environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe, 11 mai 2020, p.83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/

17

The European Environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe

(18)  Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 privind noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030 (COM(2021)0572).

18

(19)  Centrul Comun de Cercetare, Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE, 2020; pentru tendințele stării, a se vedea și Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

19

Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE

State of Europe’s Forests 2020

(20)  Raportul Forest Europe din 2020 intitulat „Starea pădurilor Europei în 2020”.

20

(21)  Centrul Comun de Cercetare, Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE, 2020; pentru tendințele situației, a se vedea și Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

21

Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE

State of Europe’s Forests 2020

(22)  Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (JO L 295, 12.11.2010, p. 23).

22

(23)  Comisia Europeană, Direcția Generală Mediu, Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1/language-en

23

Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products

(24)  Centrul Comun de Cercetare, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

24

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_RO.pdf

26

(27)  Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

27

State of Europe’s Forests 2020

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Unitatea de comunicare științifică, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

28

European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation

(29)  Comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2021 intitulată „Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă” (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. și Simard, S. W., „Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought”, Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage, Elsevier, Amsterdam, 2017, p. 319-339.

30

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

(31)  Gorzelak, M. A. et al., „Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities”, AoB Plants, 2015.

31

AoB Plants

(32)  Usman, M. et al., „Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests”, Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Frontiers in Forests and Global Change

(33)  Comisia Europeană, Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri, Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass, Oficiul pentru Publicații, 2019.

33

Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. and Nasi, R., Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1, Institutul Forestier European, 2020; a se vedea și raportul WWF despre pădurile vii, capitolul 5, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/

34

Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1

(35)  În zona Forest Europe; a se vedea Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

35

State of Europe’s Forests 2020

(36)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 iulie 2021 intitulat „Angajamentul de a planta 3 miliarde de copaci până în 2030” (SWD(2021)0651).

36

(37)  Centrul Comun de Cercetare, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

37

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2021 privind cicluri durabile ale carbonului (COM(2021)0800).

39

(40)  JO C 229, 15.6.2021, p. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Forest Europe, „State of Europe’s Forests 2020” (Starea pădurilor din Europa în 2020), 2020.

42

State of Europe’s Forests 2020

(43)  Centrul Comun de Cercetare, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

43

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(44)  Cinci proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în curs împotriva a patru state membre (cazurile 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 și 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Impactul închiderii activităților educaționale, culturale, pentru tineret și sportive în contextul pandemiei de COVID-19 asupra copiilor și tinerilor din UE

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la impactul închiderii activităților educaționale, culturale, pentru tineret și sportive în contextul pandemiei de COVID-19 asupra copiilor și tinerilor din UE (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 și articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 și articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 165, 166 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165, 166 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 14, 15 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 14, 15 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 3 și 4 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 3 și 4 ale acestuia,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la capacitarea tineretului european: ocuparea forței de muncă și redresarea socială după pandemie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la capacitarea tineretului european: ocuparea forței de muncă și redresarea socială după pandemie (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la dreptul Parlamentului de a fi informat în legătură cu evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la dreptul Parlamentului de a fi informat în legătură cu evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență (5),

| — | având în vedere raportul referitor la Evenimentul tineretului european 2021, intitulat „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Raport despre ideile tinerilor destinat Conferinței privind viitorul Europei), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la Evenimentul tineretului european 2021, intitulat „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Raport despre ideile tinerilor destinat Conferinței privind viitorul Europei),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (6),

| — | având în vedere propunerea de recomandare a Consiliului din 10 decembrie 2021 privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (COM(2021)0770) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare a Consiliului din 10 decembrie 2021 privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (COM(2021)0770) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei (SWD(2021)0367),

| — | având în vedere articolul de știri din 7 aprilie 2020 intitulat „COVID-19: how can VET respond?” (COVID-19: care poate fi răspunsul educației și formării profesionale?), publicat de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul de știri din 7 aprilie 2020 intitulat „COVID-19: how can VET respond?” (COVID-19: care poate fi răspunsul educației și formării profesionale?), publicat de Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027: Resetarea educației și formării pentru era digitală” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027: Resetarea educației și formării pentru era digitală” (COM(2020)0624),

| — | având în vedere sondajul privind impactul COVID-19 asupra mobilității în scop educațional, realizat în cadrul programului Erasmus + și al Corpului european de solidaritate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul privind impactul COVID-19 asupra mobilității în scop educațional, realizat în cadrul programului Erasmus + și al Corpului european de solidaritate (8),

| — | având în vedere viitoarea comunicare a Comisiei privind îngrijirea pe termen lung și educația și îngrijirea copiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea comunicare a Comisiei privind îngrijirea pe termen lung și educația și îngrijirea copiilor,

| — | având în vedere studiul intitulat „Educația și tineretul în Europa post-COVID-19 – efecte ale crizei și recomandări de politică”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 4 mai 2021 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Educația și tineretul în Europa post-COVID-19 – efecte ale crizei și recomandări de politică”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 4 mai 2021 (9),

| — | având în vedere studiul intitulat „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Tineretul în Europa: Efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației sale economice și sociale), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 24 septembrie 2021 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Tineretul în Europa: Efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației sale economice și sociale), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 24 septembrie 2021 (10),

| — | având în vedere studiul intitulat „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Sectorul cultural și creativ în Europa post-COVID-19 – efecte de criză și recomandări de politică), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 18 februarie 2021 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Sectorul cultural și creativ în Europa post-COVID-19 – efecte de criză și recomandări de politică), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 18 februarie 2021 (11),

| — | având în vedere raportul ad-hoc NESET nr. 3/2021 intitulat „Distance learning from student perspective” (Învățarea la distanță din perspectiva studentului) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ad-hoc NESET nr. 3/2021 intitulat „Distance learning from student perspective” (Învățarea la distanță din perspectiva studentului) (12),

| — | având în vedere raportul ad-hoc nr. 2/2021 al NESET intitulat „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Impactul COVID-19 asupra rezultatelor învățării studenților în Europa: provocările educației la distanță pentru toți) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ad-hoc nr. 2/2021 al NESET intitulat „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Impactul COVID-19 asupra rezultatelor învățării studenților în Europa: provocările educației la distanță pentru toți) (13),

| — | având în vedere raportul analitic al Rețelei europene de experți în economia educației (EENEE) și NESET intitulat „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Impactul COVID-19 asupra educației copiilor defavorizați și consecințele socioeconomice) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul analitic al Rețelei europene de experți în economia educației (EENEE) și NESET intitulat „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Impactul COVID-19 asupra educației copiilor defavorizați și consecințele socioeconomice) (14),

| — | având în vedere raportul tehnic al Centrului Comun de Cercetare intitulat „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Impactul probabil al COVID-19 asupra educației: reflecții bazate pe literatura de specialitate existentă și pe seturi de date internaționale recente) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul tehnic al Centrului Comun de Cercetare intitulat „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Impactul probabil al COVID-19 asupra educației: reflecții bazate pe literatura de specialitate existentă și pe seturi de date internaționale recente) (15),

| — | având în vedere raportul Forumului European de Tineret din 17 iunie 2021, intitulat „Beyond Lockdown: the pandemic scar’ on young people” (Dincolo de lockdown: tinerii și „cicatricea pandemiei) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Forumului European de Tineret din 17 iunie 2021, intitulat „Beyond Lockdown: the pandemic scar’ on young people” (Dincolo de lockdown: tinerii și „cicatricea pandemiei) (16),

| — | având în vedere raportul UNICEF din 4 octombrie 2021 intitulat „The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (Situația copiilor în lume 2021: în mintea mea: promovarea, protejarea și îngrijirea sănătății mintale a copiilor) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul UNICEF din 4 octombrie 2021 intitulat „The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (Situația copiilor în lume 2021: în mintea mea: promovarea, protejarea și îngrijirea sănătății mintale a copiilor) (17),

| — | având în vedere nota de sinteză a OCDE din 12 mai 2021 intitulată „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (Sprijinirea sănătății mintale a tinerilor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de sinteză a OCDE din 12 mai 2021 intitulată „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (Sprijinirea sănătății mintale a tinerilor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19) (18),

| — | având în vedere sondajul Young Minds din februarie 2021 intitulat „Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (Impactul asupra tinerilor cu nevoi de sănătate mintală) (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Young Minds din februarie 2021 intitulat „Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (Impactul asupra tinerilor cu nevoi de sănătate mintală) (19),

| — | având în vedere proiectul Orizont 2020 intitulat „Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (Prevenirea problemelor de sănătate mintală a copiilor în Europa de Sud-Est – adaptare, optimizare, testare și extinderea sprijinului părinților pentru sănătate de-a lungul vieții) (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Orizont 2020 intitulat „Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (Prevenirea problemelor de sănătate mintală a copiilor în Europa de Sud-Est – adaptare, optimizare, testare și extinderea sprijinului părinților pentru sănătate de-a lungul vieții) (20),

| — | având în vedere raportul Fundației pentru sănătate mintală din Scoția din septembrie 2020 intitulat „Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (Impactul măsurilor de izolare asupra sănătății mintale și stării de bine a copiilor și tinerilor) (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fundației pentru sănătate mintală din Scoția din septembrie 2020 intitulat „Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (Impactul măsurilor de izolare asupra sănătății mintale și stării de bine a copiilor și tinerilor) (21),

| — | având în vedere raportul de cercetare al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 9 noiembrie 2021 intitulat „Impact of COVID-19 on young people in the EU” (Impactul COVID-19 asupra tinerilor din UE) (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de cercetare al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 9 noiembrie 2021 intitulat „Impact of COVID-19 on young people in the EU” (Impactul COVID-19 asupra tinerilor din UE) (22),

| — | având în vedere campania YouMoveEurope referitoare la petiția Youth Work Trainers Guild intitulată „Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility” (Răspunsul la impactul COVID-19 asupra mobilității internaționale a muncii tinerilor) (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere campania YouMoveEurope referitoare la petiția Youth Work Trainers Guild intitulată „Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility” (Răspunsul la impactul COVID-19 asupra mobilității internaționale a muncii tinerilor) (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: bilanț și posibile căi pentru viitor (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: bilanț și posibile căi pentru viitor (24),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, în special articolul 12,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, în special articolul 30, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, în special articolul 30,

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (26),

| — | având în vedere Obiectivele europene pentru tineret, în special obiectivele 5, 9 și 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele europene pentru tineret, în special obiectivele 5, 9 și 11,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 octombrie 2020 referitoare la viitorul învățământului european în contextul pandemiei de COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 octombrie 2020 referitoare la viitorul învățământului european în contextul pandemiei de COVID-19 (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (29),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (30),

| — | având în vedere proiectul OCDE intitulat „Student Agency for 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul OCDE intitulat „Student Agency for 2030”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0216/2022),

| A. | întrucât închiderea grădinițelor și a centrelor de îngrijire a copiilor mici, a școlilor, universităților, a centrelor de relaxare și activități pentru tineri, precum și a spațiilor pentru activități extrașcolare și a facilităților culturale și sportive i-a privat pe copii și tineri de posibilitatea de a participa la activități esențiale pentru dezvoltarea lor generală, progresele lor în învățare, pentru sănătatea și starea lor de bine intelectuală, fizică, emoțională și mentală, precum și pentru incluziunea lor socială și profesională; |
| --- | --- |

A.

întrucât închiderea grădinițelor și a centrelor de îngrijire a copiilor mici, a școlilor, universităților, a centrelor de relaxare și activități pentru tineri, precum și a spațiilor pentru activități extrașcolare și a facilităților culturale și sportive i-a privat pe copii și tineri de posibilitatea de a participa la activități esențiale pentru dezvoltarea lor generală, progresele lor în învățare, pentru sănătatea și starea lor de bine intelectuală, fizică, emoțională și mentală, precum și pentru incluziunea lor socială și profesională;

| B. | întrucât copiii și tinerii se numără printre cele mai vulnerabile grupuri ale societății noastre și au fost afectați de închiderile cauzate de pandemia de COVID-19 într-o perioadă esențială și critică a vieții lor; întrucât sănătatea mintală a tuturor cetățenilor este una din condițiile prealabile și unul dintre bazele fundamentale ale unei societăți și unei democrații sănătoase; întrucât accesul la serviciile de sănătate mintală este, prin urmare, inseparabil de alte drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât copiii și tinerii se numără printre cele mai vulnerabile grupuri ale societății noastre și au fost afectați de închiderile cauzate de pandemia de COVID-19 într-o perioadă esențială și critică a vieții lor; întrucât sănătatea mintală a tuturor cetățenilor este una din condițiile prealabile și unul dintre bazele fundamentale ale unei societăți și unei democrații sănătoase; întrucât accesul la serviciile de sănătate mintală este, prin urmare, inseparabil de alte drepturi fundamentale;

| C. | întrucât anularea activităților și evenimentelor educaționale, culturale, pentru tineret și sportive a intensificat tranziția digitală într-o asemenea măsură încât a schimbat brusc rutinele zilnice, precum și modul în care copiii și tinerii interacționează și comunică între ei, fără contacte sociale sau fizice; întrucât închiderea școlilor, a facilităților culturale și sportive care găzduiesc astfel de activități și evenimente a redus nivelul de aptitudine fizică a tinerilor într-o asemenea măsură încât, în prezent, doar unul din patru tineri în vârstă de 11 ani desfășoară o activitate fizică suficientă; întrucât acest lucru a făcut ca unul din trei copii să fie supraponderal sau obez, mărind riscul de invaliditate și de morbiditate crescută (31); |
| --- | --- |

C.

întrucât anularea activităților și evenimentelor educaționale, culturale, pentru tineret și sportive a intensificat tranziția digitală într-o asemenea măsură încât a schimbat brusc rutinele zilnice, precum și modul în care copiii și tinerii interacționează și comunică între ei, fără contacte sociale sau fizice; întrucât închiderea școlilor, a facilităților culturale și sportive care găzduiesc astfel de activități și evenimente a redus nivelul de aptitudine fizică a tinerilor într-o asemenea măsură încât, în prezent, doar unul din patru tineri în vârstă de 11 ani desfășoară o activitate fizică suficientă; întrucât acest lucru a făcut ca unul din trei copii să fie supraponderal sau obez, mărind riscul de invaliditate și de morbiditate crescută (31);

| D. | întrucât educația s-a clasat printre sectoarele cele mai afectate din punct de vedere emoțional în timpul pandemiei de COVID-19 (32), iar cercetarea arată o legătură clară între sănătatea mintală a cadrelor didactice și cea a elevilor (33); întrucât învățământul la distanță are limitări inerente în predarea cursurilor de laborator și artistice, precum și pentru educația profesională și fizică; întrucât învățământul la distanță este, în multe cazuri, inadecvat din punct de vedere pedagogic, în special pentru elevii mai tineri, care au o nevoie mai mare de contact interpersonal cu profesorul și pentru că profesorii au puține ocazii să fie formați în mod adecvat pentru a utiliza eficient instrumentele digitale în școli; întrucât, în majoritatea cazurilor, învățământul la distanță nu a luat în considerare nevoile cursanților care beneficiază de educație în limbile regionale sau minoritare; întrucât această abordare poate fi considerată discriminatorie și creează suferință, anxietate și un sentiment de nesiguranță pentru cursanți; |
| --- | --- |

D.

întrucât educația s-a clasat printre sectoarele cele mai afectate din punct de vedere emoțional în timpul pandemiei de COVID-19 (32), iar cercetarea arată o legătură clară între sănătatea mintală a cadrelor didactice și cea a elevilor (33); întrucât învățământul la distanță are limitări inerente în predarea cursurilor de laborator și artistice, precum și pentru educația profesională și fizică; întrucât învățământul la distanță este, în multe cazuri, inadecvat din punct de vedere pedagogic, în special pentru elevii mai tineri, care au o nevoie mai mare de contact interpersonal cu profesorul și pentru că profesorii au puține ocazii să fie formați în mod adecvat pentru a utiliza eficient instrumentele digitale în școli; întrucât, în majoritatea cazurilor, învățământul la distanță nu a luat în considerare nevoile cursanților care beneficiază de educație în limbile regionale sau minoritare; întrucât această abordare poate fi considerată discriminatorie și creează suferință, anxietate și un sentiment de nesiguranță pentru cursanți;

| E. | întrucât, fără un program zilnic fix care să creeze o „rutină” liniștitoare și cu pierderea obiceiului de a frecventa școala pentru perioade lungi în unele state membre, acum că școlile s-au deschis din nou, mulți elevi par să fie „detașați”, nu sunt interesați de viața școlară și au dificultăți în a-și găsi ritmul, concentrarea, sentimentul de apartenență și de a împărtăși obiectivele comunității școlare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, fără un program zilnic fix care să creeze o „rutină” liniștitoare și cu pierderea obiceiului de a frecventa școala pentru perioade lungi în unele state membre, acum că școlile s-au deschis din nou, mulți elevi par să fie „detașați”, nu sunt interesați de viața școlară și au dificultăți în a-și găsi ritmul, concentrarea, sentimentul de apartenență și de a împărtăși obiectivele comunității școlare;

| F. | întrucât închiderea spațiilor culturale în contextul pandemiei de COVID-19 – ele fiind primele închise și ultimele care au putut fi redeschise – a însemnat că tinerii creatori culturali și, în special, tinerii artiști interpreți sau executanți nu au avut posibilitatea de a-și începe și de a-și dezvolta cariera într-un stadiu incipient crucial; |
| --- | --- |

F.

întrucât închiderea spațiilor culturale în contextul pandemiei de COVID-19 – ele fiind primele închise și ultimele care au putut fi redeschise – a însemnat că tinerii creatori culturali și, în special, tinerii artiști interpreți sau executanți nu au avut posibilitatea de a-și începe și de a-și dezvolta cariera într-un stadiu incipient crucial;

| G. | întrucât sportul de masă a fost grav afectat de consecințele negative ale pandemiei, multe dintre aceste activități fiind complet închise pentru o perioadă lungă de timp; întrucât se așteaptă ca cluburile sportive profesioniste, în special la nivel local și regional, să cunoască în continuare provocări mari legate de redresarea lor financiară pe termen lung; întrucât pierderea permanentă a sportului de masă ar avea un impact direct asupra tinerilor sportivi, atât în ceea ce privește dezvoltarea lor socială, cât și în ceea ce privește potențiala lor carieră profesională în domeniul sportului; |
| --- | --- |

G.

întrucât sportul de masă a fost grav afectat de consecințele negative ale pandemiei, multe dintre aceste activități fiind complet închise pentru o perioadă lungă de timp; întrucât se așteaptă ca cluburile sportive profesioniste, în special la nivel local și regional, să cunoască în continuare provocări mari legate de redresarea lor financiară pe termen lung; întrucât pierderea permanentă a sportului de masă ar avea un impact direct asupra tinerilor sportivi, atât în ceea ce privește dezvoltarea lor socială, cât și în ceea ce privește potențiala lor carieră profesională în domeniul sportului;

| H. | întrucât starea generală a sănătății mintale și a calității vieții tinerilor s-a înrăutățit semnificativ în timpul pandemiei, problemele legate de sănătatea mintală dublându-se în mai multe state membre în comparație cu nivelurile de dinainte de criză (34), ceea ce a determinat experții să o numească „pandemia tăcută” sau „cicatricea pandemiei”; întrucât pandemia a scos la iveală lipsa sprijinului acordat tinerilor care se confruntă cu probleme legate de sănătatea mintală; întrucât grupurile marginalizate, cum ar fi LGBTIQ +, minoritățile rasiale și etnice sau tinerii cu nevoi speciale au fost expuși unui risc mai mare de a dezvolta o tulburare a sănătății mintale; întrucât consecințele reale ale problemelor de sănătate mintală pentru tineri sunt adesea dificil de identificat și, până în prezent, nu sunt pe deplin vizibile; |
| --- | --- |

H.

întrucât starea generală a sănătății mintale și a calității vieții tinerilor s-a înrăutățit semnificativ în timpul pandemiei, problemele legate de sănătatea mintală dublându-se în mai multe state membre în comparație cu nivelurile de dinainte de criză (34), ceea ce a determinat experții să o numească „pandemia tăcută” sau „cicatricea pandemiei”; întrucât pandemia a scos la iveală lipsa sprijinului acordat tinerilor care se confruntă cu probleme legate de sănătatea mintală; întrucât grupurile marginalizate, cum ar fi LGBTIQ +, minoritățile rasiale și etnice sau tinerii cu nevoi speciale au fost expuși unui risc mai mare de a dezvolta o tulburare a sănătății mintale; întrucât consecințele reale ale problemelor de sănătate mintală pentru tineri sunt adesea dificil de identificat și, până în prezent, nu sunt pe deplin vizibile;

| I. | întrucât presiunea excesivă exercitată asupra elevilor pentru a realiza performanțe superioare, chiar și de la o vârstă fragedă, a constituit o presiune suplimentară asupra sănătății mintale și a stării de bine a lor; întrucât dificultățile de sănătate mintală sunt puternic stigmatizate în societățile noastre, ceea ce face ca tinerii care trăiesc cu probleme de sănătate mintală să fie, de asemenea, supuși prejudecăților, izolării sociale, abuzului verbal sau hărțuirii, precum și să perceapă locurile de învățare ca un mediu nesigur, în care este dificil să solicite ajutor sau tratament; |
| --- | --- |

I.

întrucât presiunea excesivă exercitată asupra elevilor pentru a realiza performanțe superioare, chiar și de la o vârstă fragedă, a constituit o presiune suplimentară asupra sănătății mintale și a stării de bine a lor; întrucât dificultățile de sănătate mintală sunt puternic stigmatizate în societățile noastre, ceea ce face ca tinerii care trăiesc cu probleme de sănătate mintală să fie, de asemenea, supuși prejudecăților, izolării sociale, abuzului verbal sau hărțuirii, precum și să perceapă locurile de învățare ca un mediu nesigur, în care este dificil să solicite ajutor sau tratament;

| J. | întrucât există mari discrepanțe între situațiile specifice ale statelor membre, din cauza naturii și duratei diferite a măsurilor puse în aplicare, precum și a diferențelor în ceea ce privește accesul la tehnologie și la instrumentele digitale, care accentuează inegalitățile dintre mediul rural și cel urban; |
| --- | --- |

J.

întrucât există mari discrepanțe între situațiile specifice ale statelor membre, din cauza naturii și duratei diferite a măsurilor puse în aplicare, precum și a diferențelor în ceea ce privește accesul la tehnologie și la instrumentele digitale, care accentuează inegalitățile dintre mediul rural și cel urban;

| K. | întrucât trecerea forțată la învățarea virtuală nu numai că a exacerbat inegalitățile deja existente, ci a creat și altele noi, lăsând în urmă copiii din medii defavorizate din punct de vedere social date fiind condițiile de locuit aglomerate, lipsa infrastructurii sau a echipamentelor digitale și a problemelor de conectivitate, mărind riscul de rezultate slabe în învățare și, prin urmare, de abandon școlar în rândul elevilor cu mai puține oportunități; |
| --- | --- |

K.

întrucât trecerea forțată la învățarea virtuală nu numai că a exacerbat inegalitățile deja existente, ci a creat și altele noi, lăsând în urmă copiii din medii defavorizate din punct de vedere social date fiind condițiile de locuit aglomerate, lipsa infrastructurii sau a echipamentelor digitale și a problemelor de conectivitate, mărind riscul de rezultate slabe în învățare și, prin urmare, de abandon școlar în rândul elevilor cu mai puține oportunități;

| L. | întrucât închiderea instituțiilor de învățare a condus la o scădere a nivelului existent de cunoștințe, o pierdere a metodologiei de dobândire de noi cunoștințe și la pierderi reale în procesul de învățare; întrucât aceste pierderi, care pot avea un impact negativ pe termen lung asupra stării de bine viitoare a copiilor și a tinerilor, sunt mai mari în rândul celor provenind din gospodăriile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, care au primit mai puțin sprijin pentru studiu în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

L.

întrucât închiderea instituțiilor de învățare a condus la o scădere a nivelului existent de cunoștințe, o pierdere a metodologiei de dobândire de noi cunoștințe și la pierderi reale în procesul de învățare; întrucât aceste pierderi, care pot avea un impact negativ pe termen lung asupra stării de bine viitoare a copiilor și a tinerilor, sunt mai mari în rândul celor provenind din gospodăriile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, care au primit mai puțin sprijin pentru studiu în timpul pandemiei;

| M. | întrucât s-a observat că 64 % dintre tinerii din grupa de vârstă 18-34 de ani au fost expuși riscului de depresie în primăvara anului 2021 (35) și că sinuciderea este a doua cauză principală de deces în rândul tinerilor (36) ca urmare a stresului, singurătății, izolării, depresiei, suferinței psihologice și lipsei de oportunități educaționale, de angajare, sociale sau financiare și a creșterii șomajului în rândul tinerilor, precum și a incertitudinilor pe care le cunosc tinerii legate de perspectivele sociale și de viitor, în sens mai larg; |
| --- | --- |

M.

întrucât s-a observat că 64 % dintre tinerii din grupa de vârstă 18-34 de ani au fost expuși riscului de depresie în primăvara anului 2021 (35) și că sinuciderea este a doua cauză principală de deces în rândul tinerilor (36) ca urmare a stresului, singurătății, izolării, depresiei, suferinței psihologice și lipsei de oportunități educaționale, de angajare, sociale sau financiare și a creșterii șomajului în rândul tinerilor, precum și a incertitudinilor pe care le cunosc tinerii legate de perspectivele sociale și de viitor, în sens mai larg;

| N. | întrucât există decalaje regionale semnificative în întreaga UE în ceea ce privește accesul la servicii de sănătate mintală, în timp ce accesul pacienților din medii defavorizate, inclusiv al copiilor, este limitat și mai mult de constrângerile existente în unele state membre în ceea ce privește rambursarea psihoterapiei din bugetele pentru sănătate publică; întrucât există o nevoie semnificativă de a avea o abordare europeană în ceea ce privește sănătatea mintală a copiilor și a tinerilor, cu un accent deosebit pe educație și pe consilierea școlară și a tinerilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât există decalaje regionale semnificative în întreaga UE în ceea ce privește accesul la servicii de sănătate mintală, în timp ce accesul pacienților din medii defavorizate, inclusiv al copiilor, este limitat și mai mult de constrângerile existente în unele state membre în ceea ce privește rambursarea psihoterapiei din bugetele pentru sănătate publică; întrucât există o nevoie semnificativă de a avea o abordare europeană în ceea ce privește sănătatea mintală a copiilor și a tinerilor, cu un accent deosebit pe educație și pe consilierea școlară și a tinerilor;

| O. | întrucât măsurile de izolare au avut un impact negativ deosebit asupra persoanelor cu dizabilități sau nevoi speciale; întrucât măsurile luate de statele membre în circumstanțe excepționale ar trebui să respecte întotdeauna drepturile lor fundamentale și să asigure accesul egal și nediscriminatoriu al acestora la asistență medicală, servicii sociale și de educație, precum și activitățile de tineret, culturale și sportive; |
| --- | --- |

O.

întrucât măsurile de izolare au avut un impact negativ deosebit asupra persoanelor cu dizabilități sau nevoi speciale; întrucât măsurile luate de statele membre în circumstanțe excepționale ar trebui să respecte întotdeauna drepturile lor fundamentale și să asigure accesul egal și nediscriminatoriu al acestora la asistență medicală, servicii sociale și de educație, precum și activitățile de tineret, culturale și sportive;

| P. | întrucât diferențele de gen au un impact asupra modului în care copiii și tinerii au fost afectați de pandemie, fetele și femeile tinere suferind mai mult de pe urma violenței domestice, a bolilor psihosomatice și a tulburărilor emoționale (37); întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei s-a accentuat și mai mult în timpul pandemiei, afectând echilibrul dintre viața profesională și cea privată a femeilor și dependența lor financiară de partenerii, rudele sau prietenii lor; întrucât măsurile succesive de limitare a mișcării persoanelor au mărit povara asupra părinților și tutorilor, ceea ce a exacerbat riscul abuzului de substanțe pentru părinți și al violenței intrafamiliale care afectează sănătatea mintală și starea de bine a celor mai vulnerabili, precum și a copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât diferențele de gen au un impact asupra modului în care copiii și tinerii au fost afectați de pandemie, fetele și femeile tinere suferind mai mult de pe urma violenței domestice, a bolilor psihosomatice și a tulburărilor emoționale (37); întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei s-a accentuat și mai mult în timpul pandemiei, afectând echilibrul dintre viața profesională și cea privată a femeilor și dependența lor financiară de partenerii, rudele sau prietenii lor; întrucât măsurile succesive de limitare a mișcării persoanelor au mărit povara asupra părinților și tutorilor, ceea ce a exacerbat riscul abuzului de substanțe pentru părinți și al violenței intrafamiliale care afectează sănătatea mintală și starea de bine a celor mai vulnerabili, precum și a copiilor și tinerilor;

| Q. | întrucât problemele de sănătate mintală într-un stadiu incipient al dezvoltării personale cresc probabilitatea apariției unor probleme de sănătate mintală la vârsta adultă, cu consecințe profunde în ceea ce privește dezvoltarea personală, socială și profesională și calitatea vieții; întrucât copiii și tinerii trec prin faze critice ale dezvoltării lor neurologice și sunt deosebit de sensibili la utilizarea pe scară largă a instrumentelor digitale pentru învățarea la distanță; întrucât această digitalizare intensă a educației dă naștere la întrebări cu privire la impactul tehnologiei asupra aspectelor legate de învățare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât problemele de sănătate mintală într-un stadiu incipient al dezvoltării personale cresc probabilitatea apariției unor probleme de sănătate mintală la vârsta adultă, cu consecințe profunde în ceea ce privește dezvoltarea personală, socială și profesională și calitatea vieții; întrucât copiii și tinerii trec prin faze critice ale dezvoltării lor neurologice și sunt deosebit de sensibili la utilizarea pe scară largă a instrumentelor digitale pentru învățarea la distanță; întrucât această digitalizare intensă a educației dă naștere la întrebări cu privire la impactul tehnologiei asupra aspectelor legate de învățare;

| R. | întrucât închiderile au redus nivelul de aptitudine fizică a tinerilor într-o asemenea măsură încât, în prezent, doar unul din patru tineri în vârstă de 11 ani desfășoară o activitate fizică suficientă; |
| --- | --- |

R.

întrucât închiderile au redus nivelul de aptitudine fizică a tinerilor într-o asemenea măsură încât, în prezent, doar unul din patru tineri în vârstă de 11 ani desfășoară o activitate fizică suficientă;

| S. | întrucât 2022 este Anul european al tineretului; |
| --- | --- |

S.

întrucât 2022 este Anul european al tineretului;

| T. | întrucât orice strategie a UE în materie de sănătate mintală care vizează copiii și tinerii trebuie, în primul rând, să le ofere posibilitatea de a fi ascultați, iar contribuția lor să fie luată în considerare la elaborarea unor răspunsuri incluzive; întrucât o strategie de succes trebuie să implice părinții, familiile, prietenii, organizațiile de tineret și serviciile de asistență socială pentru tineret, animatorii pentru tineret, instituțiile culturale și cluburile sportive, pe lângă școli și profesori, oferindu-le o formare adecvată cu privire la modul de abordare a problemelor de sănătate mintală, atât pentru a stabili o abordare holistică, cât și pentru a se asigura legătura cu tinerii din medii dezavantajate din punct de vedere socioeconomic și grupurile marginalizate; |
| --- | --- |

T.

întrucât orice strategie a UE în materie de sănătate mintală care vizează copiii și tinerii trebuie, în primul rând, să le ofere posibilitatea de a fi ascultați, iar contribuția lor să fie luată în considerare la elaborarea unor răspunsuri incluzive; întrucât o strategie de succes trebuie să implice părinții, familiile, prietenii, organizațiile de tineret și serviciile de asistență socială pentru tineret, animatorii pentru tineret, instituțiile culturale și cluburile sportive, pe lângă școli și profesori, oferindu-le o formare adecvată cu privire la modul de abordare a problemelor de sănătate mintală, atât pentru a stabili o abordare holistică, cât și pentru a se asigura legătura cu tinerii din medii dezavantajate din punct de vedere socioeconomic și grupurile marginalizate;

| U. | întrucât datele științifice sugerează că nivelurile de încredere instituțională în rândul generațiilor mai tinere au scăzut; întrucât acest lucru este cauzat de stresul și incertitudinea legate de pandemie, dar și de eficacitatea limitată a canalelor oficiale de comunicare ale statelor membre în a ajunge la tânăra generație, precum și de creșterea dezinformării și a știrilor false legate de pandemie; întrucât trebuie acordată o atenție deosebită recâștigării acestei încrederi, care poate fi obținută printr-o participare adecvată vârstei, inclusiv prin a oferi tinerilor posibilitatea de a lua inițiative și decizii astfel încât să poată transforma lumea în care trăiesc și prin a promova puterea de acțiune a tinerilor pentru a le permite să caute autodeterminarea și să își dezvolte reziliența; |
| --- | --- |

U.

întrucât datele științifice sugerează că nivelurile de încredere instituțională în rândul generațiilor mai tinere au scăzut; întrucât acest lucru este cauzat de stresul și incertitudinea legate de pandemie, dar și de eficacitatea limitată a canalelor oficiale de comunicare ale statelor membre în a ajunge la tânăra generație, precum și de creșterea dezinformării și a știrilor false legate de pandemie; întrucât trebuie acordată o atenție deosebită recâștigării acestei încrederi, care poate fi obținută printr-o participare adecvată vârstei, inclusiv prin a oferi tinerilor posibilitatea de a lua inițiative și decizii astfel încât să poată transforma lumea în care trăiesc și prin a promova puterea de acțiune a tinerilor pentru a le permite să caute autodeterminarea și să își dezvolte reziliența;

| V. | întrucât pandemia ne-a dat ocazia de a aborda probleme de lungă durată legate de sănătatea mintală care în trecut nu au fost abordate în manieră globală; întrucât sănătatea mintală a fost inclusă în obiectivele specifice ale programului EU4Health, contribuind la construirea unei uniuni europene a sănătății bazate pe sisteme de sănătate mai puternice, mai accesibile și mai reziliente, pregătite să facă față unor posibile crize viitoare; |
| --- | --- |

V.

întrucât pandemia ne-a dat ocazia de a aborda probleme de lungă durată legate de sănătatea mintală care în trecut nu au fost abordate în manieră globală; întrucât sănătatea mintală a fost inclusă în obiectivele specifice ale programului EU4Health, contribuind la construirea unei uniuni europene a sănătății bazate pe sisteme de sănătate mai puternice, mai accesibile și mai reziliente, pregătite să facă față unor posibile crize viitoare;

| W. | întrucât se preconizează că războiul din Ucraina și consecințele sale umane, alimentare, energetice și financiare devastatoare, precum și alte amenințări globale, pot genera incertitudini care ar putea avea și alte efecte negative asupra sănătății mintale și a stării de bine ale copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât se preconizează că războiul din Ucraina și consecințele sale umane, alimentare, energetice și financiare devastatoare, precum și alte amenințări globale, pot genera incertitudini care ar putea avea și alte efecte negative asupra sănătății mintale și a stării de bine ale copiilor și tinerilor;

| X. | întrucât războiul din Ucraina a dus la strămutarea a milioane de copii și tineri și la traume pe scară largă; |
| --- | --- |

X.

întrucât războiul din Ucraina a dus la strămutarea a milioane de copii și tineri și la traume pe scară largă;

| 1. | atrage atenția asupra rolului jucat de școli și de instituțiile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari, precum și de instituțiile de învățare non-formală și informală în furnizarea sprijinului material și psihologic necesar tinerilor și familiilor lor și invită statele membre și regiunile să ofere un sprijin financiar suficient instituțiilor de învățământ general, în special prin investiții semnificative în învățământul public, și să recruteze și să păstreze cadre didactice și personal educativ cu înaltă calificare, pentru a se asigura că dezvoltarea pedagogică, psihologică, fizică, emoțională, cognitivă și/sau socială a tinerilor este promovată din ce în ce mai mult și în mod satisfăcător; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă statele membre, în acest context, să crească substanțial cheltuielile publice pentru educație și formare peste media UE (5 % din PIB în 2020); accentuează în special rolul jucat de profesori, educatori, animatorii pentru tineret în pentru a contribui la sprijinul psihologic și dezvoltarea copiilor și tinerilor; în acest sens, subliniază că trebuie recunoscută importanța promovării de cunoștințe în materie de sănătate mintală pentru cadrele didactice, personalul didactic, administratorii de școli, asistenții sociali și animatorii pentru tineret, precum și pentru elevi și studenți; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită statele membre și Comisia să rupă tăcerea legată de problemele de sănătate mintală și să elimine stigmatizarea socială discriminatorie asociată acestora folosind o abordare holistică; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să lanseze o campanie la nivelul UE de conștientizare cu privire la sănătatea mintală în instituțiile de învățământ, pentru a combate stigmatizarea existentă, pentru a oferi tinerilor acces la informații privind sănătatea mintală și pentru a crea o înțelegere socială clară și mai largă a problemelor de sănătate mintală; invită statele membre să includă primul ajutor psihologic și educația obligatorie în domeniul sănătății mintale fără stigmatizare în programele școlare, astfel încât elevii și studenții, cadrele didactice, profesorii, formatorii și liderii universitari să fie mai bine pregătiți să răspundă cursanților și tinerilor care se confruntă cu probleme de sănătate mintală, asigurând astfel promovarea egală a sănătății mintale și a stării de bine a cetățenilor în întreaga UE; invită statele membre să adapteze conținutul programelor de învățământ, să ia toate măsurile necesare pentru a elimina lacunele cognitive create în timpul învățământului la distanță și pentru a preveni posibila creștere a cazurilor de eșec școlar și de abandon școlar; insistă ca statele membre să asigure accesul la o educație de calitate favorabilă incluziunii și echitabilă pentru fiecare copil din Europa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța combaterii fenomenului raportării insuficiente în ceea ce privește sănătatea mintală și starea de bine, precum și a subreprezentării copiilor și tinerilor în cercetarea științifică în domeniul sănătății mintale; invită prin urmare Comisia să facă studii în care să evalueze în profunzime efectelor pe termen lung ale tuturor măsurilor preventive legate de pandemia de COVID-19 luate de statele membre asupra copiilor și tinerilor pentru atenuarea efectelor oricărei viitoare crize sanitare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază provocările pe care le implică măsurarea sănătății mintale și a stării de bine și invită Comisia și statele membre să dezvolte o înțelegere holistică comună a sănătății și a siguranței, care să includă starea de bine fizică, mentală și socială globală și care necesită strategii cuprinzătoare de prevenire și de vindecare, inclusiv dezvoltarea unor indicatori imparțiali pentru a măsura sănătatea mintală și starea de bine, instrumente de evaluare a riscurilor și sisteme de raportare, în consultare cu profesorii, elevii, părinții și experții și oamenii de știință cu o specializare relevantă, precum și integrarea activităților culturale, de joc și sportive și promovarea dezvoltării competențelor creative și sociale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a reconstrui și de a consolida în mod durabil și rapid structura activităților europene pentru tineret, care a fost slăbită sau chiar distrusă de pandemie; subliniază că activitățile pentru tineret în sine trebuie să fie recunoscute drept ceea ce sunt: un instrument de sprijin care aduce o contribuție importantă la dezvoltarea personală, la starea de bine și la realizarea personală a tinerilor; invită, prin urmare, statele membre să pună în aplicare îmbunătățiri concrete în ceea ce privește activitățile pentru tineret pentru a oferi sprijin celor care au cea mai mare nevoie de ele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită ca activitățile deschise pentru tineret să fie recunoscute în întreaga UE ca mijloc central de socializare pentru tineri și să se creeze în mod conștient și din ce în ce mai multe spații libere pentru tineri, adesea pentru cei de aceeași vârstă, în afara casei parentale și a locurilor de învățare ale educației formale, ceea ce le oferă oportunități de a se organiza și de a participa la inițiative comunitare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită, în acest sens, statele membre să îmbunătățească și să dezvolte în continuare cadrul pentru sănătate și siguranță în mediile de învățare, pentru a oferi elevilor și studenților, profesorilor, tinerilor și profesioniștilor sprijinul unui număr suficient de membri calificați ai personalului, cum ar fi psihologi specializați sau alți specialiști în domeniul sănătății mintale, care pot juca un rol vital nu numai pentru indivizi, ci și pentru climatul școlar general, pentru a crea un mediu sigur pentru copii și tineri în toate tipurile de instituții de învățământ, în care elevii și studenții pot solicita asistență psihologică în primele etape ale problemelor psihice; invită statele membre să asigure personal de sprijin pentru nevoile educaționale speciale, care pot contribui la transformarea sălii de clasă și a spațiilor sociale în locuri primitoare și atractive pentru a crește, a învăța, a face schimb de opinii într-un mediu de încredere, a discuta și a depăși diferențele în mod constructiv; subliniază importanța accesului facil la sprijin psihologic semiprofesional pentru elevi și studenți; face apel la crearea unei rețele europene active de schimb de bune practici și metode pentru a face față acestor provocări; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că pentru a îmbunătăți eficacitatea politicilor și a programelor este esențial să li se ofere tinerilor posibilitatea de a-și face vocea auzită în procesul decizional pentru a-și exprima nevoile și pentru a participa la punerea lor în aplicare; solicită, prin urmare, instituțiilor de învățământ să extindă drepturile de participare și de codecizie ale studenților și tinerilor în școli, universități, formare profesională, locul de muncă și instituțiile sociale și să implice tinerii, în special femeile tinere, în cercetarea și elaborarea programelor, pentru a înțelege mai bine experiențele de viață, prioritățile și percepțiile lor și pentru a răspunde mai bine acestora pentru a garanta implicarea lor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă statele membre să promoveze investiții transsectoriale pentru a combate tulburările mintale în rândul copiilor și tinerilor și să elaboreze planuri naționale de acțiune care să asigure implementarea la nivel regional și local, răspunzând nevoilor reale ale copiilor și tinerilor, acordând o atenție deosebită grupurilor celor mai defavorizate; invită Comisia și statele membre să sprijine mai sistematic și mai ales financiar, având în vedere importanța lor pentru învățarea non-formală și informală, activitatea organizațiilor de tineret și activitățile pentru tineret organizate în cadrul organizațiilor neguvernamentale și, prin urmare, să facă structurile lor de schimb și cooperare transfrontalieră mai rezistente la criză pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța vitală a activităților și relațiilor interpersonale nevirtuale în viața de zi cu zi în rândul copiilor și tinerilor pentru starea lor de bine generală, care constituie baza procesului de socializare și accelerează experiența unui sentiment de apartenență, ținând seama de rolul important al socializării în educație; invită, prin urmare, statele membre să ia măsuri adecvate de sănătate și siguranță pentru a se asigura că, în cazul unor viitoare pandemii sau al altor situații fără precedent, toate mediile de învățare, de natură formală, informală sau non-formală, rămân deschise în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează statele membre ca, în cazurile în care sunt absolut necesare măsuri speciale, să se consulte cu profesioniștii din domeniul sănătății și al siguranței, cu școlile, profesorii, organizațiile de tineret și cu serviciile de asistență socială pentru tineret și cu părinții, pentru a lua în considerare în mod adecvat nevoile diferitelor grupe de vârstă, ale grupurilor vulnerabile și ale tinerilor cu nevoi specifice, cu probleme de mobilitate sau cu alte dizabilități, precum și ale grupurilor dezavantajate și marginalizate, fără a lăsa pe nimeni în urmă și fără a aplica o abordare unică pentru toți; subliniază că este important să se asigure continuitatea lingvistică pentru a permite elevilor și studenților care primesc educație în limbile regionale sau minoritare să continue să facă acest lucru în medii de învățare la distanță sau mixte; invită, prin urmare, statele membre să ia în considerare diferitele caracteristici și nevoi ale activităților educaționale, culturale, pentru tineret și sportive; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul pozitiv al mentoratului în anumite țări în timpul pandemiei în sprijinirea tinerilor în soluționarea problemelor, susținând astfel lor sănătatea mintală și punându-le la dispoziție o legătură interpersonală care a oferit perspective și sprijin psihologic în timpul izolării; invită Comisia să ia în considerare sprijinirea și finanțarea unor astfel de programe de mentorat la nivel european pentru a încuraja dezvoltarea lor în toate statele membre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recunoaște că criza provocată de pandemia de COVID-19 a exacerbat inegalitățile educaționale deja existente, limitând posibilitățile pentru mulți dintre cei mai vulnerabili copii și tineri, inclusiv pentru cei care trăiesc în zone sărace sau rurale, fete, refugiați și persoane cu dizabilități; solicită intensificarea eforturilor de identificare și sprijinire a copiilor, a tinerilor și a familiilor afectate în mod disproporționat de pandemie, ținând seama de factorii culturali și contextuali care îi influențează, pentru a identifica lacunele de dinaintea pandemiei în furnizarea de servicii de sănătate mintală și pentru a adapta mai bine sistemele publice; îndeamnă statele membre să analizeze impactul COVID-19 prin prisma dimensiunii de gen și să asigure continuarea educației sexuale și reproductive în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție specială copiilor și tinerilor care sunt deosebit de vulnerabili, cum ar fi tinerii LGBTQ +, copiii și tinerii expuși riscului de rasism, precum și cei cu nevoi preexistente în materie de sănătate mintală; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază rolul important pe care îl joacă o alimentație sănătoasă și echilibrată în sănătatea mintală a copiilor și a tinerilor; insistă, prin urmare, pe sprijinul social important pe care îl oferă școlile, cum ar fi mesele zilnice echilibrate, pe care altfel unii copii nu le primesc acasă; invită statele membre să pună în aplicare recomandarea 4 privind garanția pentru copii, solicitând, printre altele, accesul gratuit la cel puțin o masă sănătoasă în fiecare zi de școală; |
| --- | --- |

16.

| 17. | insistă asupra necesității de a mări finanțarea și a promova în mod adecvat oportunitățile oferite de programe precum Erasmus +, Europa creativă și Corpul european de solidaritate, pentru a consolida experiențele de mobilitate, care contribuie la dezvoltarea competențelor sociale folositoare și necesare viitoarei evoluții pe plan personal și profesional ale generațiilor tinere, și de a mări accesibilitatea lor pentru toți; invită, în acest context, Comisia și statele membre să promoveze formarea profesională pentru a asigura reziliența programelor în fața posibilelor limitări viitoare legate de mobilitate, dar și să îmbunătățească partajarea sistematică a rezultatelor proiectelor pentru a le îmbunătăți vizibilitatea, extinderea și impactul pe termen lung; invită Comisia să majoreze finanțarea acestor programe ale Uniunii în cadrul următoarei revizuiri a cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în multe cazuri, efectele Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) asupra copiilor și tinerilor ar putea fi limitate și ar putea să nu producă rezultate sau reforme structurale care să le permită copiilor și tinerilor să aibă acces la educație de calitate sau să atenueze impactul negativ al închiderii spațiilor culturale din cauza pandemiei de COVID-19 și al lipsei de acces la creatori culturali, în special asupra tinerilor artiști interpreți, care nu au avut posibilitatea de a-și începe și dezvolta cariera într-un stadiu incipient crucial; invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare adecvată și condiții contractuale și de muncă echitabile pentru toți tinerii autori, artiști interpreți, artiști și toți ceilalți creatori culturali, lucrători și profesioniști care lucrează în sectoarele culturale și creative, inclusiv pe platformele de comunicare socială, care au fost afectați negativ de pandemie, să își intensifice eforturile generale de sprijinire a artiștilor și a profesioniștilor culturali emergenți, să promoveze antreprenoriatul tinerilor și cel social și să stipuleze acest obiectiv într-o secțiune a unui statut european al artiștilor dedicată tinerilor artiști; își reiterează recomandarea ca 10 % din planurile naționale de redresare și reziliență să fie direcționate către educație și 2 % către sectorul cultural și creativ; cere Comisiei să facă o evaluare amănunțită a proiectelor și reformelor legate de educație, tineri și sectoarele culturale și creative implementate de statele membre în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și reiterează necesitatea de a pune un accent mai mare pe aceste subiecte în cadrul rapoartelor naționale elaborate în cadrul evaluării semestrului european; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra importanței experiențelor de mobilitate și a schimbului de bune practici între cadre didactice, educatori, profesori, formatori, voluntari și profesioniști din domeniul activităților și al organizațiilor de tineret, creatori culturali și antrenori sportivi pentru extinderea cunoștințelor lor în ceea ce privește informarea tinerilor și consolidarea dimensiunilor internaționale și multilingve, în special în vederea realizării Spațiului european al educației până în 2025; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită o înțelegere holistică a sănătății, care să includă starea de bine fizică, mentală și socială generală și care să necesite strategii cuprinzătoare de prevenire și vindecare, inclusiv activități culturale și sportive, precum și promovarea dezvoltării competențelor creative și sociale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a promova conceperea și furnizarea unor servicii specifice, intergeneraționale, care să combine experiența persoanelor în vârstă cu curajul tinerilor într-o situație reciproc avantajoasă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază importanța fundamentală a culturii pentru dezvoltarea identității individuale a copiilor și tinerilor, precum și pentru educația lor, inclusiv felul în care ei înțeleg societatea, precum și pentru starea lor de bine generală; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază nevoia urgentă de a crea un mediu de învățare incluziv, creativ, dinamic și sănătos de la o vârstă fragedă, pentru a reduce riscul de tulburări psihice la vârsta adultă; îndeamnă statele membre, în acest context, să asigure includerea și extinderea tuturor formelor de expresie artistică, cum ar fi muzica, teatrul, cinematografia, documentarele, animația, artele vizuale, dansul și noile forme de artă experimentală, în programele școlare și ca activități artistice și sportive extracurriculare, stimulând astfel libera exprimare și creativitatea și permițând elevilor și studenților să participe în mod activ și să își exploreze talentele; subliniază că arta poate fi o componentă ideală pentru proiectele interdisciplinare și poate promova gândirea critică și deci nu ar trebui să se limiteze la orele de curs din domeniul artelor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă statele membre și autoritățile publice să dezvolte infrastructura sportivă și să crească global numărul orelor de educație fizică și de activități fizice extrașcolare în școli, inclusiv activitățile adresate copiilor și tinerilor cu dizabilități; subliniază că sportul, la fel ca arta, poate fi un vehicul puternic de incluziune pentru copiii expuși riscului de excluziune; reamintește că prezența artelor și a sportului în programele școlare poate contribui în mod semnificativ la combaterea provocărilor globale privind tineretul și educația, inclusiv a dificultăților și a tulburărilor de învățare, precum și a hărțuirii, a discursului de incitare la ură și a consumului de substanțe psihotrope; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia și statele membre să sprijine și să finanțeze în mod adecvat micile inițiative culturale locale, cluburile sportive, facilitățile de recreere, organizațiile de tineret și instituțiile de asistență socială pentru tineri pentru desfășurarea de activități recreative și de învățare nonformală și informală care joacă un rol esențial în dezvoltarea și starea de bine a tinerilor și a familiilor acestora, prin furnizarea de resurse de sprijin material și psihologic, inclusiv pentru tinerii cu mai puține oportunități sau care se confruntă cu discriminarea; subliniază faptul că în zonele defavorizate, rurale și îndepărtate aceste activități constituie singura ocazie ca tinerii și copiii să socializeze, să își intensifice sentimentul cetățeniei și să își păstreze sănătatea mintală la un nivel propice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită sprijinirea sportului de masă și a activităților extrașcolare, care au suferit în mod disproporționat consecințele devastatoare ale pandemiei de COVID-19; subliniază că sportul pentru amatori stă la baza sportului profesionist și contribuie atât la dezvoltarea personală și la starea de bine, cât și la dezvoltarea regională a zonelor rurale; subliniază că este important să se mențină deschise cluburile sportive profesioniste și organizațiile sportive și să se sprijine redresarea lor și să se acorde sprijin sportivilor; invită Comisia să ofere un sprijin adecvat acestor cluburi și organizații, dat fiind că ele joacă un rol vital în starea de bine și socializarea tinerilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită o mai bună coordonare la nivel european între statele membre, autoritățile regionale și reprezentanții locali ai asociațiilor sportive, echipelor și cluburilor, organizațiilor culturale, organizațiilor de tineret și de studenți, organismelor educaționale și universitare, partenerilor sociali din domeniul educației și sectorul privat, pentru a consolida dialogul și cooperarea și pentru a crea o rețea socială dinamică, pe mai multe niveluri, capabilă să răspundă provocărilor viitoare și să se adapteze la acestea; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că UE în ansamblu devine mai puternică și mai autonomă, fără a lăsa pe nimeni în urmă; subliniază că aceasta trebuie să abordeze vastele decalaje geografice, de gen, sociale, de vârstă și alte decalaje structurale, agravate de lipsa infrastructurii digitale, a conectivității și a instrumentelor digitale în toate statele membre, în special în zonele rurale, îndepărtate, insulare și montane, precum și în hotspoturi sau în alte zone dezavantajate din punct de vedere socioeconomic; invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare și să consolideze platformele educaționale independente din UE și finanțate de UE, fără scop lucrativ, care respectă standardele UE în materie de confidențialitate a datelor, cum ar fi eTwinning, EPALE, Erasmus+ și School Education Gateway, astfel încât școlile de stat, profesorii, formatorii și educatorii din UE să se afle în centrul procesului de educație digitală fără a depinde de platformele generatoare de profit; în plus, atrage atenția asupra necesității de a lua în considerare eventualele nevoi ale acestor zone în eventualitatea unor pandemii viitoare sau a oricăror alte situații fără precedent; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că ar trebui depuse eforturi pentru generalizarea alfabetizării digitale la toate nivelurile societății, permițând utilizarea adecvată a instrumentelor și infrastructurilor digitale; invită, prin urmare, statele membre să includă alfabetizarea digitală în programele tuturor instituțiilor de învățământ și să asigure formarea și echipamentele necesare pentru profesori și educatori; subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită persoanelor excluse pe plan digital; atrage atenția asupra situației dificile a elevilor care provin din familii cu mulți copii și a părinților care sunt profesori de profesie, pentru care obligația de a lucra, de a preda și de a învăța de la distanță implică cheltuieli importante și adesea inaccesibile pentru a achiziționa, din modestele lor resurse private, echipamente suplimentare pentru a face față cerințelor de învățare și/sau de lucru de la distanță; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că tehnologiile digitale au un potențial substanțial pentru profesori, formatori, educatori și elevi și studenți în ceea ce privește tehnologiile accesibile, deschise, sociale și personalizate care pot duce la crearea unor parcursuri de învățare mai incluzive; consideră că utilizarea inteligentă a tehnologiilor digitale, determinată de metode de predare inovatoare și care consolidează capacitățile elevilor și studenților, poate dota cetățenii cu competențe de bază pentru viață; subliniază, cu toate acestea, că lipsa supravegherii învățării digitale a tinerilor, în special a celor din medii defavorizate și îndepărtate, poate conduce la un risc mai mare de dependență și de tulburări mintale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă statele membre să investească în politici specifice, inclusiv în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, care să răspundă nevoilor locale pentru (i) a elimina toate decalajele existente, inclusiv inegalitățile de gen, economice, tehnologice și sociale regionale; (ii) a se asigura că instituțiile de învățământ și de formare profesională, organizațiile și structurile de tineret, precum și elevii și tinerii, în general, obțin un sprijin financiar suficient, cu un accent special pe cei mai vulnerabili care rămân în urmă și au nevoie de sprijin suplimentar pentru a atinge obiectivele de învățare preconizate și pe școlile din zone cu un nivel ridicat de sărăcie și cu o proporție ridicată a populației formată din minorități; (iii) a se asigura că sunt instituite tehnologiile, inovațiile, facilitățile și instrumentele de sprijin pentru învățare, inclusiv instrumentele digitale, necesare pentru a consolida, a dezvolta în continuare și a oferi educație și formare de calitate, precum și oportunități de învățare informală și non-formală pentru toți; și (iv) a sprijini inițiativele culturale care reunesc copiii și tinerii în cadrul redresării culturale a comunităților locale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că normele și așteptările preexistente legate de gen pot fi factori importanți care afectează negativ sănătatea mintală și fizică, precum și posibilitățile de educație; subliniază că dezvoltarea capacităților educatorilor prin resurse adecvate și sprijin este esențială pentru a îmbunătăți identificarea și abordarea repercusiunilor legate de gen ale închiderii instituțiilor din domeniul educației, culturii și sportului asupra sănătății și asupra stării generale de bine a copiilor și tinerilor; invită statele membre să promoveze sisteme de educație reziliente, echitabile și care să țină seama de dimensiunea de gen, care să asigure satisfacerea nevoilor specifice de gen, cum ar fi educația sexuală cuprinzătoare și prevenirea și răspunsul la violența bazată pe gen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiterează importanța investițiilor în inovare și cercetare în educație, permițând sistemului de învățământ de stat să aibă acces la o „cultură a inovării” în întreaga UE și să se asigure că materialele de învățare, abordările și instrumentele pedagogice de înaltă calitate sunt accesibile și disponibile gratuit tuturor; atrage atenția, în acest context, asupra necesității unui cadru financiar care să permită achiziționarea sau închirierea rambursabilă de instrumente informatice adecvate, inclusiv echipamente informatice și acces la o rețea de internet eficientă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază necesitatea de a accelera digitalizarea resurselor culturale și de patrimoniu, precum și a bibliotecilor audiovizuale, și de a introduce sisteme de reduceri care să permită accesul universal la resursele culturale, inclusiv pentru persoanele marginalizate și pentru școlile periferice care nu sunt în măsură să achiziționeze abonamente la tarife preferențiale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea de a monitoriza evoluțiile și consecințele pedagogice și în materie de sănătate și siguranță ale progreselor tehnologice și digitale prin cooperare și dialogul direct cu tinerii, precum și cu experți, educatori, parteneri sociali din domeniul educației și alți reprezentanți ai societății civile; subliniază necesitatea urgentă de a revizui în mod critic posibilele pericole ale progreselor digitale și consecințele lor imprevizibile, ținând seama de faptul că scopul lor principal este de a răspunde nevoilor cetățenilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă statele membre să promoveze știința și cercetarea în domeniul sănătății mintale a tinerilor și să evalueze impactul pe termen lung al închiderilor, în special al prelungirii învățării la distanță, al izolării și al incertitudinii în ceea ce privește dobândirea de cunoștințe, dezvoltarea neurologică și competențele socioemoționale, și să elaboreze măsuri specifice pentru a sprijini persoanele cele mai afectate cu scopul de a combate și preveni problemele de sănătate mintală pe termen lung; invită Comisia și statele membre să colecteze și să compare în mod sistematic rezultatele cercetării, experiența și cunoștințele în ceea ce privește abordarea problemelor de sănătate mintală în rândul tinerilor din UE; invită, de asemenea, Comisia să faciliteze schimbul de bune practici și învățarea reciprocă între statele membre cu privire la aceste aspecte; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să sensibilizeze tinerii cu privire la beneficiile și riscurile asociate tehnologiei digitale, asigurând nu numai accesul acestora la instrumentele tehnologice, ci și capacitatea lor de a le utiliza corect și în condiții de siguranță, astfel încât să fie folosite ca instrumente foarte utile de socializare și democrație; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că perioadele prelungite petrecute în mediul digital pot avea efecte grave asupra sănătății mintale și a siguranței copiilor și tinerilor, cum ar fi oboseala provocată de utilizarea excesivă a ecranului sau dependența de internet, precum și expunerea la violență și hărțuire online și la știri false, care pot duce nu numai la depresie, anxietate și excluziune socială, ci și la sinucideri în rândul tinerilor; invită Comisia să promoveze eforturi de prevenire mai intense, sistematice și bazate pe colaborare, menite să protejeze tinerii de astfel de prejudicii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să desemneze un An european al sănătății mintale și să elaboreze un plan european pentru protecția sănătății mintale în educație, formare profesională și învățare informală și non-formală; consideră că orice astfel de plan ar trebui să se bazeze pe constatările grupului de lucru al cadrului strategic al spațiului european al educației și să ofere orientări cuprinzătoare, să propună exemple de bune practici și să creeze stimulente pentru ca statele membre să pună în aplicare acțiuni specifice și module de formare, oferind astfel cadrelor didactice, formatorilor, educatorilor, lucrătorilor de tineret și angajatorilor competențele necesare pentru a recunoaște semnele timpurii de epuizare, stres și stres psihologic în rândul elevilor, al tinerilor și al tinerilor stagiari sau al tinerilor care urmează cursuri de formare profesională, în vederea activării unor măsuri de prevenire specifice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că planul ar trebui să promoveze un sprijin psihologic gratuit și regulat pentru profesori, educatori și profesioniștii din domeniul îngrijirii copiilor și ar trebui, de asemenea, să acorde o atenție deosebită grupurilor marginalizate și defavorizate și persoanelor cu dizabilități, pentru a ține seama de nevoile lor specifice și pentru a se asigura că acestea au acces egal la toate activitățile și oportunitățile; subliniază că planul ar trebui, de asemenea, să încurajeze intensificarea legăturilor dintre instituțiile de învățământ și organizațiile culturale, de tineret și sportive pentru a oferi activități extrașcolare înrădăcinate într-o comunitate mai largă, cu scopul de a consolida sentimentul de apartenență al elevilor și studenților, de a promova puterea de acțiune a tinerilor și de a spori angajamentul lor social; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia și statele membre să urmeze recomandările Conferinței privind viitorul Europei referitoare la reducerea la minimum a impactului unei crize grave asupra tinerilor și asupra sănătății lor mintale, și, de asemenea, să țină cont de perspectiva generațiilor viitoare în toate recomandările și propunerile sale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să elaboreze în continuare măsuri de atenuare a consecințelor negative ale închiderilor legate de COVID-19 asupra copiilor și tinerilor pe tot parcursul anului 2023 și să folosească acest an pentru a propune o moștenire solidă a Anului european al tineretului 2022 pentru viitor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(2)  JO C 395, 29.9.2021, p. 101.

(3)  JO C 465, 17.11.2021, p. 82.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0045.

(5)  JO C 15, 12.1.2022, p. 184.

(6)  JO L 462, 28.12.2021, p. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Studiu – „Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Educația și tineretul în Europa post-COVID-19 – efecte ale crizei și recomandări de politică), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul Politici B – Politici Structurale și de Coeziune, 4 mai 2021.

(10)  Studiu – „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Tineretul în Europa: Efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației sale economice și sociale), publicat de Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic A – Politici economice, științifice și pentru calitatea vieții, 24 septembrie 2021.

(11)  Studiu – „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe” (Sectoarele culturale și creative în Europa post-COVID-19: Efecte de criză și recomandări politice), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 18 februarie 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. și Villarejo, B., „Distance learning from a student perspective” (Învățarea la distanță din perspectiva studentului), raportul ad-hoc nr. 3/2021 al NESET.

(13)  Sternadel, D., „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Impactul COVID-19 asupra rezultatelor învățării studenților în Europa: provocările educației la distanță pentru toți), raportul ad-hoc NESET nr. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. și Van der Graaf, L., „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof”, raport NESET-EENEE, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. și Mazza, J., „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. și Șerban, A., „Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe”, (Dincolo de pandemie: impactul pandemiei de COVID-19 asupra tinerilor în Europa), Forumul European de Tineret, Bruxelles, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. și Prinz, C., „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis”, Răspunsuri politice ale OECD la coronavirus (COVID-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  JO C 224, 8.6.2022, p. 2.

(25)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(26)  JO C 371, 15.9.2021, p. 6.

(27)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

(28)  JO C 404, 6.10.2021, p. 152.

(29)  JO C 494, 8.12.2021, p. 2.

(30)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(31)  WHO European Regional Obesity Report 2022.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  Articolul UNICEF „The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children” („Problemele de sănătate mintală care afectează copiii Europei”) (4 octombrie 2021).

(37)  Eurobarometru Flash, Parlamentul European: Femeile în vremuri de COVID-19.

---

Miercuri, 14 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Noul Bauhaus european

Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la noul Bauhaus european (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, inclusiv obiectivul nr. 4 privind educația de calitate, obiectivul nr. 11 privind orașele și comunitățile durabile și obiectivul nr. 13 privind acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, inclusiv obiectivul nr. 4 privind educația de calitate, obiectivul nr. 11 privind orașele și comunitățile durabile și obiectivul nr. 13 privind acțiunile de combatere a schimbărilor climatice,

| — | având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice din cadrul Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 4 aprilie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice din cadrul Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 4 aprilie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2021 intitulată „Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2021 intitulată „Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți” (COM(2021)0573),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa: Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa: Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (COM(2016)0381),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2021 privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2021 privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare (11)
  (Regulamentul privind programul Orizont Europa), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare (11)
  (Regulamentul privind programul Orizont Europa),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/783 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/783 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (13),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/690 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a unui program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/690 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a unui program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) (14),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” (15),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport (16),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (17),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (18),

| — | având în vedere „Noua Cartă de la Leipzig – Puterea transformatoare a orașelor pentru binele comun”, adoptată în cadrul reuniunii ministeriale informale privind aspecte urbane din 30 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Noua Cartă de la Leipzig – Puterea transformatoare a orașelor pentru binele comun”, adoptată în cadrul reuniunii ministeriale informale privind aspecte urbane din 30 noiembrie 2020,

| — | având în vedere raportul Grupului de lucru pentru metoda deschisă de coordonare format din experți din statele membre din 6 octombrie 2021, intitulat „Către o cultură comună a arhitecturii: investiții într-un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de lucru pentru metoda deschisă de coordonare format din experți din statele membre din 6 octombrie 2021, intitulat „Către o cultură comună a arhitecturii: investiții într-un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți”,

| — | având în vedere Declarația de la Davos adoptată la Conferința miniștrilor culturii din 22 ianuarie 2018, intitulată „Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa”, precum și Sistemul de calitate Davos Baukultur, intitulat „Opt criterii pentru o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate”, instituit ulterior acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Davos adoptată la Conferința miniștrilor culturii din 22 ianuarie 2018, intitulată „Către o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate pentru Europa”, precum și Sistemul de calitate Davos Baukultur, intitulat „Opt criterii pentru o cultură a arhitecturii (Baukultur) de foarte bună calitate”, instituit ulterior acesteia,

| — | având în vedere raportul final al Comisiei „Building Better, Building Beautiful” (Să construim mai bine, să construim frumos) a Guvernului Regatului Unit, din 30 ianuarie 2020, intitulat „Living with beauty” (Să trăim frumos), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei „Building Better, Building Beautiful” (Să construim mai bine, să construim frumos) a Guvernului Regatului Unit, din 30 ianuarie 2020, intitulat „Living with beauty” (Să trăim frumos),

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE, în special articolul 17 privind dreptul de proprietate, articolul 18 privind dreptul de azil, articolul 19 privind protecția în caz de strămutare, expulzare sau extrădare, articolul 26 privind integrarea persoanelor cu dizabilități, articolul 34 privind securitatea socială și asistența socială, articolul 36 privind accesul la serviciile de interes economic general și articolul 37 privind protecția mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE, în special articolul 17 privind dreptul de proprietate, articolul 18 privind dreptul de azil, articolul 19 privind protecția în caz de strămutare, expulzare sau extrădare, articolul 26 privind integrarea persoanelor cu dizabilități, articolul 34 privind securitatea socială și asistența socială, articolul 36 privind accesul la serviciile de interes economic general și articolul 37 privind protecția mediului,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special capitolul III privind protecția și incluziunea socială, Principiul 19 privind locuințe și asistență pentru persoanele fără adăpost și Principiul 20 privind accesul la servicii esențiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special capitolul III privind protecția și incluziunea socială, Principiul 19 privind locuințe și asistență pentru persoanele fără adăpost și Principiul 20 privind accesul la servicii esențiale,

| — | având în vedere lucrările efectuate de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei privind noul Bauhaus european (NBE), |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrările efectuate de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei privind noul Bauhaus european (NBE),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul comun al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru cultură și educație (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru cultură și educație (A9-0213/2022),

| A. | întrucât Europa se află într-un moment de tranziție ecologică, digitală și socială, care este accelerată de impactul economic și social al pandemiei de COVID-19; întrucât situația geopolitică a Europei se schimbă ca urmare a agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât populismul, extremismul și sentimentul antieuropean sunt în creștere; |
| --- | --- |

A.

întrucât Europa se află într-un moment de tranziție ecologică, digitală și socială, care este accelerată de impactul economic și social al pandemiei de COVID-19; întrucât situația geopolitică a Europei se schimbă ca urmare a agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât populismul, extremismul și sentimentul antieuropean sunt în creștere;

| B. | întrucât UE a răspuns provocărilor legate de degradarea mediului, schimbările climatice și deficitul din ce în ce mai mare al resurselor naturale, care necesită acțiuni politice ambițioase și de anvergură pentru punerea în aplicare a Pactului verde european, ce stimulează dorința de reînnoire și inovare pe întreaga planetă; întrucât, fiind „sufletul” Pactului verde european, NBE își propune să abordeze nevoile Europei în ceea ce privește spațiul și mediul într-o manieră transdisciplinară, sustenabilă, incluzivă, și estetică; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE a răspuns provocărilor legate de degradarea mediului, schimbările climatice și deficitul din ce în ce mai mare al resurselor naturale, care necesită acțiuni politice ambițioase și de anvergură pentru punerea în aplicare a Pactului verde european, ce stimulează dorința de reînnoire și inovare pe întreaga planetă; întrucât, fiind „sufletul” Pactului verde european, NBE își propune să abordeze nevoile Europei în ceea ce privește spațiul și mediul într-o manieră transdisciplinară, sustenabilă, incluzivă, și estetică;

| C. | întrucât tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 reprezintă o oportunitate importantă, precum și o provocare pentru Uniune, pentru statele sale membre și pentru întreprinderile din fiecare sector; întrucât NBE trebuie să reinterpreteze Bauhausul original în lumina crizei climatice, a războiului, a pandemiei și a dezastrelor naturale, care sporesc inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 reprezintă o oportunitate importantă, precum și o provocare pentru Uniune, pentru statele sale membre și pentru întreprinderile din fiecare sector; întrucât NBE trebuie să reinterpreteze Bauhausul original în lumina crizei climatice, a războiului, a pandemiei și a dezastrelor naturale, care sporesc inegalitățile sociale;

| D. | întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la dinamismul unei societăți, permițându-ne să trăim mai bine împreună, să construim societăți democratice, incluzive și libere și să recâștigăm un sentiment de identitate și apartenență comună; întrucât toți oamenii ar trebui să beneficieze de dreptul de a avea acces și de a participa la cultură; întrucât cultura este esențială și pentru explorarea provocărilor complexe ale societății, iar spațiile culturale sunt locuri esențiale pentru libertatea de exprimare și de dezbatere; |
| --- | --- |

D.

întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la dinamismul unei societăți, permițându-ne să trăim mai bine împreună, să construim societăți democratice, incluzive și libere și să recâștigăm un sentiment de identitate și apartenență comună; întrucât toți oamenii ar trebui să beneficieze de dreptul de a avea acces și de a participa la cultură; întrucât cultura este esențială și pentru explorarea provocărilor complexe ale societății, iar spațiile culturale sunt locuri esențiale pentru libertatea de exprimare și de dezbatere;

| E. | întrucât cultura reprezintă un sector strategic pentru UE, care contribuie la consolidarea economiei sale prin contribuția sa semnificativă la PIB și la ocuparea forței de muncă, precum și prin contribuția sa indirectă la alte sectoare și industrii; întrucât sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) s-au numărat printre domeniile cele mai afectate de pandemie, se redresează mai lent decât restul economiei UE și, prin urmare, ar trebui promovate și sprijinite în continuare; întrucât NBE poate permite investiții suplimentare în acest sector și poate implica diferiți actori în punerea sa în aplicare pe teren; |
| --- | --- |

E.

întrucât cultura reprezintă un sector strategic pentru UE, care contribuie la consolidarea economiei sale prin contribuția sa semnificativă la PIB și la ocuparea forței de muncă, precum și prin contribuția sa indirectă la alte sectoare și industrii; întrucât sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) s-au numărat printre domeniile cele mai afectate de pandemie, se redresează mai lent decât restul economiei UE și, prin urmare, ar trebui promovate și sprijinite în continuare; întrucât NBE poate permite investiții suplimentare în acest sector și poate implica diferiți actori în punerea sa în aplicare pe teren;

| F. | întrucât arhitectura, planificarea urbană și teritorială, mobilitatea, designul, artele, sociologia și ingineria sunt complementare și esențiale pentru construirea unei societăți incluzive, sustenabile și estetice; întrucât aceste sectoare, care joacă un rol esențial în promovarea cercetării și inovării pentru dezvoltarea durabilă, a unei culturi a construcțiilor sustenabile și a unor soluții inovatoare, eficiente din punct de vedere spațial, în concordanță cu tranziția verde și digitală, au fost perturbate de criza provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

F.

întrucât arhitectura, planificarea urbană și teritorială, mobilitatea, designul, artele, sociologia și ingineria sunt complementare și esențiale pentru construirea unei societăți incluzive, sustenabile și estetice; întrucât aceste sectoare, care joacă un rol esențial în promovarea cercetării și inovării pentru dezvoltarea durabilă, a unei culturi a construcțiilor sustenabile și a unor soluții inovatoare, eficiente din punct de vedere spațial, în concordanță cu tranziția verde și digitală, au fost perturbate de criza provocată de pandemia de COVID-19;

| G. | întrucât este necesar să se elaboreze de urgență modele economice mai durabile în sectorul construcțiilor și al energiei, care contribuie ambele la economia circulară și vor contribui la combaterea sărăciei energetice și la atingerea obiectivelor climatice ale Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să se elaboreze de urgență modele economice mai durabile în sectorul construcțiilor și al energiei, care contribuie ambele la economia circulară și vor contribui la combaterea sărăciei energetice și la atingerea obiectivelor climatice ale Uniunii;

| H. | întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din consumul de energie din UE și pentru 36 % din emisiile sale de gaze cu efect de seră provenite din energie (19); |
| --- | --- |

H.

întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din consumul de energie din UE și pentru 36 % din emisiile sale de gaze cu efect de seră provenite din energie (19);

| I. | întrucât strategia „Valul de renovări ale clădirilor” urmărește să dubleze rata renovării clădirilor în Europa, vizând renovarea a peste 35 de milioane de clădiri și crearea a până la 160 000 de locuri de muncă în sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât strategia „Valul de renovări ale clădirilor” urmărește să dubleze rata renovării clădirilor în Europa, vizând renovarea a peste 35 de milioane de clădiri și crearea a până la 160 000 de locuri de muncă în sectorul construcțiilor;

| J. | întrucât accesul la locuințe este un drept fundamental; întrucât lipsa de adăpost și lipsa accesului la locuințe de calitate la un preț abordabil reprezintă o criză în unele părți ale UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât accesul la locuințe este un drept fundamental; întrucât lipsa de adăpost și lipsa accesului la locuințe de calitate la un preț abordabil reprezintă o criză în unele părți ale UE;

| K. | întrucât orașele sunt locuri ale pluralismului, creativității și solidarității; întrucât planificarea și proiectarea necorespunzătoare în domeniul public și creșterea expansiunii urbane au condus la pierderea calității clădirilor în întreaga Europă; întrucât NBE are potențialul de a explora oportunitățile de a utiliza spațiul limitat din orașe într-un mod sustenabil, estetic și incluziv, de a conecta mai bine zonele urbane și rurale și de a asigura participarea locuitorilor la amenajarea teritoriului și de a-i ajuta să reclasifice orașul ca spațiu creat pentru interacțiune și activități culturale; |
| --- | --- |

K.

întrucât orașele sunt locuri ale pluralismului, creativității și solidarității; întrucât planificarea și proiectarea necorespunzătoare în domeniul public și creșterea expansiunii urbane au condus la pierderea calității clădirilor în întreaga Europă; întrucât NBE are potențialul de a explora oportunitățile de a utiliza spațiul limitat din orașe într-un mod sustenabil, estetic și incluziv, de a conecta mai bine zonele urbane și rurale și de a asigura participarea locuitorilor la amenajarea teritoriului și de a-i ajuta să reclasifice orașul ca spațiu creat pentru interacțiune și activități culturale;

| L. | întrucât construirea unui viitor mai bun începe cu educația și formarea de calitate, inclusiv educația în domeniul mediului, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, printre altele prin oportunități de învățare online care ar trebui să fie accesibile tuturor, precum și perfecționarea și recalificarea; întrucât accesul la educație de calitate este un drept fundamental; întrucât educația și cultura sunt vitale pentru dezvoltarea personală și joacă un rol esențial în participarea democratică și civică a cetățenilor; întrucât un mediu construit de înaltă calitate necesită formarea unor profesioniști calificați, a meșteșugarilor și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât realizarea autonomiei strategice a Uniunii depinde de capacitatea acesteia de a excela în educație, cercetare și inovare; |
| --- | --- |

L.

întrucât construirea unui viitor mai bun începe cu educația și formarea de calitate, inclusiv educația în domeniul mediului, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, printre altele prin oportunități de învățare online care ar trebui să fie accesibile tuturor, precum și perfecționarea și recalificarea; întrucât accesul la educație de calitate este un drept fundamental; întrucât educația și cultura sunt vitale pentru dezvoltarea personală și joacă un rol esențial în participarea democratică și civică a cetățenilor; întrucât un mediu construit de înaltă calitate necesită formarea unor profesioniști calificați, a meșteșugarilor și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât realizarea autonomiei strategice a Uniunii depinde de capacitatea acesteia de a excela în educație, cercetare și inovare;

| M. | întrucât patrimoniul cultural, care reflectă valorile unei comunități, este tot mai afectat de schimbările climatice și de degradarea mediului și se confruntă cu alte provocări, cum ar fi investițiile insuficiente, planificarea defectuoasă și fluxurile turistice gestionate necorespunzător; întrucât NBE poate contribui la conservarea, refacerea, adaptarea și protejarea acestuia pentru viitor; întrucât profesioniștii din sectorul construcțiilor trebuie să contribuie la binele comun prin respectarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

M.

întrucât patrimoniul cultural, care reflectă valorile unei comunități, este tot mai afectat de schimbările climatice și de degradarea mediului și se confruntă cu alte provocări, cum ar fi investițiile insuficiente, planificarea defectuoasă și fluxurile turistice gestionate necorespunzător; întrucât NBE poate contribui la conservarea, refacerea, adaptarea și protejarea acestuia pentru viitor; întrucât profesioniștii din sectorul construcțiilor trebuie să contribuie la binele comun prin respectarea patrimoniului cultural;

| N. | întrucât proiectele NBE necesită atât un cadru de reglementare favorabil, care să respecte legislația sectorială a UE, cât și practici sustenabile în materie de achiziții publice; |
| --- | --- |

N.

întrucât proiectele NBE necesită atât un cadru de reglementare favorabil, care să respecte legislația sectorială a UE, cât și practici sustenabile în materie de achiziții publice;

| O. | întrucât acțiunile de război ale Rusiei vizează în mod intenționat infrastructura publică, fondul locativ, patrimoniul cultural și alte infrastructuri civile din Ucraina, |
| --- | --- |

O.

întrucât acțiunile de război ale Rusiei vizează în mod intenționat infrastructura publică, fondul locativ, patrimoniul cultural și alte infrastructuri civile din Ucraina,

Obiective principale

| 1. | reamintește că mișcarea istorică Bauhaus a creat o schimbare de paradigmă în design, arhitectură și arte, cu moșteniri importante, cum ar fi optimizarea relației dintre formă și funcție, cu scopul de a democratiza cultura, care a dus la inovații radicale și a reflectat schimbări culturale și sociale reale într-un context artistic și educațional progresiv, după Primul Război Mondial, generând, totodată, beneficii în viața reală a oamenilor; constată că, în același fel, noul Bauhaus european poate avea un impact pozitiv asupra vieții noastre de zi cu zi, creând schimbări reale pe teren și contribuind la o tranziție justă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută inițiativa NBE, care urmărește să creeze o mișcare culturală paneuropeană ce va contribui la un mediu de viață mai inteligent, mai sustenabil, mai incluziv și mai plăcut și va promova cunoașterea la nivel local și mondial; subliniază că aceasta trebuie să se concentreze în primul rând pe îmbunătățirea calității vieții oamenilor prin crearea unor spații de locuit salubre și la prețuri accesibile, prin regândirea statu-quoului și prin transformarea spațiilor, clădirilor, orașelor și teritoriilor în care trăiesc aceștia, inclusiv în zone și regiuni mai puțin dezvoltate, suburbane, rurale, îndepărtate sau transfrontaliere, în conformitate cu Agenda urbană a UE și pe baza activității de succes desfășurate de URBACT, îmbunătățind în același timp coexistența și spațiul public pentru coeziunea socială și teritorială și viața democratică, abordând segregarea spațială și excluziunea istorică a grupurilor sociale și protejând mediul în timpul planificării și construcției de clădiri și spații înconjurătoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că NBE este o inițiativă creativă, inter- și transdisciplinară care reunește pentru prima dată arhitectura, designul, artele și știința în fruntea politicilor UE, propunându-și să contribuie la alte programe și inițiative ale Uniunii, inclusiv tranziția verde și tranziția digitală, transformând Pactul verde european într-o experiență tangibilă, pozitivă și incluzivă pentru toți și conferindu-i o dimensiune creativă și culturală, lansând astfel următorul val de inovații; subliniază că NBE trebuie, de asemenea, să protejeze cetățenii împotriva dezastrelor naturale și climatice prin includerea unei componente de siguranță în obiectivele sale; constată că acest lucru va stimula modalități noi de a construi și utilizarea unor materiale de construcție inovatoare, de înaltă calitate, sustenabil și reziliente, inclusiv pentru reconstruirea în urma dezastrelor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reafirmă că NBE are potențialul de a remodela modul în care sunt concepute politicile, inclusiv prin colaborarea cu comunitățile, de a stimula politicile și evoluțiile legislative care au un impact asupra mediului construit și a bunăstării forței de muncă, precum și de a defini mediul viitorului prin satisfacerea nevoii de spații accesibile și adaptate la moduri de viață noi și în schimbare, cum ar fi spații de locuit configurate în mod netradițional, locuințe multigeneraționale, spații de lucru (și spații de lucru comune) flexibile, medii urbane adaptate copiilor și spații mai sigure pentru femei și persoanele vulnerabile; insistă că NBE trebuie să dea dovadă de un nivel de ambiție în conformitate cu angajamentele Uniunii în materie de climă și să elaboreze orientări pentru statele membre, inclusiv pentru autoritățile locale și regionale, în vederea punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, pentru a avea succes, NBE trebuie să fie accesibil, transparent, abordabil ca preț, echitabil din punct de vedere social și just din punct de vedere geografic și incluziv și trebuie să implice în mod activ cetățenii, organizațiile comunitare și rezidenții locali din UE, asigurând diversitatea socială și teritorială și sprijinind proiectele de orice dimensiune, de manieră ascendentă – de la conceperea, la execuția și evaluarea proiectului –, adoptând totodată măsuri pentru a preveni orice abordare elitistă sau efect advers al gentrificării și consolidând consultarea și participarea cetățenilor; subliniază că este necesară implicarea tinerilor în cadrul inițiativei, în special a tinerilor arhitecți, artiști și lucrători din sectoarele și industriile culturale și creative (SICC); |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este important să se asigure accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități sau cu mobilitate redusă, cu nevoi speciale și pentru grupurile defavorizate, prin asigurarea accesibilității serviciilor publice, a vieții culturale, sociale și economice pentru toți; subliniază, în acest sens, importanța unui design de calitate; insistă că resursele trebuie să vizeze și comunitățile excluse, marginalizate și defavorizate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că această mișcare culturală inovatoare are potențialul de a poziționa Europa ca lider global în domeniul arhitecturii durabile, al amenajării teritoriului și a spațiului, al designului, al culturii, al mobilității durabile și logisticii, al tehnologiei, economiei circulare, eficienței energetice și energiei din surse regenerabile, prin promovarea unor moduri de a trăi, a munci și a participa la activități de recreere mai bine împreună, care pot fi aplicate și în afara UE; consideră că inovarea socială și tehnologică trebuie să beneficieze de un sprijin adecvat, inclusiv prin investiții publice și private în cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să extindă și mai mult sfera de acțiune a NBE prin implicarea țărilor asociate și partenere din afara UE pentru a participa la inițiativă, inclusiv prin intermediul unui dialog permanent privind NBE; recunoaște că NBE are potențialul de a contribui la restaurarea post-război a orașelor, a societăților și a economiei, în special în contextul războiului în curs din Ucraina și cu implicarea SICC din Ucraina și a profesioniștilor săi; |
| --- | --- |

8.

Finanțare și guvernanță

| 9. | subliniază că, în primii ani de existență, nu a fost posibil ca finanțarea NBE să ajungă în toate țările UE și la toate părțile interesate din acestea; îndeamnă Comisia și statele membre să sporească gradul de conștientizare cu privire la această inițiativă și să îmbunătățească coordonarea între toate nivelurile de guvernanță, care ar trebui să aibă acces echitabil și în timp util la informații, oportunități și finanțare; încurajează Comisia să organizeze reuniuni periodice cu statele membre și cu țările partenere și să înființeze puncte focale în statele membre pentru a facilita punerea în aplicare a NBE și accesul la finanțare; subliniază importanța unor resurse adecvate la nivelul UE și la nivel național pentru a sprijini punerea în aplicare a NBE pe teren și modele și proceduri de finanțare adaptate, precum și pentru a reduce la minimum sarcina administrativă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre să pună în aplicare NBE în politicile lor naționale; subliniază că organismele naționale de aplicare a legii pot contribui la abordarea disparităților semnificative dintre statele membre în ceea ce privește capacitatea lor de a îndeplini obiectivele organismelor naționale, contribuind astfel la crearea unor condiții de concurență echitabile; încurajează toate autoritățile publice, inclusiv instituțiile Uniunii, să integreze principiile NBE în gestionarea propriului mediu construit și în procedurile de achiziții publice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să creeze un model de guvernanță integrat, nediscriminatoriu, transparent, responsabil și structurat din punct de vedere teritorial pentru NBE, care să includă implicarea și asumarea responsabilității de către public, printr-o planificare teritorială adecvată și bazat pe un cadru de guvernanță global; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să furnizeze în timp util informații cu privire la modul de participare la NBE, inclusiv prin asistență tehnică pentru părțile interesate și cele mai bune practici, și să clarifice criteriile generale de selecție și evaluare a proiectelor și inițiativelor NBE și de alocare a fondurilor, în special:






  — | susținerea punerii în aplicare a politicilor esențiale (de exemplu, Pactul verde, politicile de mediu, industriale, sociale și culturale); |
| --- | --- | --- |

12.

—

susținerea punerii în aplicare a politicilor esențiale (de exemplu, Pactul verde, politicile de mediu, industriale, sociale și culturale);

| — | urmărirea principiilor directoare ale NBE privind durabilitatea, incluziunea și estetica și considerarea sistemului de calitate Davos Baukultur drept sursă de inspirație; |
| --- | --- |

—

urmărirea principiilor directoare ale NBE privind durabilitatea, incluziunea și estetica și considerarea sistemului de calitate Davos Baukultur drept sursă de inspirație;

| — | crearea de noi locuri de muncă cu condiții de muncă de calitate și oportunități de afaceri, care adaugă valoare economică și îmbunătățesc competitivitatea europeană, în conformitate cu principiile finanțării durabile, cu un accent deosebit pe simplificarea procedurilor de solicitare a etichetei NBE și a finanțării UE, precum și pe creșterea viabilității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și pe contribuția la circularitatea și sustenabilitatea economiei europene; |
| --- | --- |

—

crearea de noi locuri de muncă cu condiții de muncă de calitate și oportunități de afaceri, care adaugă valoare economică și îmbunătățesc competitivitatea europeană, în conformitate cu principiile finanțării durabile, cu un accent deosebit pe simplificarea procedurilor de solicitare a etichetei NBE și a finanțării UE, precum și pe creșterea viabilității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și pe contribuția la circularitatea și sustenabilitatea economiei europene;

| — | promovarea accesibilității prin aplicarea unor criterii specifice de proiect, precum și a caracterului abordabil, a caracterului incluziv, a integrării perspectivei de gen, a diversității, a pluralismului, a siguranței și a dezvoltării capitalului social civil; |
| --- | --- |

—

promovarea accesibilității prin aplicarea unor criterii specifice de proiect, precum și a caracterului abordabil, a caracterului incluziv, a integrării perspectivei de gen, a diversității, a pluralismului, a siguranței și a dezvoltării capitalului social civil;

| — | promovarea participării și a conectării tuturor părților interesate, inclusiv a autorităților locale și regionale, a societății civile și a organizațiilor plasate sub responsabilitatea comunității, a persoanelor interesate, a profesioniștilor și a organizațiilor reprezentative ale acestora; |
| --- | --- |

—

promovarea participării și a conectării tuturor părților interesate, inclusiv a autorităților locale și regionale, a societății civile și a organizațiilor plasate sub responsabilitatea comunității, a persoanelor interesate, a profesioniștilor și a organizațiilor reprezentative ale acestora;

| — | implicarea SICC, inclusiv a creatorilor culturali; |
| --- | --- |

—

implicarea SICC, inclusiv a creatorilor culturali;

| — | asigurarea alinierii NBE la obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în conformitate cu indicatorii Agendei 2030, la angajamentul asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris, la politicile UE în materie de climă, mediu, biodiversitate și energie, la Pilonul european al drepturilor sociale și la valorile europene fundamentale; |
| --- | --- |

—

asigurarea alinierii NBE la obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în conformitate cu indicatorii Agendei 2030, la angajamentul asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris, la politicile UE în materie de climă, mediu, biodiversitate și energie, la Pilonul european al drepturilor sociale și la valorile europene fundamentale;

| 13. | solicită Comisiei să integreze principiile NBE în orice legislație viitoare relevantă și subliniază totodată că este necesară o sincronizare între NBE și legislația, programele și inițiativele existente ale Uniunii, asigurând că cadrul de reglementare existent, cum ar fi Directiva privind performanța energetică a clădirilor și Directiva privind eficiența energetică, sprijină ambițiile și punerea în aplicare a NBE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită, în plus, să se elaboreze criterii specifice pentru sectoarele relevante, în special pentru construcții și arhitectură, energie, mobilitate, design, turism, educație și competențe, meșteșuguri, cultură și arte și patrimoniu cultural, în strânsă cooperare cu părțile interesate din aceste sectoare, ținând cont de certificările și standardele specifice fiecărui sector, precum și acțiuni de promovare a sinergiilor între aceste sectoare; reamintește că este esențial să se țină cont de echilibrul geografic pentru a permite ca NBE să se extindă în mod egal în UE și în afara acesteia; subliniază, în plus, că proiectele nu trebuie să aibă un caracter transnațional pentru a primi eticheta NBE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă lipsa de claritate cu privire la finanțarea NBE începând din 2023; solicită modificarea Regulamentului privind programul Orizont Europa în timpul revizuirii la jumătatea perioadei a actualului cadru financiar multianual (CFM) pentru a crea o misiune NBE finanțată cu 500 de milioane EUR; subliniază că programul ar trebui să fie sprijinit și de alte programe relevante pentru a genera un impact suplimentar și că programele existente ale Uniunii ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor NBE; invită Comisia să asigure că NBE completează alte politici ale UE, inclusiv politica de coeziune, și să prevadă sprijin pentru NBE în acorduri și programe de parteneriat, susținute de politicile structurale și de coeziune ale UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil o propunere de transformare a NBE într-un nou program de sine-stătător al UE până la următorul CFM, în cadrul căruia ideile și obiectivele concrete ar trebui să fie însoțite de finanțare adecvată; salută eforturile depuse de Comisie pentru a lansa primele cereri de proiecte, prin preluarea de fonduri din cadrul programelor existente, dar consideră că impactul acestora nu este proporțional cu nivelul de ambiție al proiectului; insistă că acest lucru va necesita resurse noi, cu o linie bugetară dedicată și stabilă; subliniază că acest nou program nu trebuie să reducă finanțarea altor programe subfinanțate, în special Europa Creativă, Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, în pofida legăturilor și sinergiilor pe care le-ar putea crea cu acestea, și nici să îndepărteze accentul de la prioritățile lor politice convenite; subliniază că resursele NBE ar trebui dedicate cercetării și inovării; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei să elaboreze un plan clar pentru atragerea de investiții publice și private etice, inclusiv finanțare participativă, în care să se pună un accent deosebit pe promovarea conducerii de către femei a fondurilor cu capital de risc și a întreprinderilor nou-înființate; încurajează statele membre, în funcție de domeniul lor de aplicare fiscală, să aloce o finanțare adecvată, în conformitate cu principiile NBE, prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență și al fondurilor structurale și de investiții europene pentru proiecte conforme cu principiile și obiectivele NBE, pentru a stimula dezvoltarea durabilă și pentru a acoperi parteneriatele care implică entități publice și private; observă că acest lucru va crea rezultate concrete pe teren; subliniază că NBE ar trebui, de asemenea, să contribuie la crearea de spații și clădiri care să faciliteze antreprenoriatul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este necesar ca gândirea creativă să nu se limiteze doar la etapele de co-proiectare, livrare și diseminare, asigurându-se că aceasta este prezentă în toate etapele; invită Comisia să instituie un mecanism de monitorizare și evaluare transparent și bazat pe dovezi, care să includă toate părțile interesate relevante, care ar trebui să examineze în permanență toate activitățile NBE la nivelul UE și la nivel național, inclusiv impactul lor societal și climatic, impactul lor asupra dezvoltării regiunilor și crearea efectivă de valoare de-a lungul timpului, și să raporteze periodic Parlamentului și Consiliului; așteaptă să primească primul raport de monitorizare în 2022; |
| --- | --- |

18.

Dezvoltare și domenii de interes

| 19. | consideră că mișcarea NBE ar trebui să promoveze moduri de viață mai durabile, mai incluzive din punct de vedere social și mai inovatoare, bazate pe noi modele holistice de planificare, construcție și locuire a mediului nostru construit, cu implicarea semnificativă a rezidenților în procesele decizionale, pentru a satisface nevoile emergente și consumul și modelele de mobilitate în schimbare și pentru a contribui la asigurarea de locuințe decente, la prețuri accesibile și de calitate pentru toți, în special pentru grupurile vulnerabile, inclusiv prin combaterea excluziunii în materie de locuințe și a lipsei de adăpost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că NBE reprezintă o oportunitate de a realiza o regenerare ecologică bine concepută a spațiilor publice, cu scopul de a atinge obiectivele de decarbonizare, de a moderniza și a reorienta clădirile învechite, de a transforma zonele industriale vechi în noi spații verzi urbane și publice și de a construi infrastructura relevantă pentru a facilita activitatea fizică, cunoștințele și schimburile culturale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită ca NBE să promoveze „orașe care pot fi parcurse în 15 minute”, pentru a face toate serviciile și facilitățile esențiale accesibile cetățenilor la o distanță de mers pe jos, și să ofere soluții inovatoare pentru dezvoltarea unor zone urbane sustenabile, inclusiv soluții de mobilitate sustenabilă; subliniază că NBE trebuie să prezinte clădiri accesibile, favorabile incluziunii sociale și eficiente din punct de vedere energetic și să contribuie la un transfer modal către transportul public și în comun și către mijloace de transport mai puțin poluante; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază importanța transformării, reabilitării și modernizării parcului imobiliar existent, inclusiv a clădirilor planificate și construite defectuos, ridicate de regimurile totalitare, a aplicării soluțiilor bazate pe natură, cum ar fi lemnul, și a reducerii deșeurilor și a creșterii durabilității, a reutilizării și a circularității în mediul construit; insistă că acest lucru ar trebui să includă favorizarea renovării și a reutilizării adaptabile în detrimentul demolării și al construcțiilor noi, după caz, eliminarea barierelor legate de manipularea și transportul deșeurilor, precum și sensibilizarea cetățenilor cu privire la carbonul încorporat și stocat în materiale, pentru a le permite să facă alegeri în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că NBE ar trebui, de asemenea, să sprijine inițiativele pentru construirea și renovarea de locuințe sociale accesibile, de înaltă calitate și eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să elaboreze programe de învățământ inovatoare, în concordanță cu principiile și cu obiectivele NBE, pentru educația culturală și dezvoltarea competențelor spațiale, creative, de orientare și desen, și să integreze principiile-cheie ale NBE și competențele verzi și digitale în învățământul formal, informal și superior și în învățarea pe tot parcursul vieții, inclusiv prin perfecționarea și recalificarea profesioniștilor relevanți, ceea ce va contribui, de asemenea, la realizarea Agendei europene pentru competențe; subliniază importanța sensibilizării prin educație cu privire la respectarea mediului și a patrimoniului cultural, în consultare cu Coaliția „Educație pentru climă”; solicită UE să promoveze astfel de eforturi; invită Comisia să facă din oportunitățile de mobilitate o parte integrantă a NBE, în special pentru învățământul profesional și tehnic și pentru studenții din disciplinele conexe și profesioniștii calificați din cadrul SICC; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă statele membre și Comisia să integreze toate aspectele triunghiului cunoașterii – inovare, cercetare și educație – prin promovarea parteneriatelor între institute de învățământ superior, inclusiv prin intermediul alianțelor universităților europene, organizații de cercetare, inclusiv centre arhitecturale și de cercetare culturală, și industrie, inclusiv microîntreprinderi și IMM-uri, întreprinderi sociale și întreprinderi nou-înființate relevante, în strânsă cooperare cu Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și Centrul Comun de Cercetare; consideră că comunitatea de cunoaștere și inovare privind SICC a EIT ar trebui să își pună expertiza la dispoziția obiectivelor NBE, în special în statele membre și în regiunile cu o capacitate de inovare moderată; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că NBE ar putea sprijini securitatea și eficiența energetică prin încurajarea investițiilor și stimularea materialelor și soluțiilor cu consum redus de energie, cu emisii zero și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv prin modele cooperative și aflate în proprietatea comunității pentru producția de energie din surse regenerabile și prin proiecte care utilizează căldură reziduală și sisteme energetice integrate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atrage atenția asupra problemei presante pe care o reprezintă creșterea prețurilor la energie și, prin urmare, creșterea sărăciei energetice în rândul gospodăriilor din UE; subliniază că proiectele NBE au un rol esențial în combaterea sărăciei energetice și protejarea gospodăriilor vulnerabile prin soluții inovatoare pentru clădiri, sectorul construcțiilor, sectorul industrial și sectorul materialelor, considerând că aceasta este o condiție prealabilă pentru realizarea unei tranziții energetice juste și echitabile; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că NBE ar putea facilita tranziția digitală prin îmbunătățirea conectivității pentru a atenua decalajul digital, pentru a obține soluții mai eficiente, mai favorabile incluziunii, mai accesibile și mai sustenabile din punct de vedere ecologic și pentru a spori utilizarea resurselor și a competențelor locale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recunoaște că NBE este un catalizator pentru realizarea unor schimbări transformatoare în ecosistemele creative, de construcții și de afaceri, precum și a unei noi înțelegeri și a unei noi calități în ceea ce privește planificarea, proiectarea și construirea, inclusiv prin aplicarea tehnologiilor digitale pe parcursul întregului ciclu de viață al clădirilor, prin consolidarea capacității de creare a unor modele inovatoare și a unor tehnologii digitale pentru planificarea urbană, printre altele, prin încurajarea cooperării transfrontaliere în ceea ce privește schimbul de date și prin includerea principiilor circularității și eficienței resurselor în tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită organismelor naționale responsabile cu punerea în aplicare să creeze stimulente pentru a încuraja utilizarea de tehnologii și materiale sustenabile și durabile, promovând soluții energetice și de mediu inteligente și inovarea în materiale, procese, automatizare și tehnici într-un mod regenerabil, reciclabil și eficient din punctul de vedere al costurilor, care reduce emisiile de gaze cu efect de seră, cum ar fi elementele prefabricate cu materiale sustenabile, infrastructura fotovoltaică sau de încărcare, materialele biologice și geo-sursă și tehnicile de construcție testate la nivel local; în acest context, subliniază importanța facilitării aprovizionării necesare pentru producerea unor astfel de materiale de construcție, inclusiv a materiilor prime, garantând, în același timp, condiții de concurență echitabile prin evitarea denaturării pieței; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recunoaște că aspectul cultural al NBE este esențial pentru dimensiunea sa socială și democratică; în același timp, invită Comisia să definească și să elaboreze o metodologie de proiectare bazată pe dovezi în cadrul NBE, pentru a se asigura că procesele de transformare a spațiilor, clădirilor, orașelor și teritoriilor se bazează pe cercetări științifice pentru a obține cele mai bune rezultate posibile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută abordarea inovatoare și integrată susținută de NBE prin utilizarea eficientă a spațiului, conservarea, restaurarea, valorificarea, promovarea și reutilizarea patrimoniului istoric, cultural și natural; invită Comisia și statele membre să folosească NBE ca oportunitate pentru a proteja mai bine patrimoniul cultural bogat al Europei de impactul degradării mediului, al turismului gestionat defectuos și al altor provocări; subliniază că, prin renovare inteligentă, inclusiv prin îmbunătățiri ale eficienței energetice, transformare și reutilizare adaptativă, siturile culturale și de patrimoniu pot găsi utilizări noi și extinse; recunoaște digitalizarea ca mijloc de valorificare a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

32.

Punere în aplicare

| 33. | invită Comisia și statele membre să conecteze NBE la valul de renovări, profitând de soluțiile inovatoare pe care proiectul le oferă pentru renovarea cuprinzătoare, holistică, de calitate și optimă din punctul de vedere al costurilor a parcului nostru imobiliar; subliniază că acest lucru ar trebui să se bazeze pe o analiză atentă a ciclului de viață al clădirilor și să țină seama de contextul specific locului, inclusiv de caracteristicile estetice și arhitecturale locale, care să depășească eficiența energetică pentru a include îmbunătățirea calității mediului interior, energia din surse regenerabile, durabilitatea, accesibilitatea, siguranța și eradicarea substanțelor nocive; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a crește rapid rata renovărilor, printre altele prin evitarea barierelor suplimentare care împiedică renovarea; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că impactul social și de mediu al tuturor proiectelor NBE ar trebui evaluat pe parcursul întregului lor ciclu de viață; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să integreze în continuare cadrul recent instituit pentru clădiri durabile, Level(s), în scopul de a îmbunătăți sustenabilitatea în cadrul sectorului; subliniază necesitatea de a optimiza cadrul pentru a-l face mai accesibil profesioniștilor din sectorul construcțiilor; insistă ca acest cadru să fie actualizat în permanență pentru a include noi constatări și concluzii ale proiectelor NBE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sprijină crearea unei etichete NBE, în parteneriat cu părțile interesate relevante, pe baza unor criterii clare aplicate într-un mod cuprinzător, holistic și incluziv, evaluând valoarea economică, de mediu și socială a unui proiect legată de sustenabilitate și promovând sinergiile cu etichetele și instrumentele existente, pentru a recunoaște proiectele și produsele în vederea atingerii obiectivelor-cheie ale NBE și pentru a le ajuta să obțină acces la finanțare; invită Comisia să se asigure că schemele de finanțare ale UE creează stimulente pentru a solicita acordarea acestei etichete, inclusiv pentru proiectele desfășurate de cetățeni și de comunități; solicită să se exploreze adoptarea pe piață a etichetei; subliniază că proiectele NBE din sectorul construcțiilor ar trebui să se bazeze pe o analiză atentă a ciclului de viață al clădirilor și pe o analiză a costurilor ciclului de viață; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia și statele membre să încurajeze implicarea directă a autorităților locale și regionale în conceperea și punerea în aplicare a proiectelor, inclusiv prin elaborarea unor orientări detaliate privind aplicarea și consolidarea capacității acestora de a pune în aplicare NBE; îndeamnă autoritățile regionale și locale să analizeze modul în care instituțiile culturale locale pot beneficia de pe urma punerii în aplicare a principiilor NBE, în special pentru atenuarea amprentei lor climatice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază, în acest sens, că acțiunea pregătitoare referitoare la „Platforma de gestionare a cunoștințelor privind noul Bauhaus european” din bugetul 2022 poate contribui la raționalizarea orientărilor și la schimbul de informații despre oportunitățile de finanțare pentru potențialii solicitanți și poate fi extinsă și mai mult începând din 2023; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este important ca autoritățile locale și regionale să beneficieze de o flexibilitate sporită pentru a testa proiecte NBE și subliniază potențialul acestora de a aloca spațiul de testare în materie de reglementare pentru a stimula inovarea în economia circulară și în NBE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că NBE ar trebui să facă parte dintr-un Pact cultural mai amplu pentru Europa; subliniază că NBE ar trebui să îmbrățișeze și să promoveze potențialul neexploatat al SICC, inclusiv al creatorilor culturali, ca vectori ai creșterii economice sustenabile și ca sursă de servicii și produse inovatoare și de înaltă calitate, garantând implicarea SICC, sprijinite de orientări specifice și deschizând noi oportunități de colaborare, învățare reciprocă, consolidare a capacităților și schimburi culturale, asigurând, în același timp, condiții de muncă echitabile și remunerarea echitabilă a persoanelor implicate; subliniază că ar trebui promovată durabilitatea mediului aferentă evenimentelor culturale legate de NBE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită Comisiei să permită o mai mare implicare a Parlamentului în organismele relevante ale NBE, cum ar fi masa rotundă la nivel înalt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită ca viitorul laborator NBE să contribuie la cercetare și inovare în cadrul domeniilor de interes ale NBE; subliniază că este necesar ca viitorul laborator NBE să facă recomandări inovatoare, să colaboreze cu alte instituții, cu guvernele naționale, regionale și locale și cu părțile interesate, care includ societatea civilă și grupurile comunitare, și să stabilească reguli clare și transparente de funcționare și de raportare în concordanță cu inițiativa; îndeamnă Comisia să accelereze lansarea laboratorului și să îi pună la dispoziție resurse adecvate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută crearea Festivalului NBE și a premiilor anuale NBE, care ar trebui să reflecte bogata diversitate culturală a Uniunii și să caute sinergii cu alte premii și evenimente europene relevante; subliniază importanța organizării de evenimente NBE în întreaga Europă pentru a ajunge la un număr mai mare de persoane și pentru a sensibiliza publicul cu privire la inițiativă, inclusiv prin evenimente specifice, festivaluri și crearea unui An european al NBE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să stabilească destinațiile festivalurilor anuale ale NBE în funcție de orașele europene desemnate de UNESCO drept „Capitale mondiale ale arhitecturii”; propune ca festivalul NBE să fie organizat în aceste orașe din UE, desemnate capitale mondiale ale arhitecturii, pentru a îmbunătăți promovarea arhitecturii și inovării europene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să creeze și să actualizeze periodic o bază de date publică, digitală și ușor accesibilă, care să conțină proiectele NBE, pentru a face mai vizibile rezultatele inițiativei, a dezvolta în continuare NBE pe baza celor mai bune practici, inclusiv în sectorul cultural, și a consolida schimbul de cunoștințe, cercetarea și dezvoltarea; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită intensificarea eforturilor de comunicare, informare și vizibilitate ale NBE, respectând totodată multilingvismul, pentru a stimula cunoașterea, sprijinirea și participarea cetățenilor la inițiativă, în special prin activități participative de informare a publicului, inclusiv prin intermediul platformelor de comunicare socială și al publicațiilor digitale, cum ar fi campanii de sensibilizare, o platformă care să ofere informații, bune practici ale proiectelor NBE din toate statele membre și conținut educațional, inclusiv un modul privind NBE, crearea de instrumente și spații care să faciliteze învățarea reciprocă, schimbul de idei și de cunoștințe, precum și sondaje de evaluare a impactului proiectelor NBE; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  JO C 501 I, 13.12.2021, p. 13.

(2)  JO C 460, 21.12.2018, p. 12.

(3)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0057.

(5)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

(6)  JO C 385, 22.9.2021, p. 68.

(7)  JO C 445, 29.10.2021, p. 156.

(8)  JO C 456, 10.11.2021, p. 24.

(9)  JO C 205, 20.5.2022, p. 17.

(10)  JO C 494, 8.12.2021, p. 26.

(11)  JO L 170, 12.5.2021, p. 1.

(12)  JO L 172, 17.5.2021, p. 53.

(13)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(14)  JO L 153, 3.5.2021, p. 1.

(15)  JO L 166, 11.5.2021, p. 1.

(16)  JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

(17)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

(18)  JO L 202, 8.6.2021, p. 32.

(19)  Comisia, „În prim-plan: Eficiența energetică a clădirilor”, 17 februarie 2020.

---

Joi, 15 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Încălcarea drepturilor omului în contextul deportării forțate a civililor ucraineni și al adopției forțate de copii ucraineni în Rusia

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului în contextul deportării forțate de civili ucraineni și al adopției forțate de copii ucraineni în Rusia (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special rezoluțiile sale din 7 aprilie (1), 5 mai (2) și 19 mai (3) 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special rezoluțiile sale din 7 aprilie (1), 5 mai (2) și 19 mai (3) 2022,

| — | având în vedere Carta ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convențiile de la Haga, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Haga,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva și protocoalele adiționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva și protocoalele adiționale la acestea,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele adiționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele adiționale la aceasta,

| — | având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere rapoartele Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 13 aprilie 2022 și din 14 iulie 2022 privind încălcările dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului, crimele de război și crimele împotriva umanității comise în Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 13 aprilie 2022 și din 14 iulie 2022 privind încălcările dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului, crimele de război și crimele împotriva umanității comise în Ucraina,

| — | având în vedere rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al parlamentului ucrainean, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al parlamentului ucrainean,

| — | având în vedere discuția din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 7 septembrie 2022 privind strămutarea forțată și deportarea de cetățeni ucraineni, precum și adopțiile forțate de copii ucraineni în Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere discuția din cadrul Consiliului de Securitate al ONU din 7 septembrie 2022 privind strămutarea forțată și deportarea de cetățeni ucraineni, precum și adopțiile forțate de copii ucraineni în Rusia,

| — | având în vedere raportul Human Rights Watch intitulat „«We Had No Choice»: «Filtration» and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia” („«Nu am avut de ales»: «Filtrarea» și Crima transferului forțat de civili ucraineni în Rusia”), din 1 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Human Rights Watch intitulat „«We Had No Choice»: «Filtration» and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia” („«Nu am avut de ales»: «Filtrarea» și Crima transferului forțat de civili ucraineni în Rusia”), din 1 septembrie 2022,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 24 februarie 2022, Federația Rusă a relansat un război de agresiune neprovocat, nejustificat și ilegal împotriva Ucrainei; întrucât Rusia a comis încălcări masive și grave ale drepturilor omului și crime de război de la începutul invadării pe scară largă a Ucrainei, inclusiv ucideri în masă ale civililor și ale prizonierilor de război, torturi, acte de violență sexuală, dispariții forțate, deportări forțate, jafuri și acte de împiedicare a evacuării și a convoaielor umanitare, toate fiind interzise în temeiul dreptului internațional și trebuind să fie urmărite penal; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 24 februarie 2022, Federația Rusă a relansat un război de agresiune neprovocat, nejustificat și ilegal împotriva Ucrainei; întrucât Rusia a comis încălcări masive și grave ale drepturilor omului și crime de război de la începutul invadării pe scară largă a Ucrainei, inclusiv ucideri în masă ale civililor și ale prizonierilor de război, torturi, acte de violență sexuală, dispariții forțate, deportări forțate, jafuri și acte de împiedicare a evacuării și a convoaielor umanitare, toate fiind interzise în temeiul dreptului internațional și trebuind să fie urmărite penal;

| B. | întrucât Comisarul pentru drepturile omului al parlamentului ucrainean (Ombudsmanul) estimează că, începând cu 24 februarie 2022, peste 1 milion de ucraineni au fost deportați forțat în Federația Rusă, adesea până în Orientul Îndepărtat al Rusiei; întrucât diferite surse indică faptul că aceste cifre sunt subestimate, estimările cele mai ridicate fiind de 2,5 milioane, iar cifrele cresc constant; întrucât deportările forțate din Ucraina, facilitate de așa-numitele „tabere de filtrare”, prezintă paralele istorice puternice cu deportările sovietice forțate în masă și cu lagărele de concentrare Gulag; întrucât un transfer forțat este o crimă de război și o potențială crimă împotriva umanității; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisarul pentru drepturile omului al parlamentului ucrainean (Ombudsmanul) estimează că, începând cu 24 februarie 2022, peste 1 milion de ucraineni au fost deportați forțat în Federația Rusă, adesea până în Orientul Îndepărtat al Rusiei; întrucât diferite surse indică faptul că aceste cifre sunt subestimate, estimările cele mai ridicate fiind de 2,5 milioane, iar cifrele cresc constant; întrucât deportările forțate din Ucraina, facilitate de așa-numitele „tabere de filtrare”, prezintă paralele istorice puternice cu deportările sovietice forțate în masă și cu lagărele de concentrare Gulag; întrucât un transfer forțat este o crimă de război și o potențială crimă împotriva umanității;

| C. | întrucât deportarea forțată pe scară largă de civili ucraineni în Federația Rusă a fost identificată de organizații internaționale precum OSCE sau ONU ca fiind una dintre cele mai grave încălcări ale dreptului internațional umanitar comise de Federația Rusă în războiul său de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

C.

întrucât deportarea forțată pe scară largă de civili ucraineni în Federația Rusă a fost identificată de organizații internaționale precum OSCE sau ONU ca fiind una dintre cele mai grave încălcări ale dreptului internațional umanitar comise de Federația Rusă în războiul său de agresiune împotriva Ucrainei;

| D. | întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) a constatat existența așa-numitei „filtrări”, care implică o verificare de securitate pe scară largă, obligatorie, punitivă și abuzivă ce a dus la numeroase încălcări ale drepturilor omului împotriva cetățenilor ucraineni; întrucât civilii ucraineni au fost internați efectiv așteptând să treacă prin acest proces, care durează între câteva ore și aproape o lună; întrucât, în timpul „filtrării”, cetățenii ucraineni fac obiectul unei interogări detaliate, al perchezițiilor corporale, uneori implicând nuditate forțată și tortură; întrucât, în astfel de circumstanțe, femeile și fetele ucrainene sunt expuse riscului de exploatare sexuală; |
| --- | --- |

D.

întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) a constatat existența așa-numitei „filtrări”, care implică o verificare de securitate pe scară largă, obligatorie, punitivă și abuzivă ce a dus la numeroase încălcări ale drepturilor omului împotriva cetățenilor ucraineni; întrucât civilii ucraineni au fost internați efectiv așteptând să treacă prin acest proces, care durează între câteva ore și aproape o lună; întrucât, în timpul „filtrării”, cetățenii ucraineni fac obiectul unei interogări detaliate, al perchezițiilor corporale, uneori implicând nuditate forțată și tortură; întrucât, în astfel de circumstanțe, femeile și fetele ucrainene sunt expuse riscului de exploatare sexuală;

| E. | întrucât procesul de „filtrare” este sistematic și reprezintă un exercițiu ilegal de colectare de date în masă, oferind autorităților ruse un volum mare de date cu caracter personal despre civilii ucraineni, inclusiv datele lor biometrice; întrucât aceasta reprezintă o încălcare clară a dreptului la viață privată și ar putea expune persoanele supuse procesului respectiv riscului de a fi vizate în viitor; |
| --- | --- |

E.

întrucât procesul de „filtrare” este sistematic și reprezintă un exercițiu ilegal de colectare de date în masă, oferind autorităților ruse un volum mare de date cu caracter personal despre civilii ucraineni, inclusiv datele lor biometrice; întrucât aceasta reprezintă o încălcare clară a dreptului la viață privată și ar putea expune persoanele supuse procesului respectiv riscului de a fi vizate în viitor;

| F. | întrucât, în cursul acestui proces, autoritățile ruse confiscă adesea pașapoartele ucrainene și îi constrâng pe ucraineni să semneze acorduri pentru a rămâne în Rusia, împiedicându-i să se întoarcă acasă, într-un efort evident de a schimba structura demografică a Ucrainei; întrucât, pe lângă deportările și adopțiile forțate, Rusia, aplicând conceptul său geopolitic de „Russkiy mir” („lumea rusă”) în teritoriile ocupate ale Ucrainei, desfășoară o activitate accelerată de rusificare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în cursul acestui proces, autoritățile ruse confiscă adesea pașapoartele ucrainene și îi constrâng pe ucraineni să semneze acorduri pentru a rămâne în Rusia, împiedicându-i să se întoarcă acasă, într-un efort evident de a schimba structura demografică a Ucrainei; întrucât, pe lângă deportările și adopțiile forțate, Rusia, aplicând conceptul său geopolitic de „Russkiy mir” („lumea rusă”) în teritoriile ocupate ale Ucrainei, desfășoară o activitate accelerată de rusificare;

| G. | întrucât cetățenii ucraineni care „eșuează” în procesul de „filtrare” sunt reținuți și transferați în centre de detenție și colonii penale din Rusia și riscă să sufere vătămări grave, inclusiv acte de tortură și rele tratamente, sau sunt supuși disparițiilor forțate; întrucât OHCHR a documentat relatări credibile potrivit cărora copiii au fost separați de familiile lor atunci când adultul însoțitor nu a trecut de procesul de „filtrare”; |
| --- | --- |

G.

întrucât cetățenii ucraineni care „eșuează” în procesul de „filtrare” sunt reținuți și transferați în centre de detenție și colonii penale din Rusia și riscă să sufere vătămări grave, inclusiv acte de tortură și rele tratamente, sau sunt supuși disparițiilor forțate; întrucât OHCHR a documentat relatări credibile potrivit cărora copiii au fost separați de familiile lor atunci când adultul însoțitor nu a trecut de procesul de „filtrare”;

| H. | întrucât copiii care fug din calea războiului, în special atunci când sunt neînsoțiți, sunt expuși unui risc crescut de violență, abuz și exploatare, precum și de a dispărea și de a deveni victime ale traficului de persoane, în special atunci când se deplasează peste granițe, iar fetele, în special, sunt expuse riscului de violență de gen; |
| --- | --- |

H.

întrucât copiii care fug din calea războiului, în special atunci când sunt neînsoțiți, sunt expuși unui risc crescut de violență, abuz și exploatare, precum și de a dispărea și de a deveni victime ale traficului de persoane, în special atunci când se deplasează peste granițe, iar fetele, în special, sunt expuse riscului de violență de gen;

| I. | întrucât, la 3 septembrie 2022, Ombudsmanul ucrainean a afirmat că peste 200 000 de copii au fost deja duși forțat în Federația Rusă cu intenția încredințării lor pentru a fi adoptați de către familii ruse și a putut verifica circumstanțele deportării forțate a 7 000 de copii ucraineni; întrucât autoritățile ruse îi separă în mod deliberat pe copiii ucraineni de părinții lor și îi răpesc pe alții din orfelinate, din alte instituții pentru copii și din spitale înainte de a-i încredința pentru adopție în Rusia; întrucât această acțiune a Federației Ruse are un caracter sistematic și la scară largă și include, printre alte infracțiuni, eradicarea evidențelor personale ale persoanelor deportate; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 3 septembrie 2022, Ombudsmanul ucrainean a afirmat că peste 200 000 de copii au fost deja duși forțat în Federația Rusă cu intenția încredințării lor pentru a fi adoptați de către familii ruse și a putut verifica circumstanțele deportării forțate a 7 000 de copii ucraineni; întrucât autoritățile ruse îi separă în mod deliberat pe copiii ucraineni de părinții lor și îi răpesc pe alții din orfelinate, din alte instituții pentru copii și din spitale înainte de a-i încredința pentru adopție în Rusia; întrucât această acțiune a Federației Ruse are un caracter sistematic și la scară largă și include, printre alte infracțiuni, eradicarea evidențelor personale ale persoanelor deportate;

| J. | întrucât Ucraina a creat portalul „Copiii războiului” pentru a le permite părinților copiilor pierduți, strămutați și deportați să partajeze toate datele disponibile; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ucraina a creat portalul „Copiii războiului” pentru a le permite părinților copiilor pierduți, strămutați și deportați să partajeze toate datele disponibile;

| K. | întrucât, odată ce copiii se află în teritoriile ocupate de Rusia sau chiar în Rusia, procesul de a pleca sau de reunire cu tutorii lor este incredibil de complex; întrucât, în lipsa unor proceduri oficiale de întoarcere a copiilor ucraineni în Ucraina sau de reunire a acestora cu tutorii și îngrijitorii lor, procesul trebuie desfășurat în mare măsură de persoane individuale cu sprijinul voluntarilor locali, al ONG-urilor și al negocierilor pe canale neoficiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, odată ce copiii se află în teritoriile ocupate de Rusia sau chiar în Rusia, procesul de a pleca sau de reunire cu tutorii lor este incredibil de complex; întrucât, în lipsa unor proceduri oficiale de întoarcere a copiilor ucraineni în Ucraina sau de reunire a acestora cu tutorii și îngrijitorii lor, procesul trebuie desfășurat în mare măsură de persoane individuale cu sprijinul voluntarilor locali, al ONG-urilor și al negocierilor pe canale neoficiale;

| L. | întrucât, la 25 și 30 mai 2022, președintele Vladimir Putin a semnat decrete de simplificare a procedurii de acordare a cetățeniei ruse cetățenilor ucraineni, inclusiv copiilor lipsiți de îngrijire părintească, și de adopție a copiilor ucraineni de către familiile ruse, complicând astfel și mai mult întoarcerea lor în Ucraina și facilitând procesul de asimilare forțată a copiilor ucraineni; întrucât sute de copii ucraineni au primit de atunci cetățenia rusă și au fost trimiși unor noi părinți din diferite regiuni ale Rusiei; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 25 și 30 mai 2022, președintele Vladimir Putin a semnat decrete de simplificare a procedurii de acordare a cetățeniei ruse cetățenilor ucraineni, inclusiv copiilor lipsiți de îngrijire părintească, și de adopție a copiilor ucraineni de către familiile ruse, complicând astfel și mai mult întoarcerea lor în Ucraina și facilitând procesul de asimilare forțată a copiilor ucraineni; întrucât sute de copii ucraineni au primit de atunci cetățenia rusă și au fost trimiși unor noi părinți din diferite regiuni ale Rusiei;

| M. | întrucât dreptul internațional interzice fără echivoc deportarea în interiorul unui teritoriu ocupat sau dintr-un teritoriu ocupat către teritoriul puterii de ocupație, ceea ce constituie o încălcare gravă a Convențiilor de la Geneva și o crimă de război în temeiul Statutului de la Roma al CPI; întrucât dreptul și practica internațională interzic adopția în timpul situațiilor de urgență sau imediat după acestea; întrucât Ucraina a adoptat un moratoriu privind adopțiile internaționale la începutul războiului; întrucât Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și cea de-a patra Convenție de la Geneva interzic puterilor de ocupație să schimbe statutul personal al copiilor, inclusiv cetățenia acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât dreptul internațional interzice fără echivoc deportarea în interiorul unui teritoriu ocupat sau dintr-un teritoriu ocupat către teritoriul puterii de ocupație, ceea ce constituie o încălcare gravă a Convențiilor de la Geneva și o crimă de război în temeiul Statutului de la Roma al CPI; întrucât dreptul și practica internațională interzic adopția în timpul situațiilor de urgență sau imediat după acestea; întrucât Ucraina a adoptat un moratoriu privind adopțiile internaționale la începutul războiului; întrucât Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și cea de-a patra Convenție de la Geneva interzic puterilor de ocupație să schimbe statutul personal al copiilor, inclusiv cetățenia acestora;

| N. | întrucât, în conformitate cu articolul II din Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, transferul forțat al copiilor din grup către un alt grup, cu intenția de a distruge, integral sau parțial, un grup național, etnic, rasial sau religios, constituie genocid; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu articolul II din Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, transferul forțat al copiilor din grup către un alt grup, cu intenția de a distruge, integral sau parțial, un grup național, etnic, rasial sau religios, constituie genocid;

| O. | întrucât persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și alte grupuri vulnerabile par să fie expuse unui risc deosebit de a deveni blocate în zonele ocupate de Rusia sau în Rusia, deoarece sunt adesea plasate împotriva voinței lor în instituții precum centre de îngrijire situate în Rusia sau în zonele ocupate de Rusia; întrucât aceste centre sunt instituții închise, iar plasarea persoanelor vulnerabile acolo subminează în mod fundamental dreptul lor la liberă circulație; |
| --- | --- |

O.

întrucât persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și alte grupuri vulnerabile par să fie expuse unui risc deosebit de a deveni blocate în zonele ocupate de Rusia sau în Rusia, deoarece sunt adesea plasate împotriva voinței lor în instituții precum centre de îngrijire situate în Rusia sau în zonele ocupate de Rusia; întrucât aceste centre sunt instituții închise, iar plasarea persoanelor vulnerabile acolo subminează în mod fundamental dreptul lor la liberă circulație;

| P. | întrucât cetățenii ucraineni din Rusia și din teritoriile ocupate de Rusia se confruntă cu dificultăți semnificative, cum ar fi lipsa mijloacelor de subzistență, incapacitatea de a schimba grivnele ucrainene sau de a retrage fonduri utilizând carduri bancare, lipsa îmbrăcămintei și a articolelor de igienă, precum și incapacitatea de a contacta rudele; întrucât civilii ucraineni sunt transferați forțat în zone defavorizate din punct de vedere economic sau izolate din Rusia, adesea în Siberia, și sunt lăsați fără niciun mijloc de a se întoarce; întrucât cei care încearcă să părăsească Rusia se confruntă adesea cu dificultăți la plecarea din Rusia din cauza lipsei unor documente de identitate adecvate, deoarece le-au lăsat în Ucraina atunci când au fugit din calea războiului sau acestea le-au fost confiscate de către autoritățile ruse; |
| --- | --- |

P.

întrucât cetățenii ucraineni din Rusia și din teritoriile ocupate de Rusia se confruntă cu dificultăți semnificative, cum ar fi lipsa mijloacelor de subzistență, incapacitatea de a schimba grivnele ucrainene sau de a retrage fonduri utilizând carduri bancare, lipsa îmbrăcămintei și a articolelor de igienă, precum și incapacitatea de a contacta rudele; întrucât civilii ucraineni sunt transferați forțat în zone defavorizate din punct de vedere economic sau izolate din Rusia, adesea în Siberia, și sunt lăsați fără niciun mijloc de a se întoarce; întrucât cei care încearcă să părăsească Rusia se confruntă adesea cu dificultăți la plecarea din Rusia din cauza lipsei unor documente de identitate adecvate, deoarece le-au lăsat în Ucraina atunci când au fugit din calea războiului sau acestea le-au fost confiscate de către autoritățile ruse;

| Q. | întrucât un discurs distorsionat despre cel de-al Doilea Război Mondial se află la baza propagandei Kremlinului care justifică războiul de agresiune purtat astăzi de Rusia împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

Q.

întrucât un discurs distorsionat despre cel de-al Doilea Război Mondial se află la baza propagandei Kremlinului care justifică războiul de agresiune purtat astăzi de Rusia împotriva Ucrainei,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi cu putință războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei, precum și implicarea activă a Belarusului în acest război și cere Rusiei să înceteze imediat toate activitățile militare din Ucraina și să retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul recunoscut internațional al Ucrainei; își exprimă solidaritatea deplină cu poporul ucrainean, sprijină pe deplin independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional și subliniază că acest război constituie o încălcare gravă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă cu fermitate atrocitățile raportate comise de forțele armate ruse, de interpușii acestora și de diferitele autorități de ocupație, în special deportarea forțată de civili ucraineni, inclusiv de copii, în Rusia, precum și practicile abominabile ale Rusiei în așa-numitele „tabere de filtrare”, în care familiile sunt separate, iar cele care nu sunt considerate „de încredere” dispar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Rusia să își respecte pe deplin obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional și să înceteze imediat deportarea forțată și transferul forțat de civili ucraineni în Rusia și în teritoriile ocupate de Rusia, toate transferurile forțate de copii în teritoriile ocupate de Rusia și în Federația Rusă, precum și orice adopție internațională a copiilor transferați de pe întreg teritoriul recunoscut la nivel internațional al Ucrainei; invită Rusia să abroge toate actele legislative care facilitează adopția copiilor ucraineni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | evidențiază necesitatea ca organizațiile internaționale și europene, inclusiv Comitetul Internațional al Crucii Roșii, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Organizația Internațională pentru Migrație și OHCHR, să aibă acces neîngrădit pentru a vizita taberele de „filtrare” și alte locuri în care se află cetățeni ucraineni în urma transferului lor în Rusia și în teritoriile ocupate de Rusia, să monitorizeze aceste structuri și să ajute atât cetățenii ucraineni care doresc să se întoarcă pe teritoriul Ucrainei să facă acest lucru, cât și cetățenii ucraineni care doresc să se deplaseze într-o țară terță pentru a solicita azil, precum și statutul de refugiat și/sau reîntregirea familiei fără a trece prin Ucraina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Federației Ruse să furnizeze imediat informații despre numele, locul unde se află și situația tuturor ucrainenilor deținuți sau deportați și să permită și să facă posibilă întoarcerea în siguranță a tuturor civililor ucraineni, inclusiv a copiilor, în special a celor care au fost deportați forțat în Federația Rusă sau în teritoriile ucrainene ocupate în prezent de Federația Rusă, prin stabilirea unor canale sigure de comunicare și călătorie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită toate statele și organizațiile internaționale să îndemne Rusia să respecte interdicția privind transferurile forțate, inclusiv interdicția privind constrângerea civililor de a fi evacuați către destinații nedorite, și să faciliteze deplasarea în condiții de siguranță a civililor către o destinație aleasă de aceștia, în special pentru grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Rusiei să își respecte pe deplin obligațiile și să înceteze operațiunile sistematice de „filtrare”, să oprească toate procesele în curs de colectare și păstrare a datelor biometrice, să șteargă datele colectate ilegal și să se asigure că civilii pot pleca în siguranță și sub supraveghere internațională către teritoriul controlat de Ucraina, dacă doresc acest lucru; invită Rusia să renunțe la orice încercare de rusificare și de a-i priva pe ucraineni de identitatea lor națională; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atrage atenția că copiii separați de părinții lor în timpul războiului sau al unei urgențe umanitare nu pot fi considerați orfani și trebuie să li se permită și să fie sprijiniți să se întoarcă și să se reunească cu promptitudine cu părinții lor sau cu tutorii legali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă autoritățile Federației Ruse să acorde imediat acces organizațiilor internaționale, cum ar fi OHCHR și UNICEF, la toți copiii ucraineni care au fost deportați cu forța în teritoriile ocupate de Rusia și în Rusia; invită autoritățile ruse să asigure siguranța și bunăstarea copiilor ucraineni pe durata șederii lor în Rusia și în teritoriile ocupate de Rusia și să îi protejeze de pericolele generate de război și de consecințele acestuia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | cere crearea imediată a unui pachet al UE privind protecția copilului pentru a proteja și a asista copiii și tinerii care fug din calea războiului din Ucraina, ceea ce ar presupune o trecere în condiții de siguranță, protecție împotriva violenței, a abuzurilor, a exploatării și a traficului de persoane, precum și ajutor de urgență, eforturi de reîntregire a familiei și sprijin pe termen lung pentru reabilitare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și statele membre să abordeze situația dificilă a grupurilor vulnerabile, inclusiv a copiilor, a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu dizabilități în declarațiile publice ale UE privind transferurile forțate, și să sprijine activiștii și ONG-urile de pe teren care încearcă să aibă grijă de aceste persoane și să le faciliteze întoarcerea în siguranță; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu autoritățile ucrainene, cu organizațiile internaționale și cu societatea civilă pentru a institui mecanisme de documentare a faptelor aferente transferurilor forțate (numărul și identitatea persoanelor, inclusiv a copiilor, locul în care se află persoanele care au eșuat în procesul de „filtrare”, condițiile șederii lor în Rusia etc.), inclusiv pentru a determina locul unde se află aceștia, pentru a repatria în special orice copil dispărut și pentru a ajuta la reîntregirea și găsirea familiei; reliefează necesitatea de a colecta informații, cum ar fi numele persoanelor care au dispărut în timpul procesului de „filtrare”, al izolării lor forțate sau al transferului lor în Rusia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să sprijine, prin intermediul misiunilor lor diplomatice din Rusia, eliberarea de documente de călătorie temporare care să le permită cetățenilor ucraineni care sunt blocați în Rusia fără documente de identitate sau de călătorie să părăsească țara dacă doresc, și să ofere adăpost temporar în UE, dacă este necesar; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă cu fermitate decretele prezidențiale ruse din 25 mai și 30 mai 2022; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Rusia să renunțe la politica sa de pașaportizare și să le permită ucrainenilor să își păstreze documentele lor de identitate originale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | insistă ca autorii crimelor de război și ai crimelor împotriva umanității, precum și ai unui posibil genocid sau ai unei tentative de genocid, precum și funcționarii guvernamentali și liderii militari responsabili, să fie trași la răspundere; constată că transferul forțat și deportarea de copii ucraineni, inclusiv a celor din instituții, în Federația Rusă și în teritoriile ocupate de Rusia, precum și adopția forțată a acestora de către familiile ruse încalcă dreptul ucrainean și internațional, în special articolul II din Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid; în acest sens, invită statele membre să sprijine eforturile autorităților ucrainene și internaționale de a colecta, documenta și păstra dovezi ale încălcărilor drepturilor omului comise în contextul războiului purtat de Rusia împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită guvernul ucrainean să ratifice Statutul de la Roma al CPI pentru a facilita urmărirea penală a crimelor de război și a crimelor împotriva umanității, inclusiv a deportărilor forțate, și invită toate țările europene să semneze sau să ratifice Convenția internațională a ONU pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să sprijine toate procesele internaționale și naționale legitime, inclusiv în temeiul principiului jurisdicției universale, și să investigheze presupusele crime împotriva umanității și crime de război, cu scopul de a trage la răspundere toți făptașii în fața unei instanțe judecătorești, inclusiv cazurile de transferuri forțate, adopții forțate și dispariții forțate; salută călduros anchetele în curs ale CPI în această privință; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să ofere sprijin politic, juridic, tehnic, financiar și orice alt tip de sprijin necesar pentru înființarea unui tribunal special care să se ocupe de crima de agresiune a Federației Ruse împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută adoptarea rapidă a sancțiunilor de către Consiliu și solicită ca instituțiile UE și statele membre să rămână unite în fața agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, precum și să existe un nivel ridicat de coordonare între țările G7; invită toți partenerii, în special țările candidate și potențial candidate la UE, să se alinieze la pachetele de sancțiuni; solicită extinderea listei persoanelor vizate de sancțiuni, în special pentru a include toate entitățile și persoanele identificate ca fiind responsabile de pregătirea și organizarea deportărilor forțate și a adopțiilor forțate sau de funcționarea așa-numitelor „tabere de filtrare”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de paralelele istorice puternice dintre crimele comise de Rusia în Ucraina și crimele sovietice din teritoriile ocupate de sovietici; recunoaște deportările sovietice în masă, comandate, planificate și executate de regimul comunist sovietic și de întregul sistem Gulag drept crime împotriva umanității; subliniază importanța aducerii aminte, a cercetării istorice și a educației cu privire la trecutul totalitar pentru a consolida conștiința civică și a spori reziliența la dezinformare; cere o evaluare istorică și juridică aprofundată și o dezbatere publică transparentă despre crimele sovietice, în special în Rusia, pentru a face imposibilă repetarea unor crime similare în viitor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Organizației Internaționale pentru Migrație, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, Curții Penale Internaționale, Fondului Națiunilor Unite pentru Copii, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, autorităților belaruse, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (Texte adoptate, P9_TA(2022)0120).

(2)  Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (Texte adoptate, P9_TA(2022)0206).

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (Texte adoptate, P9_TA(2022)0218).

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Încălcări ale drepturilor omului în Uganda și Tanzania asociate cu investițiile în proiecte legate de combustibilii fosili

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la încălcările drepturilor omului din Uganda și Tanzania asociate cu investițiile în proiecte legate de combustibilii fosili (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uganda și Tanzania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uganda și Tanzania,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) din 1948, la care Uganda este parte semnatară, în special articolul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) din 1948, la care Uganda este parte semnatară, în special articolul 9,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 16 decembrie 1966, ratificat de Uganda la 21 iunie 1995, în special articolul 9, care garantează dreptul de a nu fi arestat sau reținut arbitrar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 16 decembrie 1966, ratificat de Uganda la 21 iunie 1995, în special articolul 9, care garantează dreptul de a nu fi arestat sau reținut arbitrar,

| — | având în vedere Declarația privind dreptul și responsabilitatea indivizilor, grupurilor și organelor societății de a promova și proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute, cunoscută și sub numele de Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind dreptul și responsabilitatea indivizilor, grupurilor și organelor societății de a promova și proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute, cunoscută și sub numele de Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Acordul de la Paris, adoptat la 12 decembrie 2015 la Paris, în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și semnat la 22 aprilie 2016 de toate statele membre ale UE, precum și de Uganda și Tanzania, printre alte state, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, adoptat la 12 decembrie 2015 la Paris, în urma celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și semnat la 22 aprilie 2016 de toate statele membre ale UE, precum și de Uganda și Tanzania, printre alte state,

| — | având în vedere Strategia comună Africa-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună Africa-UE,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 28 iulie 2022, care a fost votată de 161 de țări, inclusiv de toate statele membre ale UE, și care declară că accesul la un mediu curat și sănătos este un drept universal al omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 28 iulie 2022, care a fost votată de 161 de țări, inclusiv de toate statele membre ale UE, și care declară că accesul la un mediu curat și sănătos este un drept universal al omului,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la proiectul de dezvoltare a lacului Albert participă mai mulți parteneri – compania petrolieră multinațională franceză TotalEnergies (Total) ca investitor principal, precum și China National Offshore Oil Corporation (CNOOC), Compania Națională a Petrolului din Uganda și Tanzania Petroleum Development Corporation (TPDC); întrucât producția realizată în cadrul proiectului va fi livrată în portul Tanga din Tanzania prin intermediul unei conducte transfrontaliere, conducta petrolieră din Africa de Est (EACOP); întrucât EACOP a fost lansată la 1 februarie 2022 și este planificată să fie finalizată până în 2025; întrucât Total a inițiat două proiecte majore de explorare a petrolului în Uganda, unul dintre acestea fiind proiectul Tilenga, care va implica activități de forare în zona naturală protejată Murchison Falls; |
| --- | --- |

A.

întrucât la proiectul de dezvoltare a lacului Albert participă mai mulți parteneri – compania petrolieră multinațională franceză TotalEnergies (Total) ca investitor principal, precum și China National Offshore Oil Corporation (CNOOC), Compania Națională a Petrolului din Uganda și Tanzania Petroleum Development Corporation (TPDC); întrucât producția realizată în cadrul proiectului va fi livrată în portul Tanga din Tanzania prin intermediul unei conducte transfrontaliere, conducta petrolieră din Africa de Est (EACOP); întrucât EACOP a fost lansată la 1 februarie 2022 și este planificată să fie finalizată până în 2025; întrucât Total a inițiat două proiecte majore de explorare a petrolului în Uganda, unul dintre acestea fiind proiectul Tilenga, care va implica activități de forare în zona naturală protejată Murchison Falls;

| B. | întrucât se preconizează că fazele de construcție și de exploatare vor avea și mai multe efecte negative grave asupra comunităților din zonele în care se va realiza extracția petrolului și în care vor fi amplasate conductele, periclitând inclusiv resursele de apă și afectând în mod iremediabil mijloacele de subzistență ale fermierilor, ale pescarilor și ale proprietarilor de întreprinderi din domeniul turismului care depind de resursele naturale bogate ale regiunii; întrucât instalațiile offshore ale EACOP de pe coasta Tanzaniei vor fi construite într-o zonă cu risc ridicat de tsunami, punând în pericol zonele marine protejate; întrucât aceste riscuri au fost constatate de Comisia pentru Evaluarea de Mediu din Țările de Jos în „Analiza consultativă a rezultatelor evaluării impactului social și de mediu prezentate din nou cu privire la EACOP”, subliniindu-se în special faptul că tehnica propusă pentru traversarea apei și a zonelor umede (șanțuri deschise) are potențialul de a provoca efecte negative semnificative, în special în zonele umede; |
| --- | --- |

B.

întrucât se preconizează că fazele de construcție și de exploatare vor avea și mai multe efecte negative grave asupra comunităților din zonele în care se va realiza extracția petrolului și în care vor fi amplasate conductele, periclitând inclusiv resursele de apă și afectând în mod iremediabil mijloacele de subzistență ale fermierilor, ale pescarilor și ale proprietarilor de întreprinderi din domeniul turismului care depind de resursele naturale bogate ale regiunii; întrucât instalațiile offshore ale EACOP de pe coasta Tanzaniei vor fi construite într-o zonă cu risc ridicat de tsunami, punând în pericol zonele marine protejate; întrucât aceste riscuri au fost constatate de Comisia pentru Evaluarea de Mediu din Țările de Jos în „Analiza consultativă a rezultatelor evaluării impactului social și de mediu prezentate din nou cu privire la EACOP”, subliniindu-se în special faptul că tehnica propusă pentru traversarea apei și a zonelor umede (șanțuri deschise) are potențialul de a provoca efecte negative semnificative, în special în zonele umede;

| C. | întrucât informațiile care au fost deja raportate arată că riscurile asociate cu exploatarea câmpurilor petrolifere și cu dezvoltarea infrastructurii aferente conductei, precum și consecințele acestor activități sunt imense, ele fiind documentate în mod exhaustiv în numeroase evaluări ale impactului realizate cu participarea comunității și în studii ale unor experți independenți; întrucât se preconizează că proiectul va pune în pericol mai multe rezervații naturale și habitate; întrucât, în pofida anunțării de către partenerii din cadrul proiectului a beneficiilor economice și în materie de ocupare a forței de muncă ale acestuia, numeroși cetățeni și mai multe organizații ale societății civile din Africa de Est continuă să își exprime opoziția fermă față de construirea conductei și față de proiectele conexe, susținând că impactul acestora asupra comunităților locale și a mediului constituie un risc disproporționat în raport cu beneficiile; |
| --- | --- |

C.

întrucât informațiile care au fost deja raportate arată că riscurile asociate cu exploatarea câmpurilor petrolifere și cu dezvoltarea infrastructurii aferente conductei, precum și consecințele acestor activități sunt imense, ele fiind documentate în mod exhaustiv în numeroase evaluări ale impactului realizate cu participarea comunității și în studii ale unor experți independenți; întrucât se preconizează că proiectul va pune în pericol mai multe rezervații naturale și habitate; întrucât, în pofida anunțării de către partenerii din cadrul proiectului a beneficiilor economice și în materie de ocupare a forței de muncă ale acestuia, numeroși cetățeni și mai multe organizații ale societății civile din Africa de Est continuă să își exprime opoziția fermă față de construirea conductei și față de proiectele conexe, susținând că impactul acestora asupra comunităților locale și a mediului constituie un risc disproporționat în raport cu beneficiile;

| D. | întrucât cea mai mare parte a producției planificate în cadrul acest proiect petrolier la scară largă va fi extrasă și vândută după 2030; întrucât extracția petrolului în Uganda ar genera, anual, până la 34 de milioane de tone de emisii de dioxid de carbon; întrucât Agenția Internațională a Energiei (AIE) a avertizat într-un raport din 2021 că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC pentru a preveni efectele cele mai distructive ale schimbărilor climatice ar necesita încetarea imediată a dezvoltării de noi proiecte de exploatare a petrolului și a gazelor; întrucât mai mulți experți din domeniul mediului și al climei au evidențiat o serie de deficiențe critice ale acestor evaluări ale impactului social și de mediu, considerând că este inevitabil „să apară scurgeri de petrol pe parcursul întregii durate de desfășurare a proiectului legat de EACOP”; |
| --- | --- |

D.

întrucât cea mai mare parte a producției planificate în cadrul acest proiect petrolier la scară largă va fi extrasă și vândută după 2030; întrucât extracția petrolului în Uganda ar genera, anual, până la 34 de milioane de tone de emisii de dioxid de carbon; întrucât Agenția Internațională a Energiei (AIE) a avertizat într-un raport din 2021 că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC pentru a preveni efectele cele mai distructive ale schimbărilor climatice ar necesita încetarea imediată a dezvoltării de noi proiecte de exploatare a petrolului și a gazelor; întrucât mai mulți experți din domeniul mediului și al climei au evidențiat o serie de deficiențe critice ale acestor evaluări ale impactului social și de mediu, considerând că este inevitabil „să apară scurgeri de petrol pe parcursul întregii durate de desfășurare a proiectului legat de EACOP”;

| E. | întrucât, în comunicarea lor din 24 ianuarie 2022, cei patru Raportori speciali ai ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de arestare, intimidare și hărțuire judiciară a apărătorilor drepturilor omului și a membrilor organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor) care își desfășoară activitatea în sectorul petrolului și al gazelor din Uganda; întrucât s-a raportat că diverși apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și reprezentanți ai societății civile au fost ținta urmăririi în justiție, a intimidării și a hărțuirii, printre aceștia numărându-se și Maxwell Atuhura, apărător al drepturilor omului în domeniul mediului și responsabil local în Buliisa pentru ONG-ul Africa Institute for Energy Governance, care a fost victima unei încălcări a proprietății și a arestării arbitrare; Federica Marsi, jurnalistă italiană, arestată arbitrar la 25 mai 2021; Joss Kaheero Mugisa, președintele ONG-ului Oil and Gas Human Rights Defenders Association, care a petrecut 56 de nopți de închisoare fără a fi fost condamnat de o instanță judecătorească; Robert Birimuye, liderul grupului de persoane afectate de proiectul EACOP în districtul Kyotera, care a fost arestat în mod arbitrar; Yisito Kayinga Muddu, coordonator al organizației COTFONE – Community Transformation Foundation Network, căruia i-a fost încălcată proprietatea – domiciliul și biroul – în aceeași zi; precum și Fred Mwesigwa, care a depus mărturie în procesul împotriva TotalEnergies în Franța și a fost ulterior amenințat cu moartea; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în comunicarea lor din 24 ianuarie 2022, cei patru Raportori speciali ai ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de arestare, intimidare și hărțuire judiciară a apărătorilor drepturilor omului și a membrilor organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor) care își desfășoară activitatea în sectorul petrolului și al gazelor din Uganda; întrucât s-a raportat că diverși apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și reprezentanți ai societății civile au fost ținta urmăririi în justiție, a intimidării și a hărțuirii, printre aceștia numărându-se și Maxwell Atuhura, apărător al drepturilor omului în domeniul mediului și responsabil local în Buliisa pentru ONG-ul Africa Institute for Energy Governance, care a fost victima unei încălcări a proprietății și a arestării arbitrare; Federica Marsi, jurnalistă italiană, arestată arbitrar la 25 mai 2021; Joss Kaheero Mugisa, președintele ONG-ului Oil and Gas Human Rights Defenders Association, care a petrecut 56 de nopți de închisoare fără a fi fost condamnat de o instanță judecătorească; Robert Birimuye, liderul grupului de persoane afectate de proiectul EACOP în districtul Kyotera, care a fost arestat în mod arbitrar; Yisito Kayinga Muddu, coordonator al organizației COTFONE – Community Transformation Foundation Network, căruia i-a fost încălcată proprietatea – domiciliul și biroul – în aceeași zi; precum și Fred Mwesigwa, care a depus mărturie în procesul împotriva TotalEnergies în Franța și a fost ulterior amenințat cu moartea;

| F. | întrucât, începând din 2019, Total s-a confruntat cu acțiuni în justiție intentate în Franța, fiind acuzată că nu a pus în aplicare, în ceea ce privește proiectele Tilenga și EACOP și impactul acestora asupra drepturilor omului, un plan adecvat de vigilență care să acopere riscurile legate de sănătate, siguranță, mediu și drepturile omului, astfel cum prevede legislația franceză în temeiul principiului privind „obligația de vigilență”; întrucât, deoarece recursurile formulate de Total au fost respinse de Curtea de Casație franceză în decembrie 2021, cauza urmează să fie judecată pe fond, iar hotărârea este încă pendinte; |
| --- | --- |

F.

întrucât, începând din 2019, Total s-a confruntat cu acțiuni în justiție intentate în Franța, fiind acuzată că nu a pus în aplicare, în ceea ce privește proiectele Tilenga și EACOP și impactul acestora asupra drepturilor omului, un plan adecvat de vigilență care să acopere riscurile legate de sănătate, siguranță, mediu și drepturile omului, astfel cum prevede legislația franceză în temeiul principiului privind „obligația de vigilență”; întrucât, deoarece recursurile formulate de Total au fost respinse de Curtea de Casație franceză în decembrie 2021, cauza urmează să fie judecată pe fond, iar hotărârea este încă pendinte;

| G. | întrucât unei misiuni a delegației UE și ambasadelor Franței, Belgiei, Danemarcei, Norvegiei și Țărilor de Jos li s-a interzis să intre în zona petrolieră la 9 noiembrie 2021; |
| --- | --- |

G.

întrucât unei misiuni a delegației UE și ambasadelor Franței, Belgiei, Danemarcei, Norvegiei și Țărilor de Jos li s-a interzis să intre în zona petrolieră la 9 noiembrie 2021;

| H. | întrucât aproape 118 000 de persoane sunt afectate de aceste proiecte petroliere: locuințele unor persoane au fost distruse pentru a facilita construirea drumurilor de acces sau a instalației de prelucrare, altor persoane li s-au confiscat terenurile parțial sau în totalitate și și-au pierdut dreptul de utilizare liberă a proprietăților lor și, astfel, mijloacele de subzistență, fără plata prealabilă a unei compensații echitabile și adecvate; întrucât compensațiile plătite sunt adesea mult prea mici pentru a le permite agricultorilor ale căror terenuri au fost expropriate să cumpere terenuri comparabile pe care să își continue activitatea agricolă și întrucât nivelul redus al acestor compensații le afectează, prin urmare, în mod grav și, a priori, definitiv veniturile și condițiile de viață, astfel încât persoanele relocate nu mai pot obține venituri suficiente pentru a-și hrăni familiile, pentru a-și trimite copiii la școală sau pentru a avea acces la asistență medicală; întrucât drepturile comunităților indigene la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză nu sunt respectate în conformitate cu standardele internaționale, |
| --- | --- |

H.

întrucât aproape 118 000 de persoane sunt afectate de aceste proiecte petroliere: locuințele unor persoane au fost distruse pentru a facilita construirea drumurilor de acces sau a instalației de prelucrare, altor persoane li s-au confiscat terenurile parțial sau în totalitate și și-au pierdut dreptul de utilizare liberă a proprietăților lor și, astfel, mijloacele de subzistență, fără plata prealabilă a unei compensații echitabile și adecvate; întrucât compensațiile plătite sunt adesea mult prea mici pentru a le permite agricultorilor ale căror terenuri au fost expropriate să cumpere terenuri comparabile pe care să își continue activitatea agricolă și întrucât nivelul redus al acestor compensații le afectează, prin urmare, în mod grav și, a priori, definitiv veniturile și condițiile de viață, astfel încât persoanele relocate nu mai pot obține venituri suficiente pentru a-și hrăni familiile, pentru a-și trimite copiii la școală sau pentru a avea acces la asistență medicală; întrucât drepturile comunităților indigene la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză nu sunt respectate în conformitate cu standardele internaționale,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la încălcările drepturilor omului din Uganda și Tanzania care sunt asociate cu investițiile în proiecte legate de combustibilii fosili, inclusiv cu privire la încarcerarea ilegală a apărătorilor drepturilor omului, la suspendarea arbitrară a funcționării ONG-urilor, la pedepsele arbitrare cu închisoarea și la evacuarea a sute de persoane de pe terenurile lor fără compensații echitabile și adecvate; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de arestare, intimidare și hărțuire judiciară a apărătorilor drepturilor omului și a membrilor ONG-urilor care își desfășoară activitatea în sectorul petrolului și gazelor din Uganda; solicită autorităților să se asigure că apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și organizațiile societății civile își pot desfășura în mod liber activitatea în comunitățile aflate în pericol și solicită eliberarea imediată a tuturor apărătorilor drepturilor omului arestați în mod arbitrar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită guvernele Ugandei și Tanzaniei să inițieze măsuri concrete pentru a se asigura că standardele privind drepturile omului sunt respectate de către autorități și forțele de securitate și în cadrul politicilor aplicate; insistă, în special, ca UE și alți actori internaționali să își mențină și să își consolideze abordarea integrată și coordonată cu privire la Uganda, care include promovarea bunei guvernanțe, a democrației și a drepturilor omului, precum și consolidarea sistemului de justiție și a statului de drept și îndeamnă UE și statele sale membre să ridice aceste preocupări prin canale publice și diplomatice; îndeamnă guvernul ugandez să reautorizeze funcționarea celor 54 de ONG-uri care au făcut obiectul unor măsuri arbitrare de închidere sau suspendare și să acorde persoanelor care au fost strămutate fără a primi compensații echitabile și adecvate accesul la terenurile lor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că peste 100 000 de persoane sunt expuse unui risc iminent de strămutare ca urmare a proiectului EACOP fără garanții adecvate privind acordarea unor compensații corespunzătoare; solicită ca persoanele evacuate sau cărora li s-a refuzat accesul la terenurile lor să fie despăgubiți prompt, echitabil și adecvat, astfel cum se prevede în Constituția Ugandei și astfel cum au promis întreprinderile; solicită autorităților să ia măsuri suplimentare pentru a despăgubi în mod adecvat persoanele în cauză pentru proprietățile și terenurile pierdute, să protejeze drepturile comunităților locale la sănătate, la mediul înconjurător, la mijloacele de subzistență și la libertățile civice și să ofere despăgubiri persoanelor afectate de operațiunile petroliere în ultimele decenii; invită ambele guverne să actualizeze legislația internă privind achiziționarea și evaluarea terenurilor și privind relocarea, pentru a se asigura că aceasta se aliniază la standardele regionale și internaționale, garantând inclusiv dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează apelul adresat autorităților ugandeze de a permite accesul liber, semnificativ și neîngrădit la zona petrolieră al organizațiilor societății civile, al jurnaliștilor independenți, al observatorilor internaționali și al cercetătorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează apelul cu privire la adoptarea unei directive robuste și ambițioase privind obligația de diligență a întreprinderilor și a unui instrument internațional ambițios, obligatoriu din punct de vedere juridic, care să permită îndeplinirea obligațiilor în materie de drepturi ale omului, mediu și climă, astfel cum se subliniază în rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită UE și comunitatea internațională să exercite o presiune maximă asupra autorităților ugandeze și tanzaniene, precum și asupra promotorilor proiectelor vizate și a părților interesate, pentru a le impune să protejeze mediul și să pună capăt activităților extractive din ecosistemele protejate și sensibile, inclusiv de pe țărmurile lacului Albert, și pentru a garanta că aceștia se angajează să utilizeze cele mai bune mijloace disponibile cu scopul de a conserva cultura, sănătatea și viitorul comunităților afectate și să exploreze alternative în conformitate cu angajamentele internaționale în materie de climă și biodiversitate; invită promotorii proiectului EACOP din Uganda și Tanzania să soluționeze toate litigiile care ar fi trebuit soluționate înainte de lansarea proiectului și să ia în considerare toate riscurile menționate mai sus, care pun în pericol acest proiect; îndeamnă TotalEnergies să inițieze, cu un an înainte de lansarea proiectului, un studiu privind fezabilitatea unei căi alternative pentru a proteja mai bine ecosistemele sensibile și care fac obiectul unor măsuri de protecție și resursele de apă din Uganda și Tanzania, limitând vulnerabilitatea bazinelor hidrografice din regiunea Marilor Lacuri Africane, care este o resursă esențială pentru regiune, și să exploreze proiecte alternative bazate pe surse regenerabile de energie pentru o mai bună dezvoltare economică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la influența economică tot mai mare a Chinei și Rusiei, în special în sectorul energetic; este preocupat, în acest sens, de interesul autorităților ugandeze de a dezvolta o centrală nucleară cu asistență din partea Rusiei; reamintește că lumea democratică a impus măsuri restrictive specifice împotriva întreprinderilor și entităților din Rusia, inclusiv a celor din sectorul energetic, ca răspuns la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, președintelui Republicii Uganda, președintelui Republicii Tanzania și președinților parlamentelor din Uganda și Tanzania. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO C 474, 24.11.2021, p. 11.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nicaragua, în special arestarea episcopului Rolando Álvarez

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la Nicaragua, în special arestarea episcopului Rolando Álvarez (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special, cele din 16 decembrie 2021 referitoare la situația din Nicaragua (1) și cea din 9 iunie 2022 referitoare la instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special, cele din 16 decembrie 2021 referitoare la situația din Nicaragua (1) și cea din 9 iunie 2022 referitoare la instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua (2),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a ONU, în special articolul 18 privind libertatea de opinie și de exprimare, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 10 privind libertatea de gândire, de conștiință și de religie, precum și Convenția americană privind drepturile omului, în special articolul 12 privind libertatea de conștiință și de religie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a ONU, în special articolul 18 privind libertatea de opinie și de exprimare, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 10 privind libertatea de gândire, de conștiință și de religie, precum și Convenția americană privind drepturile omului, în special articolul 12 privind libertatea de conștiință și de religie,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și regulile minime ale ONU privind tratamentul deținuților (regulile Nelson Mandela), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și regulile minime ale ONU privind tratamentul deținuților (regulile Nelson Mandela),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/1720 a Consiliului din 14 octombrie 2019 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/1720 a Consiliului din 14 octombrie 2019 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (3),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 14 martie 2022 referitoare la condamnarea deținuților politici, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 14 martie 2022 referitoare la condamnarea deținuților politici,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Biroului ONU pentru Drepturile Omului din 9 mai 2022 referitoare la reprimarea societății civile în Nicaragua și raportul înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului din 24 februarie 2022 privind situația drepturilor omului în Nicaragua, precum și declarația înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului de dinaintea celei de-a 49-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 7 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Biroului ONU pentru Drepturile Omului din 9 mai 2022 referitoare la reprimarea societății civile în Nicaragua și raportul înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului din 24 februarie 2022 privind situația drepturilor omului în Nicaragua, precum și declarația înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului de dinaintea celei de-a 49-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 7 martie 2022,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 49/3 din 31 martie 2022 referitoare la promovarea și apărarea drepturilor omului în Nicaragua, adoptată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 49/3 din 31 martie 2022 referitoare la promovarea și apărarea drepturilor omului în Nicaragua, adoptată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (4) (Acordul de asociere între UE și America Centrală), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (4) (Acordul de asociere între UE și America Centrală),

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 19 august 2022, poliția națională din Nicaragua a efectuat cu forța o razie la curia episcopală din Matagalpa pentru a-l aresta în mod arbitrar pe episcopul Rolando Álvarez după ce acesta a fost blocat acolo timp de două săptămâni, împreună cu cinci preoți, doi seminariști și un cameraman, care sunt în prezent reținuți în închisoarea El Chipote; întrucât episcopul Álvarez a jucat un rol important de mediator în dialogul național din 2018 și a cerut în mod constant un dialog pașnic și rațional în Nicaragua, criticând închiderea a șapte posturi de radio catolice ale diocezei Matagalpa la 1 august 2022; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 19 august 2022, poliția națională din Nicaragua a efectuat cu forța o razie la curia episcopală din Matagalpa pentru a-l aresta în mod arbitrar pe episcopul Rolando Álvarez după ce acesta a fost blocat acolo timp de două săptămâni, împreună cu cinci preoți, doi seminariști și un cameraman, care sunt în prezent reținuți în închisoarea El Chipote; întrucât episcopul Álvarez a jucat un rol important de mediator în dialogul național din 2018 și a cerut în mod constant un dialog pașnic și rațional în Nicaragua, criticând închiderea a șapte posturi de radio catolice ale diocezei Matagalpa la 1 august 2022;

| B. | întrucât declarația poliției nu a oferit un motiv pentru arestări, ci a afirmat că acestea fac parte dintr-o anchetă lansată la 5 august 2022 privind activități „destabilizatoare și provocatoare” în țară; întrucât poliția a confirmat ulterior că sunt în curs de desfășurare „anchetele judiciare”; întrucât câteva ore mai târziu, vicepreședintele Nicaraguei, Rosario Murillo, a susținut într-un discurs că poliția a restabilit ordinea în Matagalpa și că arestarea episcopului era „necesară”; |
| --- | --- |

B.

întrucât declarația poliției nu a oferit un motiv pentru arestări, ci a afirmat că acestea fac parte dintr-o anchetă lansată la 5 august 2022 privind activități „destabilizatoare și provocatoare” în țară; întrucât poliția a confirmat ulterior că sunt în curs de desfășurare „anchetele judiciare”; întrucât câteva ore mai târziu, vicepreședintele Nicaraguei, Rosario Murillo, a susținut într-un discurs că poliția a restabilit ordinea în Matagalpa și că arestarea episcopului era „necesară”;

| C. | întrucât nunțiul apostolic din Nicaragua, Monsenior Waldemar Stanisław Sommertag, a fost expulzat în martie 2022, părintele Manuel Salvador García a fost reținut în iunie 2022, Asociația Misionarilor Carității a Ordinului Sfânta Teresa din Calcutta a fost declarată ilegală și expulzată în iulie 2022, iar poliția națională a interzis, conform relatărilor, procesiunile religioase programate pentru 13 și 14 august 2022; întrucât alți cinci preoți, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández și Dani García, au plecat în exil ca urmare a arestării episcopului Álvarez; întrucât episcopul Silvio Báez a fost exilat forțat în 2019, în urma amenințărilor cu moartea recunoscute de Vatican; întrucât la 1 septembrie 2022, autoritățile din Nicaragua l-au condamnat pe Monseniorul Leonardo José Urbina Rodríguez la 30 ani de închisoare; întrucât acestea sunt doar câteva exemple de acte de represiune care vizează membri ai Bisericii Romano-Catolice din Nicaragua; |
| --- | --- |

C.

întrucât nunțiul apostolic din Nicaragua, Monsenior Waldemar Stanisław Sommertag, a fost expulzat în martie 2022, părintele Manuel Salvador García a fost reținut în iunie 2022, Asociația Misionarilor Carității a Ordinului Sfânta Teresa din Calcutta a fost declarată ilegală și expulzată în iulie 2022, iar poliția națională a interzis, conform relatărilor, procesiunile religioase programate pentru 13 și 14 august 2022; întrucât alți cinci preoți, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández și Dani García, au plecat în exil ca urmare a arestării episcopului Álvarez; întrucât episcopul Silvio Báez a fost exilat forțat în 2019, în urma amenințărilor cu moartea recunoscute de Vatican; întrucât la 1 septembrie 2022, autoritățile din Nicaragua l-au condamnat pe Monseniorul Leonardo José Urbina Rodríguez la 30 ani de închisoare; întrucât acestea sunt doar câteva exemple de acte de represiune care vizează membri ai Bisericii Romano-Catolice din Nicaragua;

| D. | întrucât din 2018, regimul nicaraguan a efectuat acțiuni sistematice și repetate de încarcerare, hărțuire și intimidare a pre-candidaților la președinție, a liderilor opoziției și a liderilor religioși, în special a celor din Biserica Romano-Catolică, precum și a liderilor studenților și ai zonelor rurale, a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a organizațiilor societății civile, a persoanelor LGBTI și a reprezentanților mediului de afaceri; |
| --- | --- |

D.

întrucât din 2018, regimul nicaraguan a efectuat acțiuni sistematice și repetate de încarcerare, hărțuire și intimidare a pre-candidaților la președinție, a liderilor opoziției și a liderilor religioși, în special a celor din Biserica Romano-Catolică, precum și a liderilor studenților și ai zonelor rurale, a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a organizațiilor societății civile, a persoanelor LGBTI și a reprezentanților mediului de afaceri;

| E. | întrucât de atunci, în Nicaragua s-a instalat un cadru de represiune din partea statului, caracterizat de impunitate sistemică pentru încălcările drepturilor omului, o deteriorare a instituțiilor și a statului de drept și înțelegeri secrete între puterile executivului și ale sistemului judiciar; |
| --- | --- |

E.

întrucât de atunci, în Nicaragua s-a instalat un cadru de represiune din partea statului, caracterizat de impunitate sistemică pentru încălcările drepturilor omului, o deteriorare a instituțiilor și a statului de drept și înțelegeri secrete între puterile executivului și ale sistemului judiciar;

| F. | întrucât atacurile la adresa libertății de exprimare, de conștiință și de religie s-au intensificat și întrucât amenințările parchetului împotriva mai multor jurnaliști, apărători ai drepturilor omului critici ai regimului și membri ai Bisericii Romano-Catolice – din cauza eforturilor lor de mediere în cadrul discuțiilor naționale din 2018 și a condamnării încălcărilor drepturilor omului comise în contextul crizei actuale din Nicaragua – i-au determinat pe mulți dintre aceștia să părăsească Nicaragua pentru a căuta protecție; |
| --- | --- |

F.

întrucât atacurile la adresa libertății de exprimare, de conștiință și de religie s-au intensificat și întrucât amenințările parchetului împotriva mai multor jurnaliști, apărători ai drepturilor omului critici ai regimului și membri ai Bisericii Romano-Catolice – din cauza eforturilor lor de mediere în cadrul discuțiilor naționale din 2018 și a condamnării încălcărilor drepturilor omului comise în contextul crizei actuale din Nicaragua – i-au determinat pe mulți dintre aceștia să părăsească Nicaragua pentru a căuta protecție;

| G. | întrucât, așa cum au arătat clar Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și titularii de mandat în temeiul procedurilor speciale din cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, persoanele încarcerate au fost reținute din motive incompatibile cu standardele internaționale în materie de drepturile omului și cu Constituția Nicaraguei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, așa cum au arătat clar Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și titularii de mandat în temeiul procedurilor speciale din cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, persoanele încarcerate au fost reținute din motive incompatibile cu standardele internaționale în materie de drepturile omului și cu Constituția Nicaraguei;

| H. | întrucât închiderea posturilor de radio catolice și a altor două posturi de radio și televiziune comunitare la scurt timp după aceea, prin folosirea excesivă a forței, este ultimul dintr-o listă lungă de atacuri ale regimului nicaraguan la adresa a peste 1 700 de organizații ale societății civile și a cel puțin 40 de organizații ale femeilor, a mai multor partide politice, asociații de mass-media și universități; |
| --- | --- |

H.

întrucât închiderea posturilor de radio catolice și a altor două posturi de radio și televiziune comunitare la scurt timp după aceea, prin folosirea excesivă a forței, este ultimul dintr-o listă lungă de atacuri ale regimului nicaraguan la adresa a peste 1 700 de organizații ale societății civile și a cel puțin 40 de organizații ale femeilor, a mai multor partide politice, asociații de mass-media și universități;

| I. | întrucât în acest an, regimul nicaraguan a autorizat prezența militară rusă în țară, ceea ce reprezintă o dovadă clară a relației strânse și a sprijinului comun dintre Ortega-Murillo și regimul Putin, |
| --- | --- |

I.

întrucât în acest an, regimul nicaraguan a autorizat prezența militară rusă în țară, ceea ce reprezintă o dovadă clară a relației strânse și a sprijinului comun dintre Ortega-Murillo și regimul Putin,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi represiunea și arestarea membrilor Bisericii Romano-Catolice din Nicaragua, în special arestarea episcopului Rolando Álvarez; îndeamnă regimul nicaraguan să pună capăt imediat represiunii și să revină la respectarea deplină a tuturor drepturilor omului, inclusiv a libertății de exprimare, de religie și de convingere; solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor persoanelor reținute în mod arbitrar, inclusiv a episcopului Álvarez și a celor reținuți alături de el, precum și anularea tuturor procedurilor judiciare împotriva lor, inclusiv a sentințelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă și condamnă cu fermitate deteriorarea continuă a situației din Nicaragua și escaladarea represiunii împotriva Bisericii Catolice, a personalităților din opoziție, a societății civile, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor, a țăranilor, a studenților și a populațiilor indigene, printre alți actori, precum și detenția arbitrară a acestora doar pentru că și-au exercitat libertățile fundamentale, tratamentul inuman și degradant și deteriorarea condițiilor lor de sănătate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă detenția abuzivă, lipsa garanțiilor procedurale și condamnările ilegale ale deținuților politici care au loc în Nicaragua; accentuează că sistemul judiciar nu este independent de puterea executivă; își exprimă îngrijorarea cu privire la manipularea dreptului penal și la utilizarea sistemului judiciar ca instrument de incriminare a exercitării drepturilor civile și politice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la înrăutățirea situației celor peste 206 prizonieri politici deținuți în Nicaragua începând din aprilie 2018, potrivit Mecanismului special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI), și solicită eliberarea imediată a acestora, anularea procedurilor judiciare împotriva lor și ca tuturor persoanelor refugiate și exilate să li se permită să se întoarcă în siguranță la casele lor; îndeamnă regimul nicaraguan să pună capăt folosirii tratamentelor crude și inumane și să respecte integritatea fizică, demnitatea, libertatea și dreptul de acces la asistență medicală ale persoanelor încarcerate, precum și ale familiilor lor; consideră că regimul este responsabil să se asigure că condițiile de detenție sunt în conformitate cu obligațiile și standardele legale internaționale în materie de drepturi ale omului, cum ar fi regulile minime ale ONU privind tratamentul deținuților; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că alte 100 de ONG-uri au fost închise la 7 septembrie 2022, numărul total al ONG-urilor închise în Nicaragua ajungând astfel la 1 850 în acest an; invită regimul nicaraguan să înceteze închiderea arbitrară a ONG-urilor și a organizațiilor societății civile și să restabilească statutul juridic al tuturor organizațiilor, partidelor politice, organizațiilor religioase, asociațiilor și organelor de mass-media, universităților și organizațiilor pentru drepturile omului care au fost închise în mod arbitrar, precum și să restituie toate bunurile, activele, documentele și echipamentele care au fost confiscate în mod nejustificat și să le restabilească statutul juridic legitim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă interzicerea partidelor politice de opoziție și lipsa libertății de a organiza și de a participa la alegerile municipale din 6 noiembrie 2022; îndeamnă la restabilirea administrațiilor legitime din jurisdicțiile El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra și El Almendro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă insistent Nicaragua să abroge legislația adoptată începând cu 2018 care restricționează în mod nejustificat spațiul civic și democratic; își reiterează apelul adresat UE de a continua să sprijine organizațiile societății civile, apărătorii drepturilor omului și rudele deținuților politici atât din Nicaragua, cât și din exil, inclusiv preoții Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández și Dani García, printre alții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază rolul-cheie jucat de societatea civilă, de apărătorii drepturilor omului, de jurnaliști și de membrii Bisericii Romano-Catolice din Nicaragua; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită regimul nicaraguan să permită de urgență întoarcerea organizațiilor internaționale în țară, inclusiv a Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului și a Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, pentru a monitoriza situația drepturilor omului din țară; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită regimul nicaraguan să pună în aplicare Rezoluția nr. 49/3 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, care instituie, pentru un an, un grup de experți în domeniul drepturilor omului care să supravegheze anchete credibile, imparțiale și exhaustive, să păstreze elemente de probă și să asigure tragerea la răspundere pentru încălcările grave care au avut loc începând din 2018; invită instituțiile nicaraguane să se asigure că nu persistă impunitatea în ceea ce privește încălcările grave ale drepturilor omului și abuzurile care au avut loc, oferind victimelor acces la justiție și reparații depline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Nicaragua să inițieze un dialog național incluziv pentru a asigura o soluție pașnică și democratică la criza politică, socială și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită UE să continue să acorde prioritate, prin acțiunea sa externă și dialog, promovării democrației, statului de drept, egalității și libertății mass-mediei și să colaboreze cu comunitatea internațională pentru a apăra dialogul, democrația și drepturile omului în Nicaragua; solicită Delegației UE în Nicaragua să monitorizeze îndeaproape evoluțiile din această țară, inclusiv urmărind procesele și vizitând liderii opoziției și criticii guvernului aflați în închisoare sau în arest la domiciliu; invită Comisia să vegheze ca asistența pentru cooperare pe care o acordă să ofere un sprijin mai mare societății civile, în special apărătorilor drepturilor omului, și să nu contribuie în niciun fel la politicile represive pe care le aplică în prezent autoritățile din Nicaragua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că în lumina Acordului de asociere dintre UE și America Centrală, Nicaragua trebuie să respecte și să consolideze principiile statului de drept, democrației și drepturilor omului, în special în ceea ce privește dispozițiile prevăzute în titlul I; își reiterează solicitarea ca, având în vedere circumstanțele actuale, să fie activată clauza democratică din Acordul de asociere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează apelul ca judecătorii și procurorii din Nicaragua să fie incluși rapid pe lista persoanelor sancționate de UE și ca lista persoanelor și entităților sancționate să fie extinsă pentru a-i include pe Daniel Ortega și cercul său restrâns; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre ale UE și Consiliul de Securitate al ONU, în conformitate cu articolele 13 și 14 din Statutul de la Roma, să deschidă o anchetă oficială prin intermediul Curții Penale Internaționale împotriva statului Nicaragua și a lui Daniel Ortega pentru crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

15.

| 16. | cere din nou extrădarea imediată a lui Alessio Casimirri în Italia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Conferinței președinților să autorizeze trimiterea unei misiuni de informare pentru a monitoriza situația din Nicaragua; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Central American, Grupului de la Lima, Vaticanului și Guvernului și Parlamentului Republicii Nicaragua. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO C 251, 30.6.2022, p. 134.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0238.

(3)  JO L 262, 15.10.2019, p. 58.

(4)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Situația drepturilor fundamentale în UE în 2020 și 2021

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2020 și 2021 (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), îndeosebi articolul 2 din acesta, potrivit căruia Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), îndeosebi articolul 2 din acesta, potrivit căruia Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolele 2 alineatul (1), 20 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolele 2 alineatul (1), 20 și 21,

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1534 a Comisiei din 16 septembrie 2021 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1534 a Comisiei din 16 septembrie 2021 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 privind o „Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE” (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 privind o „Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE” (COM(2021)0777),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152). |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152).

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iunie 2020 intitulată „Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025)” (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iunie 2020 intitulată „Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025)” (COM(2020)0258),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698). |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698).

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (7),

| — | având în vedere recomandările grupului de lucru pentru controlul Frontex din cadrul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, astfel cum sunt prezentate în raportul comisiei din 14 iulie 2021 referitor la ancheta de informare privind Frontex referitoare la presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările grupului de lucru pentru controlul Frontex din cadrul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, astfel cum sunt prezentate în raportul comisiei din 14 iulie 2021 referitor la ancheta de informare privind Frontex referitoare la presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2021 intitulat „Uniunea pentru egalitate: strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2021 intitulat „Uniunea pentru egalitate: strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (8),

| — | având în vedere dezbaterea din cadrul Comisiei pentru afaceri curente a Congresului autorităților locale și regionale al Consiliului Europei, precum și rapoartele sale ulterioare din 17 mai 2021, intitulat „Rolul autorităților locale în ceea ce privește situația și drepturile persoanelor LGBTIQ din Polonia” și din 17 iunie 2021 intitulat „Protejarea persoanelor LGBTIQ în contextul discursurilor tot mai frecvente de incitare la ură și al intensificării discriminării persoanelor LGBTIQ: rolul autorităților locale și regionale”; |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea din cadrul Comisiei pentru afaceri curente a Congresului autorităților locale și regionale al Consiliului Europei, precum și rapoartele sale ulterioare din 17 mai 2021, intitulat „Rolul autorităților locale în ceea ce privește situația și drepturile persoanelor LGBTIQ din Polonia” și din 17 iunie 2021 intitulat „Protejarea persoanelor LGBTIQ în contextul discursurilor tot mai frecvente de incitare la ură și al intensificării discriminării persoanelor LGBTIQ: rolul autorităților locale și regionale”;

| — | având în vedere rapoartele Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale, în special rapoartele sale privind drepturile fundamentale pentru anii 2020 și 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale, în special rapoartele sale privind drepturile fundamentale pentru anii 2020 și 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2020 privind o strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2020 privind o strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE (COM(2020)0711),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 10 decembrie 2021 intitulat „Protejarea drepturilor fundamentale în era digitală – Raportul anual pe 2021 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE” (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 10 decembrie 2021 intitulat „Protejarea drepturilor fundamentale în era digitală – Raportul anual pe 2021 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE” (COM(2021)0819),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0224/2022),

| A. | întrucât, în temeiul articolului 2 din TUE, Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât valorile consacrate la articolul 2 din TUE trebuie să fie respectate de instituțiile UE și de fiecare stat membru în parte în toate politicile lor; întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și Consiliul, este responsabilă, în temeiul tratatelor, de garantarea respectării statului de drept ca valoare fundamentală a Uniunii și de garantarea respectării legislației, valorilor și principiilor Uniunii Europene și a aderării la acestea; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul articolului 2 din TUE, Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât valorile consacrate la articolul 2 din TUE trebuie să fie respectate de instituțiile UE și de fiecare stat membru în parte în toate politicile lor; întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și Consiliul, este responsabilă, în temeiul tratatelor, de garantarea respectării statului de drept ca valoare fundamentală a Uniunii și de garantarea respectării legislației, valorilor și principiilor Uniunii Europene și a aderării la acestea;

| B. | întrucât articolul 151 din TFUE se referă la drepturi sociale fundamentale, precum cele prevăzute de Carta socială europeană; întrucât Uniunea nu a aderat încă la Convenția europeană a drepturilor omului, deși este obligată să facă acest lucru în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 151 din TFUE se referă la drepturi sociale fundamentale, precum cele prevăzute de Carta socială europeană; întrucât Uniunea nu a aderat încă la Convenția europeană a drepturilor omului, deși este obligată să facă acest lucru în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE;

| C. | întrucât în 2020 și 2021 măsurile restrictive de combatere a pandemiei de COVID-19 au adus atingere unei serii întregi de drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la libertatea de circulație și întrunire, dreptul la viața privată și de familie, inclusiv protecția datelor cu caracter personal, precum și dreptul la educație, muncă și securitate socială; întrucât pandemia a agravat dificultățile și inegalitățile existente în toate aspectele vieții, afectând îndeosebi grupurile vulnerabile, și a determinat creșterea numărului de incidente rasiste; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2020 și 2021 măsurile restrictive de combatere a pandemiei de COVID-19 au adus atingere unei serii întregi de drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la libertatea de circulație și întrunire, dreptul la viața privată și de familie, inclusiv protecția datelor cu caracter personal, precum și dreptul la educație, muncă și securitate socială; întrucât pandemia a agravat dificultățile și inegalitățile existente în toate aspectele vieții, afectând îndeosebi grupurile vulnerabile, și a determinat creșterea numărului de incidente rasiste;

| D. | întrucât dreptul la tratament egal și nediscriminare este un drept fundamental consacrat la articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din TUE, la articolele 8, 10, 19 și 157 din TFUE și la articolele 21 și 23 din Cartă; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul la tratament egal și nediscriminare este un drept fundamental consacrat la articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din TUE, la articolele 8, 10, 19 și 157 din TFUE și la articolele 21 și 23 din Cartă;

| E. | întrucât termenul de „populații cu origini rome” [sau „romi” în sensul extins] înglobează persoane cu origini rome, kalè, manouche, lovara, rissende, băieșe, domare, caldaras, romanichel sau sinti; întrucât noua definiție este mai bună pentru că îi include și pe cei care sunt stigmatizați ca țigani deși nu sunt de această origine, cum ar fi egiptenii balcanici, așkalii sau nomazii; întrucât comunitățile de romi rămân unul dintre cele mai vulnerabile și oprimate grupuri din UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât termenul de „populații cu origini rome” [sau „romi” în sensul extins] înglobează persoane cu origini rome, kalè, manouche, lovara, rissende, băieșe, domare, caldaras, romanichel sau sinti; întrucât noua definiție este mai bună pentru că îi include și pe cei care sunt stigmatizați ca țigani deși nu sunt de această origine, cum ar fi egiptenii balcanici, așkalii sau nomazii; întrucât comunitățile de romi rămân unul dintre cele mai vulnerabile și oprimate grupuri din UE;

| F. | întrucât criza din domeniul sănătății a fost adesea folosită ca pretext pentru a ataca minoritățile, inclusiv migranții, persoanele provenite din familii de migranți și romii, care făceau deja obiectul discriminării rasiale și etnice, discursurilor de incitare la ură și infracțiunilor motivate de ură; întrucât femeile și copiii romi, care sunt adesea supuși unor forme multiple sau intersectoriale de discriminare, se numără printre grupurile și persoanele cele mai amenințate din statele membre și din țările în curs de aderare și candidate, deoarece se confruntă cu obstacole și mai mari decât bărbații romi din populația generală și trăiesc adesea în așezări sărace, rurale sau urbane – adesea informale – cu acces limitat la educație, muncă și servicii de sănătate, fără acces la canalizare sau apă curată și cu o speranță de viață mai mică – o situație care a fost exacerbată de pandemia COVID-19; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza din domeniul sănătății a fost adesea folosită ca pretext pentru a ataca minoritățile, inclusiv migranții, persoanele provenite din familii de migranți și romii, care făceau deja obiectul discriminării rasiale și etnice, discursurilor de incitare la ură și infracțiunilor motivate de ură; întrucât femeile și copiii romi, care sunt adesea supuși unor forme multiple sau intersectoriale de discriminare, se numără printre grupurile și persoanele cele mai amenințate din statele membre și din țările în curs de aderare și candidate, deoarece se confruntă cu obstacole și mai mari decât bărbații romi din populația generală și trăiesc adesea în așezări sărace, rurale sau urbane – adesea informale – cu acces limitat la educație, muncă și servicii de sănătate, fără acces la canalizare sau apă curată și cu o speranță de viață mai mică – o situație care a fost exacerbată de pandemia COVID-19;

| G. | întrucât, la 20 mai 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat o recomandare privind combaterea discursurilor de incitare la ură, care oferă orientări fără caracter obligatoriu cu privire la modul de abordare a fenomenului; întrucât Comitetul de experți pentru combaterea infracțiunilor motivate de ură, recent înființat, a fost însărcinat să pregătească un proiect de recomandare privind infracțiunile motivate de ură pentru Comitetul de Miniștri până la sfârșitul anului 2023; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 20 mai 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat o recomandare privind combaterea discursurilor de incitare la ură, care oferă orientări fără caracter obligatoriu cu privire la modul de abordare a fenomenului; întrucât Comitetul de experți pentru combaterea infracțiunilor motivate de ură, recent înființat, a fost însărcinat să pregătească un proiect de recomandare privind infracțiunile motivate de ură pentru Comitetul de Miniștri până la sfârșitul anului 2023;

| H. | întrucât vizarea deliberată a drepturilor anumitor grupuri minoritare în unele state membre a creat și a dat un impuls în altă direcție, după cum o demonstrează regresul drepturilor femeilor și ale persoanelor LGBTIQ; întrucât acestea sunt strategii deliberate menite să slăbească protecția drepturilor fundamentale ale UE consacrate la articolul 2 din TUE; întrucât Congresul autorităților ocale și regionale al Consiliului Europei a adoptat o rezoluție care reamintește responsabilitatea autorităților locale în ceea ce privește protejarea drepturilor persoanelor LGBTIQ și le-a invitat să numească un „expert local pe probleme de egalitate și diversitate”; întrucât Comitetul Regiunilor a prezentat multe sugestii privind rolul activ al autorităților locale și regionale în prevenirea discriminării persoanelor LGBTIQ și în protejarea de această discriminare; |
| --- | --- |

H.

întrucât vizarea deliberată a drepturilor anumitor grupuri minoritare în unele state membre a creat și a dat un impuls în altă direcție, după cum o demonstrează regresul drepturilor femeilor și ale persoanelor LGBTIQ; întrucât acestea sunt strategii deliberate menite să slăbească protecția drepturilor fundamentale ale UE consacrate la articolul 2 din TUE; întrucât Congresul autorităților ocale și regionale al Consiliului Europei a adoptat o rezoluție care reamintește responsabilitatea autorităților locale în ceea ce privește protejarea drepturilor persoanelor LGBTIQ și le-a invitat să numească un „expert local pe probleme de egalitate și diversitate”; întrucât Comitetul Regiunilor a prezentat multe sugestii privind rolul activ al autorităților locale și regionale în prevenirea discriminării persoanelor LGBTIQ și în protejarea de această discriminare;

| I. | întrucât pe durata aplicării măsurilor de izolare impuse în contextul pandemiei de COVID-19, persoanele LGBTIQ, mai cu seamă tinerii, au fost expuse unor rate peste medie ale violenței domestice și ale violenței de gen provocate de discriminarea lor în calitate de persoane LGBTIQ; întrucât persoanele LGBTIQ sunt mai vulnerabile la lipsa de adăpost, situație exacerbată de măsurile de izolare impuse de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

I.

întrucât pe durata aplicării măsurilor de izolare impuse în contextul pandemiei de COVID-19, persoanele LGBTIQ, mai cu seamă tinerii, au fost expuse unor rate peste medie ale violenței domestice și ale violenței de gen provocate de discriminarea lor în calitate de persoane LGBTIQ; întrucât persoanele LGBTIQ sunt mai vulnerabile la lipsa de adăpost, situație exacerbată de măsurile de izolare impuse de pandemia de COVID-19;

| J. | întrucât libertatea mass-mediei este unul dintre pilonii și una dintre garanțiile unei democrații funcționale și a statului de drept; întrucât libertatea mass-mediei, pluralismul, independența și siguranța ziariștilor sunt elemente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare și de informare și sunt vitale pentru funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre; întrucât autoritățile publice ar trebui să adopte un cadru juridic și de reglementare prielnic dezvoltării unor mijloace de comunicare libere, independente și pluraliste; întrucât hărțuirea online, amenințările și acțiunile în justiție împotriva ziariștilor, îndeosebi împotriva ziariștilor de investigație, de către politicieni importanți și personalități publice, inclusiv de membri ai guvernului, sunt în continuă creștere în unele state membre; întrucât au fost relatate cazuri de ingerință politică în mass-media în toate statele membre; întrucât ziariștii se confruntă în continuare cu obstacole în obținerea accesului la informații și documente publice; |
| --- | --- |

J.

întrucât libertatea mass-mediei este unul dintre pilonii și una dintre garanțiile unei democrații funcționale și a statului de drept; întrucât libertatea mass-mediei, pluralismul, independența și siguranța ziariștilor sunt elemente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare și de informare și sunt vitale pentru funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre; întrucât autoritățile publice ar trebui să adopte un cadru juridic și de reglementare prielnic dezvoltării unor mijloace de comunicare libere, independente și pluraliste; întrucât hărțuirea online, amenințările și acțiunile în justiție împotriva ziariștilor, îndeosebi împotriva ziariștilor de investigație, de către politicieni importanți și personalități publice, inclusiv de membri ai guvernului, sunt în continuă creștere în unele state membre; întrucât au fost relatate cazuri de ingerință politică în mass-media în toate statele membre; întrucât ziariștii se confruntă în continuare cu obstacole în obținerea accesului la informații și documente publice;

| K. | întrucât incriminarea ziariștilor pentru activitatea lor este o problemă deosebit de gravă; întrucât ziariștii nu ar trebui încarcerați sau amenințați cu o pedeapsă cu închisoarea pentru defăimare; întrucât statele membre nu ar trebui să impună sancțiuni penale pentru infracțiuni în domeniul mass-mediei, cu excepția cazurilor în care s-a împiedicat serios exercitarea altor drepturi fundamentale, iar acestea ar trebui să asigure că aceste sancțiuni nu sunt aplicate împotriva ziariștilor în mod discriminatoriu sau arbitrar; |
| --- | --- |

K.

întrucât incriminarea ziariștilor pentru activitatea lor este o problemă deosebit de gravă; întrucât ziariștii nu ar trebui încarcerați sau amenințați cu o pedeapsă cu închisoarea pentru defăimare; întrucât statele membre nu ar trebui să impună sancțiuni penale pentru infracțiuni în domeniul mass-mediei, cu excepția cazurilor în care s-a împiedicat serios exercitarea altor drepturi fundamentale, iar acestea ar trebui să asigure că aceste sancțiuni nu sunt aplicate împotriva ziariștilor în mod discriminatoriu sau arbitrar;

| L. | întrucât dezvăluirile potrivit cărora mai multe țări, inclusiv state membre ale UE, au folosit programul-spion de supraveghere Pegasus împotriva ziariștilor, politicienilor și altor actori sunt extrem de alarmante și par să confirme pericolele utilizării abuzive a tehnologiei de supraveghere pentru a submina drepturile omului și democrația, |
| --- | --- |

L.

întrucât dezvăluirile potrivit cărora mai multe țări, inclusiv state membre ale UE, au folosit programul-spion de supraveghere Pegasus împotriva ziariștilor, politicienilor și altor actori sunt extrem de alarmante și par să confirme pericolele utilizării abuzive a tehnologiei de supraveghere pentru a submina drepturile omului și democrația,

| M. | întrucât avertizarea în interes public este un aspect fundamental al libertății de exprimare și joacă un rol esențial în detectarea și semnalarea neregulilor, precum și în consolidarea responsabilității democratice și a transparenței; întrucât avertizarea de integritate reprezintă o sursă esențială de informații în lupta împotriva criminalității organizate și în anchetarea, identificarea și prezentarea publică a cazurilor de corupție din sectorul public și cel privat; întrucât protecția adecvată a avertizorilor la nivelul UE, la nivel național și la nivel internațional, precum și recunoașterea rolului important jucat de avertizori în societate reprezintă condiții prealabile pentru eficacitatea acestui rol; |
| --- | --- |

M.

întrucât avertizarea în interes public este un aspect fundamental al libertății de exprimare și joacă un rol esențial în detectarea și semnalarea neregulilor, precum și în consolidarea responsabilității democratice și a transparenței; întrucât avertizarea de integritate reprezintă o sursă esențială de informații în lupta împotriva criminalității organizate și în anchetarea, identificarea și prezentarea publică a cazurilor de corupție din sectorul public și cel privat; întrucât protecția adecvată a avertizorilor la nivelul UE, la nivel național și la nivel internațional, precum și recunoașterea rolului important jucat de avertizori în societate reprezintă condiții prealabile pentru eficacitatea acestui rol;

| N. | întrucât unele state membre nu au pus încă în aplicare toate cerințele Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (9), îndeosebi pe cele referitoare la independența autorității naționale de reglementare a pieței mass-media; |
| --- | --- |

N.

întrucât unele state membre nu au pus încă în aplicare toate cerințele Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (9), îndeosebi pe cele referitoare la independența autorității naționale de reglementare a pieței mass-media;

| O. | întrucât, la 24 iunie 2021, Parlamentul a adoptat o rezoluție cuprinzătoare privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, în care și-a prezentat viziunea asupra acestei chestiuni în statele membre; întrucât rezoluția admite neajunsurile, salută progresele înregistrate și face o întreagă serie de propuneri pentru a se asigura accesul tuturor la produse folosite în timpul menstruației, o educație sexuală amănunțită, o contracepție modernă ca strategie în slujba egalității între femei și bărbați, îngrijire reproductivă sigură și legală, acces la tratamente de fertilitate și îngrijire a maternității, a sarcinii și a nașterii pentru toată lumea; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 24 iunie 2021, Parlamentul a adoptat o rezoluție cuprinzătoare privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, în care și-a prezentat viziunea asupra acestei chestiuni în statele membre; întrucât rezoluția admite neajunsurile, salută progresele înregistrate și face o întreagă serie de propuneri pentru a se asigura accesul tuturor la produse folosite în timpul menstruației, o educație sexuală amănunțită, o contracepție modernă ca strategie în slujba egalității între femei și bărbați, îngrijire reproductivă sigură și legală, acces la tratamente de fertilitate și îngrijire a maternității, a sarcinii și a nașterii pentru toată lumea;

| P. | întrucât potrivit anchetei Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale privind violența împotriva femeilor, victimele violenței în cuplu informează poliția despre cele mai grave incidente cu care s-au confruntat în doar 14 % din cazuri, iar două treimi din femeile care sunt victime nu informează autoritățile în mod sistematic despre actele de violență, fie din teamă, fie din cauză că nu sunt informate despre drepturile victimelor, fie din cauza convingerii generale că violența în cuplu este o chestiune privată, care nu ar trebui făcută publică; |
| --- | --- |

P.

întrucât potrivit anchetei Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale privind violența împotriva femeilor, victimele violenței în cuplu informează poliția despre cele mai grave incidente cu care s-au confruntat în doar 14 % din cazuri, iar două treimi din femeile care sunt victime nu informează autoritățile în mod sistematic despre actele de violență, fie din teamă, fie din cauză că nu sunt informate despre drepturile victimelor, fie din cauza convingerii generale că violența în cuplu este o chestiune privată, care nu ar trebui făcută publică;

| Q. | întrucât violența de gen este o încălcare gravă a drepturilor fundamentale ale omului și constituie un obstacol major pentru atingerea egalității între femei și bărbați în societate; întrucât femeile și fetele sunt în continuare afectate în mod disproporționat de violența de gen, inclusiv de violența sexuală, hărțuirea și mutilarea genitală a femeilor, printre alte forme, precum și de violența domestică și violența în cuplu; întrucât aceste acte de violență pot fi comise atât în public, cât și în viața privată; |
| --- | --- |

Q.

întrucât violența de gen este o încălcare gravă a drepturilor fundamentale ale omului și constituie un obstacol major pentru atingerea egalității între femei și bărbați în societate; întrucât femeile și fetele sunt în continuare afectate în mod disproporționat de violența de gen, inclusiv de violența sexuală, hărțuirea și mutilarea genitală a femeilor, printre alte forme, precum și de violența domestică și violența în cuplu; întrucât aceste acte de violență pot fi comise atât în public, cât și în viața privată;

| R. | întrucât fenomenul violenței cibernetice pe criterii de gen este în creștere, una din cinci femei cu vârsta între 18 și 29 de ani relatând că a suferit de hărțuire sexuală pe internet în UE; întrucât sfera publică digitală trebuie să ofere un mediu sigur pentru toți, inclusiv pentru femei și fete; întrucât în mediul online nu trebuie să existe impunitate; întrucât Parlamentul European a invitat Comisia, în două rapoarte legislative din proprie inițiativă, să prezinte propuneri de combatere a violenței de gen și a violenței cibernetice și de adăugare a violenței de gen printre noile domenii ale criminalității enumerate la articolul 83 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

R.

întrucât fenomenul violenței cibernetice pe criterii de gen este în creștere, una din cinci femei cu vârsta între 18 și 29 de ani relatând că a suferit de hărțuire sexuală pe internet în UE; întrucât sfera publică digitală trebuie să ofere un mediu sigur pentru toți, inclusiv pentru femei și fete; întrucât în mediul online nu trebuie să existe impunitate; întrucât Parlamentul European a invitat Comisia, în două rapoarte legislative din proprie inițiativă, să prezinte propuneri de combatere a violenței de gen și a violenței cibernetice și de adăugare a violenței de gen printre noile domenii ale criminalității enumerate la articolul 83 alineatul (1) din TFUE;

| S. | întrucât în multe state membre măsurile de izolare și de distanțare socială adoptate în timpul pandemiei de COVID-19 au fost asociate cu creșterea exponențială a numărului și intensității cazurilor de violență în cuplu, de violență psihologică, de control coercitiv și de violență cibernetică, precum și cu creșterea cu 60 % a numărului apelurilor de urgență comunicate de victimele violenței domestice; întrucât cerința de a rămâne acasă și creșterea alarmantă a pandemiei „din umbră” de violență de gen au îngreunat accesul femeilor și copiilor la protecție efectivă, la servicii de asistență și la justiție și au scos la iveală că resursele și structurile de sprijin erau insuficiente și că victimele au acces limitat la servicii de asistență, multe dintre ele fiind lăsate fără o protecție adecvată și în timp util; întrucât statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici privind măsurile specifice pentru a acorda victimelor asistență în timp util și accesibilă, inclusiv prin înființarea unor sisteme de SMS de urgență sau prin crearea unor puncte de contact pentru a solicita ajutor în farmacii și supermarketuri; întrucât, din diverse motive, în pofida prevalenței fenomenului, violența în cuplu împotriva femeilor a fost insuficient relatată în UE de către victime și familiile, prietenii, cunoștințele și vecinii acestora, în special în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât există o lipsă semnificativă de date cuprinzătoare, comparabile și defalcate în funcție de sex, ceea ce face dificilă evaluarea completă a impactului crizei; |
| --- | --- |

S.

întrucât în multe state membre măsurile de izolare și de distanțare socială adoptate în timpul pandemiei de COVID-19 au fost asociate cu creșterea exponențială a numărului și intensității cazurilor de violență în cuplu, de violență psihologică, de control coercitiv și de violență cibernetică, precum și cu creșterea cu 60 % a numărului apelurilor de urgență comunicate de victimele violenței domestice; întrucât cerința de a rămâne acasă și creșterea alarmantă a pandemiei „din umbră” de violență de gen au îngreunat accesul femeilor și copiilor la protecție efectivă, la servicii de asistență și la justiție și au scos la iveală că resursele și structurile de sprijin erau insuficiente și că victimele au acces limitat la servicii de asistență, multe dintre ele fiind lăsate fără o protecție adecvată și în timp util; întrucât statele membre ar trebui să facă schimb de bune practici privind măsurile specifice pentru a acorda victimelor asistență în timp util și accesibilă, inclusiv prin înființarea unor sisteme de SMS de urgență sau prin crearea unor puncte de contact pentru a solicita ajutor în farmacii și supermarketuri; întrucât, din diverse motive, în pofida prevalenței fenomenului, violența în cuplu împotriva femeilor a fost insuficient relatată în UE de către victime și familiile, prietenii, cunoștințele și vecinii acestora, în special în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât există o lipsă semnificativă de date cuprinzătoare, comparabile și defalcate în funcție de sex, ceea ce face dificilă evaluarea completă a impactului crizei;

| T. | întrucât drepturile copilului sunt încă încălcate în multe părți ale lumii, inclusiv în statele membre ale UE, ca urmare a violenței, abuzului, exploatării, sărăciei, excluderii sociale și discriminării pe motive de religie, handicap, gen, identitate sexuală, vârstă, etnie, migrație sau statut de rezidență; întrucât în UE aproape 25 de milioane de copii sub 18 ani sunt expuși riscului de sărăcie și excludere socială; întrucât sărăcia privează copiii de oportunități educaționale, de servicii de îngrijire, de acces la îngrijiri medicale, de alimente și locuințe adecvate, de sprijin familial și chiar de apărare împotriva violenței și poate avea efecte de foarte lungă durată; întrucât Agenția UE pentru Drepturi Fundamentale a subliniat că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor este, de asemenea, o chestiune de drepturi fundamentale și de obligații legale; întrucât promovarea drepturilor copilului reprezintă un obiectiv explicit al politicilor UE și al Cartei, care prevede ca interesul superior al copilului să fie considerat primordial în toate acțiunile UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât drepturile copilului sunt încă încălcate în multe părți ale lumii, inclusiv în statele membre ale UE, ca urmare a violenței, abuzului, exploatării, sărăciei, excluderii sociale și discriminării pe motive de religie, handicap, gen, identitate sexuală, vârstă, etnie, migrație sau statut de rezidență; întrucât în UE aproape 25 de milioane de copii sub 18 ani sunt expuși riscului de sărăcie și excludere socială; întrucât sărăcia privează copiii de oportunități educaționale, de servicii de îngrijire, de acces la îngrijiri medicale, de alimente și locuințe adecvate, de sprijin familial și chiar de apărare împotriva violenței și poate avea efecte de foarte lungă durată; întrucât Agenția UE pentru Drepturi Fundamentale a subliniat că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor este, de asemenea, o chestiune de drepturi fundamentale și de obligații legale; întrucât promovarea drepturilor copilului reprezintă un obiectiv explicit al politicilor UE și al Cartei, care prevede ca interesul superior al copilului să fie considerat primordial în toate acțiunile UE;

| U. | întrucât pandemia de COVID-19 a pus o presiune fără precedent asupra copiilor și familiilor din întreaga UE, în special asupra celor care erau deja dezavantajați din punct de vedere economic sau social; întrucât copiii proveniți din medii socio-economice defavorizate adesea nu dispun de echipamente informatice adecvate, de acces la internet și de spațiu și condiții de lucru adecvate, lucru care a adâncit inegalitățile în materie de învățare existente în timpul pandemiei; întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile luate ca răspuns la aceasta au sporit riscul ca copiii să fie expuși la violență, inclusiv la exploatarea și abuzuri sexuale ale copiilor facilitate de tehnologie; întrucât, deși au fost depuse mai puține cereri de azil pentru copii, condițiile de primire a copiilor au rămas neadecvate în mai multe state membre; |
| --- | --- |

U.

întrucât pandemia de COVID-19 a pus o presiune fără precedent asupra copiilor și familiilor din întreaga UE, în special asupra celor care erau deja dezavantajați din punct de vedere economic sau social; întrucât copiii proveniți din medii socio-economice defavorizate adesea nu dispun de echipamente informatice adecvate, de acces la internet și de spațiu și condiții de lucru adecvate, lucru care a adâncit inegalitățile în materie de învățare existente în timpul pandemiei; întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile luate ca răspuns la aceasta au sporit riscul ca copiii să fie expuși la violență, inclusiv la exploatarea și abuzuri sexuale ale copiilor facilitate de tehnologie; întrucât, deși au fost depuse mai puține cereri de azil pentru copii, condițiile de primire a copiilor au rămas neadecvate în mai multe state membre;

| V. | întrucât, potrivit articolului 47 din Cartă, dreptul fundamental la o cale de atac eficientă necesită accesul la o instanță judecătorească independentă; întrucât influența politică asupra sistemului judiciar sau controlul politic al acestuia și obstacolele similare în calea independenței judecătorilor individuali au făcut ca în mod repetat sistemul judiciar să nu-și poată îndeplini rolul de control independent al utilizării arbitrare a puterii de către ramura executivă și cea legislativă a statului; întrucât un sistem judiciar eficace, independent și imparțial este esențial pentru a garanta statul de drept și protejarea drepturilor fundamentale și a libertăților civile ale cetățenilor în UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât, potrivit articolului 47 din Cartă, dreptul fundamental la o cale de atac eficientă necesită accesul la o instanță judecătorească independentă; întrucât influența politică asupra sistemului judiciar sau controlul politic al acestuia și obstacolele similare în calea independenței judecătorilor individuali au făcut ca în mod repetat sistemul judiciar să nu-și poată îndeplini rolul de control independent al utilizării arbitrare a puterii de către ramura executivă și cea legislativă a statului; întrucât un sistem judiciar eficace, independent și imparțial este esențial pentru a garanta statul de drept și protejarea drepturilor fundamentale și a libertăților civile ale cetățenilor în UE;

| W. | întrucât pandemia de COVID-19 a demonstrat incapacitatea de a se soluționa situația persoanelor aflate în arest preventiv; întrucât, în timp ce practicile legate de utilizarea arestului preventiv în timpul pandemiei COVID-19 au variat de la un stat membru la altul, în mai multe state membre, întârzierile în cadrul audierilor judiciare și al anchetelor au dus la perioade mai lungi de arest preventiv; întrucât persoanele private de libertate au fost mai vulnerabile la epidemia de COVID-19 decât populația obișnuită, din cauza condițiilor de izolare în care trăiesc perioade îndelungate; întrucât închiderea instanțelor și/sau întârzierile audierilor și ale anchetelor au creat confuzie și incertitudine în rândul suspecților, mai ales al celor aflați în detenție, care nu aveau nicio idee sau aproape nicio idee despre momentul în care urma să aibă loc procesul și despre cât timp vor fi ținuți în detenție; |
| --- | --- |

W.

întrucât pandemia de COVID-19 a demonstrat incapacitatea de a se soluționa situația persoanelor aflate în arest preventiv; întrucât, în timp ce practicile legate de utilizarea arestului preventiv în timpul pandemiei COVID-19 au variat de la un stat membru la altul, în mai multe state membre, întârzierile în cadrul audierilor judiciare și al anchetelor au dus la perioade mai lungi de arest preventiv; întrucât persoanele private de libertate au fost mai vulnerabile la epidemia de COVID-19 decât populația obișnuită, din cauza condițiilor de izolare în care trăiesc perioade îndelungate; întrucât închiderea instanțelor și/sau întârzierile audierilor și ale anchetelor au creat confuzie și incertitudine în rândul suspecților, mai ales al celor aflați în detenție, care nu aveau nicio idee sau aproape nicio idee despre momentul în care urma să aibă loc procesul și despre cât timp vor fi ținuți în detenție;

| X. | întrucât dreptul internațional confirmă că o persoană nu poate fi ținută în detenție pentru simplul motiv că este solicitant de azil; întrucât la detenție trebuie să se recurgă deci numai în ultimă instanță și numai într-un scop justificat; întrucât pentru apatrizii de jure, precum și pentru apatrizii de facto, faptul că nu au statut juridic și nu au documente înseamnă că riscă să fie deținuți pe termen nedeterminat, lucru ilegal în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

X.

întrucât dreptul internațional confirmă că o persoană nu poate fi ținută în detenție pentru simplul motiv că este solicitant de azil; întrucât la detenție trebuie să se recurgă deci numai în ultimă instanță și numai într-un scop justificat; întrucât pentru apatrizii de jure, precum și pentru apatrizii de facto, faptul că nu au statut juridic și nu au documente înseamnă că riscă să fie deținuți pe termen nedeterminat, lucru ilegal în temeiul dreptului internațional;

| Y. | întrucât strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025) trebuie să ofere un cadru de acțiune pentru prevenirea impunității juridice și sociale, mărind securitatea și protecția drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor UE; |
| --- | --- |

Y.

întrucât strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025) trebuie să ofere un cadru de acțiune pentru prevenirea impunității juridice și sociale, mărind securitatea și protecția drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor UE;

| Z. | întrucât protejarea biodiversității și a ecosistemelor este fundamentală pentru o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice, 2021-2030 fiind desemnat Deceniul ONU pentru refacerea ecosistemelor; întrucât Comisia a anunțat că adoptarea unor inițiative legislative esențiale privind protecția mediului, inclusiv a unei legi emblematice privind refacerea naturii, a trebuit amânată cu câteva luni; întrucât Pactul verde european urmărește să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor săi împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente; întrucât o serie de inițiative legislative propuse vor avea un impact pozitiv asupra nivelului de protecție a mediului, astfel cum este consacrat la articolul 37 din Cartă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât protejarea biodiversității și a ecosistemelor este fundamentală pentru o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice, 2021-2030 fiind desemnat Deceniul ONU pentru refacerea ecosistemelor; întrucât Comisia a anunțat că adoptarea unor inițiative legislative esențiale privind protecția mediului, inclusiv a unei legi emblematice privind refacerea naturii, a trebuit amânată cu câteva luni; întrucât Pactul verde european urmărește să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor săi împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente; întrucât o serie de inițiative legislative propuse vor avea un impact pozitiv asupra nivelului de protecție a mediului, astfel cum este consacrat la articolul 37 din Cartă;

Statul de drept și drepturile fundamentale

| 1. | evidențiază faptul că statul de drept este una dintre pietrele de temelie ale democrației, care garantează separarea puterilor, asigură responsabilizarea, contribuie la încrederea în instituțiile publice și garantează principiile legalității, securității juridice, interzicerii naturii arbitrare a puterii executive, independenței sistemului judecătoresc, imparțialității și egalității în fața legii; subliniază că statul de drept și, îndeosebi, independența sistemului judiciar sunt esențiale pentru ca cetățenii să-și poată exercita drepturile și libertățile lor fundamentale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiterează faptul că statul de drept, libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă și combaterea eficientă a corupției stau la baza societăților noastre și sunt valori fundamentale ale UE care influențează toate drepturile fundamentale; constată totuși cu regret că unele state membre ale UE încalcă în mod continuu aceste principii, aceasta amenințând grav distribuirea echitabilă, legală și imparțială a fondurilor UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că statul de drept este strâns legat de respectarea democrației și a drepturilor fundamentale și subliniază că deteriorarea oricăreia dintre aceste valori constituie un atac asupra pilonilor Uniunii, astfel cum se prevede în TUE; își reiterează numeroasele solicitări de extindere a domeniului de aplicare a rapoartelor anuale ale Comisiei privind statul de drept pentru a include toate valorile prevăzute la articolul 2 din TUE, pentru a oferi o imagine atotcuprinzătoare a situației din toate statele membre; invită Comisia să utilizeze toate instrumentele de care dispune, inclusiv procedura prevăzută în cadrul mecanismului de condiționalitate privind statul de drept, pentru a trata aceste încălcări ale principiilor statului de drept, democrației și drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă cu fermitate încălcările grave ale principiilor statului de drept din unele state membre, care reprezintă un pericol grav în ceea ce privește drepturile și libertățile fundamentale; consideră că, în unele cazuri, aceste încălcări sunt de natură sistemică; subliniază legătura dintre deteriorarea standardelor statului de drept și încălcările drepturilor fundamentale, cum ar fi cele comise în domeniul judiciar, atacurile împotriva ziariștilor și a presei libere, inclusiv utilizarea excesivă a forței de către forțele de ordine în timpul protestelor și la frontierele UE, lipsa garanțiilor și a unui proces echitabil pentru deținuți, incitarea la ură de către actorii politici, creșterea puterii autorităților de a supraveghea în masă și colectarea pe scară largă a datelor interceptate, precum și restricțiile impuse organizațiilor societății civile care beneficiază de finanțare străină sau pe baza apartenenței lor religioase; condamnă ferm eforturile guvernelor din unele state membre de a slăbi separarea puterilor și independența sistemului judiciar; se arată extrem de preocupat mai ales de deciziile care pun în discuție supremația dreptului UE și invită insistent Comisia să recurgă la toate mijloacele disponibile pentru a lua măsuri contra acestui atac împotriva valorilor europene fundamentale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, în concordanță cu articolul 2 din TUE, UE este o uniune bazată pe statul de drept și că aplicarea legislației UE este esențială pentru a asigura că cetățenii se pot prevala în mod corespunzător de drepturile lor fundamentale; regretă, în această privință, faptul că Comisia a utilizat mai puțin instrumentele sale de aplicare a legii, în special prin reducerea numărului de proceduri de constatare ale neîndeplinirii obligațiilor pe care le inițiază; constată, prin urmare, că cetățenii UE trebuie să apeleze din ce în ce mai mult la instanțe pentru a ajunge să beneficieze de drepturile lor fundamentale; invită Comisia să susțină aceste litigii prin crearea unui fond dedicat ajutorului financiar pentru litigii strategice privind drepturile prevăzute de cartă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, în pofida numeroaselor sale rezoluții și rapoarte și în pofida mai multor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și hotărâri ale Curții de Justiție a UE (CJUE) și ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 2020 și 2021, situația statului de drept în Uniunea Europeană continuă să se deterioreze; regretă incapacitatea Comisiei de a răspunde în mod corespunzător numeroaselor preocupări ale Parlamentului cu privire la democrație, statul de drept și drepturile fundamentale în mai multe state membre; subliniază necesitatea de a monitoriza în mod cuprinzător și de a asigura respectarea tuturor valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE; invită Comisia să includă o monitorizare cuprinzătoare într-un raport anual privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, ca parte a mecanismului UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este esențial ca sentințele judecătorești să fie executate, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, și condamnă nerespectarea hotărârilor CJUE și ale instanțelor naționale de către autoritățile publice în cauză; subliniază că hotărârile CJUE trebuie puse în aplicare în timp util și cât mai curând posibil, în conformitate cu tratatele, în special hotărârile judecătorești care urmăresc să împiedice discriminarea pe motive de sex, rasă, culoare, etnie sau origine socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenență la o minoritate națională, proprietate, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează faptul că corupția este o amenințare gravă la adresa democrației, a statului de drept și a tratamentului echitabil pentru toți cetățenii; subliniază legătura dintre corupție și încălcările drepturilor fundamentale într-o serie de domenii, cum ar fi independența sistemului judiciar, libertatea mediei și libertatea de exprimare a ziariștilor și a avertizorilor de integritate, centrele de detenție, accesul la drepturile sociale sau traficul de ființe umane; invită instituțiile UE și statele membre să combată cu hotărâre corupția și să conceapă instrumente eficace de prevenire, combatere și sancționare a corupției și de luptă împotriva fraudei, precum și să monitorizeze cu regularitate utilizarea fondurilor publice; invită Comisia să își reia imediat monitorizarea și informarea anuală privind combaterea corupției, cu referire la instituțiile UE și la statele membre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că inacțiunea și o abordare laxă față de structurile oligarhice și de încălcarea sistemică a statului de drept slăbesc întreaga Uniune Europeană și subminează încrederea cetățenilor săi; subliniază că este necesar să ne asigurăm că banii contribuabililor nu ajung niciodată în buzunarele celor care subminează valorile comune ale UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază faptul că măsurile de urgență care au dus la concentrarea puterilor și la derogări de la drepturile fundamentale au crescut riscul de corupție; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a se asigura că legislația și cadrele instituționale adecvate pentru combaterea corupției sunt aplicate în mod eficace în practică și că guvernele acționează cu transparență și responsabilitate; invită statele membre, în această privință, să urmeze îndeaproape orientările publicate în 2020 de Grupul de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei pentru a preveni riscurile de corupție în contextul pandemiei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că problemele structurale din unele state membre în ceea ce privește independența sistemului judiciar și autonomia serviciilor de urmărire penală subminează accesul cetățenilor la justiție și au un impact negativ asupra drepturilor și libertăților lor; reamintește că deficiențele în ceea ce privește statul de drept dintr-un stat membru au un impact asupra Uniunii în ansamblu și afectează drepturile tuturor persoanelor din UE; invită statele membre și instituțiile UE să protejeze judecătorii și procurorii de atacurile politice și de orice încercări de a exercita presiuni asupra lor și de a le submina astfel activitatea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | accentuează faptul că, potrivit articolului 47 din Cartă, dreptul fundamental la o cale de atac efectivă impune accesul la o instanță judecătorească independentă; ia act de provocările din ce în ce mai mari pe care le reprezintă curțile constituționale naționale și unii politicieni; insistă asupra faptului că statele membre trebuie să respecte pe deplin legislația UE și internațională, precum și hotărârile CJUE și ale CEDO, inclusiv cele referitoare la independența sistemului judiciar; condamnă nerespectarea de către o serie de state membre, inclusiv Polonia și Ungaria, a numeroase legi ale UE și hotărâri ale instanțelor europene; invită statele membre să respecte rolul esențial al CJUE și al CEDO și să respecte hotărârile acestora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă din nou practica urmăririi penale și a hărțuirii judecătorilor care critică guvernul polonez; invită guvernul polonez să reformeze în profunzime sistemul disciplinar pentru judecători, în conformitate cu hotărârile CJUE, și să repună în drepturi pe toți judecătorii care au fost revocați din funcțiile lor de către Camera disciplinară ilegală a Curții Supreme, inclusiv pe acei judecători care continuă să fie împiedicați să se pronunțe în pofida faptului că au contestat cu succes suspendarea lor de către Cameră în fața unei instanțe judecătorești; invită autoritățile poloneze să respecte diferitele hotărâri ale CJUE și ale CEDO privind componența și organizarea „Curții Constituționale” ilegitime și a Camerei Disciplinare a Curții Supreme pentru a respecta standardele de independență judiciară la care s-a angajat Polonia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie împotriva Ungariei și Poloniei ca parte a pachetului de acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor din iulie 2021 privind respectarea drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTIQ și încălcările legislației UE; este prima dată când Comisia a inițiat în mod specific proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru a proteja drepturile acestor persoane; ia act de avizul motivat al Comisiei adresat guvernului ungar referitor la legea „anti-LGBTIQ” și la răspunsul acestuia și invită Comisia să continue procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, aducând cazul în fața CJUE; ia act de hotărârea Înaltei Curți de la Budapesta de anulare a obligației de a imprima o declarație de declinare a responsabilității în cărțile pentru copii din Ungaria și invită Comisia să monitorizeze evoluția cazului pentru a evalua următoarele etape necesare în procesul de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; este preocupat de lipsa de monitorizare a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind zonele poloneze „fără LGBT” și de absența unei cooperări sincere din partea autorităților poloneze și invită Comisia să trimită un aviz motivat guvernului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | constată că, în octombrie 2021, în concordanță cu articolul 265 din TFUE, Parlamentul a inițiat o acțiune în justiție împotriva Comisiei în fața CJUE pentru că aceasta nu a acționat și nu a aplicat Regulamentul privind condiționalitatea statului de drept (10), pe care îl solicitase în două rezoluții în 2021 și care a venit după ce Comisia a oferit răspunsuri nesatisfăcătoare și a încercat să câștige timp; regretă faptul că, până la sfârșitul anului 2021, Comisia nu răspunsese încă solicitării Parlamentului de a declanșa articolul 6 alineatul (1) din regulament și a trimis doar solicitări de informații Ungariei și Poloniei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își reiterează poziția cu privire la Regulamentul privind condiționalitatea statului de drept, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este direct aplicabil în întregime în Uniunea Europeană și în toate statele sale membre pentru toate fondurile din cadrul bugetului UE, inclusiv resursele alocate de atunci prin intermediul mecanismului temporar de redresare și reziliență NextGenerationEU în valoare de 800 de miliarde EUR; reamintește că Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept oferă o definiție clară a statului de drept, care trebuie înțeleasă în raport cu celelalte valori ale Uniunii, inclusiv drepturile fundamentale și nediscriminarea; este de părere că discriminarea sponsorizată de stat împotriva minorităților are un impact direct asupra proiectelor pentru care statele membre decid să investească sau nu fonduri din partea UE și, prin urmare, afectează în mod direct protecția intereselor financiare ale Uniunii; invită Comisia să declanșeze imediat procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că nu s-a dat încă un răspuns adecvat inițiativei Parlamentului privind crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, care să fie reglementat printr-un acord interinstituțional între Parlament, Comisie și Consiliu; invită Comisia și Consiliul să demareze fără întârziere negocierile cu Parlamentul în vederea încheierii unui acord interinstituțional în conformitate cu articolul 295 din TFUE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recunoaște rolul esențial pe care îl joacă organizațiile societății civile în promovarea și protejarea valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE și în Cartă; subliniază contribuția lor esențială la susținerea principiilor statului de drept în statele membre, permițând persoanelor vulnerabile și marginalizate să își facă auzită vocea și asigurând accesul la servicii sociale esențiale; recunoaște că un spațiu civic sănătos este o condiție prealabilă pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; subliniază că, prin urmare, Uniunea ar trebui să se angajeze să păstreze și să încurajeze spațiul civic la nivel local, regional, național și european, inclusiv prin adoptarea unei strategii consacrate acestui scop; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută înființarea rapidă a unui Parchet European eficient, independent și pe deplin operațional, pentru a întări lupta împotriva fraudei în Uniunea Europeană; subliniază că este important să se sprijine și să se întărească cooperarea dintre instituțiile UE, statele membre, Oficiul European de Luptă Antifraudă și Parchetul European; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că pandemia de COVID-19, mai ales la început, a dus la cazuri grave de încălcare a libertății de a circula și de a munci și de deteriorare a condițiilor de muncă și de trai, inclusiv pentru lucrători sezonieri și transfrontalieri din întreaga Uniune; invită statele membre să se asigure că restricțiile asupra drepturilor fundamentale care rezultă din pandemie sunt ridicate de îndată ce situația sănătății publice o permite și că toate drepturile și libertățile sunt restabilite pe deplin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază regresul statului de drept în multe state membre în diferite perioade și la diferite niveluri de autoritate, de la nivelul executivului, prin proceduri cum ar fi adoptarea rapidă a legilor în situații de urgență, și până la nivelul local, cum ar fi abuzurile omniprezente ale autorităților de poliție; reamintește că utilizarea puterii discreționare ar trebui să fie controlată prin reexaminări judiciare sau alte reexaminări independente și că căile de atac disponibile ar trebui să fie clare și ușor accesibile, în special în cazul unor abuzuri, inclusiv accesul la un mediator sau la o altă formă de jurisdicție necontencioasă; invită statele membre să instituie mecanisme de prevenire, corectare și sancționare a abuzului de putere discreționară și să ofere motive adecvate pentru deciziile lor, în special atunci când acestea afectează drepturile persoanelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este îngrijorat cu privire la faptul că pandemia COVID-19 și reacțiile care au urmat au avut un impact fără precedent asupra funcționării instanțelor și asupra capacității de exercitare a dreptului la apărare, limitând grav capacitatea avocaților de a se consulta cu clienții lor; subliniază faptul că accesul la secțiile de poliție și la instanțe a fost sever restricționat, iar multe audieri au fost amânate sau mutate online; subliniază că aceste măsuri au avut implicații grave asupra posibilității persoanelor arestate, urmărite penal sau deținute de a-și exercita dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că pandemia de COVID-19 nu degrevează autoritățile de asigurare a respectării legii de obligația de a cumpăni cu atenție interesele aflate în joc și de a-și folosi prerogativele în conformitate cu obligațiile care le revin în materie de drepturi ale omului; reamintește că, atunci când au loc încălcări ale drepturilor omului legate de acțiunile poliției și de recurgerea la forță, statele membre trebuie să facă anchete prompte, amănunțite, serioase și independente și să vegheze ca toți cei vinovați să fie trași la răspundere în procese echitabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra persoanelor aflate în detenție; subliniază că unele state membre au adoptat măsuri de reducere a numărului de deținuți din închisori, dar adesea doar temporar; subliniază faptul că UE se confruntă cu o criză de lungă durată în ceea ce privește supraaglomerarea închisorilor, care este determinată în principal de utilizarea excesivă a arestului preventiv (11); își exprimă îngrijorarea cu privire la problemele tot mai mari de sănătate mintală în rândul persoanelor aflate în arest preventiv; reamintește că reținerea persoanelor nevinovate din punct de vedere juridic în arest preventiv este acceptabilă doar ca măsură excepțională de ultimă instanță și invită statele membre să limiteze recurgerea la arestul preventiv și să studieze alternative la aceasta; subliniază necesitatea unor standarde UE privind detenția preventivă, care ar trebui să stabilească pedeapsa minimă necesară înainte de a impune detenția preventivă, astfel încât să excepteze infractorii minori; este de părere că persoanele fizice nu ar trebui să fie deținute în închisoare în așteptarea procesului dincolo de limita legală și că cazurile trebuie aduse în fața instanței într-un termen rezonabil; invită Comisia să propună standarde minime privind condițiile din închisori și condițiile de detenție din UE; |
| --- | --- |

24.

Dreptul la egalitatea de tratament

| 25. | subliniază cu îngrijorare că aceste practici discriminatorii continuă să apară, pe motive cum ar fi cele legate de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau orice alt gen de opinii, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă, orientare sexuală și identitate de gen; invită Comisia să promoveze politici publice menite să elimine această discriminare și să se asigure că Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea rasismului și a xenofobiei (12) este pusă în aplicare în mod corespunzător și integral; consideră că Comisia ar trebui să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu fac acest lucru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că, potrivit rapoartelor anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE privind drepturile fundamentale, multe state membre urmăresc practici instituționale, politici și legi discriminatorii; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare și respectarea deplină a legislației de combatere a discriminării, să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu transpun sau nu pun integral în aplicare legislația UE de combatere a discriminării și să intensifice măsurile de prevenire a discriminării instituționale, în special din partea autorităților de aplicare a legii și a sistemului judiciar, care ar putea avea un impact mai grav asupra persoanelor din grupuri aflate în situații vulnerabile; reamintește că este necesar să se extindă de urgență protecția împotriva discriminării dincolo de ocuparea forței de muncă printr-o abordare orizontală și intersecțională; îndeamnă Comisia și Consiliul să deblocheze Directiva privind egalitatea de tratament fără alte întârzieri și fără a reduce standardele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că, în concordanță cu raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE privind drepturile fundamentale pe 2021, statele membre ar trebui să îmbunătățească în mod semnificativ eficacitatea măsurilor și a acordurilor instituționale pentru a aplica în mod corect și integral Directiva privind egalitatea rasială (13), în special prin consolidarea independenței organelor de promovare a egalității, asigurându-se că acestea dispun de mandatul adecvat și de resursele de care au nevoie pentru a îndeplini în mod eficient sarcinile care le sunt atribuite în legislația UE în materie de nediscriminare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de combatere a rasismului, inclusiv prin propunerea unei legislații ambițioase; invită, de asemenea, Comisia să asigure o monitorizare adecvată a Planului de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 (14) și să instituie mecanisme eficiente de monitorizare și evaluare pentru a măsura progresele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută faptul că Comisia a numit un coordonator pentru drepturile victimelor, a adoptat prima sa strategie privind drepturile victimelor și a creat o platformă pentru drepturile victimelor; subliniază, cu toate acestea, că în mai multe state membre persistă provocări în ceea ce privește accesul la justiție, în special pentru victimele aflate în situații vulnerabile, precum și independența justiției; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită un mecanism de integrare pentru cooperarea și coordonarea politicilor UE și naționale în materie de egalitate, asigurându-se că toate tipurile de discriminare, în special formele intersecționale ale acesteia, sunt luate în considerare la examinarea și adoptarea politicilor, inclusiv prin evaluări ale impactului asupra egalității, în mod regulat și transparent, în concordanță cu obiective și termene clare, pe baza dovezilor și prin utilizarea indicatorilor de performanță; solicită stabilirea unei cooperări strânse cu părțile interesate pertinente, organizațiile de sprijin, comunitățile și persoanele care se confruntă cu discriminarea, asigurând, în același timp, resurse adecvate pentru a întreprinde acțiuni și monitorizând măsurile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | condamnă intensificarea atacurilor împotriva persoanelor LGBTIQ + și îndeamnă statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a pune capăt acestor atacuri și a garanta egalitatea efectivă a persoanelor LGBTIQ + în toate domeniile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | condamnă abordarea adoptată de unele guverne ale UE de a adopta legislație prin proceduri accelerate, fără consultări publice sau chiar, în cazuri excepționale, prin modificări constituționale, ca mijloc de legitimare a unor politici discriminatorii care altfel nu ar putea fi legiferate, cum ar fi dispozițiile care vizează în mod specific persoanele LGBTIQ; constată că modificările aprobate la constituția Ungariei și proiectul de lege „anti-LGBTIQ” adoptat de Parlamentul ungar în iunie 2021 sunt exemple notabile de încălcare a dreptului la tratament egal și a principiului nediscriminării; salută faptul că 18 state membre au publicat o declarație comună în care condamnă modificările anti-LGBT din Legea ungară privind protecția copilului; salută faptul că 16 state membre și-au reiterat sprijinul pentru combaterea discriminării persoanelor LGBTIQ; subliniază că promovarea proiectului european include, fără îndoială, promovarea toleranței, a acceptării, a nediscriminării și a tratamentului egal; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este îngrijorat de relatările privind forța excesivă, brutalitatea poliției și comportamentul necorespunzător împotriva persoanelor de etnie romă din întreaga UE, în concordanță cu constatările Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE publicate în 2020, care au arătat, de asemenea, că persoanele de etnie romă au de îndurat o sărăcie generalizată, condiții de trai neadecvate, o stare de sănătate precară, excluderea de pe piața muncii și hărțuirea; condamnă excluderea socială persistentă și atitudinile negative față de romi care duc la incriminarea disproporționată a acestora și invită Comisia să prezinte acte legislative mai bune și măsuri de politică specifice pentru a preveni astfel de incidente și a asigura justiția pentru victime, plasând în centrul politicilor UE lupta împotriva atitudinilor negative față de romi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | regretă faptul că un număr semnificativ de romi din UE trăiesc în continuare în așezări marginalizate în condiții extrem de precare și în condiții socioeconomice foarte precare, care adesea nu au acces la apă potabilă curată, la electricitate, la locuințe sigure și adecvate, la educație, la locuri de muncă, la asistență medicală, la instalații de canalizare și la colectarea deșeurilor; reamintește că situația din așezările romilor încalcă în mod clar drepturile omului și drepturile fundamentale și are consecințe grave, în special pentru copiii romi; îndeamnă statele membre să urmeze recomandarea Consiliului privind egalitatea, includerea și participarea romilor (15), precum și Cadrul strategic al UE privind egalitatea, includerea și participarea romilor pentru perioada 2020-2030 (16) și să utilizeze pe deplin fondurile UE și naționale în acest scop; invită Comisia să intensifice monitorizarea progreselor înregistrate de statele membre și să ia măsuri suplimentare în consecință; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă că practica segregării copiilor din grupurile minoritare în școli rămâne o problemă serioasă în Europa; subliniază că astfel de practici rezultă adesea din diagnosticarea greșită a copiilor cu handicapuri intelectuale pe baza circumstanțelor lor sociale sau personale; invită statele membre să își consolideze politicile de includere pentru a preveni aceste practici discriminatorii, fie că sunt intenționate sau nu, și să instituie mecanisme de supraveghere pentru a reexamina și anula deciziile de diagnosticare, dacă este necesar; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită statele membre să asigure implicarea corespunzătoare a organismelor de protecție social-juridică în ocrotirea copiilor și tutela socială în comunitățile rome marginalizate, pentru ca acești copii să poată beneficia de ocrotirea și îngrijirea necesare pentru binele și dezvoltarea lor, respectând totodată interesele lor primordiale, și să pună la punct proceduri adaptate la diferitele nevoi ale comunităților rome marginalizate, pentru a-și îndeplini sarcinile la fel ca și pentru copiii din populația majoritară; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că noul Cadru strategic al UE pentru egalitatea, includerea și participarea romilor stabilește obiective ambițioase în șapte domenii-cheie: nediscriminarea, includerea, participarea, educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea și locuințele, și servește drept un cadru de monitorizare mai solid, cu o serie de obiective cuantificabile și măsurabile pentru urmărirea progreselor; îndeamnă Comisia să asigure o monitorizare corespunzătoare a strategiei și a progreselor înregistrate; îndeamnă, de asemenea, Comisia și statele membre să impună interzicerea creării de profiluri pe criterii rasiale sau etnice în cadrul aplicării legii, al măsurilor de combatere a terorismului și al controlului imigrației, precum și interzicerea violenței poliției și să asigure tragerea la răspundere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | este îngrijorat că politicile în materie de terorism și de combatere a terorismului au putut duce la discriminare și ostilitate împotriva anumitor grupuri, cum ar fi comunitățile de culoare, comunitățile musulmane, mișcările, activiștii și organizațiile de combatere a rasismului; regretă că, în unele cazuri, aceste politici includ delegitimizarea, incriminarea sau încercarea de a incrimina discursurile politice, religioase și de altă natură, ceea ce ar putea duce la practici discriminatorii de aplicare a legii, cum ar fi crearea de profiluri rasiale și religioase, și la efecte sociale mai ample, cum ar fi autocenzura și restrângerea spațiului de acțiune al societății civile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută decizia Comisiei de a organiza o consultare publică privind actualizarea Directivei 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (17), ca parte a strategiei UE privind drepturile victimelor (2020-2025), cu scopul de a îmbunătăți în mod eficient asistența și protecția acordate victimelor, inclusiv victimelor terorismului, și recunoscând importanța păstrării demnității acestora; invită instituțiile vizate să ofere garanții pentru a împiedica victimizarea ulterioară prin umilire și atacuri asupra imaginii victimelor din partea sectoarelor sociale din care provine agresorul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | își reiterează apelul adresat tuturor instituțiilor UE și statelor membre de a aborda în mod eficient provocări precum exploatarea sexuală a copiilor, pornografia infantilă, protecția copiilor migranți neînsoțiți, situația copiilor cu handicap instituționalizați, protecția copiilor care au suferit abuzuri domestice și exploatare la locul de muncă, precum și a copiilor dispăruți; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută faptul că Comisia a ținut cont de recomandările Parlamentului și a adoptat o strategie ambițioasă pentru drepturile persoanelor cu handicap pentru perioada 2021-2030 (18); reafirmă importanța fundamentală a punerii în aplicare a măsurilor propuse și a dezvoltării în continuare a măsurilor naționale pentru a se asigura că persoanele cu handicap nu sunt dezavantajate sau discriminate în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și includerea socială și că drepturile lor, astfel cum sunt prevăzute în Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, sunt pe deplin garantate; |
| --- | --- |

41.

| 42. | este profund îngrijorat de creșterea sărăciei și a excluderii sociale, în special ca o consecință a pandemiei de COVID-19, precum și de discursurile de incitare la ură și de infracțiunile motivate de ură; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la presiunea deosebită și fără precedent pe care pandemia a exercitat-o asupra persoanelor aflate în situații vulnerabile, inclusiv femeile, persoanele aparținând grupurilor rasializate, migranții și persoanele cu handicap; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că criza provocată de pandemia de COVID-19 a fost utilizată din ce în ce mai mult ca pretext pentru a ataca grupuri aflate în situații vulnerabile, inclusiv migranți, persoane care provin din familii de imigranți și romi, care fac deja obiectul discriminării rasiale și etnice, discursurilor de incitare la ură și infracțiunilor motivate de ură; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat că există lacune grave în ceea ce privește capacitatea și nivelul de pregătire al sistemelor de sănătate, învățământ, ocuparea forței de muncă și protecție socială ale statelor membre; crede în mod ferm că statele membre trebuie să își îmbunătățească considerabil sistemele de sănătate, de protecție socială și de asistență socială pentru a se asigura că acestea oferă sprijin deplin tuturor, în special persoanelor mai vulnerabile, chiar și în timpul unei crize, protejând astfel în mod adecvat sănătatea și drepturile economice și sociale ale tuturor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | regretă faptul că pandemia de COVID-19 a afectat în mod disproporționat comunitățile rome marginalizate din cauza condițiilor precare de locuit, a accesului limitat la apă, electricitate și salubritate, precum și a lipsei accesului la internet și la echipamente informatice adecvate, ceea ce a făcut ca romii mai tineri să rămână și mai mult în urma educației școlare; este deosebit de îngrijorat de faptul că impactul pandemiei COVID-19 asupra romilor a amplificat inegalitățile și a alimentat prejudecățile, inclusiv cazurile de violență polițienească; constată cu regret că populația romă a fost țapul ispășitor în mai multe rânduri în timpul pandemiei; reține că ei au fost ținta stigmatizării, discriminării și discursurilor de incitare la ură care au făcut o legătură între virus și etnia lor; deplânge faptul că unele mijloace de comunicare și rețele sociale au prezentat adesea romii ca fiind un pericol pentru sănătatea publică responsabil de răspândirea virusului; invită Comisia și statele membre să își intensifice politicile de combatere a sărăciei și a excluderii sociale pe care trebuie să le suporte comunitățile de romi, acordând o atenție deosebită drepturilor femeilor și copiilor romi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că locuința este o necesitate fundamentală și că accesul la locuință, în special la ajutorul pentru locuință, este un drept fundamental, deoarece cetățenii care nu au o locuință nu pot participa pe deplin în societate și nu pot beneficia de toate drepturile lor fundamentale; invită statele membre să accepte, fără întârziere, că ar trebui să fie obligate să respecte articolul 31 din Carta socială europeană revizuită privind dreptul la locuință; își exprimă îngrijorarea deosebită cu privire la faptul că tinerii sunt privați de locuințe din cauza creșterii uriașe a prețurilor locuințelor, în special în anumite zone urbane; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recunoaște că sărăcia este o altă formă de discriminare care duce la încălcarea drepturilor fundamentale, în special a acelor grupuri ale căror drepturi sunt deja cele mai afectate, cum ar fi femeile, migranții, persoanele de culoare și minoritățile etnice, comunitatea LGBTIQ și copiii; subliniază vulnerabilitatea deosebită a copiilor și impactul pe care sărăcia îl are asupra lor și asupra dezvoltării lor fizice și psihologice; invită Comisia, Consiliul și statele membre să conceapă politici de reducere a sărăciei, acordând o atenție deosebită copiilor; îndeamnă statele membre să garanteze accesul la asistență medicală, educație de calitate și locuințe în condiții de egalitate de șanse pentru toți și să pună capăt reducerii serviciilor publice, care a agravat sărăcia și, mai ales, inegalitățile; reamintește că drepturile economice și sociale sunt drepturi fundamentale; lansează încă un apel Consiliului și Comisiei să țină cont de drepturile fundamentale atunci când fac propuneri de politică economică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta dreptul la un loc de muncă de calitate, care să poată fi conciliat cu viața personală și de familie și cu dezvoltarea, deoarece acesta este cel mai bun mod de a pune capăt sărăciei; recunoaște că acest drept este încălcat în mod clar în cazul exploatării și abuzului prin muncă; invită statele membre să înăsprească inspecțiile la locul de muncă și să ia măsuri pentru a pune capăt abuzurilor în câmpul muncii; invită Comisia să analizeze ce măsuri sunt necesare pentru ca UE să adere la Carta socială europeană și să propună un calendar în acest sens; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de progrese în ceea ce privește condițiile de muncă precare din serviciile de îngrijire, care are consecințe dramatice pentru persoanele în vârstă, care au nevoie de aceste servicii pentru a trăi o viață demnă și a rămâne integrate în societate; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a combate toate formele de discriminare împotriva persoanelor în vârstă și a garanta nevoile și drepturile acestora; subliniază importanța sprijinirii inițiativelor legate de îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că disponibilitatea serviciilor online pe întreg teritoriul UE este una dintre condițiile prealabile fundamentale pentru o includere socială deplină în Europa; observă că unele părți ale UE nu dispun încă de servicii online de bună calitate, cel mai adesea în zonele rurale, ceea ce ar putea contribui la adâncirea și mai mult a decalajelor de inegalitate între europeni; încurajează Comisia și statele membre să accelereze transformarea digitală a UE, care ar trebui să se concentreze pe bunăstarea tuturor generațiilor în mod egal și să abordeze problema siguranței online; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește importanța colectării sistematice a datelor obligatorii și dezagregate privind egalitatea și a elaborării de indicatori pentru a măsura și a comunica raporta progresele înregistrate de strategiile UE împotriva rasismului și a discriminării; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile în acest sens; invită Comisia și statele membre să colecteze date privind egalitatea defalcate în funcție de originea rasială și etnică, precum și de alte caracteristici protejate, pentru a documenta rasismul și a elabora politici publice care să răspundă nevoilor persoanelor afectate într-un mod real și eficace, respectând totodată pe deplin dreptul fundamental la viață privată, protecția datelor cu caracter personal și legislația UE și națională pertinentă; |
| --- | --- |

50.

Rasismul structural

| 51. | recunoaște și condamnă existența rasismului structural în UE din cauza stereotipurilor perpetuate de discursuri care discriminează minoritățile etnice în toate domeniile vieții lor; este profund îngrijorat de formele individuale, structurale și instituționale de rasism și xenofobie în UE și de discriminarea crescândă față de arabi, europeni de culoare, persoane de origine asiatică, evrei, musulmani și romi; îndeamnă statele membre să pună capăt practicilor instituționale, politicilor și legilor discriminatorii; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază faptul că mișcarea „Black Lives Matter” a mobilizat societățile din întreaga lume pentru ca autoritățile de aplicare a legii să combată rasismul și discriminarea; reamintește rezoluția Parlamentului European din 19 iunie 2020 referitoare la protestele antirasiste izbucnite după moartea lui George Floyd (19), care a reafirmat că „viețile negrilor contează”; își reiterează sprijinul pentru protestele la scară largă împotriva rasismului și discriminării care au avut loc în capitalele și orașele europene din întreaga lume în urma decesului lui George Floyd în 2020; sprijină apelul protestatarilor de a se lua măsuri împotriva oprimării și a rasismului structural din Europa; salută numirea, în mai 2021, a coordonatorului UE pentru combaterea rasismului, organizarea summitului UE împotriva rasismului, înființarea unui forum permanent de consultare cu societatea civilă în materie de combatere a rasismului și concluziile Consiliului din 4 martie 2022 privind combaterea rasismului și antisemitismului; salută, în plus, recunoașterea, pentru prima dată, de către Comisie a existenței rasismului structural în planul său de acțiune al UE împotriva rasismului pentru perioada 2020-2025 și stabilirea de măsuri concrete pentru combaterea rasismului și a discriminării etnice în UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | îndeamnă instituțiile UE și statele membre să trateze cauzele profunde ale rasismului structural; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsuri pentru a combate inegalitățile structurale persistente în domenii-cheie precum sistemul de justiție penală, educația, locuințele, ocuparea forței de muncă, asistența medicală, bunurile și serviciile; subliniază rolul important pe care îl joacă educația și mass-media în combaterea discursurilor rasiste și în deconstruirea prejudecăților și stereotipurilor; invită Comisia și statele membre să promoveze cursuri de formare în domeniul combaterii rasismului; |
| --- | --- |

53.

| 54. | face un apel la statele membre să adopte planuri naționale de acțiune împotriva rasismului până la finele anului 2022 și să dea prioritate acțiunilor care combat lipsa accesului la justiție și inegalitățile socioeconomice persistente în domenii precum locuințele, asistența medicală, ocuparea forței de muncă și educația, care trebuie recunoscute ca obstacole majore ce împiedică exercitarea deplină a drepturilor fundamentale și piedici importante în calea includerii și a egalității; solicită Comisiei să monitorizeze și să asigure urmărirea adecvată a acestor planuri naționale de acțiune și a planului de acțiune al UE; solicită, de asemenea, Comisiei să monitorizeze și să ia măsuri împotriva rasismului și a discriminării din statele membre, inclusiv prin inițierea de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru a promova aplicarea efectivă a legislației; |
| --- | --- |

54.

| 55. | evidențiază creșterea sentimentelor rasiste și xenofobe îmbrățișate de unii lideri de opinie, politicieni și mass-media, care au contribuit la crearea unui mediu ostil pentru susținătorii și organizațiile care lucrează împotriva rasismului; invită statele membre să transpună și să aplice pe deplin Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii de rasism și xenofobie prin intermediul dreptului penal; încurajează statele membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că motivația rasistă și xenofobă este considerată o circumstanță agravantă sau, dacă este cazul, pentru a se asigura că instanțele judecătorești pot ține seama de această motivație în stabilirea pedepselor. |
| --- | --- |

55.

| 56. | este extrem de preocupat de existența și răspândirea continuă în UE a mișcărilor de extremă dreaptă, în special a grupurilor neofasciste și neonaziste; invită statele membre să ia măsuri de urgență pentru a interzice efectiv aceste grupuri; solicită, în același timp, să se realizeze mai multe cercetări privind fundațiile, baza de membri și, în special, finanțarea unor astfel de grupuri, cu scopul de a identifica posibilele ingerințe străine; subliniază că este necesar ca în programa de istorie să se acorde mai mult spațiu învățării obiective și factuale despre diferitele ideologii rasiale sau etnice, cum ar fi sclavia, colonialismul sau fascismul și formele și originile acestora, printre care utilizarea greșită a științei pentru a le justifica, precum și consecințelor și posibilelor relicve în prezent, pentru a combate reapariția acestor ideologii; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește necesitatea de a acorda o atenție deosebită digitalizării și potențialelor prejudecăți sociale care pot fi introduse în noile tehnologii; subliniază necesitatea de a aborda riscurile potențiale ale IA nu ca o problemă tehnologică, ci ca una societală, în special pentru persoanele din grupuri rasializate; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsuri pentru a preveni riscurile pe care prezintă noile tehnologii, inclusiv IA, în exacerbarea discriminării, a inegalităților existente și a sărăciei; invită Comisia și statele membre să se asigure că sistemele de IA sunt ghidate de principiile transparenței, explicabilității, echității și responsabilității și că se desfășoară audituri independente pentru a împiedica aceste sisteme să agraveze discriminarea; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să combată problema decalajelor de gen și a diversității din domeniul TIC și din științe, tehnologie, inginerie și matematică (STEM), în special în dezvoltarea de noi tehnologii, inclusiv IA, și în posturile de decizie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | îndeamnă statele membre să asigure punerea deplină în aplicare a Directivei privind egalitatea rasială și a Directivei privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă (20) pentru a combate rasismul persistent împotriva persoanelor de diferite origini, etnii sau culori; condamnă faptul că minoritățile rasiale, etnice, lingvistice și religioase continuă să se confrunte cu un rasism structural și instituțional adânc înrădăcinat, cu discriminare, infracțiuni motivate de ură și discursuri de incitare la ură, cu absența accesului la justiție și cu inegalități socioeconomice persistente, care reprezintă obstacole majore ce împiedică exercitarea deplină a drepturilor fundamentale, integrarea și egalitatea în calitate de cetățeni ai UE, în toate sferele vieții, inclusiv în ceea ce privește locuințele, educația, asistența medicală și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

58.

Violența de gen, drepturile femeilor și drepturile persoanelor LGBTIQ+

| 59. | denunță faptul că violența de gen este una dintre cele mai răspândite forme de violență în UE, sondajele efectuate de UE arătând că în Uniune una din trei femei, și anume 62 de milioane de femei în total, a suferit la un moment dat violențe fizice sau sexuale, de la vârsta de 15 ani și că mai mult de una din două femei (55 %) au făcut obiectul hărțuirii sexuale; subliniază că violența de gen este o formă de discriminare și o încălcare a drepturilor fundamentale, precum și rezultatul stereotipurilor de gen, al structurilor heteropatriarhale, al asimetriilor de putere și al inegalităților structurale și instituționale; subliniază că este important să se aplice o abordare intersecțională și centrată pe victimă tuturor politicilor și măsurilor de combatere a violenței de gen; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază importanța combaterii violenței bazate pe gen în toate formele sale și a promovării egalității între femei și bărbați și a drepturilor femeilor; salută propunerea Comisiei din 8 martie 2022 de directivă privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (21), care propune măsuri privind incriminarea anumitor forme de violență, inclusiv incriminarea violului bazat pe lipsa consimțământului și a anumitor forme de violență cibernetică, precum și măsuri de protecție a victimelor și de îmbunătățire a accesului la justiție, a sprijinului acordat victimelor și a prevenirii, și include dispoziții privind intersecționalitatea; subliniază dimensiunea transfrontalieră a violenței de gen și insistă asupra faptului că violența de gen trebuie combătută la nivel european; invită Comisia să adauge violența de gen pe lista infracțiunilor deosebit de grave consacrată la articolul 83 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

60.

| 61. | îndeamnă Consiliul să încheie ratificarea de către Uniune a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); regretă faptul că Bulgaria, Cehia, Ungaria, Letonia, Lituania și Slovacia nu au ratificat încă convenția și își reiterează apelul adresat acestor țări de a face acest lucru; subliniază că Convenția de la Istanbul ar trebui înțeleasă ca un standard minim pentru eradicarea violenței de gen; condamnă în mod ferm încercările unor state membre, în special Polonia, de a revoca măsurile deja luate pentru implementarea Convenției de la Istanbul și combaterea violenței împotriva femeilor și de a se retrage din convenție. |
| --- | --- |

61.

| 62. | condamnă acțiunile mișcărilor antigen și antifeministe care atacă în mod sistematic drepturile femeilor și ale persoanelor LGBTIQ; îndeamnă Comisia să se asigure că organizațiile societății civile care sunt sprijinite și finanțate de Uniune nu promovează discriminarea de gen; salută prima strategie a UE privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ și condamnă, de asemenea, numărul tot mai mare de cazuri de discriminare, de infracțiuni motivate de ură și de violență împotriva persoanelor LGBTIQ +; solicită Comisiei să asigure monitorizarea corespunzătoare a strategiei; |
| --- | --- |

62.

| 63. | condamnă reacțiile de respingere consecvente și persistente în ce privește drepturile femeilor din unele state membre, în special Polonia, Slovacia, Croația sau Lituania, inclusiv în chestiuni ce țin de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente; reamintește că coerciția reproductivă și refuzarea serviciilor de avort sigure și legale sunt tot o formă de violență de gen; subliniază faptul că CEDO a statuat în mai multe rânduri că legile restrictive privind avortul și nepunerea în aplicare încalcă drepturile omului și autonomia corporală a femeilor și fetelor; denunță absența accesului femeilor la avort în multe țări și condamnă moartea a cel puțin patru femei în Polonia din cauza aplicării reglementărilor care interzic avortul în aproape orice situație; îndeamnă statele membre să ia măsuri temeinice pentru a remedia încălcările existente ale drepturilor omului și ale drepturilor femeilor și să pună la punct mecanismele necesare pentru a împiedica reapariția lor în viitor; invită Comisia să considere avortul a fi un drept fundamental, să elimine toate obstacolele din calea accesului la acesta, să se asigure că acesta este efectuat în sistemele publice de sănătate și să pună un accent mai mare pe sănătatea sexuală și reproductivă și pe drepturile aferente în rapoartele sale anuale privind statul de drept; |
| --- | --- |

63.

| 64. | condamnă în termeni duri discriminarea și segregarea femeilor rome în unitățile de asistență medicală maternală; salută faptul că Cehia a adoptat o lege de despăgubire pentru victimele sterilizării forțate și ilegale și ia act de faptul că guvernul Slovaciei a făcut un pas înainte în 2021 și și-a cerut scuze, dar deocamdată nu a fost propusă nicio lege referitoare la despăgubiri; consideră că drepturile de acces la servicii de îngrijirea sănătății, în special la sănătatea sexuală și reproductivă, sunt drepturi fundamentale ale femeilor, care ar trebui întărite și în niciun caz nu ar trebui reduse sau eliminate; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită toate statele membre să respecte autonomia corporală a tuturor persoanelor, în special prin interzicerea mutilării genitale intersexuale, a așa-numitelor practici de „terapie de transformare” și a sterilizării forțate a persoanelor transsexuale, ca o condiție prealabilă pentru a li se acorda recunoașterea legală a genului; reiterează faptul că legile privind recunoașterea genului ar trebui adoptate în concordanță cu standardele internaționale privind drepturile omului, făcând astfel ca recunoașterea genului să fie accesibilă, abordabilă din punct de vedere financiar, administrativă, rapidă și bazate pe autodeterminare; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază necesitatea de a se recunoaște toate parteneriatele în scopul liberei circulații, inclusiv pentru partenerii din afara UE ai cetățenilor UE; este îngrijorat de neexecutarea în continuare a hotărârii CJUE din 2018 în cauza C-673/16, Coman și Hamilton, care a recunoscut că termenul „soț” include soții de același sex în temeiul legislației UE privind libertatea de circulație; semnalează depunerea unei plângeri la Comisie în legătură cu un caz identic (A.B. și K.V./România – cererea nr. 17816/21) subliniază faptul că inacțiunea Comisiei a avut ca rezultat faptul că reclamanții Coman și Hamilton au sesizat Curtea Europeană a Drepturilor Omului în încercarea de a obține o reparație juridică (Coman și alții/România – cererea nr. 2663/21); își reiterează apelul adresat Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru nepunerea în aplicare a hotărârii din cauza Coman și Hamilton; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută angajamentul Comisiei de a publica o propunere de regulament în 2022 privind recunoașterea reciprocă a calității de părinte între statele membre, care va urmări să creeze securitate juridică pentru „familiile curcubeu” din întreaga UE; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază creșterea îngrijorătoare a violenței de gen și a violenței domestice în timpul pandemiei de COVID-19; salută reacția rapidă a unor guverne naționale, regionale și locale de a institui măsuri pentru a ajuta victimele violenței domestice, cum ar fi creșterea numărului de linii telefonice de asistență și de schimb de informații, precum și introducerea unor sisteme de cuvinte de cod în farmacii, instituirea unor centre de consiliere „pop-up” în băcănii sau a unor aplicații ascunse pentru a înlesni informarea despre violența domestică și abuzuri; subliniază, cu toate acestea, că în general nu prea există adăposturi sau alte opțiuni sigure de cazare pentru supraviețuitori; de aceea, îndeamnă statele membre să aloce fonduri corespunzătoare adăposturilor existente, pentru a le ajuta să își mărească capacitățile, și să înlesnească construirea de adăposturi și centre de cazare suplimentare sigure pentru supraviețuitori, inclusiv pentru minorii însoțitori; invită statele membre, de asemenea, să vegheze ca serviciile pentru supraviețuitori să fie văzute ca fiind esențiale și să rămână deschise, iar pe lângă aceasta să asigure instruire adecvată și specializată pentru forțele de poliție și măsuri de răspuns speciale în justiție, pentru a fi mai bine pregătite în viitor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | regretă reacția de respingere accentuată a drepturilor femeilor și fetelor, unele state membre încercând să reducă sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, folosind pandemia COVID-19 ca pretext pentru a limita accesul la avort, contracepție și servicii ginecologice; subliniază faptul că, în unele state membre, în pofida pandemiei, au existat încercări de a restricționa protecția juridică existentă pentru accesul femeilor la servicii de avort, inclusiv introducerea unor condiții regresive care trebuie îndeplinite înainte ca avorturile să poată fi administrate, cum ar fi consilierea obligatorie și părtinitoare sau perioadele de așteptare; condamnă în special cele peste 20 de încercări parlamentare din Slovacia de a limita accesul la avorturi în această perioadă; subliniază în mod ferm că serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente trebuie recunoscute ca fiind esențiale și trebuie să fie disponibile chiar și în perioade de urgențe sanitare globale, pentru că elementul timp este crucial pentru aceste servicii; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că este important să se asigure că răspunsul la criza de COVID-19 include o perspectivă de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget, precum și evaluări ex post ale impactului de gen, astfel cum se propune în strategia Comisiei privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; îndeamnă instituțiile UE să asigure integrarea perspectivei de gen în toate politicile și acțiunile UE; |
| --- | --- |

70.

Libertățile

| 71. | reamintește că este important să se mențină libertatea, pluralismul și independența mass-mediei, să se asigure transparența proprietății asupra mass-mediei și reglementarea concentrării pieței, precum și protecția ziariștilor; consideră că sunt extrem de necesare norme obligatorii ale UE, care să ofere o protecție solidă și consecventă mass-mediei și ziariștilor independenți împotriva proceselor abuzive, intentate în UE pentru a-i reduce la tăcere sau a-i intimida, în vederea stopării acestei practici abuzive; invită Comisia să își intensifice eforturile în această privință, inclusiv prin propunerea de măsuri obligatorii și prin protejarea și promovarea finanțării ziaristicii de investigație; |
| --- | --- |

71.

| 72. | condamnă recurgerea la acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP), care sunt utilizate pentru a reduce la tăcere și a îi intimida pe apărătorii drepturilor omului, inclusiv apărătorii drepturilor persoanelor LGBTI care critică încălcările drepturilor omului; subliniază că SLAPP reprezintă doar una dintre amenințările la adresa unei mass-media libere și pluraliste, printre altele numărându-se presiunea și imperativele comerciale, presiunea politică, autocenzura ziaristică cu privire la aspecte deosebit de controversate, precaritatea carierelor ziariștilor și volumul mare de muncă cu care se confruntă, presiunea pe care aceștia o simt pentru a menține accesul la sursele de elită prin relatări necritice, precum și perspectiva ca promovările lor profesionale să fie anulate în cazul în care încalcă prezumțiile neexprimate și internalizate cu privire la „linia” adecvată care trebuie adoptată cu privire la chestiuni deosebit de controversate, în special în ceea ce privește politica externă; invită statele membre să protejeze și să dezvolte o media independentă, pluralistă și liberă; condamnă, în acest sens, orice măsură care vizează reducerea la tăcere a mass-mediei critice și subminarea libertății și pluralismului mass-mediei; subliniază necesitatea urgentă de a combate toate SLAPP; salută inițiativa recentă a Comisiei de a emite o recomandare privind asigurarea protecției, siguranței și capacitării ziariștilor în Uniunea Europeană; invită Comisia Europeană să elaboreze rapid Legea privind libertatea mass-mediei; |
| --- | --- |

72.

| 73. | este preocupat de unele informații potrivit cărora autoritățile din unele state membre au utilizat programul spyware Pegasus în scopuri politice sau în alte scopuri nejustificate pentru a spiona ziariști, politicieni, avocați, actori ai societății civile și alte persoane, încălcând dreptul UE și valorile consacrate la articolul 2 din TUE și în Carta drepturilor fundamentale; este preocupat de utilizarea Pegasus împotriva ziariștilor, a activiștilor pentru drepturile omului, a personalităților din opoziție și a avocaților din interiorul și din afara UE; reamintește că Pegasus este doar unul dintre numeroasele exemple de programe utilizate abuziv de entitățile de stat pentru a efectua o supraveghere ilicită în masă a cetățenilor nevinovați; salută înființarea unei comisii de anchetă a Parlamentului European privind Pegasus, care va investiga presupusa utilizare abuzivă a instrumentelor de supraveghere și domeniul de aplicare al presupuselor încălcări ale drepturilor și libertăților consacrate la articolul 2 din TUE și în Cartă și va oferi garanții și recomandări; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că campaniile de denigrare împotriva persoanelor LGBTIQ și a societății civile în sens mai larg sunt mai răspândite în statele membre în care libertatea mass-mediei este atacată; condamnă cu fermitate campaniile continue de denigrare din mass-media publică împotriva judecătorilor, ziariștilor și politicienilor care critică guvernele actuale, inclusiv procesele SLAPP inițiate de agenții guvernamentale, funcționari guvernamentali, întreprinderi de stat sau persoane cu legături strânse cu coalițiile guvernamentale din întreaga Europă; îndeamnă Comisia să utilizeze toate instrumentele legislative și executive de care dispune pentru a împiedica aceste acțiuni de intimidare care pun în pericol libertatea de exprimare; invită Comisia ca, în cooperare cu organizațiile ziariștilor, să monitorizeze și să informeze cu privire la atacurile împotriva ziariștilor, precum și cu privire la acțiunile în justiție menite să reducă la tăcere sau să intimideze mass-media independentă și să garanteze accesul la căi de atac adecvate; |
| --- | --- |

74.

| 75. | regretă faptul că siguranța ziariștilor nu este universal garantată; subliniază importanța pluralismului mass-mediei și necesitatea de a îi proteja pe ziariști împotriva amenințărilor și atacurilor, pentru a împiedica autocenzura și a asigura libertatea de exprimare și dreptul la informare și pentru a proteja profesia de ziarist; invită Comisia să îmbunătățească instrumentele pentru evaluarea măsurilor adoptate de guverne care pot submina libertatea de informare și pluralismul; |
| --- | --- |

75.

| 76. | condamnă atacurile, detențiile și violența împotriva ziariștilor în timpul protestelor, care au fost împiedicați să relateze și, deci, doar să își îndeplinească sarcinile de serviciu; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la cazurile de brutalitate a poliției în timpul protestelor, în special împotriva ziariștilor, și solicită ca cei răspunzători să fie trași la răspundere; invită Comisia și statele membre să asigure siguranța și protecția ziariștilor, în special în timpul protestelor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază că, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului, anumite restricții pot fi impuse legal dreptului la libertatea de întrunire pașnică pentru a proteja sănătatea publică sau alte interese legitime, numai că trebuie să fie prevăzute de lege și să fie necesare și proporționale cu un obiectiv anume; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la unele interdicții generale privind protestele, precum și cu privire la anumite interdicții și restricții privind protestele impuse în timpul pandemiei de COVID-19, în timp ce alte adunări publice de dimensiuni similare au continuat să nu fie afectate, precum și cu privire la utilizarea forței împotriva protestatarilor pașnici; este îngrijorat de faptul că statele membre aplică praguri diferite pentru situațiile în care autoritățile de aplicare a legii sunt autorizate să recurgă la forță și să utilizeze arme pentru a păstra ordinea publică; invită statele membre să protejeze drepturile fundamentale atunci când adoptă măsuri și legi restrictive cu privire la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere și să faciliteze un mediu în care critica face parte dintr-o dezbatere sănătoasă cu privire la orice chestiune de interes public; |
| --- | --- |

77.

| 78. | este profund îngrijorat de atacurile, hărțuirea, violența și amenințările împotriva ziariștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane care dezvăluie ingerințele străine și campaniile de dezinformare; îndeamnă statele membre, în contextul creșterii rapide a dezinformării, a farselor și a propagandei politice, să includă în programele lor școlare activități specifice adaptate vârstei, axate pe dezvoltarea gândirii critice, a alfabetizării mediatice și a competențelor digitale; solicită să se pună un accent mai puternic pe educația civică, axându-se pe drepturile fundamentale, democrație și participarea la viața publică; |
| --- | --- |

78.

| 79. | constată că mai multe state membre au coborât în clasamentele internaționale ale libertății presei; subliniază rolul indispensabil al mass-mediei publice și faptul că este esențial să se asigure și să se mențină independența sa față de interferențele politice; condamnă cu fermitate amenințările la adresa libertății mass-mediei, inclusiv hărțuirea și atacurile îndreptate împotriva ziariștilor și a avertizorilor de integritate, nerespectarea protecției juridice a acestora, precum și acapararea mass-mediei sau acțiunile motivate politic din sectorul mediatic; |
| --- | --- |

79.

| 80. | este profund îngrijorat de deteriorarea în continuare a libertății mass-mediei în Ungaria, Polonia și Slovenia și de diferitele reforme puse în aplicare de coalițiile aflate la guvernare vizând reducerea diversității și aducerea la tăcere a vocilor critice din mass-media; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la lipsa unui ansamblu transparent și clar de principii pentru distribuirea publicității către mass-media de către autoritățile naționale, regionale și locale din unele state membre; regretă profund deteriorarea situației economice a mass-mediei din timpul pandemiei de COVID-19 și consideră că ar trebui luate măsuri specifice pentru a atenua impactul pandemiei asupra canalelor mass-media; |
| --- | --- |

80.

| 81. | își exprimă îngrijorarea cu privire la crearea unor organisme aflate sub controlul guvernului care gestionează părți importante ale peisajului mediatic, precum și cu privire la deturnarea serviciilor publice de mass-media pentru a servi interese partizane; reamintește că, în situația în care proprietatea asupra mass-mediei rămâne foarte concentrată, fie că e în proprietatea guvernului, fie că e în proprietate privată, aceasta reprezintă un risc major pentru diversitatea informațiilor și a punctelor de vedere exprimate în presă; reamintește că libertatea de exprimare și de informare, inclusiv libertatea de exprimare artistică, precum și libertatea media sunt fundamentale pentru democrație și statul de drept și solicită insistent statelor membre să garanteze independența autorităților lor din domeniul media; reamintește că dreptul de a căuta, a primi și a transmite informații și idei, oral, în scris sau în format tipărit, sub formă de artă și orice fel de media, este o componentă a libertății de exprimare artistică; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale, acordând o atenție deosebită independenței autorităților de reglementare din domeniul mass-mediei, transparenței proprietății asupra mass-mediei și alfabetizării mediatice; invită Comisia să utilizeze în mod eficient procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în situațiile în care statele membre pun în aplicare aceste dispoziții în mod incorect sau incomplet; |
| --- | --- |

82.

| 83. | observă că unele măsuri luate de statele membre ca răspuns la COVID-19 au avut un impact grav dreptul la viață privată și la protecția datelor, că autoritățile de protecție a datelor nu au fost pe deplin consultate, că necesitatea și proporționalitatea nu au fost întotdeauna clare, și că în multe cazuri nu a existat un temei juridic solid și că nu a avut loc nicio evaluare adecvată; invită Comisia, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor să evalueze situația fără întârziere; |
| --- | --- |

83.

| 84. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la aplicarea deficitară și inegală a Regulamentului general privind protecția datelor (22), lucru care riscă să îl transforme într-un tigru de hârtie și să nu ofere o protecție reală cetățenilor UE; regretă că Comisia nu a luat în considerare solicitarea Parlamentului de a lansa proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Irlandei pentru că nu a pus în aplicare în mod corespunzător regulamentul; |
| --- | --- |

84.

| 85. | este îngrijorat cu privire la orientările interne ale Comisiei Europene privind gestionarea evidențelor și arhivele, care se bazează pe o interpretare eronată a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul la documente (23), precum și pe excluderea mesajelor text din domeniul de aplicare al normelor privind accesul la documente, lucru care a fost calificat drept „administrare defectuoasă” de către Ombudsmanul European; regretă faptul că unele state membre au împiedicat exercitarea efectivă a dreptului de acces al cetățenilor la documente, amânând în mod inutil sau chiar eliminând termenele pentru cererile de acces la documente; subliniază că acest lucru a condus nu numai la o lipsă de încredere în autorități din partea cetățenilor, dar a dus și la subminarea pluralismului mass-mediei în UE; |
| --- | --- |

85.

Situația și încălcările drepturilor fundamentale la frontierele externe ale UE

| 86. | subliniază că salvarea de vieți este o obligație legală în temeiul dreptului internațional și al UE; condamnă cu fermitate acțiunile penale intentate în unele state membre împotriva unor organizații ale societății civile și a unor persoane fizice pentru că au acordat asistență umanitară migranților; invită statele membre să asigure că persoanele și organizațiile societății civile care acordă asistență migranților din motive umanitare nu sunt urmărite penal; |
| --- | --- |

86.

| 87. | condamnă faptul că unele state membre au adoptat legi, politici și practici care subminează protecția eficace a drepturilor omului în cazul refugiaților, al solicitanților de azil și al migranților, pe uscat și pe mare; invită Comisia și statele membre să pună în centrul politicilor lor de migrație și azil drepturile omului ale imigranților, solicitanților de azil și refugiaților și principiul împărțirii echitabile a responsabilității; |
| --- | --- |

87.

| 88. | condamnă cu fermitate cazurile de respingere, încălcările drepturilor fundamentale și violența de la frontierele externe ale UE față de migranți, refugiați și solicitanți de azil, așa cum au denunțat instituții precum Organizația Internațională pentru Migrație (24), precum și criminalizarea lucrătorilor umanitari și a activiștilor și utilizarea fondurilor UE, care au servit în mod disproporționat la construirea de facilități închise și la întărirea frontierelor externe; invită Comisia și statele membre să instituie un sistem complet de monitorizare a drepturilor fundamentale pentru a investiga toate acuzațiile de respingere și de încălcare a drepturilor fundamentale și pentru a mări transparența măsurilor luate la frontierele externe, astfel cum a solicitat Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (25); invită Comisia să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul în care există indicii privind respingeri și violență; |
| --- | --- |

88.

| 89. | este foarte preocupat de informațiile publicate despre Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), care atestă că respingerea migranților s-a făcut cu știința și cu implicarea sa; invită Frontex să aplice articolul 46 din regulamentul său (26) și să suspende toate operațiunile din statele membre în care au loc astfel de situații și să asigure o transparență și o responsabilitate deplină în ceea ce privește activitățile operaționale ale organizației; invită Comisia să ancheteze și să ia măsurile necesare pentru a pune capăt acestor practici din cadrul Frontex; |
| --- | --- |

89.

| 90. | solicită statelor membre să instituie procedurile adecvate care să asigure că persoanele sunt audiate înainte de a fi returnate într-un stat membru vecin și să le notifice în mod oficial cu privire la decizia luată; denunță faptul că migranții și solicitanții de azil reținuți după trecerea unei frontiere interne sau externe a UE nu sunt audiați în mod sistematic înainte de a fi returnați într-un stat membru vecin și nici nu sunt înștiințați în mod sistematic despre aceasta; reamintește obligația statelor membre de a garanta tuturor persoanelor dreptul la un proces echitabil și dreptul la egalitate în fața legii; |
| --- | --- |

90.

| 91. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că minorii neînsoțiți trec frontierele externe ale UE, în special frontierele sale estice și sudice, și invită statele membre să acorde o atenție deosebită situației minorilor neînsoțiți la aceste puncte de trecere; |
| --- | --- |

91.

| 92. | este îngrijorat de faptul că la frontiere se folosesc tot mai mult tehnologii, dintre care unele pot fi extrem de invazive; îndeamnă Comisia și statele membre să creeze mecanisme independente de monitorizare la frontiere, care ar trebui să se ocupe și cu monitorizarea activităților de supraveghere a frontierelor și să asigure respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

92.

Infracțiunile motivate de ură și discursurile care incită la ură

| 93. | este preocupat de creșterea numărului de discursuri de incitare la ură și de campanii de denigrare în toate statele membre, care sunt adesea realizate de înalți funcționari publici sau de politicieni de rang înalt și vizează în mod specific mass-media, ONG-urile și anumite grupuri sociale sau minorități, cum ar fi persoanele LGBTIQ; subliniază că impactul lor asupra spațiului civil este incontestabil, creând un mediu nesigur pentru societatea civilă și pentru apărătorii drepturilor omului; este alarmat de numeroasele exemple de atacuri asupra birourilor și personalului LGBTIQ în mai multe state membre, numai în 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | condamnă toate tipurile de infracțiuni motivate de ură, discursurile de incitare la ură și acuzațiile lipsite de fundament sau formulate cu rea-credință, în mediul offline sau online, care au la bază discriminarea din orice motive, cum ar fi sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, proprietatea, nașterea, handicapul, vârsta sau orientarea sexuală; își exprimă îngrijorarea cu privire la infracțiunile motivate de ură și la cazurile de incitare la discriminare sau la violență, care au fost semnalate în timpul pandemiei de COVID-19, conducând la stigmatizarea unor persoane deosebit de vulnerabile; reamintește că rasismul și xenofobia sunt infracțiuni, nu opinii; |
| --- | --- |

94.

| 95. | salută propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de extindere a listei infracțiunilor din UE pentru a include „discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură” și invită Consiliul să depună eforturi susținute în vederea adoptării în unanimitate a acesteia; reamintește necesitatea ca Comisia și statele membre să colaboreze cu companiile de internet pentru a oferi garanții adecvate și a pune în aplicare pe deplin Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură din mediul online; |
| --- | --- |

95.

Protecția mediului

| 96. | subliniază articolul 37 din Cartă, care afirmă că măsurile care vizează atingerea unui nivel ridicat de protecție a mediului și de îmbunătățire a calității acestuia trebuie să fie integrate în politicile Uniunii; |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită Comisia să adopte fără întârziere inițiativele legislative pertinente și să adopte și alte acte legislative planificate în concordanță cu calendarul inițial; subliniază nevoia urgentă de a lua în considerare preocupările pertiente legate de mediu în procesul decizional pentru toate politicile și inițiativele; consideră că sustenabilitatea trebuie să fie principiul director al tuturor politicilor macroeconomice pentru a asigura o tranziție echitabilă către o economie sustenabilă din punctul de vedere al mediului, protejând și creând, în același timp, locuri de muncă sustenabile, pentru a face față uneia dintre cele mai importante amenințări cu care umanitatea s-a confruntat vreodată; |
| --- | --- |

97.

| 98. | cere să se aplice la nivelul UE Convenția de la Aarhus, care corelează drepturile de mediu cu drepturile omului; evidențiază faptul că degradarea mediului și incapacitatea unor autorități publice de a prezenta informații cu privire la riscurile grave de mediu la care sunt expuse persoanele fizice pot avea consecințe grave și dăunătoare pentru acestea; cere să se asigure protecție pentru ziariști, activiști, ONG-uri, apărătorii drepturilor, avertizorii de integritate și observatorii publici care lucrează în aceste domenii. |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  JO L 331, 20.9.2021, p. 8.

(2)  JO C 474, 24.11.2021, p. 140.

(3)  JO C 81, 18.2.2022, p. 43.

(4)  JO C 99, 1.3.2022, p. 218.

(5)  JO C 117, 11.3.2022, p. 2.

(6)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

(7)  JO C 255, 29.6.2021, p. 7.

(8)  JO C 61, 4.2.2022, p. 36.

(9)  Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (JO L 95, 15.4.2010, p. 1).

(10)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(11)  Procese echitabile, „Europa: Creșterea ratelor de detenție preventivă erodează statul de drept”, 28 aprilie 2021.

(12)  Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 55).

(13)  Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22).

(14)  Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” (COM(2020)0565).

(15)  Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (JO C 93, 19.3.2021, p. 1).

(16)  Comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620).

(17)  Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (JO L 315, 14.11.2012, p. 57).

(18)  Comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101).

(19)  JO C 362, 8.9.2021, p. 63.

(20)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(23)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(24)  Organizația Internațională pentru Migrație, „OIM solicită încetarea returnărilor și a violenței împotriva migranților la frontierele externe ale UE”, 9 februarie 2021.

(25)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE, Raport privind drepturile fundamentale 2021, aprilie 2021.

(26)  Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european (JO L 295, 14.11.2019, p. 1).

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Coeziunea economică, socială și teritorială în UE: al 8-lea raport privind coeziunea

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la coeziunea economică, socială și teritorială în UE: al 8-lea raport privind coeziunea (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul Cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul Cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7),

| — | având în vedere Pachetul „Pregătiți pentru 55”, adoptat de către Comisie la 14 iulie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pachetul „Pregătiți pentru 55”, adoptat de către Comisie la 14 iulie 2021,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (11),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului în vederea acordării de asistență financiară statelor membre și țărilor care negociază aderarea la Uniune ce sunt grav afectate de o situație de urgență majoră de sănătate publică (12) (Fondul de solidaritate al Uniunii Europene – FSUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului în vederea acordării de asistență financiară statelor membre și țărilor care negociază aderarea la Uniune ce sunt grav afectate de o situație de urgență majoră de sănătate publică (12) (Fondul de solidaritate al Uniunii Europene – FSUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 29 mai 2018 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 29 mai 2018 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (COM(2018)0373),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 intitulată „Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 intitulată „Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 mai 2022 intitulată „Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE” (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 mai 2022 intitulată „Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE” (COM(2022)0198),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

| — | având în vedere Pactul de la Amsterdam de stabilire a Agendei urbane a UE, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane care a avut loc la 30 mai 2016 la Amsterdam, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de la Amsterdam de stabilire a Agendei urbane a UE, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane care a avut loc la 30 mai 2016 la Amsterdam,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 la Göteborg, de Parlament, Consiliu și Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 la Göteborg, de Parlament, Consiliu și Comisie,

| — | având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice al ONU intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice al ONU intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 decembrie 2020, intitulat „Strategia UE pentru revigorarea zonelor rurale” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 decembrie 2020, intitulat „Strategia UE pentru revigorarea zonelor rurale” (14),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE) din 18 septembrie 2020 pe tema „Rolul politicii structurale și de coeziune a UE în stimularea transformării economiei în mod inovator și inteligent” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE) din 18 septembrie 2020 pe tema „Rolul politicii structurale și de coeziune a UE în stimularea transformării economiei în mod inovator și inteligent” (15),

| — | având în vedere avizul CESE din 25 septembrie 2021 pe tema „Rolul politicii de coeziune în combaterea inegalităților în noua perioadă de programare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Complementarități și posibile suprapuneri cu Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și cu planurile naționale de redresare” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul CESE din 25 septembrie 2021 pe tema „Rolul politicii de coeziune în combaterea inegalităților în noua perioadă de programare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Complementarități și posibile suprapuneri cu Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și cu planurile naționale de redresare” (16),

| — | având în vedere avizul CESE din 27 aprilie 2021 pe tema „Rolul economiei sociale în crearea de locuri de muncă și în implementarea Pilonului european al drepturilor sociale” (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul CESE din 27 aprilie 2021 pe tema „Rolul economiei sociale în crearea de locuri de muncă și în implementarea Pilonului european al drepturilor sociale” (17),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE) (18),

| — | având în vedere inițiativa Comisiei privind noul Bauhaus european, lansată la 14 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Comisiei privind noul Bauhaus european, lansată la 14 octombrie 2020,

| — | având în vedere inițiativa Comisiei privind convergența regiunilor (cunoscută și sub denumirea de „Inițiativa privind regiunile cu întârzieri în dezvoltare”), lansată în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Comisiei privind convergența regiunilor (cunoscută și sub denumirea de „Inițiativa privind regiunile cu întârzieri în dezvoltare”), lansată în 2015,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU stabilite în septembrie 2015 în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU stabilite în septembrie 2015 în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), care a avut loc la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), care a avut loc la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la politica de coeziune ca instrument de reducere a disparităților în materie de sănătate și de intensificare a cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la politica de coeziune ca instrument de reducere a disparităților în materie de sănătate și de intensificare a cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2022 referitoare la provocările cu care se confruntă zonele urbane în perioada post-COVID-19 (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2022 referitoare la provocările cu care se confruntă zonele urbane în perioada post-COVID-19 (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la dimensiunea de gen în politica de coeziune (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la dimensiunea de gen în politica de coeziune (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la inversarea tendințelor demografice în regiunile Uniunii utilizând instrumentele politicii de coeziune (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la inversarea tendințelor demografice în regiunile Uniunii utilizând instrumentele politicii de coeziune (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la politica de coeziune și economia circulară (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la politica de coeziune și economia circulară (27),

| — | având în vedere raportul final al Conferinței privind viitorul Europei și recomandările sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Conferinței privind viitorul Europei și recomandările sale,

| — | având în vedere studiul intitulat „EU lagging regions: state of play and future challenges” (Regiunile UE cu întârzieri în dezvoltare: situație actuală și provocări viitoare), publicat de Direcția Generală Politici Interne în septembrie 2020 (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „EU lagging regions: state of play and future challenges” (Regiunile UE cu întârzieri în dezvoltare: situație actuală și provocări viitoare), publicat de Direcția Generală Politici Interne în septembrie 2020 (28),

| — | având în vedere Raportul de analiză nr. 01/2020 al Curții de Conturi referitor la urmărirea cheltuielilor legate de climă în bugetul UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de analiză nr. 01/2020 al Curții de Conturi referitor la urmărirea cheltuielilor legate de climă în bugetul UE,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0210/2022),

| A. | întrucât în ultima perioadă financiară, între 2014 și 2020, politica de coeziune, ca principală politică de investiții publice, a sprijinit peste 1,4 milioane de întreprinderi, a contribuit la crearea a 1 544 km de linii de cale ferată și la drumuri mai sigure, a ajutat 45,5 milioane de persoane să se integreze pe piața muncii și a crescut PIB-ul în regiunile cel mai puțin dezvoltate cu până la 5 %; |
| --- | --- |

A.

întrucât în ultima perioadă financiară, între 2014 și 2020, politica de coeziune, ca principală politică de investiții publice, a sprijinit peste 1,4 milioane de întreprinderi, a contribuit la crearea a 1 544 km de linii de cale ferată și la drumuri mai sigure, a ajutat 45,5 milioane de persoane să se integreze pe piața muncii și a crescut PIB-ul în regiunile cel mai puțin dezvoltate cu până la 5 %;

| B. | întrucât, în timpul pandemiei, riscul șomajului, creșterea sărăciei și disparitatea de gen au fost deosebit de accentuate în regiunile mai puțin dezvoltate ale UE; întrucât disparitatea de gen în ocuparea forței de muncă a fost de aproape două ori mai mare decât cea din regiunile mai dezvoltate; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în timpul pandemiei, riscul șomajului, creșterea sărăciei și disparitatea de gen au fost deosebit de accentuate în regiunile mai puțin dezvoltate ale UE; întrucât disparitatea de gen în ocuparea forței de muncă a fost de aproape două ori mai mare decât cea din regiunile mai dezvoltate;

| C. | întrucât, deși este un instrument de criză, politica de coeziune a ajutat în mod repetat și eficient regiunile să găsească un răspuns eficient la situații de urgență și la șocuri asimetrice, precum criza produsă de COVID-19, Brexit și actuala criză a refugiaților cauzată de invazia rusă în Ucraina, contribuind inclusiv la sprijinirea statelor membre din linia întâi care primesc refugiați din Ucraina; întrucât acest ajutor de urgență nu ar trebui, cu toate acestea, să pericliteze abordarea strategică a perioadei de finanțare în întregimea ei, deoarece politica de coeziune în sine este o politică de investiții pe termen lung; |
| --- | --- |

C.

întrucât, deși este un instrument de criză, politica de coeziune a ajutat în mod repetat și eficient regiunile să găsească un răspuns eficient la situații de urgență și la șocuri asimetrice, precum criza produsă de COVID-19, Brexit și actuala criză a refugiaților cauzată de invazia rusă în Ucraina, contribuind inclusiv la sprijinirea statelor membre din linia întâi care primesc refugiați din Ucraina; întrucât acest ajutor de urgență nu ar trebui, cu toate acestea, să pericliteze abordarea strategică a perioadei de finanțare în întregimea ei, deoarece politica de coeziune în sine este o politică de investiții pe termen lung;

| D. | întrucât este extrem de important ca viitoarea politică de coeziune să fie formulată pe baza unei strategii urmate de-a lungul întregii perioade de finanțare, care ar putea fi totuși reevaluată și ajustată în cursul evaluării la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

D.

întrucât este extrem de important ca viitoarea politică de coeziune să fie formulată pe baza unei strategii urmate de-a lungul întregii perioade de finanțare, care ar putea fi totuși reevaluată și ajustată în cursul evaluării la jumătatea perioadei;

| E. | întrucât regiunile dezvoltate din estul UE au recuperat decalajul față de restul UE, în timp ce mai multe regiuni cu venituri medii și mai puțin dezvoltate sunt în stagnare sau în declin economic, ceea ce sugerează că se află într-o capcană a dezvoltării; întrucât distribuirea fondurilor ar trebui să țină seama de evoluția disparităților nu numai între statele membre, ci și în interiorul acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât regiunile dezvoltate din estul UE au recuperat decalajul față de restul UE, în timp ce mai multe regiuni cu venituri medii și mai puțin dezvoltate sunt în stagnare sau în declin economic, ceea ce sugerează că se află într-o capcană a dezvoltării; întrucât distribuirea fondurilor ar trebui să țină seama de evoluția disparităților nu numai între statele membre, ci și în interiorul acestora;

| F. | întrucât convergența a fost determinată de o creștere puternică în regiunile mai puțin dezvoltate, dar este probabil ca beneficiile pe care acestea le obțin din costuri mai mici și rentabilitatea investițiilor lor să scadă cu timpul; întrucât regiunile mai puțin dezvoltate vor trebui să stimuleze educația și formarea, să crească investiția în cercetare și inovare și să îmbunătățească calitatea instituțiilor lor, investind în continuare în infrastructură, astfel încât să mențină un ritm susținut de creștere, să evite căderea în capcana dezvoltării, să acopere decalajul în domeniul conectivității și să asigure accesul la servicii de calitate și condiții de viață decente; |
| --- | --- |

F.

întrucât convergența a fost determinată de o creștere puternică în regiunile mai puțin dezvoltate, dar este probabil ca beneficiile pe care acestea le obțin din costuri mai mici și rentabilitatea investițiilor lor să scadă cu timpul; întrucât regiunile mai puțin dezvoltate vor trebui să stimuleze educația și formarea, să crească investiția în cercetare și inovare și să îmbunătățească calitatea instituțiilor lor, investind în continuare în infrastructură, astfel încât să mențină un ritm susținut de creștere, să evite căderea în capcana dezvoltării, să acopere decalajul în domeniul conectivității și să asigure accesul la servicii de calitate și condiții de viață decente;

| G. | întrucât, chiar dacă numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială a scăzut între 2012 și 2019, 20 % din populația totală a UE este în continuare expusă riscului de sărăcie și de excluziune socială; |
| --- | --- |

G.

întrucât, chiar dacă numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială a scăzut între 2012 și 2019, 20 % din populația totală a UE este în continuare expusă riscului de sărăcie și de excluziune socială;

| H. | întrucât calitatea infrastructurii, furnizarea de servicii, accesul la asistență medicală și soluțiile de transport și mobilitate variază considerabil între regiunile urbane și cele rurale; |
| --- | --- |

H.

întrucât calitatea infrastructurii, furnizarea de servicii, accesul la asistență medicală și soluțiile de transport și mobilitate variază considerabil între regiunile urbane și cele rurale;

| I. | întrucât orașele și legăturile funcționale dintre zonele urbane și cele rurale sunt motoare importante ale dezvoltării regionale și locale, ale coeziunii și tranziției echitabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât orașele și legăturile funcționale dintre zonele urbane și cele rurale sunt motoare importante ale dezvoltării regionale și locale, ale coeziunii și tranziției echitabile;

| J. | întrucât creșterea costurilor la materii prime și de construcție are un impact negativ direct asupra multor proiecte de infrastructură finanțate de UE și pune în pericol implementarea lor; |
| --- | --- |

J.

întrucât creșterea costurilor la materii prime și de construcție are un impact negativ direct asupra multor proiecte de infrastructură finanțate de UE și pune în pericol implementarea lor;

| K. | întrucât declinul demografic este mai pronunțat în regiunile rurale, iar până în 2050 50 % din populația UE va trăi într-o regiune cu o populație în scădere și în curs de îmbătrânire; întrucât aceste evoluții pot afecta potențialul de creștere și accesul la servicii în zonele rurale; întrucât, având în vedere îmbătrânirea populației, este esențial ca generațiile mai tinere să fie implicate în dezvoltarea viitoare a regiunilor lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât declinul demografic este mai pronunțat în regiunile rurale, iar până în 2050 50 % din populația UE va trăi într-o regiune cu o populație în scădere și în curs de îmbătrânire; întrucât aceste evoluții pot afecta potențialul de creștere și accesul la servicii în zonele rurale; întrucât, având în vedere îmbătrânirea populației, este esențial ca generațiile mai tinere să fie implicate în dezvoltarea viitoare a regiunilor lor;

| L. | întrucât exodul creierelor afectează în mod disproporționat regiunile mai puțin dezvoltate și, dacă rămâne nesoluționat, fenomenul va avea efecte permanente și pe termen lung asupra viitorului Uniunii Europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât exodul creierelor afectează în mod disproporționat regiunile mai puțin dezvoltate și, dacă rămâne nesoluționat, fenomenul va avea efecte permanente și pe termen lung asupra viitorului Uniunii Europene;

| M. | întrucât politica de coeziune are o importanță crucială în investițiile publice de capital, asigurând peste jumătate din finanțarea totală a investițiilor publice în unele state membre; întrucât sprijinul oferit de fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) ar trebui să suplimenteze cheltuielile publice ale statelor membre, și nu să înlocuiască aceste cheltuieli; |
| --- | --- |

M.

întrucât politica de coeziune are o importanță crucială în investițiile publice de capital, asigurând peste jumătate din finanțarea totală a investițiilor publice în unele state membre; întrucât sprijinul oferit de fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) ar trebui să suplimenteze cheltuielile publice ale statelor membre, și nu să înlocuiască aceste cheltuieli;

| N. | întrucât obiectivul unei Europe neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până cel târziu în 2050 ar trebui să fie însoțit de obiectivul unei tranziții echitabile și juste; întrucât, în general, poluarea aerului și a apei rămâne prea ridicată în multe regiuni mai puțin dezvoltate; întrucât toate regiunile UE trebuie să joace un rol semnificativ în abordarea provocărilor legate de schimbările climatice, prin măsuri coordonate cu regiunile învecinate; |
| --- | --- |

N.

întrucât obiectivul unei Europe neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până cel târziu în 2050 ar trebui să fie însoțit de obiectivul unei tranziții echitabile și juste; întrucât, în general, poluarea aerului și a apei rămâne prea ridicată în multe regiuni mai puțin dezvoltate; întrucât toate regiunile UE trebuie să joace un rol semnificativ în abordarea provocărilor legate de schimbările climatice, prin măsuri coordonate cu regiunile învecinate;

| O. | întrucât decalajul regional în materie de inovare a crescut, iar decalajele în domeniul educației, al formării și al competențelor între regiunile mai dezvoltate și cele mai puțin dezvoltate deseori sunt mari; întrucât dotarea cu competențe este concentrată mai ales în regiunile capitalelor și a apărut un decalaj important între zonele urbane și cele rurale; |
| --- | --- |

O.

întrucât decalajul regional în materie de inovare a crescut, iar decalajele în domeniul educației, al formării și al competențelor între regiunile mai dezvoltate și cele mai puțin dezvoltate deseori sunt mari; întrucât dotarea cu competențe este concentrată mai ales în regiunile capitalelor și a apărut un decalaj important între zonele urbane și cele rurale;

| P. | întrucât inițiativa Noul Bauhaus european, prin transformarea mediului construit, este o punte între Pactul verde european și spațiile de locuit, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale; |
| --- | --- |

P.

întrucât inițiativa Noul Bauhaus european, prin transformarea mediului construit, este o punte între Pactul verde european și spațiile de locuit, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale;

| Q. | întrucât există în continuare diferențe de ritm în tranziția digitală în Europa; întrucât conexiunile de internet de foarte mare viteză sunt accesibile numai pentru doi din trei locuitori ai orașelor și pentru unul din șase locuitori din mediul rural; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există în continuare diferențe de ritm în tranziția digitală în Europa; întrucât conexiunile de internet de foarte mare viteză sunt accesibile numai pentru doi din trei locuitori ai orașelor și pentru unul din șase locuitori din mediul rural;

| R. | întrucât prețurile locuințelor și ale energiei sunt în creștere, arătând că este nevoie de locuințe mai ieftine sociale și de accelerarea renovării locuințelor pentru a combate sărăcia energetică; |
| --- | --- |

R.

întrucât prețurile locuințelor și ale energiei sunt în creștere, arătând că este nevoie de locuințe mai ieftine sociale și de accelerarea renovării locuințelor pentru a combate sărăcia energetică;

| S. | întrucât s-au înregistrat progrese semnificative în îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a includerii sociale, dar disparitățile regionale rămân mai mari decât înainte de criza financiară din 2008; întrucât politica de coeziune ar trebui să ofere răspunsuri eficiente în combaterea sărăciei și a excluderii sociale, prin crearea de locuri de muncă și creștere economică, prin creșterea competitivității, promovarea investițiilor în educație, inclusiv în educația digitală, sănătate, cercetare și inovare, combaterea schimbărilor climatice și soluționarea problemelor demografice; întrucât politica de coeziune poate îndeplini toate aceste sarcini numai dacă are parte de o finanțare consistentă, |
| --- | --- |

S.

întrucât s-au înregistrat progrese semnificative în îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a includerii sociale, dar disparitățile regionale rămân mai mari decât înainte de criza financiară din 2008; întrucât politica de coeziune ar trebui să ofere răspunsuri eficiente în combaterea sărăciei și a excluderii sociale, prin crearea de locuri de muncă și creștere economică, prin creșterea competitivității, promovarea investițiilor în educație, inclusiv în educația digitală, sănătate, cercetare și inovare, combaterea schimbărilor climatice și soluționarea problemelor demografice; întrucât politica de coeziune poate îndeplini toate aceste sarcini numai dacă are parte de o finanțare consistentă,

| T. | întrucât regiunile și zonele enumerate la articolul 174 din TFUE necesită o atenție deosebită; întrucât măsurile specifice și finanțarea suplimentară ar trebui să continue în zonele ultraperiferice și cele mai nordice slab populate, pentru a compensa dezavantajele naturale și demografice grave și permanente ale acestor regiuni; |
| --- | --- |

T.

întrucât regiunile și zonele enumerate la articolul 174 din TFUE necesită o atenție deosebită; întrucât măsurile specifice și finanțarea suplimentară ar trebui să continue în zonele ultraperiferice și cele mai nordice slab populate, pentru a compensa dezavantajele naturale și demografice grave și permanente ale acestor regiuni;

| U. | întrucât politica de coeziune ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu principiile bunei guvernanțe și cu respectarea deplină a valorilor comune ale UE prevăzute la articolul 2 din TFUE, în Carta drepturilor fundamentale a UE și în Codul european de conduită privind parteneriatul; întrucât statul de drept s-a deteriorat cu timpul în mai multe state membre; întrucât politica de coeziune ar trebui să contribuie la întărirea democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

U.

întrucât politica de coeziune ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu principiile bunei guvernanțe și cu respectarea deplină a valorilor comune ale UE prevăzute la articolul 2 din TFUE, în Carta drepturilor fundamentale a UE și în Codul european de conduită privind parteneriatul; întrucât statul de drept s-a deteriorat cu timpul în mai multe state membre; întrucât politica de coeziune ar trebui să contribuie la întărirea democrației și a statului de drept;

| V. | întrucât pandemia de COVID-19 și tensiunile geopolitice actuale au confirmat necesitatea de a lua reanaliza cadrul de guvernanță economică, luând în considerare chiar suspendarea temporară (până în 2023) și revizuirea Pactului de stabilitate și de creștere, și de a avea în vedere posibilitatea ca cheltuielile publice din cadrul politicii de coeziune efectuate de statele membre și de autoritățile regionale și locale ca parte a fondurilor ESI să nu fie considerate cheltuieli structurale naționale sau echivalente, așa cum sunt definite în Pactul de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

V.

întrucât pandemia de COVID-19 și tensiunile geopolitice actuale au confirmat necesitatea de a lua reanaliza cadrul de guvernanță economică, luând în considerare chiar suspendarea temporară (până în 2023) și revizuirea Pactului de stabilitate și de creștere, și de a avea în vedere posibilitatea ca cheltuielile publice din cadrul politicii de coeziune efectuate de statele membre și de autoritățile regionale și locale ca parte a fondurilor ESI să nu fie considerate cheltuieli structurale naționale sau echivalente, așa cum sunt definite în Pactul de stabilitate și de creștere;

| W. | întrucât bugetul FSUE este departe de a oferi un răspuns adecvat la catastrofele naturale majore și de a exprima solidaritatea europeană cu regiunile afectate de dezastre; întrucât această discrepanță se va accentua din cauza unei creșteri preconizate a dezastrelor naturale cauzate de schimbările climatice și care produc transformări mai radicale în viețile oamenilor; întrucât contribuțiile din fonduri UE acoperă doar restabilirea stării anterioare a infrastructurii și echipamentelor, în timp ce costurile suplimentare ale reconstruirii unor structuri mai rezistente la schimbările climatice trebuie să fie (co)finanțate de statele membre, |
| --- | --- |

W.

întrucât bugetul FSUE este departe de a oferi un răspuns adecvat la catastrofele naturale majore și de a exprima solidaritatea europeană cu regiunile afectate de dezastre; întrucât această discrepanță se va accentua din cauza unei creșteri preconizate a dezastrelor naturale cauzate de schimbările climatice și care produc transformări mai radicale în viețile oamenilor; întrucât contribuțiile din fonduri UE acoperă doar restabilirea stării anterioare a infrastructurii și echipamentelor, în timp ce costurile suplimentare ale reconstruirii unor structuri mai rezistente la schimbările climatice trebuie să fie (co)finanțate de statele membre,

| 1. | este convins că politica de coeziune poate continua să își joace rolul actual de vector al investițiilor și al creării de locuri de muncă, de instrument de reducere a disparităților regionale și intraregionale, precum și de mecanism de solidaritate pentru toate regiunile UE dacă are o finanțare solidă bazată pe principiul parteneriatului și al guvernanței pe mai multe niveluri; subliniază că acest lucru presupune să se asigure cel puțin același nivel de finanțare ca în perioada financiară 2021-2027, ținându-se cont și de recesiunea preconizată, suplimentat cu resursele bugetare ale Fondului pentru o tranziție justă (FTJ) II; reamintește că noile provocări necesită fonduri noi și solicită ca politica de coeziune să fie suplimentată cu noi resurse bugetare pentru a permite statelor membre și autorităților regionale să abordeze diferitele provocări și crize care afectează Uniunea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că statele membre pot depune o cerere justificată în mod corespunzător pentru o mai mare flexibilitate în cadrul actual al Pactului de stabilitate și de creștere pentru cheltuielile structurale publice sau asimilabile, sprijinite de administrația publică prin cofinanțarea investițiilor activate ca parte a Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), a Fondului de coeziune (FC) și a Fondului pentru o tranziție justă (FTJ); reamintește că atunci când definește ajustarea fiscală fie în cadrul componentei preventive, fie în cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere, Comisia trebuie să evalueze cu atenție această cerere într-un mod care să reflecte importanța strategică a investițiilor cofinanțate de FEDR, FC și FTJ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reafirmă angajamentul ferm față de politica de coeziune, care face parte din acquis-ul comunitar și este, așadar, inseparabilă de proiectul european și se bazează pe principiul solidarității între statele membre și regiuni; subliniază că politica de coeziune s-a dovedit a fi un instrument modern și flexibil, care poate fi utilizat rapid în situații de urgență; subliniază că obiectivul inițial al politicii de coeziune de a promova și sprijini „dezvoltarea armonioasă generală” a statelor sale membre și a regiunilor ar trebui să rămână rolul-cheie al programelor politicii de coeziune; subliniază totuși că politica de coeziune nu ar trebui să devină o sursă de finanțare pentru a compensa deficiențele în materie de flexibilitate bugetară și nici nu ar trebui să se confrunte cu reduceri bugetare ca răspuns la criză și că, în calitate de politică de investiții pe termen lung, politica de coeziune ar trebui să contribuie la pregătirea regiunilor pentru provocările viitoare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă că întârzierile în negocierile privind cadrul financiar multianual (CFM) au dus la întârzieri considerabile în perioada de programare, afectând autoritățile de management și beneficiarii; îndeamnă Comisia și statele membre să accelereze adoptarea acordurilor de parteneriat și a programelor, deoarece execuția insuficientă prelungită a politicii de coeziune duce la o acumulare anormală de plăți restante în cea de-a doua jumătate a perioadei de execuție a CFM, ceea ce ar pune o presiune suplimentară asupra plăților în cursul negocierilor privind CFM post-2027; invită, așadar, Comisia să evalueze posibilitatea legală de a crea două părți distincte în cadrul Regulamentului privind dispozițiile comune (RDC), și anume partea legată de conținut (politică) și partea legată de CFM (resursele financiare), pentru perioada de programare post-2027; consideră că partea referitoare la conținut ar trebui negociată și încheiată înainte de partea legată de CFM, pentru a permite autorităților de management să înceapă pregătirea în timp util; subliniază, în acest context, necesitatea adoptării rapide a următorului CFM, astfel încât statele membre și autoritățile regionale și locale să aibă o viziune clară asupra pachetelor financiare și să fie în măsură să facă alegeri politice și să stabilească priorități de investiții; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) ca fiind un instrument important de a atenua impactul economic și social al pandemiei de coronavirus și de a face economiile și societățile europene mai sustenabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru provocările și oportunitățile tranziției verzi și digitale; subliniază că este important să se asigure complementaritatea și sinergiile cu politica de coeziune; critică lipsa unei dimensiuni teritoriale în MRR și reiterează importanța principiului parteneriatului în cadrul politicilor teritoriale ale UE; regretă că implementarea Mecanismului de redresare și reziliență a fost foarte centralizată și nu a fost supusă consultării cu regiunile și autoritățile locale; subliniază că formularea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii trebuie să țină seama de obiectivele stabilite la articolul 174 din TFUE și să contribuie la realizarea lor; consideră totodată că planurile naționale de redresare finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență nu ar trebui să afecteze capacitatea de a mobiliza fondurile ESI; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că Curtea de Conturi Europeană a criticat lipsa de diferențiere între atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la schimbările climatice; subliniază că viitoarea politică de coeziune ar trebui să includă o astfel de diferențiere în monitorizarea cheltuielilor și în concentrarea lor tematică; subliniază că schimbările climatice reprezintă cea mai gravă amenințare la adresa societăților umane din întreaga lume și că afectează toate regiunile; evidențiază, prin urmare, necesitatea de a intensifica eforturile de a combate schimbările climatice și de a potența atenuarea schimbărilor climatice; subliniază că politica de coeziune trebuie să sprijine o integrare puternică a aspectelor legate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută introducerea de către Comisie a Fondului pentru o tranziție justă (FTJ) pentru a sprijini regiunile care se confruntă cu dificultăți în tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; îndeamnă statele membre reticente să continue punerea în aplicare a acestuia și invită Comisia să tragă învățăminte din punerea în aplicare a FTJ; solicită crearea unui nou fond, FTJ II, în perioada de programare de după 2027, la nivelul NUTS 3, cu o metodă de alocare revizuită; consideră că fondul ar trebui să fie pe deplin integrat în RDC, aplicând în același timp principiul gestiunii partajate și al parteneriatului; consideră că regiunile cu emisii ridicate de CO2 pe cap de locuitor, precum și industriile în tranziție, ar trebui să aibă acces la acest fond, care ar trebui să dispună de mai multe mijloace financiare decât FTJ actual și să aibă o sferă de aplicare mai largă; solicită ca noul FTJ II să facă diferența între atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și subliniază că este nevoie de o arhitectură simplă pentru viitoarea politică de coeziune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută ideea principiului „a nu aduce prejudicii coeziunii”, care înseamnă că nicio acțiune nu ar trebui să împiedice procesul de convergență sau să contribuie la disparitățile regionale; consideră că este necesară implicarea Comitetului European al Regiunilor în elaborarea acestui principiu și că acesta ar trebui să fie integrat în legislație, astfel încât domeniul și modalitățile sale de aplicare să fie clar definite pentru a-l transforma într-un principiu transversal al politicilor UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că, deși politica de coeziune nu este un instrument de criză, până la evaluarea intermediară ar trebui menținut un cuantum de flexibilitate nealocat la nivelul din perioada actuală, pentru a întări reziliența și capacitatea de reacție a regiunilor, permițându-le să facă față provocărilor noi și viitoare și să absoarbă șocurile asimetrice; susține că în CFM post-2027 ar trebui să se asigure o politică de coeziune puternică, cu o finanțare mai mare, dar că această politică nu ar trebui utilizată pentru a aborda fiecare nouă provocare; invită Comisia să propună mobilizarea fondurilor de coeziune neutilizate în 2021 pentru o mai mare flexibilitate începând din 2022, ca să se găsească soluții la costurile crescute ale proiectelor de infrastructură finanțate de UE (transporturi, energie, sectorul digital etc.); reamintește că prețul materiilor prime și al materialelor de construcție periclitează punerea în aplicare a multor proiecte de infrastructură finanțate de UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că în următoarele decenii schimbările climatice reprezintă cea mai gravă amenințare la adresa societăților umane din întreaga lume; reamintește că schimbările climatice au deja o consecință vizibilă și palpabilă, și anume înmulțirea și creșterea intensității catastrofelor naturale și a fenomenelor climatice extreme (inundații, furtuni, cicloane, secetă, caniculă, incendii forestiere etc.); consideră că costurile neanticipării schimbărilor climatice și neadaptării la acestea pe care Uniunea, fiecare țară și fiecare regiune vor trebui să le suporte vor fi extrem de mari; solicită o majorare semnificativă a bugetului FSUE, pentru a ajuta regiunile să anticipeze și să atenueze efectele schimbărilor climatice, precum și extinderea domeniului de aplicare al FSUE, astfel încât acesta să poată sprijini deopotrivă refacerea sau construirea mai rezilientă la schimbările climatice de infrastructuri publice și private; solicită Comisiei să evalueze dacă bugetul FSUE poate fi majorat printr-un tip de asigurare în care statele membre plătesc o taxă anuală în funcție de numărul lor de locuitori, care să fie investită în active sigure și care să fie pusă la dispoziție în cazul apariției unor crize; |
| --- | --- |

10.

| 11. | crede că rata de cofinanțare pentru obiectivul „Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică” la nivelul fiecărei priorități ar trebui ca, în circumstanțe normale, să nu depășească:






  (a) | 85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice;

| (b) | 75 % pentru regiunile de tranziție, în cazul în care acestea sunt menținute; |
| --- | --- |

(b)

75 % pentru regiunile de tranziție, în cazul în care acestea sunt menținute;

| (c) | 70 % pentru regiunile mai dezvoltate; |
| --- | --- |

(c)

70 % pentru regiunile mai dezvoltate;

consideră că toate cele trei rate ar trebui majorate în situații de urgență, utilizând cuantumul de flexibilitate;

| 12. | este de părere că Fondul de coeziune ar trebui să sprijine statele membre al căror VNB pe cap de locuitor, măsurat în standarde ale puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor aferente perioadei 2025-2027 din Uniune, este mai mic de 90 % din VNB-ul mediu pe cap de locuitor din UE pentru aceeași perioadă de referință; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că PIB-ul folosit ca unic indicator al dezvoltării nu ia în considerare sustenabilitatea mediului, eficiența în utilizarea resurselor, integrarea și progresul social; reamintește că, pe lângă aspectele economice, sănătatea, educația, sustenabilitatea, echitatea și incluziunea socială fac parte integrantă din modelul de dezvoltare al UE; solicită ca PIB-ul să fie completat cu noi criterii (de exemplu, sociale, de mediu, demografice), pentru a oferi o imagine socioeconomică de ansamblu mai bună a regiunilor, pentru a aborda prioritățile actuale ale Uniunii, cum ar fi Pactul verde european și Pilonul european al drepturilor sociale, și pentru a reflecta mai bine tranziția ecologică, digitală și demografică și bunăstarea populației; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sugerează să se inițieze un proces de reflecție asupra contribuției politicii de coeziune la realizarea obiectivelor strategice pe termen lung ale UE, în special având în vedere noile provocări viitoare; consideră că tranziția verde și cea digitală rămân provocări majore asupra cărora ar trebui să ne concentrăm investițiile pentru a preveni apariția unor noi disparități; invită Comisia, statele membre și autoritățile de management să întărească dialogul și să își unească forțele în identificarea obiectivelor strategice la care se preconizează că va contribui viitoarea coeziune; |
| --- | --- |

14.

| 15. | constată că în majoritatea statelor membre există încă „centuri de rugină”; încurajează sprijinirea tranziției industriale, sociale și de mediu a acestor regiuni și consideră că, pentru a aborda impactul potențial negativ al tranziției industriilor vechi, cum ar fi industria oțelului și a aluminiului, și pentru a sprijini aceste industrii, resursele FTJ II ar trebui să fie direcționate către modernizarea lor, acolo unde este posibil, către crearea unor strategii de specializare inteligentă adaptate la fiecare dintre regiunile aflate în tranziție industrială, promovând creșterea bazată pe inovare și garantând difuzarea beneficiilor creșterii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că, în timp ce unele regiuni aflate în tranziție industrială se confruntă cu provocări specifice, cum ar fi dezindustrializarea, ca urmare a externalizării producției industriale către economiile emergente, a nivelurilor scăzute de productivitate și a lipsei unei strategii reale pentru ocupațiile orientate spre viitor, alte regiuni au, prin comparație, un potențial puternic, materializat spre exemplu într-o industrie prelucrătoare cu tradiție și în activitățile de inovare sofisticate în cadrul industriilor locale de nișă; constată că regiunile mai industrializate sunt mai rezistente la diversele șocuri economice și sociale și invită Comisia să elaboreze o politică ambițioasă de reindustrializare a regiunilor UE; subliniază importanța producției și a consumului local și regional; solicită, prin urmare, să se elaboreze o inițiativă specifică a UE pentru a veni în sprijinul regiunilor cu creștere mai lentă și al regiunilor mai sărace din Uniune, care se distanțează de media UE atât la nivel intern, cât și extern, pe baza învățămintelor desprinse din inițiativa Comisiei privind convergența regiunilor; reiterează necesitatea unui proces de elaborare a politicilor în funcție de realitățile locale, care să aibă la bază o analiză adecvată a modelelor de creștere economică scăzută și instrumentele necesare pentru abordarea acestora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că peste un sfert din populația UE trăia în 2019 într-o regiune în care PIB-ul real nu revenise încă la nivelul anterior crizei financiare din 2007, în special în Grecia, Cipru, Italia și Spania; evidențiază că tot aceste state au fost din nou mai afectate de criza economică și socială provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța sprijinirii zonelor rurale prin valorificarea diversității și potențialului lor, prin îmbunătățirea conectivității transporturilor, a benzii largi de mare viteză, a ofertei de servicii, a diversificării economice și a creării de locuri de muncă, precum și susținând aceste zone ca să facă față unor provocări precum deșertificarea rurală, îmbătrânirea populației, depopularea și abandonul zonelor rurale, declinul comunităților în general, inclusiv din centrul orașelor și insuficiența asistenței medicale și a oportunităților de educație, subliniind totodată importanța legăturilor dintre mediul urban și cel rural în contextul unor zone urbane funcționale; subliniază rolul femeilor tinere, în special în zonele rurale, care tinde să fie precar; consideră că inițiativa Noul Bauhaus european ar contribui la creșterea atractivității zonelor rurale; constată că toate aceste măsuri ar ajuta deopotrivă orașele în creștere să facă față provocărilor cu care se confruntă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța unor soluții de mobilitate mai sustenabile în întreaga UE; invită Comisia să promoveze mobilitatea inteligentă și verde și eliminarea treptată a combustibililor fosili pentru a contribui la Pactul verde al UE și la pachetul „Pregătiți pentru 55”; subliniază importanța Pactului verde european și a pachetului „Pregătiți pentru 55” și constată că investițiile la nivel regional și local sunt esențiale pentru succesul acestora; îndeamnă Comisia să sprijine și mai mult cheltuielile legate de climă și să întărească principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază caracterul multidimensional al dezvoltării rurale, care nu se limitează la agricultură; insistă că trebuie implementat un mecanism de analiză din perspectiva mediului rural pentru a evalua impactul inițiativelor legislative ale UE asupra zonelor rurale; constată, totuși, că doar 11,5 % dintre persoanele care locuiesc în zone rurale lucrează în agricultură, silvicultură și pescuit; solicită, prin urmare, reintegrarea FEADR în cadrul strategic al RDC ca fond separat; subliniază că participarea la fondurile politicii de coeziune amplifică posibilitățile și sinergiile – printr-o abordare integrată, bazată pe fonduri multiple – pentru investiții în zonele rurale nu doar în agricultură, și pentru dezvoltare regională; subliniază contribuția valoroasă la dezvoltarea rurală a programului LEADER, care vizează implicarea actorilor locali în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor, în procesul decizional și în alocarea resurselor pentru zonele lor rurale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | cere să se consolideze articolele 174 și 349 din TFUE în toate politicile Uniunii, pentru a promova realizarea obiectivelor stabilite de acestea; regretă că al 8-lea raport privind coeziunea nu acordă o atenție deosebită progreselor înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în regiunile afectate de dezavantaje naturale sau demografice grave și permanente, cum ar fi regiunile ultraperiferice, regiunile cele mai nordice slab populate și regiunile insulare, muntoase și transfrontaliere; reamintește rolul fundamental al politicii de coeziune în regiunile ultraperiferice; subliniază importanța elaborării de programe și măsuri adaptate acestor regiuni și subliniază necesitatea de a menține toate măsurile concepute în mod specific pentru ele, deoarece majoritatea regiunilor ultraperiferice se numără în continuare printre regiunile mai puțin dezvoltate, reprezentând 6 dintre cele 30 de regiuni ale UE cu cel mai scăzut PIB pe cap de locuitor; reafirmă, în acest context, importanța unei cooperări regionale dinamice pentru a valorifica potențialul regiunilor ultraperiferice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este convins că ar trebui întărit rolul orașelor mici, al orașelor și al satelor pentru a sprijini economiile locale și a aborda problemele demografice și cele produse de schimbările climatice; reafirmă importanța legăturilor dintre zonele urbane și cele rurale și a dezvoltării de strategii bazate pe zone funcționale, acordând o atenție deosebită orașelor de dimensiuni mici și medii, cu scopul de a împiedica restrângerea zonelor rurale; subliniază importanța punerii în aplicare a unor abordări teritoriale adaptate și a investițiilor direcționate în special către inițiativa privind satele inteligente, cu scopul de a revigora serviciile rurale prin inovare digitală și socială; subliniază importanța sinergiilor dintre diferitele instrumente de finanțare, cum ar fi FEADR, FEDR, FSE+ și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură, pentru a canaliza un nivel adecvat de finanțare către zonele rurale, printr-o abordare bazată pe fonduri multiple; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiterează rolul politicii de coeziune în armonizarea și îmbunătățirea condițiilor de viață pentru toți în întreaga Uniune; constată însă apariția din ce în ce mai frecventă a zonelor defavorizate și sărace, inclusiv în regiunile și zonele mai dezvoltate; subliniază că, deși orașele sunt motoare regionale ale creșterii și tranziției, iar viața și munca în orașe prezintă multe avantaje, o concentrare ridicată a populației și o creștere a populației peste medie în anumite zone urbane pot avea, de asemenea, repercusiuni asupra accesibilității locuințelor, a nivelurilor de poluare și a calității vieții; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte o propunere pentru inițiativa Noul Bauhaus european, care să devină un program al UE pentru CFM post-2027, cu un buget specific din resurse noi, care să ofere soluții pentru dezvoltarea unor zone urbane durabile și inovatoare; consideră că în viitor autoritățile urbane ar trebui să aibă acces direct la finanțarea UE; reiterează importanța unor garanții care ar evita o penalizare inechitabilă a autorităților regionale și locale situate în țări care pot face obiectul activării mecanismului privind statul de drept și cere Comisiei să creeze modalități prin care să poată trimite fondurile direct beneficiarilor finali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța consolidării abordării ascendente a dezvoltării rurale și locale, care este un mijloc de inovare socială și consolidare a capacităților, cetățenii putând astfel să își asume responsabilitatea pentru dezvoltarea zonelor în care trăiesc; insistă, așadar, ca autoritățile locale și regionale, precum și ONG-urile și cetățenii să fie incluși pe deplin în procesul decizional și de punere în aplicare, pentru a se garanta că nevoile sunt abordate în mod corespunzător; constată că potențialul existent la nivel local ar putea fi mai bine mobilizat prin consolidarea și facilitarea dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (DLRC); consideră că DLRC ar trebui să fie obligatorie pentru statele membre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că societățile și economiile ar trebui să își exprime potențialul creativ, abordând totodată dificultățile generate de tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon, precum cele din vechile zone industriale, care ar trebui să utilizeze industria creativă ca un catalizator multidisciplinar pentru procesele de tranziție, integrând idei din sectoarele cultural și creativ în procesele administrative; consideră că autoritățile de management pot ajuta vechile regiuni industriale; subliniază, prin urmare, necesitatea de a sprijini cooperarea multidisciplinară; subliniază, de asemenea, importanța culturii în politica de coeziune, care contribuie la menținerea unor regiuni dinamice și la creșterea atractivității lor, încurajează schimburile culturale și promovează diversitatea și solidaritatea; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act cu îngrijorare de problemele demografice cu care se confruntă UE, cu precădere în anumite regiuni, cum ar fi îmbătrânirea populației, depopularea zonelor rurale și îndepărtate, presiunea demografică asupra altor zone, cum ar fi zonele de coastă și cele urbane, fluxurile migratorii și sosirea refugiaților; insistă asupra necesității de a pregăti un răspuns imediat la sosirea refugiaților, pentru a asigura integrarea rapidă și ușoară a acestora; încurajează statele membre să conceapă și să pună în aplicare măsuri specifice pentru a promova formarea și angajarea lor, precum și pentru a le proteja drepturile fundamentale; subliniază că autoritățile locale și regionale, asociațiile profesionale și ONG-urile sunt esențiale în identificarea și evaluarea nevoilor specifice de investiții și a serviciilor de bază pentru mobilitate și accesibilitate teritorială în zonele rurale și urbane și că acestea ar trebui să joace un rol decisiv, fiind participanți activi la dezvoltarea strategiilor teritoriale ce emană de la comunitățile locale; subliniază că este important ca în programele relevante ale UE să se introducă un răspuns bugetar specific pentru zonele rurale, inclusiv pentru inversarea tendințelor demografice negative; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți legătura dintre politica de coeziune și guvernanța economică a UE, evitând totodată o abordare punitivă; subliniază că semestrul european ar trebui să respecte obiectivele politicii de coeziune în temeiul articolelor 174 și 175 din TFUE; solicită participarea regiunilor la îndeplinirea acestor obiective și o abordare teritorială mai pronunțată; solicită să se înceapă un proces de reflecție asupra conceptului de condiționalitate macroeconomică și să se exploreze posibilitatea de a înlocui acest concept cu noi forme de condiționalitate pentru a reflecta mai bine noile provocări viitoare; consideră că situația socioeconomică a Uniunii este înrăutățită de efectele crizei provocate de pandemia de COVID-19 și de agresiunea Rusiei asupra Ucrainei și cere suspendarea Pactului de stabilitate până în 2023 și revizuirea lui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | observă că unele regiuni cu venituri medii se confruntă cu „capcana venitului mediu” și că adesea sunt afectate de reducerea și îmbătrânirea populației, de inovare redusă, de industrii prelucrătoare în dificultate, de creștere, inovare, competitivitate și productivitate scăzute, de calitatea slabă a instituțiilor și autorităților administrative, de lipsa progresului în direcția tranziției juste și de vulnerabilitate la șocurile cauzate de globalizare; atrage atenția asupra agravării îngrijorătoare a acestei tendințe și îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri serioase pentru a face față acestei provocări și a găsi soluții în aceste regiuni, astfel încât să nu fie lăsate în urmă pe termen lung, ci să fie sprijinite în dezvoltarea punctelor lor forte specifice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că mulți factori determinanți ai creșterii rămân concentrați în regiunile mai dezvoltate și în zonele urbane; este convins că una dintre principalele provocări ale viitoarei politici de coeziune va fi asigurarea unui sprijin adaptat regiunilor subdezvoltate și că politica de coeziune ar trebui atât să reducă disparitățile, cât și să prevină rămânerea în urmă a acestor regiuni, luând în considerare diferitele tendințe și dinamici și oferind sprijin bugetar specific zonelor rurale, inclusiv pentru inversarea tendințelor demografice negative în programele UE relevante; |
| --- | --- |

29.

| 30. | observă cu îngrijorare că în ultimii ani s-a constatat o scădere a finanțării acordate de statele membre regiunilor lor mai sărace; reamintește importanța respectării principiului adiționalității stabilit de UE; invită Comisia să se asigure că autoritățile naționale țin seama în mod adecvat de coeziunea internă la elaborarea și punerea în aplicare a proiectelor fondurilor ESI; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că regiunile aflate în „capcana venitului mediu” sau care riscă să cadă în această capcană au caracteristici diferite și au nevoie de soluții adaptate pentru a stimula investițiile în educație de înaltă calitate, capital uman, cercetare și dezvoltare, formarea forței de muncă, servicii sociale și strategii de atenuare; îndeamnă Comisia să definească aceste regiuni pentru a înțelege mai bine factorii structurali care determină „capcana venitului mediu”, să le sprijine printr-o abordare diferențiată și adaptată la realitățile locale și să le aloce sume mai mari în cadrul FSE+ în următoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că simplificarea ar trebui să fie unul dintre factorii-cheie ai viitoarei politici de coeziune; solicită Comisiei și statelor membre să evite impunerea unei sarcini administrative suplimentare autorităților de management și reamintește necesitatea de a reduce la minimum sarcina administrativă pentru autoritățile regionale și locale și pentru beneficiari; invită statele membre să evite reglementarea excesivă, să elaboreze programe strategice și concise și instrumente flexibile și să transforme acordurile de finanțare dintre autoritatea de management și beneficiari într-un instrument de simplificare; încurajează să se folosească în continuare opțiunile simplificate în materie de costuri, eventual prin ridicarea pragurilor sub care utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri ar trebui să fie obligatorie; invită statele membre să accelereze punerea în aplicare a e-coeziunii; subliniază potențialul digitalizării în monitorizarea și raportarea activităților; invită, de asemenea, Comisia să îmbunătățească transparența normelor sale de audit și să extindă utilizarea principiului auditului unic pentru a evita dublarea auditurilor și controlul de gestiune al acelorași cheltuieli; consideră că relația dintre Comisie și autoritățile de management ar trebui să evolueze în direcția unui „contract de încredere” bazat pe elaborarea și stabilirea unor criterii obiective și crede că trebuie să se introducă o distincție pentru a recompensa autoritățile de management care și-au demonstrat capacitatea de a respecta normele și de a-și reduce rata de eroare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apreciază că menținerea unei alocări adecvate și corespunzătoare a Fondului de coeziune este necesară în special pentru statele membre care se confruntă cu un deficit major de infrastructură de transport și mediu, cu condiția ca gestionarea fondului să se realizează prin management partajat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că politicile structurale de la nivelul UE și de la nivel național și regional ar trebui să meargă mână în mână cu o abordare care să reflecte realitățile locale, pentru a contribui la coeziunea teritorială, a rezolva diferitele niveluri de guvernanță, a asigura cooperarea și coordonarea și a valorifica potențialul unic al regiunilor, recunoscând totodată necesitatea unor soluții adaptate; consideră că politica de coeziune ar trebui să fie direcționată în mai mare măsură către investiții în oameni, întrucât economiile regionale pot fi stimulate printr-o combinație eficientă de investiții în inovare, capital uman, bună guvernanță și capacitate instituțională; |
| --- | --- |

34.

| 35. | observă că cooperarea teritorială europeană este un obiectiv-cheie al politicii de coeziune; subliniază valoarea adăugată a cooperării teritoriale în general și a cooperării transfrontaliere în special; observă că regiunile frontaliere au fost afectate în mod deosebit de pandemie și că redresarea lor tinde să fie mai lentă decât cea a regiunilor metropolitane; subliniază, așadar, importanța eliminării obstacolelor din calea cooperării transfrontaliere și evidențiază faptul că mecanismul transfrontalier european (MTFE) propus de Comisie ar fi ajutat la eliminarea a peste 50 % dintre barierele existente; regretă profund înghețarea de către Consiliu a procesului legislativ privind MTFE; invită Comisia să ia toate inițiativele necesare, relansând inclusiv MTFE, pentru ca această cooperare să devină mai dinamică și mai eficientă, în beneficiul cetățenilor; evidențiază importanța creșterii finanțării Interreg pentru a sprijini cooperarea transfrontalieră a regiunilor; subliniază, prin urmare, importanța proiectelor la scară mică și transfrontaliere pentru a reuni persoanele; evidențiază importanța investițiilor transfrontaliere pentru dezvoltarea inovării, a transferului de tehnologie, a soluțiilor comune și a sinergiilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reliefează rolul esențial jucat de investițiile în servicii publice de înaltă calitate pentru întărirea rezilienței sociale și pentru a face față crizelor economice, sanitare și sociale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată că reforma politicii de coeziune pentru perioada financiară 2021-2027 a contribuit la folosirea simplificată și flexibilă a fondurilor pentru beneficiari și autoritățile de management; salută flexibilitatea propusă de Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) și de Inițiativa plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII+), care au dovedit că politica de coeziune este un instrument excelent în situații de criză; reamintește, cu toate acestea, că politica de coeziune este o politică de investiții pe termen lung și că, prin urmare, ar trebui creat un mecanism specific de răspuns la criză în cadrul următorului CFM; invită Comisia să analizeze efectele practice ale măsurilor de simplificare și să promoveze în continuare simplificarea, inclusiv sub forma digitalizării, flexibilitatea și participarea cetățenilor; solicită, așadar, statelor membre să ajute beneficiarii, în special beneficiarii proiectelor la scară mică, să sprijine inițiativele private ca fiind generatoare de locuri de muncă și de cercetare, dezvoltare și inovare și să aducă politica de coeziune mai aproape de toți cetățenii UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că Regulamentul privind mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept stabilește respectarea statului de drept ca o condiție pentru finanțarea politicii de coeziune; consideră că este necesar să se consolideze respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale în punerea în aplicare a politicii de coeziune; invită Comisia să utilizeze, așadar, toate instrumentele de care dispune pentru a stabili modalități prin care să garanteze că cetățenii statelor membre care urmau să fie afectați de aplicarea articolului 7 alineatul (1) din TFUE nu sunt privați de beneficiile fondurilor UE din cauza acțiunilor guvernelor lor și că autoritățile regionale și locale din aceste state membre nu sunt penalizate atunci când este activat mecanismul privind statul de drept; se așteaptă, prin urmare, ca Comisia să ia pe deplin în considerare aspectele ce țin de statul de drept pe parcursul întregului proces de pregătire și implementare a programelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să lanseze strategii îndrăznețe pentru a debloca investițiile publice și private în tranziția verde, digitală și demografică, pentru a-și restructura modelul de economie socială de piață într-un mod benefic pentru societate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează o reducere a numărului de organisme intermediare implicate în gestionarea și controlul fondurilor de coeziune prin îmbunătățirea coordonării și a competențelor organismelor intermediare care au o dimensiune critică și prin identificarea, acolo unde este posibil, a unor „ghișee unice” pentru beneficiari; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază necesitatea de a institui un cadru care să garanteze stabilitatea juridică prin norme simple, clare și previzibile, în special în ceea ce privește gestiunea și auditul; solicită evitarea, pe cât posibil, a oricărei aplicări și interpretări retroactive a normelor; sugerează să se lanseze un proces de reflecție cu privire la pragul ratei totale de eroare pentru fiecare an în baza căruia se consideră că sistemul de gestiune și control al programului funcționează eficient, precum și cu privire la capacitatea autorităților de management de a respecta această dispoziție a regulamentului fără a penaliza beneficiarii; consideră că acest prag ar trebui ridicat la 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | regretă că ODD ale ONU par să fi pierdut treptat teren în discursul UE, în special sub aspectul efectelor atenuării crizelor, ceea ce le compromite șansele de punere în aplicare până în 2030; încurajează angajamentul ferm și continuu al fondurilor politicii de coeziune a UE de a contribui la implementarea ODD la nivel regional și local, de exemplu în ceea ce privește economia circulară; subliniază, în acest context, că aspectele egalității și incluziunii ar trebui consolidate și mai mult în dezvoltarea regională; reamintește importanța integrării perspectivei de gen în politica de coeziune și subliniază rolul specific al femeilor, în special în zonele rurale îndepărtate; ele au un rol major în societatea civilă și în creșterea economică durabilă dar, în același timp, se confruntă cu dificultăți în accesul la piața muncii, cu inegalități în materie de remunerare și cu dificultăți în a accesa servicii publice, cum ar fi sănătatea și îngrijirea copiilor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sprijină majorarea bugetului alocat în perioada 2021-2027 noii politici de coeziune, care, reflectând accentul puternic pus pe acțiuni inteligente, ecologice și sociale, va insufla suficientă încredere în noi proiecte inovatoare; solicită o coordonare strânsă între aceste fonduri și programele și acțiunile asociate cu noul Bauhaus european; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că investițiile în oameni sunt esențiale pentru a-i ajuta să-și dezvolte competențele, pentru a le încuraja creativitatea și a stimula inovarea, la care cu siguranță voluntariatul ar putea contribui din plin; consideră că ar trebui menținute sau create locuri de muncă de calitate și bine plătite, alături de formare (sau recalificare) pentru a combate sărăcia și a încuraja integrarea migranților și a refugiaților, întărind totodată coeziunea socială și garantând că nimeni nu este lăsat în urmă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | accentuează că este important să se respecte principiul parteneriatului în toate acțiunile de programare, punere în aplicare și monitorizare a politicii de coeziune a UE și să se stabilească o cooperare solidă între autoritățile regionale și locale, cetățeni, ONG-uri și alte părți interesate; subliniază că Comisia ar trebui să fie mai activă în efortul său de a proteja fondurile politicii de coeziune împotriva amenințărilor generate de presiunea asupra democrației și a valorilor sale în anumite state membre; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că impactul Brexitului a contribuit la perturbarea economiei, a cooperării interregionale, a ecosistemelor de cercetare și a sistemelor de educație și formare în regiunile UE; invită toate părțile implicate să sprijine în continuare autoritățile regionale și locale care suferă de pe urma retragerii Regatului Unit din UE; consideră că reflecția asupra politicii de coeziune după 2027 necesită luarea în considerare în continuare a consecințelor economice și sociale de durată pe care Brexitul le are asupra regiunilor UE; în plus, invită guvernul Regatului Unit să finanțeze participarea Regatului Unit la programele Interreg; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că articolul 175 din TFUE prevede că o dată la trei ani Comisia prezintă un raport privind progresele înregistrate în realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale; consideră că efectele combinate ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 și ale războiului din Ucraina vor trebui evaluate în detaliu în cel de al 9-lea raport până cel târziu în mai 2025; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită un acces mai bun la finanțare pentru a permite investiții în tranziția energetică locală, inclusiv în eficiența energetică și distribuția descentralizată a energiei și un accent puternic pe sursele regenerabile; subliniază, în acest sens, necesitatea ca politica de coeziune să sprijine renovarea eficientă din punct de vedere energetic pentru a economisi resurse și a asigura locuințe pentru toți; în plus, subliniază nevoia de a conserva și transforma clădirile importante din punct de vedere istoric și socioeconomic; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea ca cheltuielile publice din cadrul politicii de coeziune efectuate de statele membre și de autoritățile regionale și locale în cadrul fondurilor ESI să nu fie considerate cheltuieli structurale naționale sau echivalente, așa cum sunt definite în Pactul de stabilitate și de creștere, în special dacă nu se abat de la îndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că ar trebui să existe o aliniere, pentru ansamblul politicilor UE, a obligațiilor referitoare la respectarea normelor privind ajutoarele de stat, astfel încât programele politicii de coeziune, care trebuie să respecte toate normele privind ajutoarele de stat, să nu fie dezavantajate în comparație cu alte politici ale UE, care sunt exceptate de la această obligație; în plus, solicită introducerea, acolo unde este posibil, a unei prezumții de conformitate cu regimul ajutoarelor de stat, pentru a pune toate politicile de investiții ale UE pe picior de egalitate și a evita concurența dintre ele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia și statele membre să depună în continuare eforturi de a întări comunicarea și vizibilitatea prin îmbunătățirea schimbului de informații despre operațiunile de importanță strategică și viitoarele cereri de propuneri; salută lansarea noii baze de date Kohesio și solicită ca site-ul web să fie disponibil în toate limbile oficiale ale UE cât mai curând posibil; subliniază că Kohesio ar trebui să furnizeze date despre toate proiectele teritoriale și aferente politicii de coeziune, inclusiv despre cele legate de dezvoltarea rurală, cofinanțate prin FEADR și prin programul Leader, și să permită utilizatorilor să caute proiecte legate de domeniile lor tematice de interes, cu scopul de a oferi o platformă care să permită partajarea bunelor practici și să promoveze proiecte de excelență; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că celelalte politici ale UE pot compromite coeziunea; salută, prin urmare, opinia Comisiei potrivit căreia politicile orizontale ar trebui să includă evaluări regionale și invită Comisia să evalueze totodată impactul altor politici asupra eficacității politicii de coeziune; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că cheltuielile aferente politicii de coeziune, la fel ca în cazul tuturor celorlalte cheltuieli ale UE, pot face obiectul unor activități neregulamentare legate de corupție și fraudă; solicită o finanțare adecvată și dotarea cu personal a agențiilor și organismelor relevante, în special a Parchetului European și a Oficiului European de Luptă Antifraudă, astfel încât să poată desfășura anchete în mod corespunzător și să poată recupera fondurile utilizate în mod abuziv; invită Comisia ca, înainte de a aproba acorduri de parteneriat și programe ale politicii de coeziune, să efectueze o evaluare aprofundată pentru a preveni utilizarea abuzivă a fondurilor UE și încălcarea statului de drept și să asigure respectarea Cartei drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că propunerea REPowerEU a Comisiei include posibilități sporite de transferare a alocărilor bugetare către Mecanismul de redresare și reziliență din cadrul politicii de coeziune; subliniază că peste 100 de miliarde EUR din resursele politicii de coeziune vor fi investite în tranziția energetică, decarbonizare și sursele regenerabile de energie până în 2030; solicită, ca urmare, să se accelereze aplicarea politicii de coeziune; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atrage atenția că este necesară punerea în aplicare eficientă și armonizată la nivelul UE a planului de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză, prezentat în Comunicarea Comisiei pe această temă (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(2)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(3)  JO L 231, 30.6.2021, p. 1.

(4)  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

(5)  JO L 231, 30.6.2021, p. 21.

(6)  JO L 99, 31.3.2020, p. 5.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(8)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(9)  JO L 435, 6.12.2021, p. 187.

(10)  JO L 109, 8.4.2022, p. 1.

(11)  JO L 357, 8.10.2021, p. 1.

(12)  JO L 99, 31.3.2020, p. 9.

(13)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(14)  JO C 37, 2.2.2021, p. 16.

(15)  JO C 429, 11.12.2020, p. 153.

(16)  JO C 517, 22.12.2021, p. 1.

(17)  JO C 286, 16.7.2021, p. 13.

(18)  JO L 80, 8.3.2021, p. 1.

(19)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0058.

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0059.

(21)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0022.

(22)  JO C 117, 11.3.2022, p. 18.

(23)  JO C 67, 8.2.2022, p. 16.

(24)  JO C 15, 12.1.2022, p. 125.

(25)  JO C 494, 8.12.2021, p. 26.

(26)  JO C 162, 10.5.2019, p. 24.

(27)  JO C 28, 27.1.2020, p. 40.

(28)  Studiu – „EU lagging regions: state of play and future challenges” (Regiunile UE cu întârzieri în dezvoltare: situație actuală și provocări viitoare), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, septembrie 2020.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

Regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (1) („Directiva privind habitatele”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (1) („Directiva privind habitatele”),

| — | având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (2),

| — | având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (3) (Directiva privind păsările), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (3) (Directiva privind păsările),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (4),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 februarie 2017 intitulat „Lipsa legăturilor de transport în regiunile de frontieră” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 februarie 2017 intitulat „Lipsa legăturilor de transport în regiunile de frontieră” (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2017 intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE” (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2017 intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE” (COM(2017)0534),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 29 mai 2018 privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (mecanismul transfrontalier european) (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 29 mai 2018 privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (mecanismul transfrontalier european) (COM(2018)0373),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la politica de coeziune și economia circulară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la politica de coeziune și economia circulară (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 aprilie 2020 intitulată „Orientări privind Asistența de urgență acordată de UE în cadrul Cooperării transfrontaliere în materie de asistență medicală acordată în contextul crizei determinate de COVID-19” (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 aprilie 2020 intitulată „Orientări privind Asistența de urgență acordată de UE în cadrul Cooperării transfrontaliere în materie de asistență medicală acordată în contextul crizei determinate de COVID-19” (C(2020)2153),

| — | având în vedere consultarea publică a Comisiei Europene din perioada 22 iulie – 11 octombrie 2020 privind eliminarea obstacolelor transfrontaliere (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică a Comisiei Europene din perioada 22 iulie – 11 octombrie 2020 privind eliminarea obstacolelor transfrontaliere (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Crearea unui Spațiu european al educației până în 2025” (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Crearea unui Spațiu european al educației până în 2025” (COM(2020)0625),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2020/2228 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 privind Anul european al căilor ferate (2021) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2020/2228 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 privind Anul european al căilor ferate (2021) (9),

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 5 februarie 2021 intitulat „Serviciile publice transfrontaliere în Europa” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 5 februarie 2021 intitulat „Serviciile publice transfrontaliere în Europa” (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Strategie pentru realizarea unui spațiu Schengen pe deplin funcțional și rezilient” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Strategie pentru realizarea unui spațiu Schengen pe deplin funcțional și rezilient” (COM(2021)0277),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (11),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (12) („Regulamentul Interreg”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (12) („Regulamentul Interreg”),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene” (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene” (COM(2021)0393),

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „Schimbările climatice 2021: elementele științifice. Contribuția Grupului de lucru I la cel de-al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, publicat la 7 august 2021 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „Schimbările climatice 2021: elementele științifice. Contribuția Grupului de lucru I la cel de-al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, publicat la 7 august 2021 (13),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (14),

| — | având în vedere rezoluția Comitetului Regiunilor din 29 octombrie 2021 privind o viziune pentru Europa: viitorul cooperării transfrontaliere (15); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Comitetului Regiunilor din 29 octombrie 2021 privind o viziune pentru Europa: viitorul cooperării transfrontaliere (15);

| — | având în vedere cele trei publicații tematice ale Comisiei și ale Asociației regiunilor europene de frontieră din 9 decmbrie 2021 privind obstacolele și soluțiile pentru cooperarea transfrontalieră în UE, intitulate „Servicii publice transfrontaliere mai multe și mai bune (16)”, „Piețe de muncă transfrontaliere dinamice (17),” și „Regiuni frontaliere pentru Pactul verde european”, (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele trei publicații tematice ale Comisiei și ale Asociației regiunilor europene de frontieră din 9 decmbrie 2021 privind obstacolele și soluțiile pentru cooperarea transfrontalieră în UE, intitulate „Servicii publice transfrontaliere mai multe și mai bune (16)”, „Piețe de muncă transfrontaliere dinamice (17),” și „Regiuni frontaliere pentru Pactul verde european”, (18),

| — | având în vedere raportul Comisiei și al Asociației regiunilor frontaliere europene din 9 decembrie 2021„Soluțiile B: rezolvarea obstacolelor frontaliere. Un compendiu 2020-2021” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei și al Asociației regiunilor frontaliere europene din 9 decembrie 2021„Soluțiile B: rezolvarea obstacolelor frontaliere. Un compendiu 2020-2021” (19),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 decembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 decembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (COM(2021)0891),

| — | având în vedere raportul IPCC din 4 aprilie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul IPCC din 4 aprilie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0222/2022),

| A. | întrucât Uniunea Europeană și vecinii săi imediați din cadrul Asociației Europene a Liberului Schimb au 40 de frontiere terestre interne și regiuni de frontieră interne și întrucât aceste regiuni cuprind 40 % din teritoriul UE, reprezentând 30 % din populația UE, produc aproape o treime din PIB-ul UE și au un potențial semnificativ de a stimula și mai mult economiile sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană și vecinii săi imediați din cadrul Asociației Europene a Liberului Schimb au 40 de frontiere terestre interne și regiuni de frontieră interne și întrucât aceste regiuni cuprind 40 % din teritoriul UE, reprezentând 30 % din populația UE, produc aproape o treime din PIB-ul UE și au un potențial semnificativ de a stimula și mai mult economiile sale;

| B. | întrucât regiunile frontaliere, în special teritoriile cu o densitate scăzută a populației, și mai ales zonele rurale, tind să se confrunte cu condiții de dezvoltare mai puțin favorabile și, în general, au performanțe economice mai slabe decât celelalte regiuni ale statelor membre și întrucât potențialul lor economic nu este exploatat pe deplin; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunile frontaliere, în special teritoriile cu o densitate scăzută a populației, și mai ales zonele rurale, tind să se confrunte cu condiții de dezvoltare mai puțin favorabile și, în general, au performanțe economice mai slabe decât celelalte regiuni ale statelor membre și întrucât potențialul lor economic nu este exploatat pe deplin;

| C. | întrucât, în pofida eforturilor depuse, numeroase obstacole administrative, lingvistice și juridice persistă și împiedică creșterea economică durabilă, dezvoltarea socioeconomică și coeziunea între regiunile frontaliere și în interiorul acestora; întrucât este necesară o cooperare mai strânsă și mai strânsă între autoritățile din statele membre învecinate; întrucât regiunilor frontaliere le-ar fi util un instrument juridic supranațional capabil să evite consecințele negative ce ar putea rezulta din acțiunile statelor membre care fragmentează piața unică; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida eforturilor depuse, numeroase obstacole administrative, lingvistice și juridice persistă și împiedică creșterea economică durabilă, dezvoltarea socioeconomică și coeziunea între regiunile frontaliere și în interiorul acestora; întrucât este necesară o cooperare mai strânsă și mai strânsă între autoritățile din statele membre învecinate; întrucât regiunilor frontaliere le-ar fi util un instrument juridic supranațional capabil să evite consecințele negative ce ar putea rezulta din acțiunile statelor membre care fragmentează piața unică;

| D. | întrucât se recunoaște că o adevărată abordare de jos în sus în politica europeană de coeziune trebuie încă întărită și că instituțiilor și actorilor care sunt aproape de cetățeni, cum ar fi Grupările europene de cooperare teritorială, ar trebui să li se încredințeze o gestionare mai directă a fondurilor din bugetul politicii de coeziune a UE; întrucât proiectele la scară mică și transfrontaliere au un rol important în această privință, deoarece reunesc oamenii și, astfel, deschid noi oportunități de dezvoltare locală sustenabilă și de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

D.

întrucât se recunoaște că o adevărată abordare de jos în sus în politica europeană de coeziune trebuie încă întărită și că instituțiilor și actorilor care sunt aproape de cetățeni, cum ar fi Grupările europene de cooperare teritorială, ar trebui să li se încredințeze o gestionare mai directă a fondurilor din bugetul politicii de coeziune a UE; întrucât proiectele la scară mică și transfrontaliere au un rol important în această privință, deoarece reunesc oamenii și, astfel, deschid noi oportunități de dezvoltare locală sustenabilă și de cooperare transfrontalieră;

| E. | întrucât unele sectoare se confruntă cu obstacole foarte specifice care ar necesita o mai bună coordonare la nivel european, cum ar fi sectorul vitivinicol și cel al băuturilor spirtoase, care fac obiectul unor sarcini administrative considerabile la comercializarea în țările vecine; întrucât, acolo unde este posibil, ar trebui puse la dispoziția operatorilor economici soluții practice, cum ar fi accesul la ghișee unice; |
| --- | --- |

E.

întrucât unele sectoare se confruntă cu obstacole foarte specifice care ar necesita o mai bună coordonare la nivel european, cum ar fi sectorul vitivinicol și cel al băuturilor spirtoase, care fac obiectul unor sarcini administrative considerabile la comercializarea în țările vecine; întrucât, acolo unde este posibil, ar trebui puse la dispoziția operatorilor economici soluții practice, cum ar fi accesul la ghișee unice;

| F. | întrucât pandemia de COVID-19 a amplificat aceste obstacole, iar lucrătorii transfrontalieri se confruntă zilnic cu reglementări sanitare diferite și contraproductive de ambele părți ale frontierelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât pandemia de COVID-19 a amplificat aceste obstacole, iar lucrătorii transfrontalieri se confruntă zilnic cu reglementări sanitare diferite și contraproductive de ambele părți ale frontierelor;

| G. | întrucât închiderea frontierelor naționale din cauza pandemiei de COVID-19 a scos la iveală vulnerabilitatea și interdependența unice ale regiunilor transfrontaliere ale Europei; întrucât perturbarea liberei circulații a mărfurilor, serviciilor, persoanelor și echipamentelor medicale esențiale a avut consecințe economice negative; |
| --- | --- |

G.

întrucât închiderea frontierelor naționale din cauza pandemiei de COVID-19 a scos la iveală vulnerabilitatea și interdependența unice ale regiunilor transfrontaliere ale Europei; întrucât perturbarea liberei circulații a mărfurilor, serviciilor, persoanelor și echipamentelor medicale esențiale a avut consecințe economice negative;

| H. | întrucât închiderea temporară a serviciilor publice și de asistență medicală transfrontaliere a pus în pericol mijloacele de subzistență ale lucrătorilor transfrontalieri și a dus la dificultăți financiare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din regiunile de frontieră; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a fost responsabilă de apariția unor noi provocări juridice și administrative în regiunile de frontieră, cum ar fi munca la distanță, și întrucât telelucrătorii se confruntă cu probleme legate de protecția socială și legislația fiscală; |
| --- | --- |

H.

întrucât închiderea temporară a serviciilor publice și de asistență medicală transfrontaliere a pus în pericol mijloacele de subzistență ale lucrătorilor transfrontalieri și a dus la dificultăți financiare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din regiunile de frontieră; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a fost responsabilă de apariția unor noi provocări juridice și administrative în regiunile de frontieră, cum ar fi munca la distanță, și întrucât telelucrătorii se confruntă cu probleme legate de protecția socială și legislația fiscală;

| I. | întrucât pandemia de COVID-19 a avut ca efect și acte remarcabile de solidaritate între statele membre învecinate, atât la nivel național, cât și la nivel local; |
| --- | --- |

I.

întrucât pandemia de COVID-19 a avut ca efect și acte remarcabile de solidaritate între statele membre învecinate, atât la nivel național, cât și la nivel local;

| J. | întrucât unele dintre regiunile de frontieră se confruntă cu probleme de infrastructura critică fără precedent legate de criza refugiaților cauzată de agresiunea militară continuă a Rusiei în Ucraina; întrucât noua situație post-COVID contribuie, de asemenea, la vulnerabilitatea acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât unele dintre regiunile de frontieră se confruntă cu probleme de infrastructura critică fără precedent legate de criza refugiaților cauzată de agresiunea militară continuă a Rusiei în Ucraina; întrucât noua situație post-COVID contribuie, de asemenea, la vulnerabilitatea acestora;

| K. | întrucât frontierele naționale fragmentează încă prea des teritoriile naturale, ceea ce face ca protecția și gestionarea acestora să fie mai puțin eficiente, în special dacă ținem seama de faptul că se aplică cadre juridice diferite; |
| --- | --- |

K.

întrucât frontierele naționale fragmentează încă prea des teritoriile naturale, ceea ce face ca protecția și gestionarea acestora să fie mai puțin eficiente, în special dacă ținem seama de faptul că se aplică cadre juridice diferite;

| L. | întrucât plecările în masă din regiunile frontaliere, în special din rândul tinerilor și al specialiștilor, ilustrează lipsa șanselor economice din aceste regiuni și le face și mai puțin atractive din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și dezvoltării economice sustenabile; întrucât lipsesc posibilitățile de învățare a limbilor străine, precum și inițiativele de conștientizare în legătură cu beneficiile pe care le prezintă pentru locuitorii de frontieră învățarea limbii din țara vecină; întrucât nu toate documentele administrative au fost traduse în limbile statelor membre care partajează o frontieră; întrucât statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a remedia această situație, iar Comisia ar trebui să le consilieze în acest proces; |
| --- | --- |

L.

întrucât plecările în masă din regiunile frontaliere, în special din rândul tinerilor și al specialiștilor, ilustrează lipsa șanselor economice din aceste regiuni și le face și mai puțin atractive din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și dezvoltării economice sustenabile; întrucât lipsesc posibilitățile de învățare a limbilor străine, precum și inițiativele de conștientizare în legătură cu beneficiile pe care le prezintă pentru locuitorii de frontieră învățarea limbii din țara vecină; întrucât nu toate documentele administrative au fost traduse în limbile statelor membre care partajează o frontieră; întrucât statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a remedia această situație, iar Comisia ar trebui să le consilieze în acest proces;

| M. | întrucât, prin noul Regulament Interreg 2021-2027, regiunile frontaliere dispun în prezent de un cadru clar de sprijin financiar pentru o mai bună guvernanță transfrontalieră, cu scopul de a stimula redresarea economică, de a iniția acțiuni comune în domeniul mediului și de a atenua efectele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

M.

întrucât, prin noul Regulament Interreg 2021-2027, regiunile frontaliere dispun în prezent de un cadru clar de sprijin financiar pentru o mai bună guvernanță transfrontalieră, cu scopul de a stimula redresarea economică, de a iniția acțiuni comune în domeniul mediului și de a atenua efectele schimbărilor climatice;

| N. | întrucât încheierea acordurilor de parteneriat în contextul politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 a rămas în urmă, afectând alocarea resurselor vitale în teritoriile care au nevoie de ele; |
| --- | --- |

N.

întrucât încheierea acordurilor de parteneriat în contextul politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 a rămas în urmă, afectând alocarea resurselor vitale în teritoriile care au nevoie de ele;

| O. | întrucât cooperarea transfrontalieră fragmentată și insuficientă poate duce la creșterea vulnerabilității la dezastrele naturale și la fenomenele meteorologice extreme în regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea transfrontalieră fragmentată și insuficientă poate duce la creșterea vulnerabilității la dezastrele naturale și la fenomenele meteorologice extreme în regiunile de frontieră;

| P. | întrucât Uniunea este formată și din regiuni transfrontaliere maritime, în special prin insulele sale din Marea Mediterană, dar și prin regiunile sale ultraperiferice din Oceanul Atlantic și din Oceanul Indian, întrucât depărtarea geografică a unor insule europene, împreună cu statutul lor de regiuni de frontieră, le expune unei combinații de constrângeri pe piața muncii, în domeniul transporturilor și al asistenței medicale care le afectează grav potențialul de creștere; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea este formată și din regiuni transfrontaliere maritime, în special prin insulele sale din Marea Mediterană, dar și prin regiunile sale ultraperiferice din Oceanul Atlantic și din Oceanul Indian, întrucât depărtarea geografică a unor insule europene, împreună cu statutul lor de regiuni de frontieră, le expune unei combinații de constrângeri pe piața muncii, în domeniul transporturilor și al asistenței medicale care le afectează grav potențialul de creștere;

| Q. | întrucât este recunoscut faptul că vulnerabilitatea unică a regiunilor de frontieră face necesare modificări profunde ale metodelor de finanțare în regiunile de frontieră pentru a crea până la urmă condiții de concurență echitabile pentru regiunile de frontieră în raport cu regiunile centrale; întrucât se recomandă, de asemenea, ca aceste modificări să includă deducerea unui „miliard pentru regiunile de frontieră” ajustat în funcție de inflație din bugetul de coeziune al Uniunii și rezervarea acestuia în mod specific pentru regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este recunoscut faptul că vulnerabilitatea unică a regiunilor de frontieră face necesare modificări profunde ale metodelor de finanțare în regiunile de frontieră pentru a crea până la urmă condiții de concurență echitabile pentru regiunile de frontieră în raport cu regiunile centrale; întrucât se recomandă, de asemenea, ca aceste modificări să includă deducerea unui „miliard pentru regiunile de frontieră” ajustat în funcție de inflație din bugetul de coeziune al Uniunii și rezervarea acestuia în mod specific pentru regiunile de frontieră;

| R. | întrucât se estimează că adoptarea propunerii de regulament privind mecanismul transfrontalier european (MTFE), publicată în mai 2018 de Comisie la recomandarea fostei Președinții luxemburgheze a Consiliului, ar fi contribuit la depășirea a cel puțin 30 % și, probabil, chiar 50 % din obstacolele recunoscute în calea cooperării transfrontaliere; |
| --- | --- |

R.

întrucât se estimează că adoptarea propunerii de regulament privind mecanismul transfrontalier european (MTFE), publicată în mai 2018 de Comisie la recomandarea fostei Președinții luxemburgheze a Consiliului, ar fi contribuit la depășirea a cel puțin 30 % și, probabil, chiar 50 % din obstacolele recunoscute în calea cooperării transfrontaliere;

1.

salută comunicarea Comisiei (2021) intitulată „Regiunile frontaliere ale UE: laboratoare vii ale integrării europene”, care oferă informații exacte despre obstacolele cu care se confruntă regiunile frontaliere ale UE;

Caracteristici specifice ale regiunilor frontaliere

Caracteristici specifice ale regiunilor frontaliere

| 2. | reamintește că articolul 174 din TFUE recunoaște dificultățile cu care se confruntă regiunile de frontieră și menționează că UE ar trebui să acorde o atenție deosebită acestor regiuni în cadrul acțiunilor sale care vizează întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE; |
| --- | --- |

2.

reamintește că articolul 174 din TFUE recunoaște dificultățile cu care se confruntă regiunile de frontieră și menționează că UE ar trebui să acorde o atenție deosebită acestor regiuni în cadrul acțiunilor sale care vizează întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE;

| 3. | subliniază că provocările cu care se confruntă regiunile frontaliere, în special cele care au doar frontiere maritime, ca frontiere specifice cu propriile nevoi, precum și zonele rurale și cu densitate scăzută, variază de la o regiune la alta, în funcție de circumstanțele juridice, administrative, lingvistice, culturale, socioeconomice, de mediu, demografice și geografice care se aplică în regiunea în cauză; subliniază necesitatea unei utilizări eficiente și a unei mai bune coordonări a fondurilor UE pentru a asigura o tratare mai cuprinzătoare a problemelor menționate anterior; solicită implicarea autorităților și comunităților locale și abordări personalizate, integrate, adaptate și specifice fiecărei regiuni, ca parte a unui cadru de guvernare pe mai multe niveluri; de asemenea, este necesar să se reflecteze la problemele cu care se confruntă unele regiuni frontaliere legate de continuarea agresiunii Rusiei în Ucraina; |
| --- | --- |

3.

subliniază că provocările cu care se confruntă regiunile frontaliere, în special cele care au doar frontiere maritime, ca frontiere specifice cu propriile nevoi, precum și zonele rurale și cu densitate scăzută, variază de la o regiune la alta, în funcție de circumstanțele juridice, administrative, lingvistice, culturale, socioeconomice, de mediu, demografice și geografice care se aplică în regiunea în cauză; subliniază necesitatea unei utilizări eficiente și a unei mai bune coordonări a fondurilor UE pentru a asigura o tratare mai cuprinzătoare a problemelor menționate anterior; solicită implicarea autorităților și comunităților locale și abordări personalizate, integrate, adaptate și specifice fiecărei regiuni, ca parte a unui cadru de guvernare pe mai multe niveluri; de asemenea, este necesar să se reflecteze la problemele cu care se confruntă unele regiuni frontaliere legate de continuarea agresiunii Rusiei în Ucraina;

| 4. | recomandă o inițiativă a UE care să ofere cursuri de limbă în limbile țării vecine la costuri reduse pentru participanții din toate regiunile NUTS-3 al căror teritoriu se învecinează cu un stat membru; îndeamnă ca această inițiativă a UE să se ocupe, de asemenea, de creșterea gradului de conștientizare a beneficiilor învățării limbii țării vecine; |
| --- | --- |

4.

recomandă o inițiativă a UE care să ofere cursuri de limbă în limbile țării vecine la costuri reduse pentru participanții din toate regiunile NUTS-3 al căror teritoriu se învecinează cu un stat membru; îndeamnă ca această inițiativă a UE să se ocupe, de asemenea, de creșterea gradului de conștientizare a beneficiilor învățării limbii țării vecine;

| 5. | subliniază că sarcinile disproporționate, cum ar fi dezavantajele structurale inerente cu care se confruntă toate regiunile frontaliere, ar trebui să fie compensate printr-un regim separat de ajutor regional conceput special pentru regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

5.

subliniază că sarcinile disproporționate, cum ar fi dezavantajele structurale inerente cu care se confruntă toate regiunile frontaliere, ar trebui să fie compensate printr-un regim separat de ajutor regional conceput special pentru regiunile de frontieră;

| 6. | solicită ca 0,26 % din bugetul politicii de coeziune a UE să fie alocat exclusiv pentru dezvoltarea regiunilor de frontieră la începutul fiecărei noi perioade de programare, începând cu perioada 2028-2034 („un miliard pentru zonele de frontieră”); sugerează, de asemenea, că, în cazul în care aceste fonduri nu sunt solicitate pentru a fi utilizate în regiunile de frontieră, suma rămasă ar trebui să revină la bugetul de coeziune al UE; |
| --- | --- |

6.

solicită ca 0,26 % din bugetul politicii de coeziune a UE să fie alocat exclusiv pentru dezvoltarea regiunilor de frontieră la începutul fiecărei noi perioade de programare, începând cu perioada 2028-2034 („un miliard pentru zonele de frontieră”); sugerează, de asemenea, că, în cazul în care aceste fonduri nu sunt solicitate pentru a fi utilizate în regiunile de frontieră, suma rămasă ar trebui să revină la bugetul de coeziune al UE;

| 7. | sugerează ca proiectul „un miliard pentru zonele de frontieră” să fie încredințat direct grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT) sau regiunilor de frontieră acolo unde există structuri comparabile; solicită ca GECT sau structurile comparabile să beneficieze de un nivel ridicat de autonomie în ceea ce privește utilizarea fondurilor și selectarea proiectelor; |
| --- | --- |

7.

sugerează ca proiectul „un miliard pentru zonele de frontieră” să fie încredințat direct grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT) sau regiunilor de frontieră acolo unde există structuri comparabile; solicită ca GECT sau structurile comparabile să beneficieze de un nivel ridicat de autonomie în ceea ce privește utilizarea fondurilor și selectarea proiectelor;

| 8. | solicită statelor membre să elimine barierele existente și să permită GECT un nivel mai ridicat de autonomie în ceea ce privește selectarea proiectelor și utilizarea fondurilor, în special prin identificarea GECT ca autorități de management al programelor Interreg, în concordanță cu articolul 45 alineatul (4) din Regulamentul Interreg, prin consolidarea capacității instituționale și financiare a GECT în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul Interreg sau prin desemnarea GECT ca beneficiari care gestionează fonduri pentru proiecte mici, în concordanță cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul Interreg; sugerează Comisiei să creeze stimulente pentru ca statele membre să utilizeze opțiunile de mai sus pentru a acorda un rol mai important GECT în vederea punerii în aplicare cu adevărat a obiectivului de politică 5 al politicii de coeziune a UE pentru perioada 2021-2027: o Europă mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să elimine barierele existente și să permită GECT un nivel mai ridicat de autonomie în ceea ce privește selectarea proiectelor și utilizarea fondurilor, în special prin identificarea GECT ca autorități de management al programelor Interreg, în concordanță cu articolul 45 alineatul (4) din Regulamentul Interreg, prin consolidarea capacității instituționale și financiare a GECT în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul Interreg sau prin desemnarea GECT ca beneficiari care gestionează fonduri pentru proiecte mici, în concordanță cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul Interreg; sugerează Comisiei să creeze stimulente pentru ca statele membre să utilizeze opțiunile de mai sus pentru a acorda un rol mai important GECT în vederea punerii în aplicare cu adevărat a obiectivului de politică 5 al politicii de coeziune a UE pentru perioada 2021-2027: o Europă mai aproape de cetățeni;

| 9. | recomandă modificarea orientărilor UE privind ajutoarele regionale; având în vedere că mai puțin de jumătate din populația totală a UE poate beneficia în același timp de ajutoare regionale, sugerează ca regiunile de frontieră să aibă prioritate în cadrul acestei reguli; |
| --- | --- |

9.

recomandă modificarea orientărilor UE privind ajutoarele regionale; având în vedere că mai puțin de jumătate din populația totală a UE poate beneficia în același timp de ajutoare regionale, sugerează ca regiunile de frontieră să aibă prioritate în cadrul acestei reguli;

Reziliență cu ajutorul unei cooperări instituționale aprofundate

Reziliență cu ajutorul unei cooperări instituționale aprofundate

| 10. | salută progresele înregistrate până în prezent de Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare a planului său de acțiune din 2017, în special prin inițiativa „Soluțiile B”, care a permis acordarea de sprijin juridic și administrativ autorităților din regiunile frontaliere și rezolvarea a 90 de cazuri de obstacole în calea interacțiunii, dar și prin sprijinul acordat pentru înlesnirea accesului la locuri de muncă, promovarea multilingvismului la frontiere și punerea în comun a unităților de asistență medicală; |
| --- | --- |

10.

salută progresele înregistrate până în prezent de Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare a planului său de acțiune din 2017, în special prin inițiativa „Soluțiile B”, care a permis acordarea de sprijin juridic și administrativ autorităților din regiunile frontaliere și rezolvarea a 90 de cazuri de obstacole în calea interacțiunii, dar și prin sprijinul acordat pentru înlesnirea accesului la locuri de muncă, promovarea multilingvismului la frontiere și punerea în comun a unităților de asistență medicală;

| 11. | invită instituțiile UE și statele membre să sensibilizeze regiunile transfrontaliere cu privire la posibilitatea de a primi sprijin din partea Comisiei Europene în cadrul inițiativei „Soluțiile B”; subliniază că schimbul de cunoștințe cu privire la proiectele „Soluțiile B” reușite ar putea contribui la soluționarea și împiedicarea apariției unor noi bariere administrative și juridice; |
| --- | --- |

11.

invită instituțiile UE și statele membre să sensibilizeze regiunile transfrontaliere cu privire la posibilitatea de a primi sprijin din partea Comisiei Europene în cadrul inițiativei „Soluțiile B”; subliniază că schimbul de cunoștințe cu privire la proiectele „Soluțiile B” reușite ar putea contribui la soluționarea și împiedicarea apariției unor noi bariere administrative și juridice;

| 12. | subliniază însă că proiectele „Soluțiile B” nu pot reprezenta în sine un răspuns adecvat și eficace la barierele juridice și administrative care afectează regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

12.

subliniază însă că proiectele „Soluțiile B” nu pot reprezenta în sine un răspuns adecvat și eficace la barierele juridice și administrative care afectează regiunile de frontieră;

| 13. | recunoaște importanța rolului jucat de macroregiuni, euroregiuni, organizații nonprofit și asociații în promovarea interesului colectiv și în domeniul cooperării transfrontaliere; invită Comisia să inițieze o evaluare aprofundată a strategiilor macroregionale pentru a evalua coerența acestora cu prioritățile reînnoite de mediu și digitale ale UE; |
| --- | --- |

13.

recunoaște importanța rolului jucat de macroregiuni, euroregiuni, organizații nonprofit și asociații în promovarea interesului colectiv și în domeniul cooperării transfrontaliere; invită Comisia să inițieze o evaluare aprofundată a strategiilor macroregionale pentru a evalua coerența acestora cu prioritățile reînnoite de mediu și digitale ale UE;

| 14. | reamintește că, în pofida eforturilor depuse, există încă numeroase bariere administrative, juridice și lingvistice care împiedică creșterea economică durabilă, dezvoltarea socioeconomică și coeziunea între regiunile frontaliere și în interiorul acestora; |
| --- | --- |

14.

reamintește că, în pofida eforturilor depuse, există încă numeroase bariere administrative, juridice și lingvistice care împiedică creșterea economică durabilă, dezvoltarea socioeconomică și coeziunea între regiunile frontaliere și în interiorul acestora;

| 15. | constată că majoritatea barierelor care împiedică ocuparea forței de muncă transfrontaliere sunt de natură juridică, decurgând din divergența dintre legislațiile naționale sau legislațiile generale ale UE; reamintește, prin urmare, că, în 2018, Comisia a prezentat o propunere de regulament privind mecanismul transfrontalier european (MTFE) (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

constată că majoritatea barierelor care împiedică ocuparea forței de muncă transfrontaliere sunt de natură juridică, decurgând din divergența dintre legislațiile naționale sau legislațiile generale ale UE; reamintește, prin urmare, că, în 2018, Comisia a prezentat o propunere de regulament privind mecanismul transfrontalier european (MTFE) (COM(2018)0373);

| 16. | subliniază că pentru populația din zonele transfrontaliere interne, care se ridică la 150 de milioane de persoane, accesul la serviciile publice este esențial, însă este frecvent îngrădit de numeroase bariere juridice și administrative; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a elimina aceste bariere, mai ales când sunt legate de serviciile de sănătate, transport, educație, mobilitatea forței de muncă și mediu; |
| --- | --- |

16.

subliniază că pentru populația din zonele transfrontaliere interne, care se ridică la 150 de milioane de persoane, accesul la serviciile publice este esențial, însă este frecvent îngrădit de numeroase bariere juridice și administrative; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a elimina aceste bariere, mai ales când sunt legate de serviciile de sănătate, transport, educație, mobilitatea forței de muncă și mediu;

| 17. | subliniază că MTFE, așa cum a fost propus de Comisie, ar fi contribuit la eliminarea a peste 50 % din aceste bariere, în special în ceea ce privește lipsa transportului public transfrontalier, accesul limitat locuri de muncă și la servicii de educație, cultură și de agrement; regretă, în acest sens, înghețarea de către Consiliu a procesului legislativ privind MTFE; reamintește că acest mecanism urmărește să înlesnească cooperarea între regiunile transfrontaliere în cadrul unor proiecte comune într-o varietate de domenii (infrastructură, îngrijirea sănătății, muncă etc.), permițându-i uneia dintre ele să aplice dispozițiile legale ale statului membru învecinat dacă aplicarea propriei legislații prezintă obstacole juridice; |
| --- | --- |

17.

subliniază că MTFE, așa cum a fost propus de Comisie, ar fi contribuit la eliminarea a peste 50 % din aceste bariere, în special în ceea ce privește lipsa transportului public transfrontalier, accesul limitat locuri de muncă și la servicii de educație, cultură și de agrement; regretă, în acest sens, înghețarea de către Consiliu a procesului legislativ privind MTFE; reamintește că acest mecanism urmărește să înlesnească cooperarea între regiunile transfrontaliere în cadrul unor proiecte comune într-o varietate de domenii (infrastructură, îngrijirea sănătății, muncă etc.), permițându-i uneia dintre ele să aplice dispozițiile legale ale statului membru învecinat dacă aplicarea propriei legislații prezintă obstacole juridice;

| 18. | constată că propunerea MTFE a fost susținută de o largă majoritate în Parlament în februarie 2019 și în timpul dezbaterii în plen în urma întrebării cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului în octombrie 2021; reamintește că poziția în primă lectură a Parlamentului cu privire la acest regulament a inclus formulări specifice care ar fi asigurat aplicarea sa voluntară, atenuând, astfel, preocupările statelor membre; |
| --- | --- |

18.

constată că propunerea MTFE a fost susținută de o largă majoritate în Parlament în februarie 2019 și în timpul dezbaterii în plen în urma întrebării cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului în octombrie 2021; reamintește că poziția în primă lectură a Parlamentului cu privire la acest regulament a inclus formulări specifice care ar fi asigurat aplicarea sa voluntară, atenuând, astfel, preocupările statelor membre;

| 19. | invită Comisia să modifice propunerea actuală, ținând seama de concluziile serviciilor juridice ale Consiliului și ale Parlamentului, în vederea găsirii unui echilibru între pozițiile respective ale colegiuitorilor; invită Comisia să se asigure că această propunere ia în considerare întărirea regiunilor transfrontaliere, anticipând daunele previzibile din regiunile care vor fi cele mai afectate de consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei; invită Comisia să reia negocierile cu statele membre în vederea adoptării rapide a unui sistem de depășire a obstacolelor juridice sau administrative frontaliere, pentru a facilita existența persoanelor care locuiesc în regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să modifice propunerea actuală, ținând seama de concluziile serviciilor juridice ale Consiliului și ale Parlamentului, în vederea găsirii unui echilibru între pozițiile respective ale colegiuitorilor; invită Comisia să se asigure că această propunere ia în considerare întărirea regiunilor transfrontaliere, anticipând daunele previzibile din regiunile care vor fi cele mai afectate de consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei; invită Comisia să reia negocierile cu statele membre în vederea adoptării rapide a unui sistem de depășire a obstacolelor juridice sau administrative frontaliere, pentru a facilita existența persoanelor care locuiesc în regiunile transfrontaliere;

| 20. | salută adoptarea proiectului-pilot „Inițiativa integrată pentru un răspuns transfrontalier la crize” (CB-CRII), care vizează consolidarea rezilienței regiunilor frontaliere la crizele viitoare; îndeamnă Direcția Generală Politică Regională și Urbană a Comisiei să pună în aplicare proiectul (20); |
| --- | --- |

20.

salută adoptarea proiectului-pilot „Inițiativa integrată pentru un răspuns transfrontalier la crize” (CB-CRII), care vizează consolidarea rezilienței regiunilor frontaliere la crizele viitoare; îndeamnă Direcția Generală Politică Regională și Urbană a Comisiei să pună în aplicare proiectul (20

| 21. | subliniază că, pe lângă daunele cauzate de pandemia de COVID-19, îndeosebi de închiderea frontierelor provocată de aceasta, regiunile frontaliere se confruntă, de asemenea, cu consecințele Brexitului, care creează noi obstacole în calea liberului schimb și perturbări grave ale comerțului transfrontalier dintre UE și Regatul Unit, agravând astfel situația întreprinderilor și locuitorilor din regiunile frontaliere; salută, în acest sens, acordul încheiat cu privire la rezerva de ajustare la Brexit, care permite oferirea unui sprijin financiar și juridic statelor membre și regiunilor afectate de Brexit; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, pe lângă daunele cauzate de pandemia de COVID-19, îndeosebi de închiderea frontierelor provocată de aceasta, regiunile frontaliere se confruntă, de asemenea, cu consecințele Brexitului, care creează noi obstacole în calea liberului schimb și perturbări grave ale comerțului transfrontalier dintre UE și Regatul Unit, agravând astfel situația întreprinderilor și locuitorilor din regiunile frontaliere; salută, în acest sens, acordul încheiat cu privire la rezerva de ajustare la Brexit, care permite oferirea unui sprijin financiar și juridic statelor membre și regiunilor afectate de Brexit;

Servicii publice transfrontaliere mai numeroase și de o mai bună calitate

Servicii publice transfrontaliere mai numeroase și de o mai bună calitate

| 22. | constată cu interes că recenta consultare publică (2020) a Comisiei privind eliminarea obstacolelor frontaliere a arătat că principalele dificultăți ale locuitorilor din regiunile frontaliere au fost, printre altele, absența unor servicii de transport public transfrontalier fiabile, absența serviciilor digitale și interoperabilitatea transfrontalieră limitată a acestora, obstacolele cauzate în mod direct de problemele lingvistice și obstacolele legate de procesele legislative și de disparitățile economice; |
| --- | --- |

22.

constată cu interes că recenta consultare publică (2020) a Comisiei privind eliminarea obstacolelor frontaliere a arătat că principalele dificultăți ale locuitorilor din regiunile frontaliere au fost, printre altele, absența unor servicii de transport public transfrontalier fiabile, absența serviciilor digitale și interoperabilitatea transfrontalieră limitată a acestora, obstacolele cauzate în mod direct de problemele lingvistice și obstacolele legate de procesele legislative și de disparitățile economice;

| 23. | constată că atractivitatea zonelor transfrontaliere pentru viață și investiții depinde în mare măsură de calitatea vieții, de disponibilitatea serviciilor publice și comerciale pentru locuitori și pentru întreprinderi, precum și de calitatea transportului, condiții care pot fi îndeplinite și menținute doar printr-o cooperare strânsă între autoritățile naționale, regionale și locale, precum și între întreprinderile de pe ambele părți ale frontierei; |
| --- | --- |

23.

constată că atractivitatea zonelor transfrontaliere pentru viață și investiții depinde în mare măsură de calitatea vieții, de disponibilitatea serviciilor publice și comerciale pentru locuitori și pentru întreprinderi, precum și de calitatea transportului, condiții care pot fi îndeplinite și menținute doar printr-o cooperare strânsă între autoritățile naționale, regionale și locale, precum și între întreprinderile de pe ambele părți ale frontierei;

| 24. | subliniază rolul esențial pe care îl au investițiile în servicii publice de înaltă calitate pentru reziliența socială și pentru a face față crizelor economice, sanitare și sociale; |
| --- | --- |

24.

subliniază rolul esențial pe care îl au investițiile în servicii publice de înaltă calitate pentru reziliența socială și pentru a face față crizelor economice, sanitare și sociale;

| 25. | reamintește că introducerea unor servicii publice transfrontaliere mai bune ar permite îmbunătățirea nu numai a calității vieții cetățenilor din regiunile frontaliere, ci și a raportului calitate-preț al acestor servicii; |
| --- | --- |

25.

reamintește că introducerea unor servicii publice transfrontaliere mai bune ar permite îmbunătățirea nu numai a calității vieții cetățenilor din regiunile frontaliere, ci și a raportului calitate-preț al acestor servicii;

| 26. | subliniază faptul că coordonarea serviciilor de transport în regiunile transfrontaliere este încă insuficientă, parțial din cauza legăturilor care lipsesc sau nu mai sunt în funcțiune, ceea ce îngreunează mobilitatea și afectează perspectivele de dezvoltare transfrontalieră; accentuează și că dezvoltarea durabilă a infrastructurii de transport transfrontalier este împiedicată de complexitatea dispozițiilor juridice și administrative; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că coordonarea serviciilor de transport în regiunile transfrontaliere este încă insuficientă, parțial din cauza legăturilor care lipsesc sau nu mai sunt în funcțiune, ceea ce îngreunează mobilitatea și afectează perspectivele de dezvoltare transfrontalieră; accentuează și că dezvoltarea durabilă a infrastructurii de transport transfrontalier este împiedicată de complexitatea dispozițiilor juridice și administrative;

| 27. | subliniază faptul că crearea unei infrastructuri de transport transfrontaliere suplimentare, deși costisitoare și dificilă din punct de vedere ecologic, ar putea să nu fie întotdeauna cea mai bună soluție și, prin urmare, subliniază potențialul unor măsuri fără caracter obligatoriu de stimulare a legăturilor de transport transfrontaliere, cum ar fi o mai bună coordonare a orarelor de transport public, o planificare favorabilă includerii și utilizarea de inovații personalizate de către autoritățile locale și regionale transfrontaliere cu suficientă autonomie pentru a urmări obiective comune; subliniază că dezvoltarea de noi infrastructuri de transport public ar trebui să respecte cerințele de sustenabilitate și rentabilitate; solicită, prin urmare, ca Fondul pentru o tranziție justă să fie alocat în timp util pentru a asigura un rol activ al regiunilor de frontieră în realizarea obiectivelor Pactului verde; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că crearea unei infrastructuri de transport transfrontaliere suplimentare, deși costisitoare și dificilă din punct de vedere ecologic, ar putea să nu fie întotdeauna cea mai bună soluție și, prin urmare, subliniază potențialul unor măsuri fără caracter obligatoriu de stimulare a legăturilor de transport transfrontaliere, cum ar fi o mai bună coordonare a orarelor de transport public, o planificare favorabilă includerii și utilizarea de inovații personalizate de către autoritățile locale și regionale transfrontaliere cu suficientă autonomie pentru a urmări obiective comune; subliniază că dezvoltarea de noi infrastructuri de transport public ar trebui să respecte cerințele de sustenabilitate și rentabilitate; solicită, prin urmare, ca Fondul pentru o tranziție justă să fie alocat în timp util pentru a asigura un rol activ al regiunilor de frontieră în realizarea obiectivelor Pactului verde;

| 28. | scoate în evidență rolul politicii de coeziune în combaterea principalelor dificultăți cu care se confruntă sectorul transporturilor din Uniune, inclusiv în dezvoltarea unui spațiu european unic al transporturilor care să funcționeze bine, în conectarea Europei prin rețele de infrastructură de transport moderne, multimodale și sigure și în trecerea la o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon, printre altele prin sprijinirea finalizării legăturilor feroviare transfrontaliere secundare care lipsesc, contribuind astfel la integrarea europeană a regiunilor de frontieră; |
| --- | --- |

28.

scoate în evidență rolul politicii de coeziune în combaterea principalelor dificultăți cu care se confruntă sectorul transporturilor din Uniune, inclusiv în dezvoltarea unui spațiu european unic al transporturilor care să funcționeze bine, în conectarea Europei prin rețele de infrastructură de transport moderne, multimodale și sigure și în trecerea la o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon, printre altele prin sprijinirea finalizării legăturilor feroviare transfrontaliere secundare care lipsesc, contribuind astfel la integrarea europeană a regiunilor de frontieră;

| 29. | invită statele membre să instituie un cadru juridic mai solid și mai clar pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența serviciilor publice; evidențiază, în acest sens, că cartografierea legăturilor care lipsesc din sectorul feroviar, pregătită de Comisie, este un instrument-cheie care permite realizarea de progrese în această direcție; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să instituie un cadru juridic mai solid și mai clar pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența serviciilor publice; evidențiază, în acest sens, că cartografierea legăturilor care lipsesc din sectorul feroviar, pregătită de Comisie, este un instrument-cheie care permite realizarea de progrese în această direcție;

| 30. | subliniază necesitatea de a asigura o moștenire politică efectivă a Anului european al căilor ferate, în special în regiunile transfrontaliere; reamintește că aspectul european și transfrontalier al transportului feroviar îi apropie pe cetățeni, le permite să exploreze Uniunea în toată diversitatea sa și promovează coeziunea socioeconomică și teritorială, în special prin asigurarea unei mai bune conectivități în interiorul său și cu periferia sa geografică, inclusiv prin conexiuni regionale transfrontaliere; salută crearea de parteneriate pentru dezvoltarea de servicii comune, inclusiv armonizarea orarelor și a biletelor, în unele regiuni transfrontaliere; invită Comisia să continue să sprijine astfel de inițiative și solicită Comisiei să încurajeze transportul bicicletelor în trenurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea de a asigura o moștenire politică efectivă a Anului european al căilor ferate, în special în regiunile transfrontaliere; reamintește că aspectul european și transfrontalier al transportului feroviar îi apropie pe cetățeni, le permite să exploreze Uniunea în toată diversitatea sa și promovează coeziunea socioeconomică și teritorială, în special prin asigurarea unei mai bune conectivități în interiorul său și cu periferia sa geografică, inclusiv prin conexiuni regionale transfrontaliere; salută crearea de parteneriate pentru dezvoltarea de servicii comune, inclusiv armonizarea orarelor și a biletelor, în unele regiuni transfrontaliere; invită Comisia să continue să sprijine astfel de inițiative și solicită Comisiei să încurajeze transportul bicicletelor în trenurile transfrontaliere;

| 31. | solicită o mai mare digitalizare a serviciilor publice și politici consolidate de interoperabilitate pentru a garanta că serviciile publice digitale sunt interoperabile și transfrontaliere în mod implicit; subliniază că este important să se sprijine inovarea digitală în serviciile publice și întreprinderile din regiunile transfrontaliere și salută, în acest sens, centrele europene de inovare digitală (CEID); |
| --- | --- |

31.

solicită o mai mare digitalizare a serviciilor publice și politici consolidate de interoperabilitate pentru a garanta că serviciile publice digitale sunt interoperabile și transfrontaliere în mod implicit; subliniază că este important să se sprijine inovarea digitală în serviciile publice și întreprinderile din regiunile transfrontaliere și salută, în acest sens, centrele europene de inovare digitală (CEID);

Piețe transfrontaliere dinamice ale forței de muncă

Piețe transfrontaliere dinamice ale forței de muncă

| 32. | salută numeroasele măsuri importante luate pentru a remedia discrepanțele socioeconomice din regiunile frontaliere; regretă însă lipsa unor evaluări specifice și a unor statistici comparative care să permită obținerea unei imagini de ansamblu a situației socioeconomice a IMM-urilor frontaliere, ceea ce este cu atât mai regretabil cu cât IMM-urile asigură 67 % din totalul locurilor de muncă și aproape 60 % din valoarea adăugată a Uniunii; |
| --- | --- |

32.

salută numeroasele măsuri importante luate pentru a remedia discrepanțele socioeconomice din regiunile frontaliere; regretă însă lipsa unor evaluări specifice și a unor statistici comparative care să permită obținerea unei imagini de ansamblu a situației socioeconomice a IMM-urilor frontaliere, ceea ce este cu atât mai regretabil cu cât IMM-urile asigură 67 % din totalul locurilor de muncă și aproape 60 % din valoarea adăugată a Uniunii;

| 33. | invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a circumstanțelor socioeconomice ale IMM-urilor transfrontaliere, colectând evaluări specifice și statistici comparative; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a circumstanțelor socioeconomice ale IMM-urilor transfrontaliere, colectând evaluări specifice și statistici comparative;

| 34. | subliniază că, potrivit celui de-al optulea raport al Comisiei privind coeziunea (21), indicatorii Interreg arată că doar 68 % din obiectivele pentru 2023 privind mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă au fost îndeplinite până la sfârșitul anului 2020, în timp ce în alte domenii obiectivele au fost atinse în proporție de 495 %; încurajează statele membre să continue pe această cale pentru a atinge obiectivele pentru 2023; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, potrivit celui de-al optulea raport al Comisiei privind coeziunea (21

| 35. | recunoaște că este important pentru statele membre să garanteze veniturile fiscale, sistemele de securitate socială și diversitatea impozitelor naționale; sprijină și se angajează să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a pachetului fiscal al Comisiei din 15 iulie 2020 care vizează garantarea unei impozitări echitabile, eficiente, sustenabile și favorabile digitalizării; |
| --- | --- |

35.

recunoaște că este important pentru statele membre să garanteze veniturile fiscale, sistemele de securitate socială și diversitatea impozitelor naționale; sprijină și se angajează să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a pachetului fiscal al Comisiei din 15 iulie 2020 care vizează garantarea unei impozitări echitabile, eficiente, sustenabile și favorabile digitalizării;

| 36. | subliniază însă că, în absența unei oferte adecvate de locuri de muncă sau a altor oportunități economice, și având în vedere nivelul scăzut al salariilor, forța de muncă bine educată tinde să migreze către regiuni în care aceste oportunități sunt disponibile în mod suficient, ceea ce face ca situația din zonele de frontieră îndepărtate să fie și mai dificilă; |
| --- | --- |

36.

subliniază însă că, în absența unei oferte adecvate de locuri de muncă sau a altor oportunități economice, și având în vedere nivelul scăzut al salariilor, forța de muncă bine educată tinde să migreze către regiuni în care aceste oportunități sunt disponibile în mod suficient, ceea ce face ca situația din zonele de frontieră îndepărtate să fie și mai dificilă;

| 37. | consideră că politica de coeziune ar trebui să fie mai direcționată către investiții în oameni, întrucât economiile regiunilor frontaliere pot fi stimulate printr-o combinație eficientă de investiții în inovare, capital uman, bună guvernare și capacitate instituțională; |
| --- | --- |

37.

consideră că politica de coeziune ar trebui să fie mai direcționată către investiții în oameni, întrucât economiile regiunilor frontaliere pot fi stimulate printr-o combinație eficientă de investiții în inovare, capital uman, bună guvernare și capacitate instituțională;

| 38. | consideră că regiunile de frontieră care se confruntă cu provocări deosebite ar trebui să beneficieze de un sprijin personalizat (de exemplu, prin intermediul unor sinergii mai mari între Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european Plus și Fondul european de ajustare la globalizare) pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii pe termen lung bazate pe diversificarea economică și pe politici de recalificare și reconversie profesională pentru lucrătorii concediați; |
| --- | --- |

38.

consideră că regiunile de frontieră care se confruntă cu provocări deosebite ar trebui să beneficieze de un sprijin personalizat (de exemplu, prin intermediul unor sinergii mai mari între Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european Plus și Fondul european de ajustare la globalizare) pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii pe termen lung bazate pe diversificarea economică și pe politici de recalificare și reconversie profesională pentru lucrătorii concediați;

| 39. | îndeamnă statele membre să participe pe deplin la eforturile Comisiei de a finaliza Spațiul european al educației, care, în concordanță cu agenda europeană pentru competențe și cu Spațiul european de cercetare, va asigura accesul la educație și formare profesională de o parte și de alta a frontierelor, prin furnizarea de servicii educaționale comune, prin asigurarea recunoașterii reciproce a diplomelor, competențelor și calificărilor și prin încurajarea învățării; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă statele membre să participe pe deplin la eforturile Comisiei de a finaliza Spațiul european al educației, care, în concordanță cu agenda europeană pentru competențe și cu Spațiul european de cercetare, va asigura accesul la educație și formare profesională de o parte și de alta a frontierelor, prin furnizarea de servicii educaționale comune, prin asigurarea recunoașterii reciproce a diplomelor, competențelor și calificărilor și prin încurajarea învățării;

| 40. | încurajează promovarea programelor de cooperare între regiunile frontaliere ale UE la frontierele externe ale Uniunii și regiunile de frontieră ale țărilor învecinate; recunoaște problemele pe care le ridică această cooperare, având în vedere diferențele de reglementare dintre aceste regiuni; consideră că această cooperare este un instrument important pentru promovarea politicii de extindere a UE; subliniază că promovarea cooperării transfrontaliere între regiunile învecinate poate contribui în mod esențial la abordarea provocărilor majore care afectează Uniunea (de exemplu, asigurarea unui viitor sustenabil pentru Marea Mediterană, Marea Baltică și alte bazine maritime; asigurarea unui viitor sustenabil pentru Alpi, Pirinei, Carpați și alte lanțuri muntoase; și asigurarea unui viitor sustenabil pentru bazinele hidrografice mari, cum ar fi Rinul, Dunărea și Meuse); |
| --- | --- |

40.

încurajează promovarea programelor de cooperare între regiunile frontaliere ale UE la frontierele externe ale Uniunii și regiunile de frontieră ale țărilor învecinate; recunoaște problemele pe care le ridică această cooperare, având în vedere diferențele de reglementare dintre aceste regiuni; consideră că această cooperare este un instrument important pentru promovarea politicii de extindere a UE; subliniază că promovarea cooperării transfrontaliere între regiunile învecinate poate contribui în mod esențial la abordarea provocărilor majore care afectează Uniunea (de exemplu, asigurarea unui viitor sustenabil pentru Marea Mediterană, Marea Baltică și alte bazine maritime; asigurarea unui viitor sustenabil pentru Alpi, Pirinei, Carpați și alte lanțuri muntoase; și asigurarea unui viitor sustenabil pentru bazinele hidrografice mari, cum ar fi Rinul, Dunărea și Meuse);

| 41. | invită Comisia și statele membre să asigure, în regim de urgență, punerea în aplicare corespunzătoare și asigurarea respectării legislației pertinente a UE în ceea ce privește drepturile lucrătorilor transfrontalieri și frontalieri, să îmbunătățească condițiile de angajare, de muncă și de sănătate și siguranță ale acestora, să răspundă necesității de a revizui cadrul legislativ existent, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (22), pentru a întări portabilitatea drepturilor și a asigura o coordonare adecvată a securității sociale, a reexamina rolul agențiilor de muncă temporară, al agențiilor de recrutare, al altor intermediari și subcontractanți în vederea identificării lacunelor în materie de protecție în virtutea principiului egalității de tratament; îndeamnă statele membre și Comisia să recunoască realitatea și dificultățile legate de intensificarea telemuncii și să garanteze că persoanele care lucrează de la distanță din țara de reședință au acces la drepturile de securitate socială, la drepturile de muncă și la regimurile fiscale, precum și siguranță în ce privește autoritatea responsabilă pentru protejarea lor; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și statele membre să asigure, în regim de urgență, punerea în aplicare corespunzătoare și asigurarea respectării legislației pertinente a UE în ceea ce privește drepturile lucrătorilor transfrontalieri și frontalieri, să îmbunătățească condițiile de angajare, de muncă și de sănătate și siguranță ale acestora, să răspundă necesității de a revizui cadrul legislativ existent, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (22

| 42. | recunoaște că în regiunile de frontieră sunt necesare o recunoaștere mai rapidă și mai cuprinzătoare a diplomelor și a altor calificări obținute după formare, îmbunătățirea asistenței medicale, extinderea transportului local și pe distanțe lungi și un acces mai bun la informațiile privind locurile de muncă vacante; subliniază necesitatea unei creșteri a fondurilor pentru a facilita o mai bună coordonare între sistemele juridice și administrative naționale învecinate, în special în ceea ce privește schimbul de informații privind legislația aplicabilă lucrătorilor și colectarea de date privind lucrătorii transfrontalieri, pentru a elimina lacunele din practicile naționale, pentru a obține un acces mai bun la informațiile disponibile și a crea o piață internă a muncii previzibilă și accesibilă; subliniază că aceste probleme reprezintă o amenințare și mai mare la adresa lucrătorilor transfrontalieri având ca origine și destinație țări terțe; |
| --- | --- |

42.

recunoaște că în regiunile de frontieră sunt necesare o recunoaștere mai rapidă și mai cuprinzătoare a diplomelor și a altor calificări obținute după formare, îmbunătățirea asistenței medicale, extinderea transportului local și pe distanțe lungi și un acces mai bun la informațiile privind locurile de muncă vacante; subliniază necesitatea unei creșteri a fondurilor pentru a facilita o mai bună coordonare între sistemele juridice și administrative naționale învecinate, în special în ceea ce privește schimbul de informații privind legislația aplicabilă lucrătorilor și colectarea de date privind lucrătorii transfrontalieri, pentru a elimina lacunele din practicile naționale, pentru a obține un acces mai bun la informațiile disponibile și a crea o piață internă a muncii previzibilă și accesibilă; subliniază că aceste probleme reprezintă o amenințare și mai mare la adresa lucrătorilor transfrontalieri având ca origine și destinație țări terțe;

| 43. | consideră că digitalizarea oferă o ocazie fără precedent de a facilita mobilitatea, pentru că conformitatea cu legislația UE aplicabilă se asigură mai rapid și este mai ușor de controlat; invită Comisia, în strânsă cooperare cu Autoritatea Europeană a Muncii, să prezinte fără întârziere o propunere legislativă privind un permis european de securitate socială pentru toți lucrătorii mobili și resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența normelor UE privind mobilitatea în interiorul UE, care să ofere autorităților naționale competente și partenerilor sociali un instrument care să asigure identificarea, trasabilitatea, agregarea și portabilitatea efectivă a drepturilor de securitate socială și să îmbunătățească aplicarea normelor UE privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale pe piața muncii într-un mod echitabil și eficace, pentru a asigura condiții de concurență echitabile în UE; |
| --- | --- |

43.

consideră că digitalizarea oferă o ocazie fără precedent de a facilita mobilitatea, pentru că conformitatea cu legislația UE aplicabilă se asigură mai rapid și este mai ușor de controlat; invită Comisia, în strânsă cooperare cu Autoritatea Europeană a Muncii, să prezinte fără întârziere o propunere legislativă privind un permis european de securitate socială pentru toți lucrătorii mobili și resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența normelor UE privind mobilitatea în interiorul UE, care să ofere autorităților naționale competente și partenerilor sociali un instrument care să asigure identificarea, trasabilitatea, agregarea și portabilitatea efectivă a drepturilor de securitate socială și să îmbunătățească aplicarea normelor UE privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale pe piața muncii într-un mod echitabil și eficace, pentru a asigura condiții de concurență echitabile în UE;

| 44. | reamintește că la ora actuală nu există o recunoaștere reciprocă a statutului de persoană cu handicap în statele membre ale UE, ceea ce creează dificultăți pentru persoanele cu handicap, deoarece este posibil ca documentul lor național de handicap să nu fie recunoscut în alte state membre; consideră că această lacună îi limitează, în special, pe lucrătorii și studenții transfrontalieri cu handicap, compromițând dreptul acestora la servicii adecvate; recunoaște valoarea cardului UE pentru handicap care permite recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu handicap în toate statele membre care participă în prezent la proiect; consideră îmbucurător faptul că Comisia va propune crearea unui card european pentru handicap până la sfârșitul anului 2023, care să fie recunoscut în toate statele membre; |
| --- | --- |

44.

reamintește că la ora actuală nu există o recunoaștere reciprocă a statutului de persoană cu handicap în statele membre ale UE, ceea ce creează dificultăți pentru persoanele cu handicap, deoarece este posibil ca documentul lor național de handicap să nu fie recunoscut în alte state membre; consideră că această lacună îi limitează, în special, pe lucrătorii și studenții transfrontalieri cu handicap, compromițând dreptul acestora la servicii adecvate; recunoaște valoarea cardului UE pentru handicap care permite recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu handicap în toate statele membre care participă în prezent la proiect; consideră îmbucurător faptul că Comisia va propune crearea unui card european pentru handicap până la sfârșitul anului 2023, care să fie recunoscut în toate statele membre;

Regiunile frontaliere pentru Pactul verde european

Regiunile frontaliere pentru Pactul verde european

| 45. | reamintește că există deja un cadru juridic important al Uniunii, în special Directiva privind păsările, Directiva privind habitatele și Directiva-cadru a UE privind apa (23), precum și strategia UE privind biodiversitatea, care trebuie pus în aplicare integral, sistematic și în comun de statele membre în regiunile transfrontaliere; reamintește că natura, clima, catastrofele naturale și bolile nu se opresc la frontierele naționale și solicită o protecție coordonată și coerentă a siturilor Natura 2000 pentru a asigura măsuri de punere în aplicare mai integrate; îndeamnă guvernele naționale ale statelor membre să ia măsuri pentru a ameliora armonizarea și coordonarea în punerea în aplicare a acestor directive și a altora; subliniază că gestionarea și planificarea riscurilor de dezastre este un domeniu în care cooperarea transfrontalieră este esențială; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape componenta transfrontalieră a strategiilor naționale sau regionale de adaptare la schimbările climatice cu acțiuni specifice pentru a facilita răspunsurile adecvate; |
| --- | --- |

45.

reamintește că există deja un cadru juridic important al Uniunii, în special Directiva privind păsările, Directiva privind habitatele și Directiva-cadru a UE privind apa (23

| 46. | subliniază că schimbările climatice au, de asemenea, un impact grav asupra regiunilor de frontieră, inclusiv prin obligarea acestora să elaboreze măsuri comune transfrontaliere de prevenire a dezastrelor naturale; reamintește că catastrofele naturale care au avut loc în 2021 au afectat mai multe regiuni de frontieră din Belgia, Franța, Luxemburg, Țările de Jos și Germania; evidențiază obligația statelor membre în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE de a efectua periodic evaluări ale riscurilor și analize ale scenariilor de dezastre care fac parte din cooperarea transfrontalieră, precum și de a informa cu privire la principalele riscuri care au un impact transfrontalier; invită Comisia și statele membre să intensifice cooperarea și schimbul de informații privind gestionarea riscurilor în caz de dezastre, inclusiv în vederea îmbunătățirii sistemelor de alertă timpurie în regiunile de frontieră; salută, în acest sens, proiectele Interreg Rin-Meuse privind siguranța publică, colectarea de date, gestionarea transfrontalieră a râurilor și cooperarea administrativă în domeniul amenajării teritoriului pentru reducerea riscului de inundații; |
| --- | --- |

46.

subliniază că schimbările climatice au, de asemenea, un impact grav asupra regiunilor de frontieră, inclusiv prin obligarea acestora să elaboreze măsuri comune transfrontaliere de prevenire a dezastrelor naturale; reamintește că catastrofele naturale care au avut loc în 2021 au afectat mai multe regiuni de frontieră din Belgia, Franța, Luxemburg, Țările de Jos și Germania; evidențiază obligația statelor membre în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE de a efectua periodic evaluări ale riscurilor și analize ale scenariilor de dezastre care fac parte din cooperarea transfrontalieră, precum și de a informa cu privire la principalele riscuri care au un impact transfrontalier; invită Comisia și statele membre să intensifice cooperarea și schimbul de informații privind gestionarea riscurilor în caz de dezastre, inclusiv în vederea îmbunătățirii sistemelor de alertă timpurie în regiunile de frontieră; salută, în acest sens, proiectele Interreg Rin-Meuse privind siguranța publică, colectarea de date, gestionarea transfrontalieră a râurilor și cooperarea administrativă în domeniul amenajării teritoriului pentru reducerea riscului de inundații;

| 47. | consideră că încrederea reciprocă, voința politică și o abordare flexibilă în rândul părților interesate de la mai multe niveluri, inclusiv în rândul societății civile, sunt esențiale pentru a depăși obstacolele și a impulsiona creșterea și dezvoltarea sustenabilă în regiunile frontaliere; solicită, prin urmare, o coordonare și un dialog mai bune și continuarea schimbului de bune practici între autorități; îndeamnă Comisia și statele membre să consolideze o astfel de cooperare; invită, de asemenea, statele membre să asigure autonomia funcțională și financiară adecvată a autorităților locale și regionale respective; subliniază, de asemenea, că toate regiunile frontaliere trebuie să joace un rol decisiv în abordarea provocărilor determinate de schimbările climatice prin acțiuni coordonate cu regiunile înconjurătoare; |
| --- | --- |

47.

consideră că încrederea reciprocă, voința politică și o abordare flexibilă în rândul părților interesate de la mai multe niveluri, inclusiv în rândul societății civile, sunt esențiale pentru a depăși obstacolele și a impulsiona creșterea și dezvoltarea sustenabilă în regiunile frontaliere; solicită, prin urmare, o coordonare și un dialog mai bune și continuarea schimbului de bune practici între autorități; îndeamnă Comisia și statele membre să consolideze o astfel de cooperare; invită, de asemenea, statele membre să asigure autonomia funcțională și financiară adecvată a autorităților locale și regionale respective; subliniază, de asemenea, că toate regiunile frontaliere trebuie să joace un rol decisiv în abordarea provocărilor determinate de schimbările climatice prin acțiuni coordonate cu regiunile înconjurătoare;

| 48. | constată că regiunile frontaliere beneficiază prea puțin de pe urma dezvoltării economiei circulare, a energiei din surse regenerabile și a aplicării măsurilor de eficiență energetică; invită Comisia să se bazeze pe progresele deja realizate în materie de reglementare și să finanțeze mai multe proiecte transfrontaliere de producere, punere în comun și stocare a energiei din surse regenerabile; consideră că este necesar să se valorifice la maximum posibilitățile de cooperare deja existente în cadrul juridic aplicabil al UE și invită statele membre să își îmbunătățească coordonarea în regiunile transfrontaliere pentru a pune în aplicare strategia UE pentru integrarea sistemului energetic; subliniază potențialul zonelor de frontieră mai puțin locuite de a dezvolta economii sustenabile și ecologice și, astfel, de a aduce valoare adăugată dezvoltării locale prin crearea de noi locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

48.

constată că regiunile frontaliere beneficiază prea puțin de pe urma dezvoltării economiei circulare, a energiei din surse regenerabile și a aplicării măsurilor de eficiență energetică; invită Comisia să se bazeze pe progresele deja realizate în materie de reglementare și să finanțeze mai multe proiecte transfrontaliere de producere, punere în comun și stocare a energiei din surse regenerabile; consideră că este necesar să se valorifice la maximum posibilitățile de cooperare deja existente în cadrul juridic aplicabil al UE și invită statele membre să își îmbunătățească coordonarea în regiunile transfrontaliere pentru a pune în aplicare strategia UE pentru integrarea sistemului energetic; subliniază potențialul zonelor de frontieră mai puțin locuite de a dezvolta economii sustenabile și ecologice și, astfel, de a aduce valoare adăugată dezvoltării locale prin crearea de noi locuri de muncă ecologice;

| 49. | accentuează că cooperarea dintre statele membre învecinate va fi un element central în realizarea obiectivelor Pactului verde european și invită statele membre să valorifice la maximum posibilitățile de cooperare existente în temeiul cadrului juridic aplicabil al UE; |
| --- | --- |

49.

accentuează că cooperarea dintre statele membre învecinate va fi un element central în realizarea obiectivelor Pactului verde european și invită statele membre să valorifice la maximum posibilitățile de cooperare existente în temeiul cadrului juridic aplicabil al UE;

o

o o

| 50. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

50.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

1

(2)  JO L 288, 6.11.2007, p. 27.

2

(3)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

3

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

4

(5)  JO C 207, 30.6.2017, p. 19.

5

(6)  JO C 28, 27.1.2020, p. 40.

6

(7)  JO C 433, 23.12.2019, p. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  JO L 437, 28.12.2020, p. 108.

9

(10)  JO C 106, 26.3.2021, p. 12.

10

(11)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

11

(12)  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  JO L 357, 8.10.2021, p. 1.

14

(15)  JO C 440, 29.10.2021, p. 6.

15

(16)  Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Servicii publice transfrontaliere mai multe și mai bune: obstacole și soluții în calea cooperării transfrontaliere în UE, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

(17)  Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Piețe de muncă transfrontaliere dinamice: obstacole și soluții în calea cooperării transfrontaliere în UE, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

(18)  Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Regiuni frontaliere pentru Pactul verde european: obstacole și soluții în calea cooperării transfrontaliere în UE, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

(19)  Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Soluțiile B: rezolvarea obstacolelor frontaliere. Un compendiu 2020-2021, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Comisia Europeană, Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050 – Al optulea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială,9 februarie 2022.

21

Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050 – Al optulea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială,

(22)  Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (JO L 166, 30.4.2004, p. 1).

22

(23)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

23

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Punerea în aplicare a Noii strategii industriale actualizate pentru Europa: alinierea cheltuielilor la politici

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Noii strategii industriale actualizate pentru Europa: alinierea cheltuielilor la politici (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 151, 152, articolul 153 alineatele (1) și (2), precum și articolul 173 care privește politica industrială a UE și face referire, printre altele, la competitivitatea industriei Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 151, 152, articolul 153 alineatele (1) și (2), precum și articolul 173 care privește politica industrială a UE și face referire, printre altele, la competitivitatea industriei Uniunii,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 5 alineatul (3) și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 5 alineatul (3) și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (COM(2020)0301),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei” (COM(2021)0350),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2022 intitulat „Ecosistemele industriale, autonomia strategică și bunăstarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2022 intitulat „Ecosistemele industriale, autonomia strategică și bunăstarea”,

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 2 decembrie 2021 intitulat „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 2 decembrie 2021 intitulat „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei” (1),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Annual Single Market Report 2021” (Raportul anual privind piața unică 2021) (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Annual Single Market Report 2021” (Raportul anual privind piața unică 2021) (SWD(2021)0351),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Strategic dependencies and capacities” (Dependențe și capacități strategice) (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Strategic dependencies and capacities” (Dependențe și capacități strategice) (SWD(2021)0352),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Către o industrie siderurgică europeană competitivă și curată” (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 mai 2021 intitulat „Către o industrie siderurgică europeană competitivă și curată” (SWD(2021)0353),

| — | având în vedere raportul din 2019 al Grupului la nivel înalt pentru industriile energointensive al Comisiei intitulat „Planul general pentru o transformare competitivă a industriilor energointensive ale UE în perspectiva unei economii circulare neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2019 al Grupului la nivel înalt pentru industriile energointensive al Comisiei intitulat „Planul general pentru o transformare competitivă a industriilor energointensive ale UE în perspectiva unei economii circulare neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050”,

| — | având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2018 privind o viitoare strategie pentru politica industrială a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2018 privind o viitoare strategie pentru politica industrială a UE,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 27 mai 2019 privind o strategie pentru politica industrială a UE: o viziune pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 27 mai 2019 privind o strategie pentru politica industrială a UE: o viziune pentru 2030,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2020 intitulate „O redresare în vederea promovării tranziției către o industrie europeană mai dinamică, rezilientă și competitivă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2020 intitulate „O redresare în vederea promovării tranziției către o industrie europeană mai dinamică, rezilientă și competitivă”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 decembrie 2020 intitulate „Pentru o redresare circulară și verde”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 decembrie 2020 intitulate „Pentru o redresare circulară și verde”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la o nouă strategie industrială pentru Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la o nouă strategie industrială pentru Europa (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la o nouă strategie pentru IMM-urile europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la o nouă strategie pentru IMM-urile europene (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană de integrare a sistemelor energetice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană de integrare a sistemelor energetice (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2021 referitoare la Strategia europeană privind materiile prime de importanță critică (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2021 referitoare la Strategia europeană privind materiile prime de importanță critică (9),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” (COM(2020)0628),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Strategia farmaceutică pentru Europa” (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Strategia farmaceutică pentru Europa” (COM(2020)0761),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2022 intitulată „Stabilirea unei Declarații europene privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital” (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2022 intitulată „Stabilirea unei Declarații europene privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital” (COM(2022)0027),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulat „Infrastructuri tehnologice” (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulat „Infrastructuri tehnologice” (SWD(2019)0158),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (10),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 privind „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică. Orientări și exemple pentru implementarea acesteia în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 privind „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică. Orientări și exemple pentru implementarea acesteia în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic”,

| — | având în vedere raportul IPCC al ONU din 4 aprilie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul IPCC al ONU din 4 aprilie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0214/2022),

| A. | întrucât este esențial să se permită industriei să pună în aplicare dubla tranziție, creând în același timp locuri de muncă de înaltă calitate și asigurând competitivitatea și capacitatea sa de a dezvolta și de a produce produse, servicii și procese de producție curate; |
| --- | --- |

A.

întrucât este esențial să se permită industriei să pună în aplicare dubla tranziție, creând în același timp locuri de muncă de înaltă calitate și asigurând competitivitatea și capacitatea sa de a dezvolta și de a produce produse, servicii și procese de producție curate;

| B. | întrucât scopul strategiei industriale trebuie să fie, de asemenea, consolidarea pieței unice și promovarea progreselor tehnologice pentru ca UE să devină lider mondial în domeniul tehnologiilor ecologice și digitale; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul strategiei industriale trebuie să fie, de asemenea, consolidarea pieței unice și promovarea progreselor tehnologice pentru ca UE să devină lider mondial în domeniul tehnologiilor ecologice și digitale;

| C. | întrucât procesele industriale și de producție reprezintă coloana vertebrală a pieței muncii din UE și ar trebui să încurajeze crearea de locuri de muncă de înaltă calitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesele industriale și de producție reprezintă coloana vertebrală a pieței muncii din UE și ar trebui să încurajeze crearea de locuri de muncă de înaltă calitate;

| D. | întrucât, într-o lume geopolitică în schimbare, este esențial să se consolideze autonomia strategică a Uniunii și să se reducă dependența sa de materiale, produse, energie, capacități de producție și tehnologii critice, menținând în același timp o economie cât mai deschisă cu putință, dar atât de închisă cât este necesar; |
| --- | --- |

D.

întrucât, într-o lume geopolitică în schimbare, este esențial să se consolideze autonomia strategică a Uniunii și să se reducă dependența sa de materiale, produse, energie, capacități de producție și tehnologii critice, menținând în același timp o economie cât mai deschisă cu putință, dar atât de închisă cât este necesar;

| E. | întrucât războiul rus de agresiune împotriva Ucrainei a demonstrat încă o dată că UE este foarte dependentă de aprovizionarea cu energie din țări terțe; întrucât UE trebuie să își reorienteze politicile industriale și energetice cu scopul de a-și diversifica sursele de energie cât mai rapid posibil, de a crește economiile de energie și măsurile de eficiență energetică, precum și de a implementa volume masive de surse regenerabile de energie și de a adopta o abordare mult mai puternică a economiei circulare în toate industriile, bazată pe lanțuri de aprovizionare reziliente și sustenabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât războiul rus de agresiune împotriva Ucrainei a demonstrat încă o dată că UE este foarte dependentă de aprovizionarea cu energie din țări terțe; întrucât UE trebuie să își reorienteze politicile industriale și energetice cu scopul de a-și diversifica sursele de energie cât mai rapid posibil, de a crește economiile de energie și măsurile de eficiență energetică, precum și de a implementa volume masive de surse regenerabile de energie și de a adopta o abordare mult mai puternică a economiei circulare în toate industriile, bazată pe lanțuri de aprovizionare reziliente și sustenabile;

| F. | întrucât un nivel ridicat de dependență de aprovizionarea cu energie, cum ar fi față de Rusia, și prețurile ridicate la energie pot fi în detrimentul capacităților de producție ale întreprinderilor europene; întrucât disponibilitatea materialelor și a componentelor și a capacității de producție în Europa este esențială pentru a evita înlocuirea dependenței energetice a UE cu o dependență sporită față de aprovizionarea cu minerale din pământuri rare, alte metale critice, echipamente sau capacități de producție; |
| --- | --- |

F.

întrucât un nivel ridicat de dependență de aprovizionarea cu energie, cum ar fi față de Rusia, și prețurile ridicate la energie pot fi în detrimentul capacităților de producție ale întreprinderilor europene; întrucât disponibilitatea materialelor și a componentelor și a capacității de producție în Europa este esențială pentru a evita înlocuirea dependenței energetice a UE cu o dependență sporită față de aprovizionarea cu minerale din pământuri rare, alte metale critice, echipamente sau capacități de producție;

| G. | întrucât Uniunea dispune de institute de cercetare, societăți și persoane calificate de prim plan la nivel mondial și are potențialul de a fi lider mondial în domeniul inovării industriale, |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea dispune de institute de cercetare, societăți și persoane calificate de prim plan la nivel mondial și are potențialul de a fi lider mondial în domeniul inovării industriale,

| H. | întrucât Comisia, după ce a identificat dependențele strategice în ecosistemele industriale cele mai sensibile, a anunțat că va propune măsuri sistemice concrete (economice și de reglementare) pentru a reduce aceste dependențe, inclusiv prin asigurarea și promovarea producției și a investițiilor în Europa; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia, după ce a identificat dependențele strategice în ecosistemele industriale cele mai sensibile, a anunțat că va propune măsuri sistemice concrete (economice și de reglementare) pentru a reduce aceste dependențe, inclusiv prin asigurarea și promovarea producției și a investițiilor în Europa;

| I. | întrucât UE trebuie să abordeze reziliența lanțurilor de aprovizionare, creând în același timp un ecosistem de producție și aprovizionare atractiv, inovator, de mare valoare, aliniat la obiectivele Europei în materie de cercetare și dezvoltare (C&D), inovare, climă și mediu; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE trebuie să abordeze reziliența lanțurilor de aprovizionare, creând în același timp un ecosistem de producție și aprovizionare atractiv, inovator, de mare valoare, aliniat la obiectivele Europei în materie de cercetare și dezvoltare (C&D), inovare, climă și mediu;

| J. | întrucât emisiile de CO2 din sectorul industrial au înregistrat o scădere cu 35 % începând din 1990, în parte ca urmare a relocării siturilor industriale; |
| --- | --- |

J.

întrucât emisiile de CO2 din sectorul industrial au înregistrat o scădere cu 35 % începând din 1990, în parte ca urmare a relocării siturilor industriale;

| K. | întrucât potențialul economic estimat al reducerii consumului final de energie până în 2030, comparativ cu scenariul de statu-quo, este de 23,5 % pentru industria europeană (11); |
| --- | --- |

K.

întrucât potențialul economic estimat al reducerii consumului final de energie până în 2030, comparativ cu scenariul de statu-quo, este de 23,5 % pentru industria europeană (11);

| L. | întrucât Comisia a recunoscut că mai multe sectoare economice, cum ar fi sectorul sănătății, sectorul agroalimentar, industria minieră și de extracție a materiilor prime și industria tehnologiei digitale, sunt esențiale pentru realizarea autonomiei strategice a UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a recunoscut că mai multe sectoare economice, cum ar fi sectorul sănătății, sectorul agroalimentar, industria minieră și de extracție a materiilor prime și industria tehnologiei digitale, sunt esențiale pentru realizarea autonomiei strategice a UE;

| M. | întrucât, în noua strategie industrială actualizată, Comisia a recunoscut că politicile de piață nesustenabile, inclusiv din domeniul achizițiilor publice, ar putea duce la consolidarea pieței; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în noua strategie industrială actualizată, Comisia a recunoscut că politicile de piață nesustenabile, inclusiv din domeniul achizițiilor publice, ar putea duce la consolidarea pieței;

| 1. | salută actualizarea strategiei industriale; subliniază că pentru ca Pactul Verde să fie o veritabilă strategie de creștere sustenabilă și transformațională, să reducă dependențele și să mențină condiții de concurență echitabile pentru industria europeană în timpul dublei tranziții, acesta trebuie să fie însoțit de o politică industrială ambițioasă în scopul de a deveni un lider competitiv într-o economie sustenabilă și cu un nivel al emisiilor nete de gaze cu efect de seră (GES) egal cu zero și de a crea sinergii între întreprinderi, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile nou-înființate, și să fie sprijinit de o politică ambițioasă în materie de C&D și de un cadru favorabil IMM-urilor; subliniază că această nevoie a crescut semnificativ din cauza crizei climatice și energetice actuale și a războiului de agresiune al Rusiei în Ucraina; subliniază, în acest sens, necesitatea unor măsuri de ajutor specifice pentru clienții vulnerabili în context industrial, în special pentru IMM-urile și microîntreprinderile vulnerabile, care au fost, de asemenea, puternic afectate de consecințele pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia și statele membre să analizeze impactul pe care războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei îl are asupra industriei europene și a capacităților acesteia în cadrul inițiativelor și obiectivelor actuale și viitoare și să adopte o abordare globală atunci când creează stimulente pentru a sprijini sectoarele industriale strategice și lanțurile lor de aprovizionare, care se confruntă cu o creștere bruscă a costurilor energiei, transporturilor și materiilor prime; recunoaște că există numeroase măsuri care pot contribui la diminuarea acestor efecte, reducând în același timp emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea aerului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că o piață unică europeană funcțională este un atu important pentru consolidarea rezilienței industriale, a atractivității Europei ca destinație de investiții și a competitivității UE, precum și pentru consolidarea dublei tranziții ca bază pentru o nouă creștere în sectoarele industriale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că Uniunea nu poate depinde de țări terțe pentru produse, energie, capacități de producție și tehnologii care sunt indispensabile economiei noastre și societății noastre de mâine; subliniază că Uniunea trebuie să recâștige o poziție puternică în lanțurile valorice globale esențiale și să asigure aprovizionarea cu materii prime critice în perioade de criză, inclusiv prin utilizarea în mai mare măsură a modelelor de afaceri circulare; subliniază beneficiile lanțurilor de aprovizionare mai scurte pentru reziliența economiei noastre și pentru realizarea ambițiilor UE în materie de climă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța colaborării internaționale, a parteneriatelor egale și a comerțului mondial deschis pentru economia europeană, observând că una dintre cele mai eficiente modalități de consolidare a rezilienței industriale europene și de reducere a dependențelor este diversificarea lanțurilor de aprovizionare prin măsuri ambițioase de politică comercială, inclusiv prin acorduri comerciale și de investiții strategice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să prezinte cât mai curând parcursuri de tranziție pentru ecosistemul industrial care să fie clare și bazate pe știință, în special identificând elementele necesare pentru o tranziție reușită în ceea ce privește infrastructura, tehnologiile și competențele; invită Comisia să asigure coerența, coordonarea și sinergiile între toate inițiativele, obiectivele, instrumentele de finanțare și de reglementare care vor sprijini industria pe parcursul tranzițiilor; subliniază, în special, necesitatea alinierii între căile de tranziție, foile de parcurs privind tehnologia industrială și agendele strategice de cercetare și inovare ale parteneriatelor europene din cadrul programului Orizont Europa; solicită o monitorizare și o raportare anuală privind competitivitatea, progresul tehnologic, capacitatea de inserție profesională și reziliența ecosistemelor noastre industriale și progresele înregistrate în parcursurile de tranziție a sectoarelor individuale, inclusiv privind coerența acestora cu obiectivele climatice ale UE, astfel încât instrumentele să poată fi adaptate rapid atunci când este necesar; subliniază că toate părțile interesate din lanțul valoric, inclusiv societatea civilă, comunitatea academică, organizațiile consumatorilor, sindicatele și Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice ar trebui să fie implicate în mod transparent în procesul căilor de tranziție, asigurând o monitorizare continuă a progreselor, bazată pe date științifice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să prezinte o strategie axată pe tranziția industriilor cu cel mai mare consum de energie, care să le permită să își mențină competitivitatea și, în același timp, să sprijine o mai mare autonomie strategică a UE, deoarece aceste industrii au adesea o importanță strategică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că competitivitatea industrială a Europei depinde în mare măsură de capacitatea sa de inovare; observă că Uniunea este depășită de alte puteri economice în ceea ce privește cheltuielile cu C&D ca procent din PIB; reafirmă importanța unui nivel ambițios de investiții în C&D, pentru a îmbunătăți poziția concurențială a UE în lume; regretă că obiectivul de 3 % din PIB pentru investiții în C&D nu a fost încă atins în marea majoritate a statelor membre; invită Comisia să coordoneze eforturile statelor membre de a se angaja în continuare să crească obiectivele naționale de investiții în C&D, în special pentru ca finanțarea națională publică și privată pentru inovarea și cercetarea industrială să evolueze către o cercetare bazată pe curiozitate și cu un nivel scăzut de pregătire tehnologică, pentru a menține și a îmbunătăți baza de cunoștințe care susține inovarea industrială a Europei; subliniază, în acest sens, rolul pe care îl pot juca parteneriatele în domeniul științei deschise; invită Comisia să se asigure că investițiile în C&D sunt orientate și către participarea microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este necesar ca programele de lucru ale programului Orizont Europa și parteneriatele public-privat să țină seama de noile circumstanțe generate de invadarea Ucrainei de către Rusia, în special clusterele 4 și 5 privind „industria, mediul digital și spațiul” și privind „clima, energia și mobilitatea”, precum și să concentreze C&D orientată către industrie pe înlocuirea combustibililor fosili și pe reducerea dependenței industriilor UE de importurile de energie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să contribuie la eliminarea decalajului în materie de investiții față de concurenții de la nivel mondial pentru tehnologiile generice esențiale; salută, în acest sens, propunerea Comisiei referitoare la un Act european privind cipurile și înființarea Alianței europene pentru date industriale, edge și cloud; invită Comisia să demareze rapid activitatea întârziată a Alianței industriale europene pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor; invită Comisia să extindă rapid aceste inițiative la alte instrumente de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) și la tehnologiile generice esențiale, cum ar fi bateriile, inteligența artificială, securitatea cibernetică, automatizarea și robotica, biotehnologia, tehnica de calcul la margine, fotonica și informatica cuantică și tehnologia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută eforturile Comisiei în ceea ce privește ecosistemul european al semiconductorilor, inclusiv creșterea capacității de producție locală, a liniilor-pilot și a unităților de producție de pionierat pentru tehnologia avansată a cipurilor, proiectarea cipurilor și a sistemelor; subliniază necesitatea de a se asigura că finanțarea Actului european privind cipurile nu va duce la scăderea finanțării pentru alte programe europene conexe în vigoare; salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Actul european privind cipurile (SWD(2022)0147); cu toate acestea, invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului, inclusiv a impactului asupra mediului, și o analiză cuprinzătoare a nevoilor viitoare în materie de cipuri, a avantajului competitiv al diferitelor tipuri de cipuri și a potențialului de producție de cipuri în Europa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important să se aplice în mod integral actuala agenda strategică de cercetare și inovare (SRIA) a întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”, întrucât aceasta este o agendă esențială pentru autonomia strategică a Uniunii în ceea ce privește mai multe tehnologii generice esențiale; consideră că redirecționarea finanțării întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” către cercetarea specifică în domeniul cipurilor ar trebui să aibă loc în principal în cadrul actualei SRIA; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază necesitatea de a consolida inițiativa „Fabricat în Europa” și de a accelera adoptarea tehnologiilor industriale 4.0, în special de către IMM-uri; invită Comisia să integreze cu eficacitate parteneriatul „Fabricat în Europa” în programul Orizont Europa, încurajând în acest sens cooperarea IMM-urilor cu universitățile și organizațiile de cercetare și tehnologie; subliniază că „Fabricat în Europa” ar trebui să reprezinte nu numai calitatea și inovarea, dar și produsele, procesele și serviciile industriale extrem de sustenabile și echitabile din punct de vedere social și să promoveze redresarea locurilor de muncă de calitate și a posibilităților de producție în întreaga Uniune, pentru a sprijini dezvoltarea echilibrată și durabilă a tuturor regiunilor din UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța Forumului industrial înființat prin strategia industrială și constată că, dintre cele cinci grupuri de lucru create, unul este direct relevant pentru piața unică și analizează aspectele orizontale ale pieței unice și eliminarea barierelor, în timp ce un altul se axează în mod special pe producția avansată, ca factor orizontal care facilitează o gamă largă de ecosisteme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază cât de importantă este strategia Uniunii de reducere a poluării la zero și o economie circulară pe deplin integrată pentru a crea o industrie eficientă și decarbonizată; invită Comisia să efectueze analize privind reciclarea produselor și reintroducerea lor în ciclul produselor; invită Comisia să acorde o atenție deosebită oportunităților de finanțare și de licitații pentru proiectele societăților care sunt lidere în domeniul inovării în economia circulară, precum și necesității de a stimula dezvoltarea piețelor-pilot; consideră că prevenirea generării de deșeuri și reducerea consumului de energie și de resurse legate de deșeuri, precum și reciclarea în circuit închis în toate sectoarele industriale sunt indispensabile pentru o economie circulară; evidențiază, de asemenea, importanța standardelor, a mandatelor de achiziționare, a cotelor, a sustenabilității și a potențialului de reparare prin proiectare, care facilitează reciclarea și reutilizarea materiilor prime importante (critice), precum și a îmbunătățirii utilizării și longevității a produselor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută anunțul Comisiei de a emite orientări privind achizițiile publice și eforturile sale privind reciprocitatea în ceea ce privește accesul la aceste contracte de achiziții; subliniază că achizițiile publice reprezintă un instrument esențial pentru securitatea națională și economică, politica industrială, sustenabilitatea socială și ecologică și pentru a sprijini absorbția și cererea de produse și servicii sustenabile; accentuează că mecanismele de achiziții publice ar trebui să sprijine și mai mult transformarea industriei europene prin încurajarea producției de bunuri și servicii ecoinovatoare, rentabile și sustenabile și prin creșterea cererii de materii prime secundare care rezultă din utilizarea proceselor de producție circulare; invită, în acest sens, Comisia să revizuiască normele privind achizițiile publice și concurența, acolo unde este necesar, asigurând totodată funcționarea corectă a pieței unice; reamintește importanța orientărilor elaborate de Comisie cu privire la modul în care statele membre ar trebui să includă, în contractele atribuite, obiective de performanță și criterii de calitate, precum și criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic; invită Comisia să garanteze accesul IMM-urilor și să combată criteriile de achiziții care stabilesc cerințe sau calificări dincolo de elementele de bază ale serviciului sau bunurilor achiziționate, astfel încât IMM-urile să aibă șanse echitabile de a participa la piața substanțială a achizițiilor publice; solicită cea mai mare vigilență în ceea ce privește achiziționarea de infrastructuri critice de către actori din afara Europei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește rolul practicilor sustenabile de achiziții publice în prevenirea penuriei de medicamente, asigurarea securității aprovizionării și garantarea investițiilor în producție; îndeamnă Comisia să sprijine statele membre prin elaborarea unor norme specifice la nivelul UE privind achizițiile de medicamente, în temeiul actualei directive privind achizițiile publice, menite să asigure sustenabilitatea pe termen lung, concurența, precum și securitatea aprovizionării și să stimuleze investițiile în producție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să evalueze achizițiile publice comune lansate în timpul pandemiei de COVID-19, să le compare cu acordul preliminar de achiziție și să țină seama de lecțiile învățate pentru a îmbunătăți acest instrument prin evitarea oricărei perturbări a pieței interne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este important să se includă educația, perfecționarea și recalificarea în parcursurile de tranziție ca instrumente importante în transformarea industriei UE și în eforturile de a obține o productivitate mai mare, ținând seama de nevoile pieței muncii din regiuni în procesul de revitalizare economică, pentru a preveni sărăcirea regiunilor; invită Comisia și statele membre să elaboreze o strategie pentru parteneriatele în domeniul educației profesionale și al educației antreprenoriale, împreună cu partenerii sociali, în special în cadrul clusterelor industriale regionale, cu scopul de a stimula competențele și a îmbunătăți asimilarea inovațiilor gata de comercializare de către IMM-uri, precum și stabilind stimulente pentru ca IMM-urile să formeze și să îmbunătățească competențele personalului și ale lucrătorilor lor, în special în domeniul competențelor digitale; evidențiază necesitatea de a consolida cooperarea dintre C&D și industrie, în special sub forma transferurilor de tehnologie către IMM-uri; subliniază că promovarea egalității de gen, integrarea perspectivei de gen, egalitatea de șanse, precum și participarea femeilor pe piața muncii și antreprenoriatul în rândul acestora ar trebui să fie asigurate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reliefează importanța unor politici proactive în materie de educație și formare, care să încurajeze recrutarea și păstrarea talentelor în UE; invită Comisia și statele membre să sprijine cercetătorii și profesorii de talie mondială din UE să ghideze agenda în materie de educație, cercetare, dezvoltare și formare pentru forța de muncă viitoare și să consolideze colaborarea dintre educație și formare, cercetare și sectorul întreprinderilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este necesar ca statele membre să pună în aplicare Pactul privind competențele și celelalte inițiative ale Uniunii menite să creeze oportunități de recalificare și perfecționare pentru forța de muncă, să echipeze persoanele cu competențele necesare care să conducă la diversificarea profesională, să remedieze deficitul de forță de muncă și de competențe și să accelereze recalificarea și perfecționarea lucrătorilor și a șomerilor, în special a lucrătorilor care sunt cei mai vulnerabili în ceea ce privește tranziția; subliniază necesitatea de a pune în aplicare inițiativele care vizează consolidarea Spațiului european de cercetare, a spațiului european al educației și a ecosistemelor europene de inovare, în vederea construirii unei piețe interne europene puternice pentru cercetare și inovare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | observă că lucrătorii cel mai puțin calificați sunt deosebit de vulnerabili; subliniază relevanța Fondului pentru o tranziție justă în această privință, în pofida domeniului său de aplicare limitat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că IMM-urile și întreprinderile nou-înființate joacă un rol central în ecosistemele industriale ale UE, în special în digitalizarea Uniunii, și reprezintă o sursă esențială de modele de afaceri sustenabile și responsabile din punct de vedere social și de inovare în materie de produse; subliniază necesitatea de a îmbunătăți accesul acestora la finanțare națională și din partea UE, în special în sectoarele tradiționale în care digitalizarea nu a fost încă dezvoltată; regretă deficitul de finanțare al antreprenorilor cauzat de gen, orientare sexuală sau origine; evidențiază rolul Consiliului European pentru inovare de a promova un ecosistem european al întreprinderilor nou-înființate și al investițiilor mai favorabil dezvoltării inovațiilor deep-tech, cu grad ridicat de risc și potențial ridicat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că inițiativele de realizare a deceniului digital vor contribui la transformarea digitală a întreprinderilor, în special a IMM-urilor care sunt încă în urma întreprinderilor mari în ceea ce privește competențele digitale și digitalizarea activităților lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | accentuează necesitatea de a elimina barierele actuale de pe piața unică care împiedică dezvoltarea IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate în Europa, precum și nevoia de a îmbunătăți cadrul juridic și de reglementare și, prin urmare, de a introduce politici favorabile IMM-urilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea de a moderniza și de a adapta cadrul de reglementare la exigențele viitorului pentru a asigura stabilitatea și previzibilitatea reglementării, ceea ce facilitează inovarea, investițiile, aprobarea de produse și servicii inovatoare și permite trecerea la o economie cu un nivel net de emisii de gaze cu efect de seră egal cu zero, precum și pentru a asigura competitivitatea Europei și locuri de muncă de înaltă calitate, ținând seama, în același timp, de aspectele economice, de mediu, de gen și sociale; invită Comisia să includă foi de parcurs în parcursurile de tranziție cu obiective cantitative și calitative obligatorii, după încheierea unei evaluări a impactului, și să reducă sarcinile administrative inutile cu care se confruntă întreprinderile europene, în special IMM-urile; reamintește principiul „numărului constant”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a reduce sarcinile administrative inutile cu care se confruntă întreprinderile, în special IMM-urile și întreprinderile nou-înființate, menținând totodată cele mai înalte standarde de protecție a consumatorilor, a lucrătorilor, a sănătății și a mediului; subliniază că Europa se confruntă cu un moment de răscruce ca urmare războiului de agresiune rus împotriva Ucrainei, precum și a consecințelor pandemiei de COVID-19; invită Comisia să evalueze dacă noile propuneri legislative ar impune întreprinderilor o sarcină de reglementare sau administrativă nejustificată; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește rolul pe care îl joacă administrația publică pentru a asigura un mediu economic favorabil întreprinderilor și pentru a reduce sarcinile administrative inutile asupra întreprinderilor, asigurând, în același timp, cele mai înalte standarde de transparență și de siguranță a lucrătorilor; consideră că instrumentele de guvernare electronică, politicile în materie de inovare digitală și dezvoltarea competențelor digitale ar trebui promovate în cadrul sectorului public și în rândul angajaților acestuia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază dimensiunile naționale și regionale ale politicii industriale și rolul strategiilor regionale de specializare inteligentă, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și dezvoltarea economică și industrială pe întreg teritoriul statelor membre; solicită, în acest sens, o analiză a realizărilor strategiilor de specializare inteligentă ca platformă pentru viitoare măsuri la nivel regional; subliniază necesitatea participării transparente a tuturor părților interesate locale, inclusiv a reprezentanților societății civile și ai comunității, la elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor regionale de specializare inteligentă; invită Comisia să prevadă instrumente pentru a crește gradul de utilizare a inițiativei „Made in EU” la nivel regional; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să se bazeze pe ecosistemele regionale care adoptă propria specializare inteligentă, contribuie la eliminarea disparităților regionale și implică administrația publică, instituțiile de învățământ superior, oamenii de știință, societatea civilă și industria pentru a-și combina cunoștințele și a crea în comun conținut, context și experiențe de învățare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insistă asupra necesității de a asigura echitatea socială a tranziției industriale și de a elabora măsuri adecvate pentru a sprijini reindustrializarea regiunilor în tranziție prin proiecte de investiții strategice interregionale și prin planuri de redezvoltare pentru regiunile vulnerabile, în special pentru zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că este necesară o reorientare fundamentală a politicii noastre energetice europene ca răspuns la invadarea violentă a Ucrainei de către Rusia; solicită reducerea semnificativă a dependenței energetice a UE, în special de gazele, petrolul, cărbunele și combustibilii nucleari ruși; invită Comisia și statele membre să accelereze capacitățile de producție de energie durabilă, accesibilă, sigură și abundentă din surse regenerabile și intermediare cu emisii scăzute de dioxid de carbon și să intensifice economiile de energie și măsurile de eficiență energetică; invită Comisia să sprijine mai eficient dezvoltarea surselor de energie care vor permite satisfacerea cererii tot mai mari de energie electrică și să coordoneze mai bine planificarea și finanțarea infrastructurilor necesare, în special infrastructurile necesare pentru electricitate, energie, rețele inteligente, hidrogen, CO2 și încălzire/răcire; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că buna funcționare a ecosistemului industrial european necesită o aprovizionare stabilă cu energie; avertizează cu privire la consecințele dăunătoare pe care le-ar putea avea o contractare a aprovizionării cu energie pentru sectorul de producție; accentuează, în acest sens, că este necesar un sistem de coordonare care să monitorizeze în mod sistematic disponibilitatea gazului în perioade de criză, pentru a sprijini strategiile europene comune de gestionare a crizei; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază faptul că procesele de încălzire și de răcire continuă să reprezinte unul dintre cei mai importanți factori de consum energetic în sectorul industrial; subliniază că, pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în industrie, trebuie valorificat pe deplin potențialul de eficiență energetică al încălzirii și răcirii industriale; subliniază necesitatea de a utiliza mai eficient căldura și răcirea reziduală inevitabilă, precum și nodurile și simbiozele industriale care oferă sinergii semnificative și un potențial de economisire a energiei în multe sectoare, inclusiv în sectoarele textilelor, produselor chimice, prelucrării alimentare și utilajelor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să își intensifice eforturile de valorificare a potențialului bioeconomiei circulare, în care sunt utilizate resurse sustenabile și regenerabile, pentru a promova competitivitatea și reziliența industriilor pe termen lung; subliniază, în acest sens, că utilizarea deșeurilor de biomasă poate înlocui în mod eficace combustibilii fosili, permițând în același timp reducerea amprentei de CO2; îndeamnă, prin urmare, UE, autoritățile naționale și locale să încurajeze o astfel de abordare circulară în toate politicile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia și statele membre să reducă semnificativ timpul necesar pentru eliberarea autorizațiilor și să creeze proceduri rapide de autorizare pentru infrastructurile care sprijină industria în tranziția către o economie circulară neutră din punct de vedere climatic, fără a afecta transparența, legitimitatea și legalitatea procedurilor actuale; subliniază, în acest context, necesitatea de a dezvolta o coloană vertebrală a hidrogenului în Europa, de a continua dezvoltarea interconexiunilor pe întregul continent și de a sprijini implementarea pe scară largă a tehnologiilor de economisire a energiei, cum ar fi instalarea unor instalații locale de înaltă eficiență de generare a energiei din surse regenerabile și de cogenerare, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

36.

| 37. | evidențiază încă o dată necesitatea unui cadru favorabil pentru dezvoltarea mobilității sustenabile și sprijinirea interconectării sectoarelor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre și Comisia să accelereze implementarea tuturor infrastructurilor și a programelor și instrumentelor digitale de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) ale UE într-un mod inteligent și selectiv, inclusiv a proiectelor importante de interes european comun pentru a viza disfuncționalitățile pieței și alianțele industriale, precum și a infrastructurilor tehnologice pentru a testa, valida și extinde noi soluții tehnologice, în special cele care dezvoltă tehnologiile inovatoare revoluționare necesare pentru dubla tranziție, îndeosebi cele legate de producția de energie, combustibili și tehnologiile generice esențiale și solicită punerea în aplicare a unei economii circulare eficiente, cum ar fi oțelul curat, aviația curată, e-combustibilii, îngrășămintele curate și cracarea electrică; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că evaluarea rapidă de către Comisie a cererilor pentru proiectele importante de interes european comun (PIIEC) este esențială pentru reziliența industriei europene; invită Comisia să stabilească orientări clare, eficiente, simple și cuprinzătoare privind PIIEC; reafirmă importanța reducerii riscurilor pentru finanțare, de exemplu prin InvestEU sau prin Fondul pentru inovare, care este esențial pentru consolidarea capacităților de producție ale UE în sectoarele-cheie strategice, cum ar fi industria fotovoltaică, permițându-i să reconstruiască în mod durabil baza de producție europeană; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază potențialul ridicat al contractelor pentru diferență în materie de carbon (CCfD) ca instrument vital ce poate impulsiona reducerea emisiilor și a dependenței de combustibilii fosili în industrie; subliniază importanța lor, în special pentru sectoarele în care reducerea este dificilă, pentru perfecționarea tehnologiilor și pentru sprijinirea difuzării lor în cadrul sectoarelor; subliniază că CCfD ar trebui să fie proporționale, în conformitate cu legislația UE, conforme cu normele OMC și nu ar trebui să conducă la denaturări nejustificate ale pieței interne a UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută analiza Comisiei privind dependențele și capacitățile strategice, în conformitate cu obiectivul autonomiei strategice; invită Comisia să finalizeze cât mai curând analizele și foile de parcurs pentru tehnologiile industriale și să propună măsuri de reducere a dependenței de produsele și furniturile critice identificate, inclusiv măsuri privind reciclarea și utilizarea eficientă a resurselor și privind furnizorii de energie; subliniază că este important să se asigure accesul neîntrerupt al echipamentelor medicale esențiale la piața comună a UE, ca urmare a experienței acumulate în urma penuriei inițiale de la începutul pandemiei de COVID-19; subliniază necesitatea unei strategii bazate pe o analiză mai aprofundată a dependențelor reciproce pentru a consolida capacitatea Uniunii în cadrul lanțurilor valorice critice și în sectorul producției, continuând în același timp angajamentul în favoarea multilateralismului și a liberului schimb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să adopte o abordare globală față de lanțul valoric atunci când analizează dependențele strategice în cele 14 ecosisteme industriale de importanță critică pe care le-a identificat în raportul său anual privind piața unică pe 2021; recomandă ca aceste analize aprofundate să fie extinse la toate sectoarele considerate de importanță strategică; solicită Comisiei să ia în considerare impactul măsurilor extrateritoriale adoptate de țările terțe cu privire la sectoarele din UE, în special în ceea ce privește controlul exporturilor; observă că pentru a evita crearea de noi dependențe și vulnerabilități, noua strategie industrială actualizată ar trebui să fie determinată de resursele și capacitățile tehnologice europene; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că reciclarea trebuie să joace un rol esențial în creșterea ofertei de materii prime și secundare, reducând astfel dependența UE de importurile din țări terțe; invită Comisia să sprijine în continuare măsurile de limitare a creșterii cererii de materii prime principale, cum ar fi promovarea economiei circulare, sprijinirea cercetării și inovării pentru înlocuirea anumitor materiale, inclusiv furnizările sustenabile în acordurile comerciale, precum și prin intermediul parteneriatelor strategice în domeniul materiilor prime; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să extindă domeniul de aplicare al Observatorului pentru tehnologii critice astfel încât să includă monitorizarea, evaluarea și raportarea continuă cu privire la indicatorii de reziliență pentru industriile UE, cum ar fi dependențele reciproce în tehnologiile-cheie, capacitățile de producție, un sistem de alertă timpurie în caz de penurie, dependențele strategice și subvențiile străine în sectoarele strategice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia și statele membre să creeze de urgență stimulente ad-hoc pentru investițiile în producția bunurilor de importanță critică, cum ar fi medicamentele esențiale, cu obiectivul de a se atinge autonomia strategică deschisă, precum și pentru tehnologiile de producție în eventualitatea oricărei crize, inclusiv a unui război, asigurând totodată existența unor lanțuri de aprovizionare reziliente pe termen lung; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să se asigure că măsurile propuse în strategia farmaceutică a UE susțin rolul de inovator al UE în domeniul C&D, garantează competitivitatea, asigură o aprovizionare fiabilă și la prețuri accesibile, acces la medicamente moderne și stimulează inovarea și investițiile în C&D; observă că atragerea în UE a unei industrii farmaceutice puternice bazate pe cercetare va sprijini, de asemenea, reziliența UE; subliniază necesitatea de a sprijini investițiile specifice în C&I, fabricarea de medicamente și de ingrediente active în UE și menținerea pe teritoriul său a unor unități dinamice de cercetare și de producție; |
| --- | --- |

46.

| 47. | este profund îngrijorat de concurența neloială, de investițiile și de achizițiile de pe piața unică din partea societăților finanțate de stat din țări terțe, în special în sectoare strategice, cum ar fi aprovizionarea cu energie necesară pentru a asigura independența și securitatea energetică a Uniunii; invită Comisia să analizeze aceste ingerințe, să garanteze condiții de concurență echitabile, în special pentru IMM-uri, să elaboreze măsuri adecvate și solide din punct de vedere juridic pentru a preveni ingerințele, asigurând totodată, în general, că nu este subminat cadrul consacrat al politicii UE în domeniul concurenței și că se promovează concurența loială în rândul întreprinderilor din afara UE și din UE care își desfășoară activitatea pe piața unică a UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută propunerile Comisiei vizând asigurarea unor condiții de concurență echitabile între întreprinderile europene și cele din afara UE; accentuează necesitatea de a menține competitivitatea întreprinderilor exportatoare europene în cadrul acestor propuneri; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia, în vederea următoarei revizuiri, să extindă anvergura și definițiile cadrului pentru investițiile străine directe cu scopul de a ține seama de efectul subvențiilor străine asupra securității economice a Uniunii, precum și de impactul transferurilor de tehnologie efectuate de întreprinderile din Uniune în țări terțe în sectoare strategice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să promoveze transferul de tehnologii ecologice către țările în curs de dezvoltare cu scopul de a facilita tranziția verde la scară mondială; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este preocupat de dependența tot mai mare de producătorii din țări terțe pentru echipamentele de securitate în sectoare vitale și sensibile ale societății noastre, cum ar fi securitatea la frontieră, securitatea cibernetică și securitatea în domeniul apărării; subliniază necesitatea de a desemna tehnologia și echipamentele de securitate ca sector strategic; solicită un plan de acțiune pentru a stimula această industrie a Uniunii, inclusiv prin norme adaptate privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază concluziile raportului Curții de Conturi Europene privind întârzierile în implementarea rețelelor 5G și riscurile asociate furnizorilor din țări terțe (12); invită Comisia să încurajeze implementarea coordonată a tehnologiei 5G în Uniune și să reducă dependențele și riscurile de ingerință din exterior în domeniul tehnologiilor de comunicații 5G și 6G prin intermediul unui sprijin coordonat, care să le permită actorilor europeni să dezvolte capacități de cercetare și dezvoltare pentru sistemele 6G și piețe principale pentru infrastructura 5G ca bază pentru transformarea digitală și cea ecologică; invită Comisia să asigure un nivel adecvat de competitivitate în domeniul tehnologiilor 5G, garantând în același timp securitatea rețelelor 5G; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că industriile și sectoarele culturale și creative sunt esențiale pentru mișcarea „Noul Bauhaus european”, care va fi o inițiativă crucială; observă că sectoarele culturale și creative reprezintă o forță motrice pentru inovare și dezvoltare în Europa; invită Comisia să elaboreze un cadru de politică sectorială cuprinzător, coerent și pe termen lung pentru sectoarele culturale și creative; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută propunerea Comisiei referitoare la un act legislativ privind datele și elaborarea inițiativei privind spațiile europene comune ale datelor; subliniază rolul pe care îl vor juca spațiile de date interoperabile, competitive și paneuropene pentru mai multe sectoare industriale, inclusiv pentru dezvoltarea inteligenței artificiale, mobilitate, mediu, sănătate și producția inteligentă; evidențiază necesitatea unei abordări diferențiate, care să țină seama de caracteristicile fiecărui sector; consideră că acordarea unui rol de frunte întreprinderilor din țări terțe sau din Spațiul Economic European în inițiativele Uniunii privind spațiile de date ar putea reduce obiectivul privind consolidarea suveranității tehnologice a Uniunii; subliniază importanța economiei datelor și solicită Comisiei să accelereze toate inițiativele legate de date și să susțină emergența unui ecosistem european al spațiului de date bazat pe încredere, competitivitate și interoperabilitate, precum și să promoveze crearea de infrastructuri europene comune pentru a facilita utilizarea și schimbul de date în toate sectoarele industriale, consolidând ecosistemele de date, cloud și edge și investițiile în comunicațiile de mare viteză; subliniază, în acest sens, importanța securității juridice, care este esențială pentru capacitatea de inovare a întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | evidențiază necesitatea de a se asigura reziliența rețelelor de comunicații și securitatea spațiilor de date, încurajându-se astfel instalarea rapidă a rețelelor de fibră optică, care ar putea asigura existența mai multor căi de transmisie și reziliența în fața atacurilor fizice și cibernetice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită Comisiei să garanteze că tranziția digitală folosește metode de ultimă generație și bune practici pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, a complexităților de calcul, pentru a crește eficiența energetică și eficiența datelor din sistemele aflate în uz productiv; subliniază, în acest sens, necesitatea ca metoda să includă o evaluare a durabilității ecologice în tranziția digitală, inclusiv în ceea ce privește consumul de energie, pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor și sistemelor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia să introducă măsuri pentru a împiedica deținerea de către țări terțe a organismelor notificate ale Uniunii, care sunt desemnate de o țară din Uniune pentru a evalua conformitatea anumitor produse înainte de a fi introduse pe piață; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută inițiativa Comisiei privind o strategie europeană de standardizare care urmărește să sprijine transformarea digitală și tranziția verde și împărtășește ambiția de a adopta o abordare mai proactivă în ceea ce privește stabilirea de strategii pentru standarde, inclusiv la nivel internațional, împreună cu principalii parteneri comerciali; |
| --- | --- |

58.

| 59. | constată că, pentru a ajunge la autonomie strategică, UE trebuie să își dezvolte capabilitățile de apărare; evidențiază că este important să se ofere orientări politice și să se dezvolte programe publice ambițioase pentru a sprijini și a stimula investițiile în industria spațială și cea a apărării; consideră că este extrem de important să se operaționalizeze o piață europeană fiabilă, modestă și eficientă a echipamentelor de apărare, care să aibă un grad ridicat de suveranitate tehnologică; |
| --- | --- |

59.

| 60. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  JO C 97, 28.2.2022, p. 43.

(2)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(3)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(4)  JO C 425, 20.10.2021, p. 43.

(5)  JO C 445, 29.10.2021, p. 2.

(6)  JO C 465, 17.11.2021, p. 11.

(7)  JO C 15, 12.1.2022, p. 56.

(8)  JO C 15, 12.1.2022, p. 45.

(9)  JO C 224, 8.6.2022, p. 22

(10)  JO C 238, 6.7.2018, p. 28.

(11)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 02/2022: „Eficiența energetică în întreprinderi. S-au obținut unele economii de energie, dar există deficiențe la nivelul planificării și al selecției proiectelor” https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_ro.pdf

(12)  Curtea de Conturi Europeană, „Raportul special nr. 03/2022: Implementarea tehnologiei 5G în UE: întârzieri în instalarea rețelelor și probleme de securitate încă nerezolvate”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2022.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Consecințele secetei, ale incendiilor și ale altor fenomene meteorologice extreme: intensificarea eforturilor UE de combatere a schimbărilor climatice

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la consecințele secetei, ale incendiilor și ale altor fenomene meteorologice extreme: intensificarea eforturilor UE de combatere a schimbărilor climatice (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 referitoare la Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 referitoare la Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2021 referitoare la aceasta, (4) |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2021 referitoare la aceasta, (4)

| — | având în vedere Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (COM(2020)0381) și rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la această strategie (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (COM(2020)0381) și rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la această strategie (5),

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), în special Acordul de la Paris din 2015, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), în special Acordul de la Paris din 2015, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016,

| — | având în vedere raportul special din 2021 privind seceta din cadrul raportului de evaluare globală privind reducerea riscurilor de dezastre (GAR), elaborat de Biroul ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special din 2021 privind seceta din cadrul raportului de evaluare globală privind reducerea riscurilor de dezastre (GAR), elaborat de Biroul ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre,

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, convenite în 2015, în special obiectivul 15, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, convenite în 2015, în special obiectivul 15,

| — | având în vedere Convenția ONU pentru combaterea deșertificării (CONUCD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU pentru combaterea deșertificării (CONUCD),

| — | având în vedere ediția specială din 2021 a Global Wetland Outlook (Perspectivele mondiale asupra zonelor umede), publicată de Secretariatul Convenției asupra zonelor umede, |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția specială din 2021 a Global Wetland Outlook (Perspectivele mondiale asupra zonelor umede), publicată de Secretariatul Convenției asupra zonelor umede,

| — | având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei intitulat „Drought in Europe – August 2022” („Seceta în Europa – august 2022”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei intitulat „Drought in Europe – August 2022” („Seceta în Europa – august 2022”),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE de adaptare la schimbările climatice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE de adaptare la schimbările climatice (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2021 intitulată „Strategia UE privind solul pentru 2030: Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă” (COM(2021)0699) și rezoluția Parlamentului din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2021 intitulată „Strategia UE privind solul pentru 2030: Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă” (COM(2021)0699) și rezoluția Parlamentului din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (7),

| — | având în vedere Carta europeană a resurselor de apă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a resurselor de apă,

| — | având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „Schimbările climatice 2022: consecințe, adaptare și vulnerabilitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „Schimbările climatice 2022: consecințe, adaptare și vulnerabilitate”,

| — | având în vedere rezoluția 64/292 din 28 iulie 2010 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, care recunoaște dreptul omului la apă și la salubritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 64/292 din 28 iulie 2010 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, care recunoaște dreptul omului la apă și la salubritate,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Dreptul la apă” (Right2Water) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Dreptul la apă” (Right2Water) (8),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu (AEM) nr. 17/2020 intitulat „Water and agriculture: towards sustainable solutions” (Apa și agricultura: către soluții sustenabile), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu (AEM) nr. 17/2020 intitulat „Water and agriculture: towards sustainable solutions” (Apa și agricultura: către soluții sustenabile),

| — | având în vedere raportul Institutului Mondial al Resurselor din 21 ianuarie 2020 intitulat „Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (Să ajungem la abundență: înțelegerea costului unui viitor sustenabil al apei), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Institutului Mondial al Resurselor din 21 ianuarie 2020 intitulat „Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (Să ajungem la abundență: înțelegerea costului unui viitor sustenabil al apei),

| — | având în vedere raportul AEM din 14 octombrie 2021 intitulat „Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment” (Resursele de apă din Europa – combaterea stresului hidric: o evaluare actualizată), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul AEM din 14 octombrie 2021 intitulat „Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment” (Resursele de apă din Europa – combaterea stresului hidric: o evaluare actualizată),

| — | având în vedere verificarea adecvării realizată de Comisie în 2019 în legătură cu Directiva-cadru privind apa, Directiva privind apele subterane, Directiva privind standardele de calitate a mediului și Directiva privind inundațiile (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

având în vedere verificarea adecvării realizată de Comisie în 2019 în legătură cu Directiva-cadru privind apa, Directiva privind apele subterane, Directiva privind standardele de calitate a mediului și Directiva privind inundațiile (SWD(2019)0439),

| — | având în vedere rapoartele de evaluare și rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele de evaluare și rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (9) (Regulamentul privind dispozițiile comune), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (9) (Regulamentul privind dispozițiile comune),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (10),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (11) (FSUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (11) (FSUE),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit Observatorului european al secetei, în luna august 2022, 64 % din continent a avut avertizare de secetă (17 %, alertă de secetă); întrucât din datele preliminare reiese că seceta actuală este cea mai gravă din ultimii cel puțin 500 de ani; întrucât în 2022 temperatura medie în Europa a fost cea mai ridicată din istorie, atât pentru luna august, cât și pentru perioada iunie-august (12); întrucât se preconizează că în lunile următoare în multe părți ale Europei se vor menține condiții mai secetoase decât este normal și întrucât valurile de căldură și seceta se agravează reciproc; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Observatorului european al secetei, în luna august 2022, 64 % din continent a avut avertizare de secetă (17 %, alertă de secetă); întrucât din datele preliminare reiese că seceta actuală este cea mai gravă din ultimii cel puțin 500 de ani; întrucât în 2022 temperatura medie în Europa a fost cea mai ridicată din istorie, atât pentru luna august, cât și pentru perioada iunie-august (12); întrucât se preconizează că în lunile următoare în multe părți ale Europei se vor menține condiții mai secetoase decât este normal și întrucât valurile de căldură și seceta se agravează reciproc;

| B. | întrucât, potrivit IPCC, este clar că din cauza crizei climatice fenomenele meteorologice extreme cum ar fi inundațiile, furtunile și canicula devin mai frecvente și mai intense, ceea ce înseamnă că precipitațiile și furtunile devin din ce în ce mai violente, valurile de căldură devin mai fierbinți, iar secetele, din ce în ce mai lungi și mai severe; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit IPCC, este clar că din cauza crizei climatice fenomenele meteorologice extreme cum ar fi inundațiile, furtunile și canicula devin mai frecvente și mai intense, ceea ce înseamnă că precipitațiile și furtunile devin din ce în ce mai violente, valurile de căldură devin mai fierbinți, iar secetele, din ce în ce mai lungi și mai severe;

| C. | întrucât criza climatică are deja efecte dramatice asupra ecosistemelor, populațiilor umane și mijloacelor de subzistență ale oamenilor; întrucât, potrivit IPCC, continentul european se încălzește mai rapid decât alte părți ale lumii, cu o creștere a temperaturii de 2 oC în 2019 comparativ cu era preindustrială, în timp ce creșterea medie a temperaturii la nivel mondial este de 1,1 oC; întrucât seceta record din acest an este cea mai recentă dintr-o serie de fenomene climatice extreme care devin noua normalitate, ale căror cantitate și amploare sunt în creștere; întrucât, deoarece circuitul apei în natură se intensifică pe măsură ce clima se schimbă, se vor produce secete, furtuni și inundații mai frecvente și mai intense; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza climatică are deja efecte dramatice asupra ecosistemelor, populațiilor umane și mijloacelor de subzistență ale oamenilor; întrucât, potrivit IPCC, continentul european se încălzește mai rapid decât alte părți ale lumii, cu o creștere a temperaturii de 2 oC în 2019 comparativ cu era preindustrială, în timp ce creșterea medie a temperaturii la nivel mondial este de 1,1 oC; întrucât seceta record din acest an este cea mai recentă dintr-o serie de fenomene climatice extreme care devin noua normalitate, ale căror cantitate și amploare sunt în creștere; întrucât, deoarece circuitul apei în natură se intensifică pe măsură ce clima se schimbă, se vor produce secete, furtuni și inundații mai frecvente și mai intense;

| D. | întrucât sunt necesare acțiuni urgente de atenuare a schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în acord cu cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și în combinație cu intensificarea semnificativă a acțiunilor de adaptare și reziliență în toate sectoarele, pentru a reduce și a controla impactul pe termen scurt, mediu și lung asupra economiei, mediului, bunăstării și sănătății; |
| --- | --- |

D.

întrucât sunt necesare acțiuni urgente de atenuare a schimbărilor climatice prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în acord cu cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și în combinație cu intensificarea semnificativă a acțiunilor de adaptare și reziliență în toate sectoarele, pentru a reduce și a controla impactul pe termen scurt, mediu și lung asupra economiei, mediului, bunăstării și sănătății;

| E. | întrucât Institutul Mondial al Resurselor a constatat că șase țări din UE (Cipru, Belgia, Grecia, Spania, Portugalia și Italia) se confruntă cu niveluri ridicate de stres hidric și estimează că până în 2030 va exista la nivel mondial un decalaj de 56 % între cererea și oferta de apă din surse care se regenerează (13); întrucât AEM estimează că stresul hidric afectează deja 20 % din teritoriul european și 30 % din populația Europei, iar costul secetelor în Europa se situează între 2 și 9 miliarde EUR pe an (14); |
| --- | --- |

E.

întrucât Institutul Mondial al Resurselor a constatat că șase țări din UE (Cipru, Belgia, Grecia, Spania, Portugalia și Italia) se confruntă cu niveluri ridicate de stres hidric și estimează că până în 2030 va exista la nivel mondial un decalaj de 56 % între cererea și oferta de apă din surse care se regenerează (13); întrucât AEM estimează că stresul hidric afectează deja 20 % din teritoriul european și 30 % din populația Europei, iar costul secetelor în Europa se situează între 2 și 9 miliarde EUR pe an (14);

| F. | întrucât schimbările climatice au modificat caracteristicile vânturilor și ale vremii din Europa, astfel încât persistă zone de înaltă presiune, determinând apariția unor perioade îndelungate cu precipitații reduse sau inexistente, ceea ce face ca sezoanele de creștere a culturilor să devină mai uscate; întrucât umiditatea solului contribuie la realimentarea pânzei freatice, la structura, biocenoza și temperaturile solului, iar deficitul de apă provoacă, printre altele, eroziunea solului și diminuarea recoltelor; întrucât anomaliile de umiditate a solului rămân evident negative în majoritatea țărilor europene comparativ cu iunie 2022, din cauza lipsei precipitațiilor și a valurilor de căldură care au survenit în ultimele luni; |
| --- | --- |

F.

întrucât schimbările climatice au modificat caracteristicile vânturilor și ale vremii din Europa, astfel încât persistă zone de înaltă presiune, determinând apariția unor perioade îndelungate cu precipitații reduse sau inexistente, ceea ce face ca sezoanele de creștere a culturilor să devină mai uscate; întrucât umiditatea solului contribuie la realimentarea pânzei freatice, la structura, biocenoza și temperaturile solului, iar deficitul de apă provoacă, printre altele, eroziunea solului și diminuarea recoltelor; întrucât anomaliile de umiditate a solului rămân evident negative în majoritatea țărilor europene comparativ cu iunie 2022, din cauza lipsei precipitațiilor și a valurilor de căldură care au survenit în ultimele luni;

| G. | întrucât potrivit previziunilor UE, producțiile de porumb boabe, soia și floarea-soarelui sunt cele mai afectate, scăderile (față de media din ultimii cinci ani) fiind estimate la - 16 %, - 15 % și, respectiv, - 12 %; întrucât este probabil ca și alte culturi să fie puternic afectate, în special culturile furajere; întrucât efectele secetelor și valurilor de căldură asupra producției agricole au devenit de trei ori mai grave în ultimii 50 de ani (15); întrucât aceste niveluri de producție mai scăzute sunt deosebit de îngrijorătoare, având în vedere mai ales consecințele pe care conflictul în curs din Ucraina le are asupra pieței produselor alimentare și a furajelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât potrivit previziunilor UE, producțiile de porumb boabe, soia și floarea-soarelui sunt cele mai afectate, scăderile (față de media din ultimii cinci ani) fiind estimate la - 16 %, - 15 % și, respectiv, - 12 %; întrucât este probabil ca și alte culturi să fie puternic afectate, în special culturile furajere; întrucât efectele secetelor și valurilor de căldură asupra producției agricole au devenit de trei ori mai grave în ultimii 50 de ani (15); întrucât aceste niveluri de producție mai scăzute sunt deosebit de îngrijorătoare, având în vedere mai ales consecințele pe care conflictul în curs din Ucraina le are asupra pieței produselor alimentare și a furajelor;

| H. | întrucât practicile agricole nesustenabile, defrișările și urbanizarea intensivă agravează riscul producerii unor dezastre naturale, precum și gravitatea acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât practicile agricole nesustenabile, defrișările și urbanizarea intensivă agravează riscul producerii unor dezastre naturale, precum și gravitatea acestora;

| I. | întrucât, potrivit celui mai recent Atlas mondial al deșertificării, peste 75 % din suprafața de uscat a Pământului este deja degradată și peste 90 % s-ar putea degrada până în 2050; întrucât la nivelul UE deșertificarea afectează 8 % din teritoriu, în principal în sudul, estul și centrul Europei, acoperind 14 milioane de hectare; întrucât 13 state membre s-au declarat afectate de deșertificare, conform CONUCD; întrucât deșertificarea este provocată, printre altele, de eroziunea solului, de pășunatul excesiv și de dispariția stratului de vegetație, în special a arborilor, de salinizare, de pierderea materiei organice și a biocenozei solului și de degradarea biodiversității; întrucât în 2015 UE și statele membre s-au angajat ca până în 2030 să atingă neutralitatea în materie de degradare a terenurilor din UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit celui mai recent Atlas mondial al deșertificării, peste 75 % din suprafața de uscat a Pământului este deja degradată și peste 90 % s-ar putea degrada până în 2050; întrucât la nivelul UE deșertificarea afectează 8 % din teritoriu, în principal în sudul, estul și centrul Europei, acoperind 14 milioane de hectare; întrucât 13 state membre s-au declarat afectate de deșertificare, conform CONUCD; întrucât deșertificarea este provocată, printre altele, de eroziunea solului, de pășunatul excesiv și de dispariția stratului de vegetație, în special a arborilor, de salinizare, de pierderea materiei organice și a biocenozei solului și de degradarea biodiversității; întrucât în 2015 UE și statele membre s-au angajat ca până în 2030 să atingă neutralitatea în materie de degradare a terenurilor din UE;

| J. | întrucât în Directiva-cadru privind apa (DCA) (16) la articolul 4 alineatul (1) se prevede că „statele membre protejează, îmbunătățesc și refac toate corpurile de apă subterană, asigură un echilibru între captările și realimentarea pânzei freatice cu scopul de a obține o stare bună a corpurilor de apă subterane, [...], în termen de cel mult 15 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive”; întrucât, 22 de ani mai târziu, doar 40 % din lacurile, estuarele, râurile și apele de coastă monitorizate sunt într-o stare ecologică „bună” sau „foarte bună”, așa cum o cere Directiva-cadru privind apa; întrucât verificarea adecvării efectuată conform DCA a arătat că aproape 50 % din corpurile de apă fac obiectul unei derogări, situație nesatisfăcătoare; întrucât în trecut au fost aplicate practici și măsuri de gestionare necorespunzătoare, care au avut un impact devastator asupra retenției apei din sol, cum ar fi: îndreptarea cursului râurilor și/sau betonarea albiilor râurilor, intensificarea utilizării terenurilor și secarea iazurilor și a zonelor umede; |
| --- | --- |

J.

întrucât în Directiva-cadru privind apa (DCA) (16) la articolul 4 alineatul (1) se prevede că „statele membre protejează, îmbunătățesc și refac toate corpurile de apă subterană, asigură un echilibru între captările și realimentarea pânzei freatice cu scopul de a obține o stare bună a corpurilor de apă subterane, [...], în termen de cel mult 15 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive”; întrucât, 22 de ani mai târziu, doar 40 % din lacurile, estuarele, râurile și apele de coastă monitorizate sunt într-o stare ecologică „bună” sau „foarte bună”, așa cum o cere Directiva-cadru privind apa; întrucât verificarea adecvării efectuată conform DCA a arătat că aproape 50 % din corpurile de apă fac obiectul unei derogări, situație nesatisfăcătoare; întrucât în trecut au fost aplicate practici și măsuri de gestionare necorespunzătoare, care au avut un impact devastator asupra retenției apei din sol, cum ar fi: îndreptarea cursului râurilor și/sau betonarea albiilor râurilor, intensificarea utilizării terenurilor și secarea iazurilor și a zonelor umede;

| K. | întrucât apa este o componentă esențială a ciclului alimentar; întrucât este necesar ca apele subterane și de suprafață să fie de bună calitate și disponibile în cantități suficiente pentru a se ajunge la un sistem alimentar echitabil, sănătos, prietenos cu mediul și sustenabil, așa cum este descris în Strategia „De la fermă la consumator”; întrucât apa curată și suficientă este un element esențial pentru stabilirea și realizarea unei economii circulare reale în UE; întrucât Regulamentul privind planurile strategice PAC (17) stabilește obiectivul de „a promova dezvoltarea durabilă și gestionarea eficientă a resurselor naturale precum apa, solul și aerul, inclusiv prin reducerea dependenței de substanțe chimice”; |
| --- | --- |

K.

întrucât apa este o componentă esențială a ciclului alimentar; întrucât este necesar ca apele subterane și de suprafață să fie de bună calitate și disponibile în cantități suficiente pentru a se ajunge la un sistem alimentar echitabil, sănătos, prietenos cu mediul și sustenabil, așa cum este descris în Strategia „De la fermă la consumator”; întrucât apa curată și suficientă este un element esențial pentru stabilirea și realizarea unei economii circulare reale în UE; întrucât Regulamentul privind planurile strategice PAC (17) stabilește obiectivul de „a promova dezvoltarea durabilă și gestionarea eficientă a resurselor naturale precum apa, solul și aerul, inclusiv prin reducerea dependenței de substanțe chimice”;

| L. | întrucât agricultura depinde de disponibilitatea apei; întrucât irigațiile îi ajută pe agricultori să se protejeze de condițiile meteo variabile și să crească producția, dar pune și o mare presiune asupra resurselor de apă; întrucât în 2016 doar 6 % (18) din terenurile agricole din UE erau irigate, dar aceste irigații erau responsabile pentru 24 % din totalul captărilor de apă din UE; întrucât, potrivit raportului special al Curții de Conturi Europene (CCE) privind utilizarea sustenabilă a apei în agricultură, punerea în aplicare a PAC nu a fost aliniată consecvent la politica UE în domeniul apei, iar dacă acest aspect nu se rectifică, presiunea asupra resurselor de apă ar putea crește; |
| --- | --- |

L.

întrucât agricultura depinde de disponibilitatea apei; întrucât irigațiile îi ajută pe agricultori să se protejeze de condițiile meteo variabile și să crească producția, dar pune și o mare presiune asupra resurselor de apă; întrucât în 2016 doar 6 % (18) din terenurile agricole din UE erau irigate, dar aceste irigații erau responsabile pentru 24 % din totalul captărilor de apă din UE; întrucât, potrivit raportului special al Curții de Conturi Europene (CCE) privind utilizarea sustenabilă a apei în agricultură, punerea în aplicare a PAC nu a fost aliniată consecvent la politica UE în domeniul apei, iar dacă acest aspect nu se rectifică, presiunea asupra resurselor de apă ar putea crește;

| M. | întrucât noua PAC, ce va intra în vigoare în 2023, limitează investițiile pentru extinderea suprafețelor irigate în zonele în care starea corpurilor de apă este „mai puțin decât bună”; |
| --- | --- |

M.

întrucât noua PAC, ce va intra în vigoare în 2023, limitează investițiile pentru extinderea suprafețelor irigate în zonele în care starea corpurilor de apă este „mai puțin decât bună”;

| N. | întrucât captarea apei potabile, pentru industrie și pentru agricultură din ape de suprafață și din ape subterane, împreună cu temperaturile extrem de ridicate și lipsa precipitațiilor înseamnă că concentrațiile de poluanți și de nutrienți cresc și, așadar, algele toxice și agenții patogeni proliferează, așa cum s-a întâmplat în rețelele hidrografice, estuarele și corpurile de apă din Europa, lucru ce provoacă pierderi masive de apă dulce și moartea peștilor, declinul pescuitului și dispariția mijloacelor de subzistență; întrucât temperaturile mari ale apei reduc și conținutul de oxigen, lucru ce afectează foarte mult peștii; întrucât debitul scăzut al râurilor, asociat cu dragarea, eliberează toxinele concentrate care s-au acumulat în sedimente, având efecte majore asupra vieții acvatice și a pescuitului din aval; |
| --- | --- |

N.

întrucât captarea apei potabile, pentru industrie și pentru agricultură din ape de suprafață și din ape subterane, împreună cu temperaturile extrem de ridicate și lipsa precipitațiilor înseamnă că concentrațiile de poluanți și de nutrienți cresc și, așadar, algele toxice și agenții patogeni proliferează, așa cum s-a întâmplat în rețelele hidrografice, estuarele și corpurile de apă din Europa, lucru ce provoacă pierderi masive de apă dulce și moartea peștilor, declinul pescuitului și dispariția mijloacelor de subzistență; întrucât temperaturile mari ale apei reduc și conținutul de oxigen, lucru ce afectează foarte mult peștii; întrucât debitul scăzut al râurilor, asociat cu dragarea, eliberează toxinele concentrate care s-au acumulat în sedimente, având efecte majore asupra vieții acvatice și a pescuitului din aval;

| O. | întrucât 60 % din bazinele hidrografice se află în regiuni transnaționale, ceea ce face esențială o cooperare transfrontalieră eficientă; întrucât peste 10 % din resursele de apă a 20 de țări europene depind de alte țări, cinci țări bazându-se în proporție de peste 75 % pe resurse care vin de peste hotare prin râuri (19); întrucât nerespectarea Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale (20) în regiunile de frontieră duce la deteriorarea corpurilor de apă transfrontaliere, ceea ce face imposibilă atingerea obiectivelor Directivei-cadru privind apa în statul membru receptor; întrucât, deși DCA menționează „ecoregiunile relevante”, cooperarea în domeniul apei este slabă în practică; întrucât, din cauza insuficienței resurselor, se preconizează că va crește complexitatea hidropolitică a bazinelor comune; |
| --- | --- |

O.

întrucât 60 % din bazinele hidrografice se află în regiuni transnaționale, ceea ce face esențială o cooperare transfrontalieră eficientă; întrucât peste 10 % din resursele de apă a 20 de țări europene depind de alte țări, cinci țări bazându-se în proporție de peste 75 % pe resurse care vin de peste hotare prin râuri (19); întrucât nerespectarea Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale (20) în regiunile de frontieră duce la deteriorarea corpurilor de apă transfrontaliere, ceea ce face imposibilă atingerea obiectivelor Directivei-cadru privind apa în statul membru receptor; întrucât, deși DCA menționează „ecoregiunile relevante”, cooperarea în domeniul apei este slabă în practică; întrucât, din cauza insuficienței resurselor, se preconizează că va crește complexitatea hidropolitică a bazinelor comune;

| P. | întrucât resursele de apă regenerabile pe cap de locuitor au scăzut cu 17 % în Uniunea Europeană în ultimii 60 de ani; întrucât mai multe țări din UE au fost nevoite să raționalizeze apa potabilă din cauza secetei în ultimele luni, comunitățile bazându-se, de exemplu, pe apa potabilă transportată cu cisternele; întrucât scurgerile de apă reprezintă 24 % din cantitatea totală de apă consumată în Uniune; |
| --- | --- |

P.

întrucât resursele de apă regenerabile pe cap de locuitor au scăzut cu 17 % în Uniunea Europeană în ultimii 60 de ani; întrucât mai multe țări din UE au fost nevoite să raționalizeze apa potabilă din cauza secetei în ultimele luni, comunitățile bazându-se, de exemplu, pe apa potabilă transportată cu cisternele; întrucât scurgerile de apă reprezintă 24 % din cantitatea totală de apă consumată în Uniune;

| Q. | întrucât 20-40 % din apa disponibilă în Europa este irosită, printre alți factori, din cauza scurgerilor din sistemul de distribuție a apei, a instalațiilor insuficiente de tehnologii de economisire a apei, a activităților de irigare excesive și inutile și a scurgerilor din robinete; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 20-40 % din apa disponibilă în Europa este irosită, printre alți factori, din cauza scurgerilor din sistemul de distribuție a apei, a instalațiilor insuficiente de tehnologii de economisire a apei, a activităților de irigare excesive și inutile și a scurgerilor din robinete;

| R. | întrucât debitele anuale ale râurilor sunt în scădere în sudul și sud-estul Europei și în creștere în nordul și nord-estul Europei; întrucât producția de energie hidroelectrică și sistemele de răcire a centralelor electrice sunt grav afectate; întrucât proiectul AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers – Gestionarea adaptativă a barierelor în râurile europene) a demonstrat că râurile din Europa sunt blocate de peste 1 milion de bariere, peste 85 % din acestea fiind structuri mici în stare precară sau inactive; întrucât toate barierele afectează sănătatea râurilor și circuitul apei, modificând debitul natural al unui râu și blocând rutele de migrație a peștilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât debitele anuale ale râurilor sunt în scădere în sudul și sud-estul Europei și în creștere în nordul și nord-estul Europei; întrucât producția de energie hidroelectrică și sistemele de răcire a centralelor electrice sunt grav afectate; întrucât proiectul AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers – Gestionarea adaptativă a barierelor în râurile europene) a demonstrat că râurile din Europa sunt blocate de peste 1 milion de bariere, peste 85 % din acestea fiind structuri mici în stare precară sau inactive; întrucât toate barierele afectează sănătatea râurilor și circuitul apei, modificând debitul natural al unui râu și blocând rutele de migrație a peștilor;

| S. | întrucât nivelurile și volumele reduse de apă au avut un impact grav în sectoarele energiei fosile, nucleare și hidroenergetice și asupra sistemelor de răcire; întrucât secetele din această vară au intensificat dificultățile mari cu care se confruntă Europa pe piața energiei; întrucât impacturile ulterioare pot afecta și mai mult ecosistemele acvatice care se luptă deja cu valuri de caniculă; |
| --- | --- |

S.

întrucât nivelurile și volumele reduse de apă au avut un impact grav în sectoarele energiei fosile, nucleare și hidroenergetice și asupra sistemelor de răcire; întrucât secetele din această vară au intensificat dificultățile mari cu care se confruntă Europa pe piața energiei; întrucât impacturile ulterioare pot afecta și mai mult ecosistemele acvatice care se luptă deja cu valuri de caniculă;

| T. | întrucât multe activități turistice depind de râuri; întrucât deficitul de apă afectează în prezent 17 % din teritoriul UE, iar situația este și mai îngrijorătoare în vecinătatea Mării Mediterane, unde circa 50 % din populație trăiește în condiții de stres hidric constant în timpul verii, iar multe structuri turistice au trebuit să își întrerupă funcționarea din cauza secetei; |
| --- | --- |

T.

întrucât multe activități turistice depind de râuri; întrucât deficitul de apă afectează în prezent 17 % din teritoriul UE, iar situația este și mai îngrijorătoare în vecinătatea Mării Mediterane, unde circa 50 % din populație trăiește în condiții de stres hidric constant în timpul verii, iar multe structuri turistice au trebuit să își întrerupă funcționarea din cauza secetei;

| U. | întrucât lipsa precipitațiilor și captările masive de apă pentru irigații au influențat transportul fluvial, generând dificultăți de aprovizionare cu materiale grele, în special în valea Rinului, lucru ce afectează multe sectoare de activitate; întrucât principalele căi navigabile din Europa, în special Rinul, Dunărea și Padul, au înregistrat o scădere extrem de mare a nivelurilor apei, ceea ce a afectat agricultura, apa potabilă, ecosistemele și comerțul; |
| --- | --- |

U.

întrucât lipsa precipitațiilor și captările masive de apă pentru irigații au influențat transportul fluvial, generând dificultăți de aprovizionare cu materiale grele, în special în valea Rinului, lucru ce afectează multe sectoare de activitate; întrucât principalele căi navigabile din Europa, în special Rinul, Dunărea și Padul, au înregistrat o scădere extrem de mare a nivelurilor apei, ceea ce a afectat agricultura, apa potabilă, ecosistemele și comerțul;

| V. | întrucât pădurile sunt din ce în ce mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, în special la răspândirea tot mai mare a incendiilor forestiere; întrucât anii de secetă și degradare au creat condiții ideale pentru răspândirea incendiilor de vegetație; întrucât Europa se confruntă cu incendii forestiere de proporții considerabile; |
| --- | --- |

V.

întrucât pădurile sunt din ce în ce mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, în special la răspândirea tot mai mare a incendiilor forestiere; întrucât anii de secetă și degradare au creat condiții ideale pentru răspândirea incendiilor de vegetație; întrucât Europa se confruntă cu incendii forestiere de proporții considerabile;

| W. | întrucât în deceniul 2011-2021 au ars peste 5 milioane de hectare de pădure, în principal din cauza secetelor; întrucât numai între 4 iunie și 3 septembrie 2022 au avut loc incendii de vegetație în urma cărora au rezultat suprafețe incendiate cumulate de 500 000 de hectare în total (21), iar capacitatea UE de a combate incendiile forestiere și-a atins limitele; întrucât incendiile forestiere au distrus situri valoroase, cum ar fi parcuri naturale și geoparcuri UNESCO, cauzând pierderi pentru biodiversitate, culturi și pășuni pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

W.

întrucât în deceniul 2011-2021 au ars peste 5 milioane de hectare de pădure, în principal din cauza secetelor; întrucât numai între 4 iunie și 3 septembrie 2022 au avut loc incendii de vegetație în urma cărora au rezultat suprafețe incendiate cumulate de 500 000 de hectare în total (21), iar capacitatea UE de a combate incendiile forestiere și-a atins limitele; întrucât incendiile forestiere au distrus situri valoroase, cum ar fi parcuri naturale și geoparcuri UNESCO, cauzând pierderi pentru biodiversitate, culturi și pășuni pe întreg teritoriul Uniunii;

| X. | întrucât secetele și valurile de caniculă legate de schimbările climatice au îngreunat combaterea incendiilor, deoarece aceste condiții facilitează răspândirea rapidă a incendiilor și le sporesc gravitatea; întrucât schimbările climatice vor crește frecvența incendiilor forestiere și potențialul lor distructiv și este probabil ca sezonul incendiilor forestiere în Europa să înceapă mai devreme și să se încheie mai târziu în cursul anului; întrucât aceste schimbări fără precedent ar trebui luate în considerare în practicile de gestionare a incendiilor ale statelor membre; |
| --- | --- |

X.

întrucât secetele și valurile de caniculă legate de schimbările climatice au îngreunat combaterea incendiilor, deoarece aceste condiții facilitează răspândirea rapidă a incendiilor și le sporesc gravitatea; întrucât schimbările climatice vor crește frecvența incendiilor forestiere și potențialul lor distructiv și este probabil ca sezonul incendiilor forestiere în Europa să înceapă mai devreme și să se încheie mai târziu în cursul anului; întrucât aceste schimbări fără precedent ar trebui luate în considerare în practicile de gestionare a incendiilor ale statelor membre;

| Y. | întrucât pădurile stabile, mixte, de vârste diferite, cu mai multe specii și cu acoperire continuă oferă numeroase beneficii conexe, îndeosebi atenuarea secetei și a caniculei; întrucât și sistemele agroforestiere și arborii integrați în agroecosisteme aduc numeroase beneficii, printre care și productivitatea și reziliența; |
| --- | --- |

Y.

întrucât pădurile stabile, mixte, de vârste diferite, cu mai multe specii și cu acoperire continuă oferă numeroase beneficii conexe, îndeosebi atenuarea secetei și a caniculei; întrucât și sistemele agroforestiere și arborii integrați în agroecosisteme aduc numeroase beneficii, printre care și productivitatea și reziliența;

| Z. | întrucât valurile de caniculă și secetele afectează în mod negativ veniturile fermierilor, ceea ce poate conduce la abandonarea exploatațiilor agricole; întrucât, în plus, abandonarea exploatațiilor poate crea condiții favorabile izbucnirii incendiilor forestiere; |
| --- | --- |

Z.

întrucât valurile de caniculă și secetele afectează în mod negativ veniturile fermierilor, ceea ce poate conduce la abandonarea exploatațiilor agricole; întrucât, în plus, abandonarea exploatațiilor poate crea condiții favorabile izbucnirii incendiilor forestiere;

| AA. | întrucât ONU estimează că din 1970 până acum au dispărut 35 % din zonele umede din întreaga lume, deși acestea aduc multe beneficii, într-un ritm de trei ori mai rapid decât pădurile; întrucât zonele umede costiere, cum ar fi mangrovele, sechestrează carbon de până la 55 de ori mai rapid decât pădurile tropicale; întrucât turbăriile, care acoperă doar 3 % din suprafața de uscat a Pământului, pot stoca 30 % din întreaga cantitate de carbon de pe uscat numai atunci când sunt umede și pot absorbi excesul de apă pentru a preveni inundațiile și seceta; întrucât, potrivit Comisiei, în UE au dispărut aproximativ două treimi din zonele umede care existau aici acum un secol; |
| --- | --- |

AA.

întrucât ONU estimează că din 1970 până acum au dispărut 35 % din zonele umede din întreaga lume, deși acestea aduc multe beneficii, într-un ritm de trei ori mai rapid decât pădurile; întrucât zonele umede costiere, cum ar fi mangrovele, sechestrează carbon de până la 55 de ori mai rapid decât pădurile tropicale; întrucât turbăriile, care acoperă doar 3 % din suprafața de uscat a Pământului, pot stoca 30 % din întreaga cantitate de carbon de pe uscat numai atunci când sunt umede și pot absorbi excesul de apă pentru a preveni inundațiile și seceta; întrucât, potrivit Comisiei, în UE au dispărut aproximativ două treimi din zonele umede care existau aici acum un secol;

| AB. | întrucât la 28 iulie 2010 Adunarea Generală a ONU a recunoscut că dreptul la apă și salubritate este un drept al omului; întrucât apa potabilă curată este esențială pentru toate drepturile omului; întrucât 1 884 790 de cetățeni au semnat inițiativa cetățenească europeană intitulată „Right2Water” (Dreptul la apă) în 2013 privind dreptul la apă și la salubritate; întrucât în prezent un milion de cetățeni ai UE nu au acces la apă și 8 milioane nu dispun de instalații de salubritate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât la 28 iulie 2010 Adunarea Generală a ONU a recunoscut că dreptul la apă și salubritate este un drept al omului; întrucât apa potabilă curată este esențială pentru toate drepturile omului; întrucât 1 884 790 de cetățeni au semnat inițiativa cetățenească europeană intitulată „Right2Water” (Dreptul la apă) în 2013 privind dreptul la apă și la salubritate; întrucât în prezent un milion de cetățeni ai UE nu au acces la apă și 8 milioane nu dispun de instalații de salubritate;

| AC. | întrucât seceta înrăutățește condițiile de trai ale oamenilor, din cauza căldurii și a lipsei apei; întrucât cei mai săraci sunt afectați disproporționat; întrucât în țările europene cele mai afectate de secetă există un exces de mortalitate; întrucât seceta dăunează clădirilor celor mai fragile, înrăutățind calitatea vieții locuitorilor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât seceta înrăutățește condițiile de trai ale oamenilor, din cauza căldurii și a lipsei apei; întrucât cei mai săraci sunt afectați disproporționat; întrucât în țările europene cele mai afectate de secetă există un exces de mortalitate; întrucât seceta dăunează clădirilor celor mai fragile, înrăutățind calitatea vieții locuitorilor;

| AD. | întrucât seceta și alte efecte ale schimbărilor climatice au impact asupra sănătății mintale și accentuează anxietatea, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât seceta și alte efecte ale schimbărilor climatice au impact asupra sănătății mintale și accentuează anxietatea, în special în rândul tinerilor;

| AE. | întrucât bugetul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este insuficient pentru a putea genera un răspuns adecvat la catastrofele naturale majore și pentru a exprima solidaritatea europeană cu regiunile afectate de catastrofe; |
| --- | --- |

AE.

întrucât bugetul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este insuficient pentru a putea genera un răspuns adecvat la catastrofele naturale majore și pentru a exprima solidaritatea europeană cu regiunile afectate de catastrofe;

| AF. | întrucât seceta poate avea efecte în cascadă, pierderile cauzate de secetă în UE ridicându-se la aproximativ 9 miliarde EUR pe an; întrucât o analiză a Centrului Comun de Cercetare arată că impactul secetei asupra economiei europene ar putea ajunge la peste 65 de miliarde EUR pe an până în 2100 (22); întrucât, dacă temperaturile globale depășesc obiectivele de temperatură stabilite în Acordul de la Paris, se preconizează că secetele vor avea loc de două ori mai des, iar pierderile anuale absolute cauzate de secete în Europa vor crește până la 40 de miliarde EUR pe an (23); întrucât, dacă nu sunt întreprinse acțiuni, pierderile vor depăși cu mult costurile investițiilor care trebuie efectuate în prezent în acțiuni ambițioase în domeniul climei (24); |
| --- | --- |

AF.

întrucât seceta poate avea efecte în cascadă, pierderile cauzate de secetă în UE ridicându-se la aproximativ 9 miliarde EUR pe an; întrucât o analiză a Centrului Comun de Cercetare arată că impactul secetei asupra economiei europene ar putea ajunge la peste 65 de miliarde EUR pe an până în 2100 (22); întrucât, dacă temperaturile globale depășesc obiectivele de temperatură stabilite în Acordul de la Paris, se preconizează că secetele vor avea loc de două ori mai des, iar pierderile anuale absolute cauzate de secete în Europa vor crește până la 40 de miliarde EUR pe an (23); întrucât, dacă nu sunt întreprinse acțiuni, pierderile vor depăși cu mult costurile investițiilor care trebuie efectuate în prezent în acțiuni ambițioase în domeniul climei (24);

| AG. | întrucât criza climatică exacerbează inegalitățile existente; întrucât gospodăriile cu venituri mici și persoanele vulnerabile sunt afectate în mod deosebit de criza climatică și necesită un sprijin deosebit pentru a se adapta la schimbările climatice; întrucât este necesar ca lucrătorii să fie protejați de efectele negative ale crizei climatice la locul de muncă; |
| --- | --- |

AG.

întrucât criza climatică exacerbează inegalitățile existente; întrucât gospodăriile cu venituri mici și persoanele vulnerabile sunt afectate în mod deosebit de criza climatică și necesită un sprijin deosebit pentru a se adapta la schimbările climatice; întrucât este necesar ca lucrătorii să fie protejați de efectele negative ale crizei climatice la locul de muncă;

| 1. | își exprimă profunda compasiune și solidaritate cu familiile celor care au fost victime ale recentelor fenomene meteorologice extreme și cu locuitorii zonelor devastate și salută devotamentul pompierilor profesioniști și voluntari, al salvatorilor, precum și al autorităților naționale, regionale și locale implicate în eforturile de ajutorare și al cetățenilor obișnuiți care au încercat să își salveze semenii și să prevină răspândirea incendiilor, adesea cu riscul propriei vieți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază importanța gestionării durabile a apei pentru garantarea securității alimentare și invită Comisia să se abțină de la a propune noi acte legislative ale UE care pun în pericol sau riscă să ne pună în pericol securitatea alimentară; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că aceste condiții meteorologice extreme sunt un semn că este nevoie de acțiuni mai ambițioase pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; consideră că UE ar trebui să joace un rol de lider în acest proces și să își consolideze eforturile în toate sectoarele; reamintește că, în conformitate cu Legea europeană a climei, cu Acordul de la Paris și cu cele mai bune dovezi științifice disponibile, UE ar trebui să își intensifice acțiunile de combatere a schimbărilor climatice atât în ceea ce privește atenuarea, pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC în raport cu nivelurile preindustriale, cât și în ceea ce privește adaptarea, pentru a încuraja reziliența; solicită UE să își actualizeze contribuția stabilită la nivel național în temeiul Acordului de la Paris și să își mărească obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până la cea de a 27-a sesiune a Conferinței părților la CCONUSC (COP27), în conformitate cu cele mai bune cunoștințe științifice disponibile; solicită cel mai înalt nivel de ambiție în ceea ce privește pachetul „Pregătiți pentru 55”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la constatările raportului din 2021 al Programului ONU pentru mediu privind decalajul în materie de emisii, în special cu privire la faptul că, în pofida angajamentelor mai ambițioase în materie de climă asumate în ultimul an, previziunile legate de emisii estimează o tendință de creștere a temperaturii cu 2,7 oC, dacă aceste angajamente naționale vor fi puse în aplicare pe deplin, ceea ce ar avea un impact grav în întreaga lume; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să își mențină angajamentul ferm față de Pactul verde european și să intensifice acțiunile UE de atenuare a schimbărilor climatice, de adaptare la acestea și de reziliență, acordând o atenție deosebită fenomenelor meteorologice extreme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se așteaptă ca propunerea Comisiei referitoare la o lege a UE privind refacerea naturii (25) să reprezinte o ocazie de a îmbunătăți sinergiile dintre atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea, prevenirea dezastrelor și refacerea naturii; se așteaptă ca aceasta să ofere un cadru pentru refacerea ecosistemelor rezistente la secetă, care să prevadă refacerea pădurilor cu mai multe vârste, cu mai multe specii și biodiverse cu acoperire continuă, a zonelor umede, a stratului natural de vegetație, a dinamicii zonelor inundabile și a infiltrării naturale la nivelul întregului peisaj, precum și să îmbunătățească reziliența bazinelor hidrografice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sprijină intenția Comisiei de a contribui la un efect global de răcire prin crearea unei platforme a UE pentru ecologizarea urbană; invită Comisia să stabilească obiective obligatorii concrete și ambițioase privind biodiversitatea urbană, soluțiile bazate pe natură, abordările ecosistemice și infrastructura ecologică, care să fie atât pentru binele oamenilor, cât și al faunei sălbatice, și să contribuie la obiectivele globale privind biodiversitatea; subliniază că trebuie introduse măsuri precum o cotă minimă de acoperișuri verzi pe clădirile noi, sprijinirea agriculturii urbane, inclusiv a culturilor de arbori productivi, unde se poate, interzicerea utilizării de pesticide chimice și reducerea cantității de îngrășăminte utilizate în zonele verzi urbane ale UE și creșterea numărului de spații verzi în funcție de numărul de locuitori; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să acorde prioritate și să identifice măsurile de refacere pe termen scurt, mediu și lung a ecosistemelor degradate, ca urmare a fenomenelor meteorologice extreme; solicită, de asemenea, ca orientările UE privind planurile de refacere post-urgență să identifice domeniile prioritare pentru fazele de redresare, reabilitare și reconstrucție în urma dezastrelor cauzate de inundații, incendii forestiere, valuri de căldură sau secete, inclusiv recomandări referitoare la creșterea rezilienței și revitalizarea mijloacelor de subzistență, a economiilor și a mediului afectat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Comisiei să pună la dispoziție orientări pe care părțile interesate să le poată utiliza pentru a crește rezistența la secetă atât a oamenilor, cât și a ecosistemelor; subliniază că este necesară, de asemenea, o acțiune coordonată la nivel european în domeniul cercetării și monitorizării, între entitățile deja existente, cum ar fi Observatorul european al secetei, AEM, serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență și alte părți interesate relevante; subliniază că, în domeniul finanțării, ar trebui identificat un sprijin financiar adecvat în contextul PAC, al planurilor naționale de redresare și reziliență și al altor fonduri regionale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște vulnerabilitatea deosebită a țărilor mediteraneene și importanța utilizării unor mecanisme și resurse specifice pentru a face față riscurilor și efectelor acestor evenimente extreme pe aceste teritorii; subliniază că seceta și alte fenomene meteorologice legate de criza climatică nu au efecte numai asupra mediului, ci și efecte sociale, culturale, economice și politice, crescând riscul de adâncire a inegalităților sociale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază influența negativă pe care o au dezastrele naturale asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE, împiedicând punerea în aplicare a politicii de coeziune a Uniunii; reamintește, în această privință că, până în 2030, peste 100 de miliarde EUR din resursele politicii de coeziune vor fi investite în tranziția energetică, decarbonizare și sursele regenerabile de energie; recunoaște vulnerabilitatea deosebită a teritoriilor enumerate la articolul 174 din TFUE, în special a insulelor și a regiunilor muntoase, precum și la articolul 349 din TFUE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează sprijinul pentru strategia UE de adaptare la schimbările climatice; regretă, cu toate acestea, că strategia de adaptare nu stabilește obiective concrete, măsurabile și încadrate în timp pentru ca UE și statele membre să devină reziliente la schimbările climatice și reamintește solicitarea Parlamentului de a se stabili obiective obligatorii și cuantificabile; invită, în acest sens, Comisia să propună un cadru european cuprinzător, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic pentru adaptarea la schimbările climatice, inclusiv instrumente legislative adecvate, cu un accent deosebit pe regiunile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să elaboreze de urgență o evaluare cuprinzătoare a riscurilor climatice la nivelul UE, acordând o atenție deosebită riscurilor de secetă, incendiilor forestiere, amenințărilor la adresa sănătății, vulnerabilităților ecosistemelor și efectului asupra infrastructurilor critice și a punctelor critice din rețele, pentru a orienta și a acorda prioritate eforturilor de adaptare și reziliență pe termen scurt, mediu și lung; solicită, în special, finalizarea până în vara anului 2023 a unui test de rezistență la schimbările climatice pentru infrastructura esențială la nivelul UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază faptul că criza climatică exacerbează inegalitățile existente; subliniază că gospodăriile cu venituri mici și persoanele vulnerabile sunt afectate în mod deosebit de criza climatică și necesită un sprijin deosebit pentru a se adapta la schimbările climatice; salută politicile sociale din statele membre care protejează lucrătorii de efectele negative ale crizei climatice la locul de muncă și încurajează statele membre să integreze adaptarea la schimbările climatice în politicile lor sociale și de muncă; |
| --- | --- |

13.

Protecție civilă și intervenție în caz de urgență

| 14. | subliniază importanța dezvoltării în continuare și a utilizării depline a mecanismului de protecție civilă al UE în ceea ce privește incendiile forestiere și alte dezastre naturale; invită Comisia să colecteze și să difuzeze cunoștințe în rândul statelor membre cu privire la modul de adaptare a pădurilor la schimbările climatice actuale și preconizate, în conformitate cu noua strategie de adaptare a UE; invită Comisia să conceapă evaluări și hărți ale riscurilor de incendii forestiere, pe baza unor produse Copernicus îmbunătățite și a altor date obținute prin teledetecție, pentru a sprijini acțiunile preventive; evidențiază că este important să se întărească mecanismul de protecție civilă al UE pentru a pune la dispoziție capacități adecvate de combatere a incendiilor forestiere în UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să accelereze instituirea noii flote permanente rescEU și le îndeamnă să asigure o finanțare suficientă în acest sens și să extindă cât mai curând posibil plasa de siguranță sezonieră europeană existentă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act cu îngrijorare de limitările actualului cadru de răspuns în caz de dezastre la nivelul UE, bazat pe o rezervă voluntară de resurse de reacție angajate în prealabil de statele membre; invită Comisia și statele membre să analizeze posibilitatea de a extinde capacitatea și competențele UE de răspuns în caz de dezastre, având în vedere dezastrele climatice din ce în ce mai frecvente și mai grave, în special prin crearea unei forțe permanente de protecție civilă a UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită extinderea actualei rezerve voluntare de stingere a incendiilor din cadrul rescEU și invită toate statele membre să ia în considerare plasarea unei părți din brigăzile lor naționale de stingere a incendiilor într-o rezervă europeană; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune pentru a spori capacitățile de răspuns ale UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină modernizarea mijloacelor de protecție civilă prin noi achiziții publice comune, astfel încât echipamentele și resursele terestre și aeriene să fie mai bine adaptate la geografia diferitelor teritorii ale UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită consolidarea prepoziționării sezoniere a pompierilor în zonele fierbinți de incendiu, pe baza succesului programului-pilot pus în aplicare în această vară în Grecia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să crească investițiile în cercetare și inovare și să sprijine înființarea unui centru european de excelență în domeniul protecției civile, în special să promoveze formarea agenților în lupta împotriva incendiilor și gestionarea crizelor și să încurajeze schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că FSUE a fost modificat de mai multe ori pentru a-i extinde domeniul de aplicare și că linia bugetară 2022 pentru FSUE a fost deja pe deplin mobilizată din cauza creșterii numărului de dezastre naturale; solicită o majorare semnificativă a bugetului FSUE, care va ajuta regiunile să anticipeze și să atenueze efectele schimbărilor climatice, precum și extinderea domeniului de aplicare al FSUE, astfel încât acesta să poată fi utilizat și pentru a sprijini construcția unor infrastructuri publice și private noi și refacerea celor existente în vederea asigurării unei reziliențe mai mari la schimbările climatice; subliniază că gravitatea anumitor catastrofe naturale este, în unele cazuri, rezultatul unor factori antropogeni, printre care și amenajarea imprudentă a teritoriului, care conduce la construirea unor locuințe și infrastructuri în zonele inundabile ale râurilor sau în teritoriile predispuse la alunecări de teren; reiterează, în acest sens, că rambursările din FSUE ar trebui să favorizeze o mai mare reziliență și sustenabilitate, prin finanțarea unor soluții bazate pe ecosisteme (de exemplu, reîmpădurire, refacerea habitatelor, reconstrucție rezistentă la cutremur); |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că este de importanță vitală ca ajutoarele și fondurile să fie trimise cât mai rapid, cât mai ușor și cât mai flexibil cu putință către regiunile afectate și că sinergiile dintre FSUE, mecanismul de protecție civilă al Uniunii, componenta dedicată adaptării la schimbările climatice a Fondului european de dezvoltare regională și programele de cooperare teritorială sunt esențiale pentru conceperea unei reacții cuprinzătoare și crearea unui pachet de reziliență cuprinzător; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să promoveze participarea societății civile la prevenirea și combaterea consecințelor secetei și ale schimbărilor climatice; invită Comisia să propună o inițiativă europeană privind angajamentul civic și să promoveze inițiative voluntare privind răspunsul în caz de dezastre; |
| --- | --- |

23.

Agricultură

| 24. | invită Comisia să facă o evaluare completă a impactului secetei persistente asupra producției alimentare a UE din anul curent și asupra aprovizionării cu alimente a populației în iarna următoare; invită, de asemenea, Comisia și Consiliul să analizeze ce măsuri de remediere pot fi luate și ce sprijin poate fi acordat pentru a se asigura că producătorii de alimente primare afectați de pierderi de producție din cauza pagubelor provocate de căldură și secetă pot reîncepe fără întârziere noi cicluri de producție pentru aprovizionarea cu alimente esențiale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța de a merge dincolo de măsurile pe termen scurt și importanța atenuării crizei actuale; reliefează că Uniunea trebuie să continue să își adapteze sistemele alimentare pentru a le face mai reziliente pe termen lung; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită UE și statele sale membre să investească în cercetare și inovare pentru a facilita introducerea unor soiuri și practici mai rezistente la secetă și la schimbările climatice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să se asigure că planurile strategice naționale din cadrul PAC sunt puse în aplicare astfel încât agricultura să devină mai eficientă din punctul de vedere al utilizării apei, cu scopul de a reduce utilizarea apei și a promova o rezistență mai mare la secete, reducând totodată global presiunile hidromorfologice, luând în considerare constatările raportului special al CCE privind utilizarea sustenabilă a apei în agricultură; salută introducerea de noi programe ecologice, care ar trebui să faciliteze tranziția către o agricultură mai rezilientă și mai ecologică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită UE și statele membre să mărească ponderea sprijinului agricol dedicat prevenirii și gestionării riscurilor în agricultură și să aibă în vedere extinderea utilizării sistemelor publice de asigurare împotriva schimbărilor climatice; invită Comisia să promoveze schimburile de bune practici cu privire la acest aspect și la alte măsuri de atenuare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită, de asemenea, Comisia să identifice resurse financiare pentru a ajuta fermele, compensând pierderile rezultate din pagubele provocate de secetă sau de alte evenimente cauzate de urgența climatică, să stimuleze o mai mare reziliență și sustenabilitate la schimbările climatice și să se asigure că această criză nu conduce la închiderea definitivă a fermelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia și statele membre să acorde prioritate creării de stocuri tampon de hrană strategică pentru animale și produse alimentare ca mijloc de atenuare a celor mai dăunătoare aspecte ale secetei, inclusiv variațiile mari ale producției de la an la an, și invită Comisia să abordeze acest aspect la nivel internațional, urmărind instituirea depozitării alimentelor ca instrument unic de stabilizare în fața efectelor schimbărilor climatice asupra agriculturii și aprovizionării cu alimente; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea unor sisteme de irigații agricole mai eficiente și mai bine orientate, precum și a unei capacități de stocare a apei și a unei recalibrări generale a nevoilor de irigații pentru a obține o utilizare durabilă a resurselor de apă; reamintește că investițiile în capacitatea de irigare și de stocare a apei sunt sprijinite numai dacă conduc la economii de apă; reliefează că ar trebui prioritizate investițiile în refacerea ecosistemelor și în metodele de producție care fac tranziția către agroecologie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de decizia luată în cadrul noii reforme a PAC referitoare la investițiile în irigații în zonele în care starea corpurilor de apă este „mai puțin decât bună”; invită statele membre să încurajeze investițiile în aceste zone, care conduc la economii de apă într-un mod care să combată deficitul structural de apă și să reducă impactul asupra apelor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă statele membre și Comisia să sprijine introducerea unor sisteme de irigații care nu utilizează ape de suprafață sau subterane, cum ar fi stocarea apei pluviale și reciclarea apelor uzate, în combinație cu eforturile de reducere a consumului global de apă; solicită Comisiei să clarifice, cât mai curând posibil, interpretarea noilor dispoziții ale UE privind investițiile în irigații din cadrul PAC, pentru a elimina orice incertitudini; solicită Comisiei să îmbunătățească actualele orientări pentru statele membre în ceea ce privește investițiile în irigații în cadrul noilor planuri strategice PAC; |
| --- | --- |

33.

| 34. | evidențiază rolul pozitiv pe care îl joacă agroecologia, agrosilvicultura și sistemele de producție ecologică în protejarea cantității și a calității apei prin utilizarea mai eficientă și mai circulară a resurselor, prin îmbunătățirea rezilienței la nivelul fermelor grație reducerii factorilor de producție și diversificării producției și deci dispersării riscurilor, lucru deosebit de important pentru a evita compromiterea totală a culturilor; reamintește că fermierilor le este de folos să planteze garduri vii și arbori, să asigure acoperirea solului, să evite pășunatul excesiv, să reducă tasarea solului și să mărească conținutul de materie organică și de humus al solului; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea, având în vedere evenimentele climatice extreme din ultimele luni, de a pune în aplicare rapid strategia „De la fermă la consumator” și pe cea privind biodiversitatea, pentru a atinge obiectivul în ceea ce privește realizarea unui sector agricol mai ecologic și mai sustenabil, ținând seama de impactul diferențiat asupra climei al diferitelor tipuri de producție agricolă; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să își mențină angajamentul ferm față de Pactul verde european și să intensifice acțiunile UE de atenuare a schimbărilor climatice, de adaptare la acestea și de reziliență, acordând o atenție deosebită fenomenelor meteorologice extreme; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pune în evidență importanța pe care o are sănătatea solului pentru reținerea și filtrarea apei; invită Comisia să facă din capacitatea de a reține și filtra apa, precum și din umiditatea solului un pilon esențial al proiectului de lege a UE privind sănătatea solului, care urmează să fie publicat în 2023; subliniază că turbăriile au un potențial imens de a absorbi dioxidul de carbon și joacă un rol semnificativ în filtrarea apei și controlul inundațiilor, reducerea secetelor și a incendiilor forestiere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită un obiectiv al UE privind neutralitatea din punctul de vedere al degradării terenurilor în UE până în 2030, pentru a se asigura că obiectivul corespunzător din cadrul ODD ale ONU este pe deplin îndeplinit în UE, având în vedere că UE nu este în prezent pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea țintei ODD, astfel cum se subliniază în raportul special al CCE din 2018 privind deșertificarea; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază responsabilitatea fermierilor de a menține solul și resursele de apă în stare bună, precum și necesitatea de a intensifica practicile de sechestrare a carbonului; îndeamnă, prin urmare, statele membre și Comisia să promoveze aceste practici prin intermediul noilor programe ecologice și prin dezvoltarea agriculturii carbonului, care va trebui să integreze și alte elemente de mediu, cum ar fi gestionarea apei, cu scopul de a spori stimulentele pentru producători; salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere privind certificarea ciclurilor durabile ale carbonului; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că trebuie să se reducă rapid contaminarea apelor subterane și a apelor de suprafață, mai ales cu nitrați și pesticide; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită ca toate inițiativele și acțiunile legate de prevenirea și atenuarea secetei, a inundațiilor și a caniculei, precum și a impactului acestora, să țină seama pe deplin de mediul natural, în special de păduri, precum și de biodiversitate și serviciile ecosistemice; |
| --- | --- |

40.

Incendii forestiere

| 41. | solicită un răspuns integrat la incendiile forestiere pentru a proteja pădurile din UE împotriva distrugerilor cauzate de fenomene climatice extreme; evidențiază că incendiile de mari proporții cresc în intensitate și frecvență la nivel mondial; își exprimă îngrijorarea cu privire la previziunea de extindere a zonelor predispuse la incendii și de prelungire a perioadelor în care riscul de incendii este mai mare în majoritatea regiunilor europene, în special în cazul scenariilor de emisii ridicate; reamintește că un peisaj divers, cu păduri bogate în biodiversitate, oferă un paravan sau o barieră naturală mai mare împotriva incendiilor forestiere de mare amploare și necontrolabile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că refacerea și reîmpădurirea pădurilor diversificate ar ajuta la prevenirea și controlarea incendiilor; subliniază că gestionarea incendiilor bazată pe date științifice și sprijinul pentru consolidarea capacităților prin intermediul serviciilor de consiliere trebuie dotate cu mai multe resurse și trebuie dezvoltate, cu scopul de a combate efectele schimbărilor climatice în păduri; invită Comisia și statele membre să promoveze și să utilizeze mai bine conceptul de gestionare integrată a incendiilor și observă că acest lucru ar putea necesita o mai bună capacitate de reglementare în statele membre, consolidarea serviciilor publice, precum și sprijin specific și o cooperare sporită pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este preocupat de riscul formării de piro-cumulonimbus ca urmare a incendiilor forestiere și de impactul lor negativ asupra stratosferei și stratului de ozon; solicită, prin urmare, reducerea cât mai mult posibil a incendiilor deliberate și a arderii arborilor în păduri; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atrage atenția asupra impactului asupra sănătății al incendiilor forestiere și al poluării atmosferice asociate cu acestea și își exprimă îngrijorarea cu privire la previziunile Organizației Meteorologice Mondiale (OMM) conform cărora se estimează că ele vor crește, chiar și în cazul unui scenariu cu emisii scăzute (26); ia act de faptul că, pe măsură ce planeta se încălzește, se preconizează că incendiile forestiere și poluarea aerului aferentă se vor intensifica, chiar și în cazul unui scenariu cu emisii scăzute și observă că, pe lângă impactul asupra sănătății umane, acest lucru va afecta și ecosistemele, pe măsură ce poluanții atmosferici se depun din atmosferă pe suprafața terestră; evidențiază faptul că criza climatică afectează biodiversitatea și reduce reziliența ecosistemelor și subliniază impactul său ulterior asupra sănătății publice și, prin urmare, insistă asupra importanței unei abordări de tipul „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre să asigure protecția continuă a pădurilor noastre și să protejeze terenurile împotriva reclasificării ca terenuri neforestiere în urma unui incendiu forestier, deoarece acest lucru poate încuraja incendiile deliberate, provocate pentru a putea utiliza terenul în alte scopuri neautorizate înainte de incendiu; invită Comitetul Regiunilor și serviciile Comisiei să asigure colaborarea cu autoritățile locale și să cerceteze istoricul reclasificării terenurilor în urma incendiilor forestiere; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită revizuirea Directivei 2003/96/CE a Consiliului privind impozitarea produselor energetice și a electricității (27) în vederea includerii unei scutiri de la impozitul pe consumul intern de produse energetice pentru pompieri în cursul exercitării atribuțiilor lor; |
| --- | --- |

46.

Apă

| 47. | invită Comisia să prezinte o strategie cuprinzătoare a UE în domeniul apei, care să includă organizarea, împreună cu statele membre, a unei conferințe europene privind apa, pentru a elabora rapid orientări privind gestionarea bazinelor hidrografice comune transnaționale, în special în cazul unor secete multianuale, și pentru a asigura o prioritizare echilibrată între utilizările apei; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să coordoneze elaborarea unor planuri regionale sau naționale cuprinzătoare, de la puț până la utilizarea finală, pentru a combate scurgerile și infiltrările de apă cauzate de o infrastructură de slabă calitate sau prost întreținută, inclusiv la nivel de bazin, de oraș și de fermă, și să facă schimb de bune practici în acest scop; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să sprijine eforturile mai mari ale statelor membre de a încuraja recurgerea la tehnici de reutilizare a apei, la tehnologii și practici de irigare prin care se economisește apă, la tehnologiile acoperișurilor verzi, la dușuri și toalete inteligente în sectorul apei, inclusiv în ceea ce privește alimentarea cu apă, canalizarea și gestionarea apelor pluviale, precum și în toate ciclurile și aplicațiile industriale, rezidențiale și comerciale ale apei; cere ca legislația actuală să se modifice astfel încât să încurajeze reutilizarea apei în sectoarele care folosesc multă apă, respectând totodată cele mai stricte criterii de calitate, precum și în birouri și locuințe, prin reutilizarea apei gri; reamintește că gestionarea resurselor de apă este esențială pentru reducerea la minimum a efectelor negative ale schimbărilor climatice, protejând securitatea apei, securitatea alimentară și biodiversitatea și sprijinind solurile sănătoase; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reliefează că sectorul energetic este un mare consumator de apă în Europa, că sectorul apei consumă el însuși multă energie pentru captarea, pomparea, încălzirea, răcirea, curățarea și desalinizarea apei; subliniază impactul pe care nivelurile scăzute ale apei l-au avut asupra sectorului energetic și asupra anumitor industrii; subliniază că îmbunătățirea utilizării eficiente a apei poate influența direct reducerea consumului de energie și a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că cetățenii trebuie implicați în gestionarea apei; încurajează statele membre să ia măsuri pentru a garanta accesul la apă pentru grupurile vulnerabile și marginalizate, în conformitate cu directiva, și să ia măsuri suplimentare pentru a asigura furnizarea apei curente; reamintește obligațiile statelor de a asigura dreptul omului la apă potabilă, în special în timpul caniculei și al perioadelor de secetă, ceea ce implică, de exemplu, instituirea unui mecanism de participare, inclusiv punerea în aplicare a unui consimțământ prealabil liber și în cunoștință de cauză (FPIC) pentru infrastructurile energetice la scară largă și industriile extractive; subliniază importanța recunoașterii sistematice a drepturilor cutumiare la apă potabilă și a furnizării de căi de atac (prin intermediul unui mecanism de tratare a plângerilor) pentru cazurile de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că este important să se prevină speculațiile în domeniul apei, pentru a asigura un acces echitabil și o bună gestionare a resurselor; solicită interzicerea tranzacționării apei ca marfă pe piețele financiare; |
| --- | --- |

52.

Dimensiunea internațională și socială

| 53. | evidențiază că în întreaga Europă mulți oameni trăiesc în locuințe învechite și degradate și au condiții de trai nesatisfăcătoare, ceea ce îi face mai vulnerabili la efectele fenomenelor meteorologice extreme; reamintește că accesul la o locuință adecvată este un drept fundamental; cere să se adopte rapid un fond ambițios pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, pentru a sprijini grupurile cele mai defavorizate și îndeosebi pentru a crește eficiența energetică a locuințelor acestora, a le decarboniza sistemele de încălzire și răcire, inclusiv prin integrarea energiei din surse regenerabile, care le va permite să își reducă facturile la energie și, de asemenea, să își îmbunătățească calitatea vieții; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază necesitatea urgentă de a intensifica acțiunile la nivel mondial, atât pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, cât și pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum s-a subliniat în Pactul climatic de la Glasgow, adoptat în 2022; solicită Uniunii să joace un rol activ în continuarea procesului de definire a unui obiectiv global de adaptare, asigurându-se că obiectivul de finanțare internațională a combaterii schimbărilor climatice este îndeplinit și garantând un echilibru între finanțarea pentru atenuare și cea pentru adaptare; invită, de asemenea, Uniunea să se implice activ în Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în vederea adoptării unor măsuri concrete cu scopul de a proteja câștigurile în materie de dezvoltare de riscurile unor catastrofe naturale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că sănătatea și siguranța lucrătorilor sunt de competența UE și că, în conformitate cu Directiva 89/391/CEE (28), lucrătorii ar trebui protejați de orice risc, inclusiv de riscurile emergente; invită Comisia să evalueze temeinic și urgent riscurile noi și emergente ale schimbărilor climatice asupra securității și sănătății în muncă, pentru a-i proteja mai bine pe lucrători de expunerea la temperaturi mai ridicate, radiații UV naturale și alte riscuri aferente pentru sănătate și securitate, în special în sectoarele construcțiilor, agricol și al serviciilor publice; evidențiază faptul că rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru femei, respectiv pentru bărbați, la efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește necesitatea ca statele membre să depună eforturi pentru o abordare de tip „viziune zero” a deceselor profesionale, în conformitate cu cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă pentru perioada 2021-2027; subliniază, în acest context, necesitatea de a asigura sănătatea și siguranța la locul de muncă a tuturor lucrătorilor în situații de urgență, inclusiv a pompierilor, care sunt deosebit de expuși la agenți cancerigeni în cursul activității lor; subliniază importanța includerii în strategiile naționale ale statelor membre în materie de securitate și sănătate în muncă a formării periodice în materie de siguranță și gestionare a riscurilor pentru personalul de intervenție în caz de urgență, precum și a furnizării de echipamente și materiale de protecție adecvate; invită Comisia să supravegheze punerea în aplicare a acestor măsuri; |
| --- | --- |

56.

| 57. | își exprimă profunda compasiune față de poporul pakistanez, care a suferit de pe urma efectelor mortale ale crizei climatice, și confirmă faptul că Pakistanul contribuie foarte puțin la criza climatică; ia act de faptul că UE a alocat inițial o asistență umanitară în valoare de 1,8 milioane EUR pentru victimele inundațiilor, dar recunoaște că acest ajutor nu răspunde în mod corespunzător nevoilor persoanelor și comunităților afectate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că este important să se obțină progrese în punerea în aplicare deplină a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; salută declarația ministerială adoptată în această vară în cadrul Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă, care evidențiază că seceta și inundațiile sunt provocări cu o dimensiune globală resimțite cel mai puternic de țările în curs de dezvoltare, precum și de persoanele aflate în situații vulnerabile, în special de populațiile indigene și comunitățile locale; reamintește țărilor dezvoltate că trebuie să dea dovadă de solidaritate cu țările în curs de dezvoltare și, în special, cu cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește că 2021-2030 este Deceniul ONU pentru refacerea ecosistemelor și se așteaptă ca refacerea naturii să caracterizeze acțiunile UE din acest deceniu; încurajează toate părțile la Convenția privind diversitatea biologică să aplice urgent măsuri de refacere a naturii pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ia act de faptul că țări din întreaga lume au fost și ele afectate de secete grave și neobișnuite, inclusiv seceta record care a afectat China; solicită o cooperare mai strânsă cu partenerii internaționali în ceea ce privește seceta, incendiile forestiere și alte efecte ale schimbărilor climatice; invită UE să depună eforturi pentru un dialog consolidat în aceste domenii, inclusiv în cadrul COP27, în scopul de a face schimb de cunoștințe și de a îmbunătăți reciproc modul de gestionare a secetei; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că sistemele de alertă timpurie sunt esențiale pentru o adaptare eficientă, în special în ceea ce privește incendiile forestiere și inundațiile, dar o mare parte a lumii nu dispune de acestea; sprijină inițiativa privind serviciile de alertă timpurie a OMM și speră că aceasta va fi pusă în aplicare rapid pentru a salva cât mai curând posibil cât mai multe vieți de efectele crizei climatice; încurajează statele membre să partajeze tehnologia care stă la baza sistemului de alertă timpurie; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că, potrivit ONU, seceta din Cornul Africii a expus 22 de milioane de persoane riscului de foamete; constată că problemele legate de accesul la alimente și foamete din țările din afara UE sunt exacerbate de criza climatică, precum și de forțele geopolitice; solicită UE să acorde prioritate politicilor coerente și bazate pe drepturile omului în materie de securitate alimentară și nutrițională; subliniază modul în care criza climatică agravează crizele umanitare din întreaga lume, în special în Afganistan, unde seceta a fost una din cauzele care au dus la privarea a 20 de milioane de afgani de alimente; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că UE trebuie să fie pregătită pentru strămutarea provocată de schimbările climatice și recunoaște necesitatea de a lua măsuri adecvate pentru a proteja drepturile omului în cazul populațiilor amenințate de efectele schimbărilor climatice; consideră că o astfel de strămutare ar trebui abordată la nivel internațional; invită Comisia și statele membre să coopereze în ceea ce privește elaborarea unui cadru internațional pentru a aborda strămutarea și migrația provocate de schimbările climatice atât în cadrul forumurilor internaționale, cât și al acțiunii externe a UE; încurajează Comisia și statele membre să colaboreze pentru a sprijini persoanele care au fost strămutate din cauza schimbărilor climatice și care nu mai pot trăi în locurile lor de reședință; subliniază că Comitetul ONU pentru Drepturile Omului a hotărât că statele trebuie să țină seama de impactul crizei climatice asupra drepturilor omului în țara de origine atunci când iau în considerare deportarea solicitanților de azil; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită creșterea investițiilor în educația și sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la dezastrele naturale; solicită promovarea Zilei internaționale pentru reducerea dezastrelor naturale prin inițiative vizibile ale UE; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(2)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(3)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(4)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(5)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(6)  JO C 445, 29.10.2021, p. 156.

(7)  JO C 506, 15.12.2021, p. 38.

(8)  JO C 316, 22.9.2017, p. 99.

(9)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(10)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(11)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(12)  Serviciul Copernicus privind schimbările climatice, „Surface air temperature for August 2022” (Temperatura aerului la suprafață pentru luna august 2022).

(13)  Institutul Mondial al Resurselor, „Achieving abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (Să ajungem la abundență: înțelegerea costului unui viitor sustenabil al apei), 21 ianuarie 2020.

(14)  Agenția Europeană de Mediu, „Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment” (Resursele de apă din Europa – combaterea stresului hidric: o evaluare actualizată), 14 octombrie 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. et al, „Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming” (Incendiile forestiere agravează pierderile de carbon din sol la latitudini mari din cauza schimbărilor climatice), Environmental Research Letters, vol. 17, nr. 9, septembrie 2022.

(16)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

(17)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

(18)  Curtea de Conturi Europeană, „Raportul special nr. 20/2021: Utilizarea sustenabilă a apei în agricultură: fondurile din partea PAC sunt susceptibile să promoveze mai degrabă o utilizare mai intensă decât una mai eficientă a apei”, 2021.

(19)  Baranyai, G., „Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question”, Jurnalul Oficial al Consiliul Mondial al Apei, vol. 21, nr. 3, 2019.

(20)  Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

(21)  Serviciul Copernicus de monitorizare a atmosferei, ‘Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years’, (Cele mai ridicate emisii provocate în Europa de incendiile forestiere de vară în ultimii 15 ani), 6 septembrie 2022.

(22)  Știrile Centrului Comun de Cercetare, „Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds” („Încălzirea globală ar putea mai mult decât dubla costurile cauzate de secetă în Europa, arată un studiu”), 10 mai 2021.

(23)  Constatările Centrului Comun de Cercetare privind prognozarea impactului economic al schimbărilor climatice în sectoarele din UE, pe baza unei analize ascendente.

(24)  Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030: Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (COM(2020)0562).

(25)  Comunicarea Comisiei din 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind refacerea naturii (COM(2022)0304).

(26)  Organizația Meteorologică Mondială, „Buletinul OMM privind calitatea aerului și clima evidențiază impactul incendiilor forestiere”, 7 septembrie 2022.

(27)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

(28)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Situația din strâmtoarea Taiwan

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la situația din Strâmtoarea Taiwan (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2022 referitoare la UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2022 referitoare la UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2022 referitoare la strategia indo-pacifică în domeniul comerțului și al investițiilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2022 referitoare la strategia indo-pacifică în domeniul comerțului și al investițiilor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (4),

| — | având în vedere summitul UE-China din 1 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul UE-China din 1 aprilie 2022,

| — | având în vedere politica „O singură Chină” a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica „O singură Chină” a UE,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

| — | având în vedere comunicarea comună din 16 septembrie 2021 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 16 septembrie 2021 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024),

| — | având în vedere Busola strategică, adoptată de Consiliu la 21 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Busola strategică, adoptată de Consiliu la 21 martie 2022,

| — | având în vedere Conceptul strategic pentru 2022 al NATO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conceptul strategic pentru 2022 al NATO,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030),

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ai țărilor din G7 din 3 august 2022 privind menținerea păcii și stabilității în Strâmtoarea Taiwan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ai țărilor din G7 din 3 august 2022 privind menținerea păcii și stabilității în Strâmtoarea Taiwan,

| — | având în vedere discursul ținut de VP/ÎR Josep Borrell la cel de-al 29-lea Forum regional ASEAN din 5 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul ținut de VP/ÎR Josep Borrell la cel de-al 29-lea Forum regional ASEAN din 5 august 2022,

| — | având în vedere Dialogul strategic trilateral SUA-Australia-Japonia din 5 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Dialogul strategic trilateral SUA-Australia-Japonia din 5 august 2022,

| — | având în vedere declarația din 4 august 2022 a Secretarului General al NATO Jens Stoltenberg, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 august 2022 a Secretarului General al NATO Jens Stoltenberg,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE și Taiwanul sunt parteneri care împărtășesc aceeași viziune și au valori comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept; întrucât UE continuă să își mențină poziția politică de principiu „O singură Chină”; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Taiwanul sunt parteneri care împărtășesc aceeași viziune și au valori comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept; întrucât UE continuă să își mențină poziția politică de principiu „O singură Chină”;

| B. | întrucât în perioada 4-10 august 2022 Republica Populară Chineză (RPC) și-a intensificat intimidarea militară de lungă durată exercitată împotriva Taiwanului la un nivel fără precedent, ca urmare a vizitei din 2 și 3 august 2022 a președintei Camerei Reprezentanților din Statele Unite, Nancy Pelosi, și a făcut exerciții militare de mare amploare în care s-a tras în șapte zone desemnate din jurul Taiwanului; întrucât exercițiile au inclus utilizarea a până la 11 rachete balistice, dintre care cel puțin cinci au survolat Taiwanul; întrucât aceste exerciții militare au reprezentat o blocadă virtuală a spațiului maritim și aerian al Taiwanului; |
| --- | --- |

B.

întrucât în perioada 4-10 august 2022 Republica Populară Chineză (RPC) și-a intensificat intimidarea militară de lungă durată exercitată împotriva Taiwanului la un nivel fără precedent, ca urmare a vizitei din 2 și 3 august 2022 a președintei Camerei Reprezentanților din Statele Unite, Nancy Pelosi, și a făcut exerciții militare de mare amploare în care s-a tras în șapte zone desemnate din jurul Taiwanului; întrucât exercițiile au inclus utilizarea a până la 11 rachete balistice, dintre care cel puțin cinci au survolat Taiwanul; întrucât aceste exerciții militare au reprezentat o blocadă virtuală a spațiului maritim și aerian al Taiwanului;

| C. | întrucât cinci dintre rachetele balistice ale RPC au aterizat în zona economică exclusivă (ZEE) a Japoniei; |
| --- | --- |

C.

întrucât cinci dintre rachetele balistice ale RPC au aterizat în zona economică exclusivă (ZEE) a Japoniei;

| D. | întrucât exercițiile militare de amploare au fost însoțite de atacuri cibernetice intense împotriva autorităților taiwaneze și a sectorului privat din Taiwan; întrucât agresivitatea militară neîntreruptă a RPC reprezintă o amenințare gravă la adresa statu-quo-ului și poate provoca o escaladare periculoasă, deși neintenționată, cu efecte grave asupra stabilității și păcii mondiale, inclusiv pentru UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât exercițiile militare de amploare au fost însoțite de atacuri cibernetice intense împotriva autorităților taiwaneze și a sectorului privat din Taiwan; întrucât agresivitatea militară neîntreruptă a RPC reprezintă o amenințare gravă la adresa statu-quo-ului și poate provoca o escaladare periculoasă, deși neintenționată, cu efecte grave asupra stabilității și păcii mondiale, inclusiv pentru UE;

| E. | întrucât RPC pare să încerce să își perpetueze acțiunile excesiv de agresive, în încercarea de a eroda statu-quo-ul din Strâmtoarea Taiwan; |
| --- | --- |

E.

întrucât RPC pare să încerce să își perpetueze acțiunile excesiv de agresive, în încercarea de a eroda statu-quo-ul din Strâmtoarea Taiwan;

| F. | întrucât din 2019 RPC violează tot mai des zona de identificare de apărare antiaeriană a Taiwanului; întrucât RPC s-a comportat agresiv în zone vaste din regiunea indo-pacifică și a exercitat constrângeri militare sau economice în diferite grade, ceea ce a provocat izbucnirea unor litigii cu vecini precum Japonia, India, Filipine și Australia; |
| --- | --- |

F.

întrucât din 2019 RPC violează tot mai des zona de identificare de apărare antiaeriană a Taiwanului; întrucât RPC s-a comportat agresiv în zone vaste din regiunea indo-pacifică și a exercitat constrângeri militare sau economice în diferite grade, ceea ce a provocat izbucnirea unor litigii cu vecini precum Japonia, India, Filipine și Australia;

| G. | întrucât, ca răspuns la noile provocări ale RPC, Taiwanul a anunțat că își va majora bugetul militar cu 13,9 % față de anul precedent, ajungând la suma record de 586,3 miliarde TWD (19,5 miliarde EUR); |
| --- | --- |

G.

întrucât, ca răspuns la noile provocări ale RPC, Taiwanul a anunțat că își va majora bugetul militar cu 13,9 % față de anul precedent, ajungând la suma record de 586,3 miliarde TWD (19,5 miliarde EUR);

| H. | întrucât Australia și Japonia, împreună cu Statele Unite, și-au exprimat, într-o declarație comună, îngrijorarea cu privire la acțiunile recente ale RPC, estimând că acestea afectează grav pacea și stabilitatea internațională, și au îndemnat RPC să înceteze imediat exercițiile militare; întrucât miniștrii de externe din țările G7 au criticat aspru acțiunile agresive ale RPC; |
| --- | --- |

H.

întrucât Australia și Japonia, împreună cu Statele Unite, și-au exprimat, într-o declarație comună, îngrijorarea cu privire la acțiunile recente ale RPC, estimând că acestea afectează grav pacea și stabilitatea internațională, și au îndemnat RPC să înceteze imediat exercițiile militare; întrucât miniștrii de externe din țările G7 au criticat aspru acțiunile agresive ale RPC;

| I. | întrucât, după vizita delegației Congresului SUA, condusă de președinta acestuia, Nancy Pelosi, RPC a suspendat discuțiile și cooperarea cu Statele Unite în opt domenii diferite, inclusiv dialogurile privind chestiunile militare și schimbările climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât, după vizita delegației Congresului SUA, condusă de președinta acestuia, Nancy Pelosi, RPC a suspendat discuțiile și cooperarea cu Statele Unite în opt domenii diferite, inclusiv dialogurile privind chestiunile militare și schimbările climatice;

| J. | întrucât în ultimii ani Taiwanul a fost vizitat de mai multe ori de deputați din diferite țări, inclusiv din statele membre ale UE, și de o vicepreședintă a Parlamentului European; întrucât astfel de vizite desfășurate în cadrul diplomației parlamentare reprezintă o practică obișnuită în democrație; |
| --- | --- |

J.

întrucât în ultimii ani Taiwanul a fost vizitat de mai multe ori de deputați din diferite țări, inclusiv din statele membre ale UE, și de o vicepreședintă a Parlamentului European; întrucât astfel de vizite desfășurate în cadrul diplomației parlamentare reprezintă o practică obișnuită în democrație;

| K. | întrucât la 9 octombrie 2021 președintele RPC, Xi Jinping, s-a angajat să continue „reunificarea” cu Taiwanul prin mijloace presupus pașnice, însă a avertizat că cel mai mare obstacol în acest sens îl constituie așa-numita forță „de independență a Taiwanului”; întrucât acest discurs nu este susținut de acțiunile RPC; întrucât unii diplomați ai RPC au amenințat chiar cu așa-numita „reeducare” a poporului taiwanez după „reunificare”; |
| --- | --- |

K.

întrucât la 9 octombrie 2021 președintele RPC, Xi Jinping, s-a angajat să continue „reunificarea” cu Taiwanul prin mijloace presupus pașnice, însă a avertizat că cel mai mare obstacol în acest sens îl constituie așa-numita forță „de independență a Taiwanului”; întrucât acest discurs nu este susținut de acțiunile RPC; întrucât unii diplomați ai RPC au amenințat chiar cu așa-numita „reeducare” a poporului taiwanez după „reunificare”;

| L. | întrucât Cartea albă recent publicată a RPC intitulată „Chestiunea Taiwanului și reunificarea Chinei în noua eră” a spulberat asigurările anterioare oferite Taiwanului cu privire la statutul său viitor după „reunificare”, cum ar fi nestaționarea trupelor RPC sau netrimiterea de personal administrativ pe insulă; |
| --- | --- |

L.

întrucât Cartea albă recent publicată a RPC intitulată „Chestiunea Taiwanului și reunificarea Chinei în noua eră” a spulberat asigurările anterioare oferite Taiwanului cu privire la statutul său viitor după „reunificare”, cum ar fi nestaționarea trupelor RPC sau netrimiterea de personal administrativ pe insulă;

| M. | întrucât RPC a impus sancțiuni economice masive Lituaniei și a făcut mari presiuni asupra sa după ce această țară a fost de acord cu deschiderea unei reprezentanțe taiwaneze pe teritoriul său și și-a manifestat intenția de a deschide un birou lituanian de reprezentare comercială în Taipei; întrucât Parlamentul susține cu tărie dreptul tuturor statelor membre ale UE de a întreține astfel de relații cu Taiwanul; |
| --- | --- |

M.

întrucât RPC a impus sancțiuni economice masive Lituaniei și a făcut mari presiuni asupra sa după ce această țară a fost de acord cu deschiderea unei reprezentanțe taiwaneze pe teritoriul său și și-a manifestat intenția de a deschide un birou lituanian de reprezentare comercială în Taipei; întrucât Parlamentul susține cu tărie dreptul tuturor statelor membre ale UE de a întreține astfel de relații cu Taiwanul;

| N. | întrucât Taiwanul a adoptat sancțiunile UE împotriva Rusiei și întrucât atât autoritățile taiwaneze, cât și populația taiwaneză au făcut donații substanțiale refugiaților ucraineni; |
| --- | --- |

N.

întrucât Taiwanul a adoptat sancțiunile UE împotriva Rusiei și întrucât atât autoritățile taiwaneze, cât și populația taiwaneză au făcut donații substanțiale refugiaților ucraineni;

| O. | întrucât Taiwanul se află într-o poziție strategică din punctul de vedere al comerțului; întrucât Strâmtoarea Taiwan este principala rută pentru navele care se deplasează din China, Japonia, Coreea de Sud și Taiwan către Europa; întrucât UE rămâne cea mai mare sursă de investiții străine directe în Taiwan; întrucât există un potențial considerabil de creștere a investițiilor străine directe ale Taiwanului în UE; întrucât Taiwanul domină piețele de fabricare a semiconductorilor, producătorii taiwanezi fabricând aproximativ 50 % din producția mondială de semiconductori; întrucât strategia indo-pacifică a UE pledează pentru intensificarea cooperării comerciale și de investiții cu Taiwanul și pentru stabilizarea tensiunilor în Marea Chinei de Sud și în Strâmtoarea Taiwan; |
| --- | --- |

O.

întrucât Taiwanul se află într-o poziție strategică din punctul de vedere al comerțului; întrucât Strâmtoarea Taiwan este principala rută pentru navele care se deplasează din China, Japonia, Coreea de Sud și Taiwan către Europa; întrucât UE rămâne cea mai mare sursă de investiții străine directe în Taiwan; întrucât există un potențial considerabil de creștere a investițiilor străine directe ale Taiwanului în UE; întrucât Taiwanul domină piețele de fabricare a semiconductorilor, producătorii taiwanezi fabricând aproximativ 50 % din producția mondială de semiconductori; întrucât strategia indo-pacifică a UE pledează pentru intensificarea cooperării comerciale și de investiții cu Taiwanul și pentru stabilizarea tensiunilor în Marea Chinei de Sud și în Strâmtoarea Taiwan;

| P. | întrucât la summitul UE-China din 1 aprilie 2022 UE a reamintit responsabilitatea RPC, atât în calitate de actor global, cât și de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, de a acționa pentru pace și stabilitate în regiune și în special în Strâmtoarea Taiwan; |
| --- | --- |

P.

întrucât la summitul UE-China din 1 aprilie 2022 UE a reamintit responsabilitatea RPC, atât în calitate de actor global, cât și de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, de a acționa pentru pace și stabilitate în regiune și în special în Strâmtoarea Taiwan;

| Q. | întrucât UE s-a angajat să folosească toate canalele pe care le are la dispoziție pentru a încuraja inițiativele care urmăresc să promoveze dialogul, cooperarea și consolidarea încrederii de ambele părți ale Strâmtorii Taiwan; întrucât aceste noi evoluții au accentuat nevoia urgentă ca angajamentul UE să contribuie la reducerea tensiunilor regionale ca factor de instabilitate, |
| --- | --- |

Q.

întrucât UE s-a angajat să folosească toate canalele pe care le are la dispoziție pentru a încuraja inițiativele care urmăresc să promoveze dialogul, cooperarea și consolidarea încrederii de ambele părți ale Strâmtorii Taiwan; întrucât aceste noi evoluții au accentuat nevoia urgentă ca angajamentul UE să contribuie la reducerea tensiunilor regionale ca factor de instabilitate,

| 1. | condamnă cu fermitate exercițiile militare ale RPC în Strâmtoarea Taiwan, care au început la 2 august 2022 și au atins o intensitate fără precedent, și solicită guvernului RPC să se abțină să ia orice măsuri care ar putea destabiliza Strâmtoarea Taiwan și securitatea regională; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că statu-quo-ul Strâmtorii Taiwan nu trebuie modificat unilateral și insistă să se opună recurgerii la forță sau amenințării cu forța; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reafirmă angajamentul comunității internaționale de a menține ordinea internațională guvernată de norme, pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwan și în regiune; reiterează angajamentul UE față de politica „O singură Chină” ca fundament politic al relațiilor UE-China; reamintește că strategia UE privind China pune în evidență că relațiile constructive dintre China și Taiwan fac parte din promovarea păcii și securității în întreaga regiune Asia-Pacific și că UE susține inițiativele care vizează dialogul și consolidarea încrederii; este convins că acțiunile provocatoare ale RPC împotriva Taiwanului și în Marea Chinei de Sud trebuie să aibă consecințe asupra relațiilor UE-China și că trebuie luată în considerare posibilitatea de a planifica măsuri de contingență; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă puternica solidaritate cu poporul taiwanez; felicită autoritățile taiwaneze și liderii politici din Taiwan pentru reacția lor măsurată și responsabilă la provocările RPC; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază că pe insula democratică Taiwan este la latitudinea poporului să decidă cum dorește să trăiască; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că este important să se respecte dreptul internațional, îndeosebi Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și dispozițiile sale privind obligația de a soluționa conflictele prin mijloace pașnice și menținerea libertății de navigație și de survolare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută condamnarea clară a exercițiilor militare ale RPC de către statele membre ale UE și de către parteneri-cheie din regiune și subliniază că unitatea noastră este esențială pentru a descuraja orice agresiune din partea RPC și pentru a menține pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este extrem de preocupat de lansarea de rachete balistice care au survolat Taiwanul, căzând în zona economică exclusivă a Japoniei și amenințând stabilitatea regiunii și securitatea națională a Japoniei; salută declarațiile purtătorului de cuvânt al guvernului japonez care solicită un dialog real pentru soluționarea pașnică a problemelor legate de Taiwan; își exprimă solidaritatea cu Japonia și îi oferă acesteia sprijinul său deplin și subliniază, în acest sens, necesitatea ca democrațiile din regiune să continue să sprijine Taiwanul în fața demonstrațiilor de forță ale RPC, deoarece pacea și stabilitatea în regiune sunt în interesul tuturor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă RPC să înceteze imediat toate acțiunile și intruziunile în zona taiwaneză de identificare a apărării aeriene și să nu mai violeze spațiul aerian de deasupra insulelor exterioare ale Taiwanului, să respecte din nou cu strictețe linia mediană a strâmtorii Taiwan și să înceteze toate celelalte acțiuni militare la limita războiului, inclusiv campaniile cibernetice și de dezinformare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă decizia RPC de a suspenda diferite dialoguri politice cu Statele Unite, inclusiv cu privire la chestiuni legate de climă și securitate, și îndeamnă conducerea RPC să revină la normele diplomatice pentru a evita riscul unor erori de calcul și greșeli care ar putea avea consecințe catastrofale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | respinge ferm constrângerea economică exercitată de RPC împotriva Taiwanului și a altor democrații din regiunea sa, precum și împotriva statelor membre ale UE și subliniază că astfel de practici nu numai că sunt ilegale în temeiul normelor Organizației Mondiale a Comerțului, ci au și un efect devastator asupra reputației RPC în întreaga lume și vor duce la o nouă pierdere a încrederii în RPC ca partener; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită UE să își asume un rol mai important în ceea ce privește situația din Strâmtoarea Taiwan și din întreaga regiune indo-pacifică, în conformitate cu propria sa strategie indo-pacifică; solicită să se aprofundeze și mai mult relațiile noastre strategice cu partenerii din regiune care împărtășesc aceeași viziune, în special cu Japonia și Australia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre ale UE să își amplifice prezența economică și diplomatică în întreaga regiune indo-pacifică, inclusiv în Taiwan, și reamintește că centrul de greutate strategic și economic al lumii se mută în această regiune și că, prin urmare, UE are un interes evident să elaboreze o abordare clară și credibilă la nivelul UE față de regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită din nou UE să consolideze parteneriatul existent cu Taiwanul pentru a promova valorile și principiile comune, inclusiv prin încercarea de a încheia un acord privind reziliența lanțurilor de aprovizionare și un acord bilateral de investiții, care ar contribui la protejarea intereselor UE în ansamblu și ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută planurile recent anunțate de Lituania de a deschide un birou de reprezentare comercială în Taipei în toamna anului 2022; invită celelalte state membre care nu au încă un birou comercial în Taiwan să urmeze acest exemplu și să își consolideze relațiile politice cu Taiwanul; invită PRC să își revoce sancțiunile nejustificate împotriva oficialităților lituaniene; condamnă restricțiile comerciale impuse de RPC; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să schimbe denumirea Biroului economic și comercial european din Taiwan astfel încât să reflecte amploarea legăturilor noastre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că Taiwanul este de o importanță crucială pentru lanțul de aprovizionare global în sectoare-cheie de înaltă tehnologie, îndeosebi în sectorul semiconductorilor, și invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să elaboreze o strategie de întărire a rezilienței și să înceapă rapid să lucreze la un acord cu Taiwanul privind reziliența lanțului de aprovizionare, cu scopul de a remedia vulnerabilitățile respective într-un mod reciproc avantajos și de a menține securitatea Taiwanului prin întărirea „scutului de siliciu” al acestuia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează intensificarea schimburilor economice, științifice, culturale și politice dintre UE și Taiwan, inclusiv la cele mai înalte niveluri, astfel încât să reflecte pe deplin cooperarea dinamică, multidimensională și strânsă dintre UE și Taiwan, în calitate de parteneri care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită SEAE și Comisia să aibă în vedere proiecte de conectivitate cu statele insulare din Pacific și parteneriate de coinvestiții între inițiativa „Global Gateway” a UE și noua politică a Taiwanului de deschidere către sud, pentru a promova relațiile comerciale și politice și, de asemenea, stabilitatea în regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită din nou Comisia să lanseze fără întârziere o evaluare a impactului, o consultare publică și un exercițiu de definire a domeniului de aplicare al unui acord bilateral de investiții cu autoritățile taiwaneze, în vederea pregătirii negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recomandă să se intensifice în continuare cooperarea între UE și Taiwan pentru a consolida cooperarea structurală privind combaterea dezinformării și a ingerințelor externe; recomandă detașarea unui ofițer de legătură la Biroul economic și comercial european, care să coordoneze eforturile comune de combatere a dezinformării și a imixtiunilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că gesturile de sprijin, cum ar fi vizitele parlamentare, sunt valoroase și consideră că acestea pot avea un rol disuasiv dacă sunt însoțite de o cooperare substanțială în alte domenii; subliniază că intenționează să trimită viitoare delegații parlamentare oficiale în Taiwan; salută faptul că în timpul vizitei în Taiwan a vicepreședintei Beer a Parlamentului European, Adunării legislative taiwaneze (Yuan) i s-a adresat o invitație oficială de a vizita Parlamentul European; intenționează să întreprindă acțiuni precum organizarea unei săptămâni parlamentare UE-Taiwan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută angajamentul Taiwanului de a fi alături de Ucraina în fața agresiunii brutale și nejustificate a Rusiei; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește importanța consolidării dialogului UE-Taiwan prin aprofundarea relațiilor cu actorii locali, inclusiv cu societatea civilă, și prin încurajarea schimburilor cu organizațiile de media taiwaneze și subliniază că intensificarea acestor schimburi va contribui la îmbunătățirea profilului și vizibilității UE în Taiwan și la eforturile comune de combatere a amenințării reprezentate de dezinformare cu care se confruntă din ce în ce mai mult ambele părți; |
| --- | --- |

24.

| 25. | susține cu fermitate participarea semnificativă ca observator a Taiwanului la reuniunile, mecanismele și activitățile organismelor internaționale, cum ar fi cele ale Organizației Mondiale a Sănătății, ale Organizației Aviației Civile Internaționale, ale Organizației Internaționale de Poliție Criminală (Interpol) și ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și guvernelor și legislativelor Taiwanului, Republicii Populare Chineze, Statelor Unite ale Americii, Japoniei, Coreei de Sud, Australiei, Indiei, Filipinelor, Rusiei și Ucrainei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  JO C 184, 5.5.2022, p. 170.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0224

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0276.

(4)  JO C 117, 11.3.2022, p. 40.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 14 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana

Recomandarea Parlamentului European din 14 septembrie 2022 adresată Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002),

| — | având în vedere Declarația de la Barcelona, adoptată în cadrul Conferinței euro-mediteraneene din 27-28 noiembrie 1995 de instituire a unui parteneriat euro-mediteraneean și însoțită de un program de lucru detaliat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Barcelona, adoptată în cadrul Conferinței euro-mediteraneene din 27-28 noiembrie 1995 de instituire a unui parteneriat euro-mediteraneean și însoțită de un program de lucru detaliat,

| — | având în vedere articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Rezoluția ONU 70/1 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (Agenda 2030), adoptată la Summitul ONU pentru dezvoltare durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015 și care stabilește obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD-uri), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU 70/1 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (Agenda 2030), adoptată la Summitul ONU pentru dezvoltare durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015 și care stabilește obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD-uri),

| — | având în vedere ODD 14: „Conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă”; |
| --- | --- |

—

având în vedere ODD 14: „Conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă”;

| — | având în vedere Acordul de la Paris, adoptat prin Decizia 1/CP.21 în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților (COP21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și la cea de a 11-a Conferință a părților (COP11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, adoptat prin Decizia 1/CP.21 în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților (COP21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și la cea de a 11-a Conferință a părților (COP11),

| — | având în vedere cea de a 26-a Conferință a părților (COP26) la CCONUSC, desfășurată la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 31 octombrie – 13 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 26-a Conferință a părților (COP26) la CCONUSC, desfășurată la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 31 octombrie – 13 noiembrie 2021,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), și anume: Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948; Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949; Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (și Protocolul din 2014); Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957; Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973; Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999; Convenția privind egalitatea de remunerare a mâinii de lucru masculine și a mâinii de lucru feminine, pentru o muncă de valoare egală, 1951; Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), și anume: Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948; Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949; Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (și Protocolul din 2014); Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957; Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973; Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999; Convenția privind egalitatea de remunerare a mâinii de lucru masculine și a mâinii de lucru feminine, pentru o muncă de valoare egală, 1951; Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958,

| — | având în vedere Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (Convenția de la Barcelona) și protocoalele și deciziile conexe ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (Convenția de la Barcelona) și protocoalele și deciziile conexe ale UE,

| — | având în vedere declarația ministerială a statelor de coastă mediteraneene (Declarația MedFish4Ever), adoptată la Valletta, Malta, la 30 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială a statelor de coastă mediteraneene (Declarația MedFish4Ever), adoptată la Valletta, Malta, la 30 martie 2017,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 9 februarie 2021 intitulat „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – Un plan economic și de investiții pentru țările din vecinătatea sudică” (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 9 februarie 2021 intitulat „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – Un plan economic și de investiții pentru țările din vecinătatea sudică” (SWD(2021)0023),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 intitulate „Un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 intitulate „Un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020,

| — | având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana”, adoptat cu ocazia celei de-a 145-a sesiuni plenare a Comitetului Regiunilor din 30 iunie și 1 iulie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana”, adoptat cu ocazia celei de-a 145-a sesiuni plenare a Comitetului Regiunilor din 30 iunie și 1 iulie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 martie 2019 intitulată „Situația de după Primăvara arabă: calea de urmat pentru regiunea MENA” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 martie 2019 intitulată „Situația de după Primăvara arabă: calea de urmat pentru regiunea MENA” (1),

| — | având în vedere avizul sub formă de scrisoare al Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul sub formă de scrisoare al Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0220/2022),

| A. | întrucât, în noiembrie 1995, Comunitatea Europeană de atunci a semnat Declarația de la Barcelona cu 12 țări sud-mediteraneene, promovând crearea unei zone comune cu obiectivul final al păcii, stabilității și prosperității; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în noiembrie 1995, Comunitatea Europeană de atunci a semnat Declarația de la Barcelona cu 12 țări sud-mediteraneene, promovând crearea unei zone comune cu obiectivul final al păcii, stabilității și prosperității;

| B. | întrucât, în 2004, ca urmare a extinderii UE, care a dus la aderarea a noi state membre din est și sud, UE a decis să lanseze politica europeană de vecinătate, care acoperă atât dimensiunea estică, cât și cea sudică a UE și urmărește să promoveze dialogul și cooperarea cu țările vecine; întrucât politica europeană de vecinătate a fost actualizată ulterior, în 2015; întrucât politica a fost, timp de mulți ani, completată de un instrument financiar specific pentru acțiunea externă a UE, care furniza resurse și obiective generale, precum și un mandat pentru Comisie de a propune o programare multianuală și anuală pentru asistența din partea UE; întrucât instrumentul financiar al UE pentru politica europeană de vecinătate a fost înlocuit în prezent cu Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (IVCDCI – Europa globală); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2004, ca urmare a extinderii UE, care a dus la aderarea a noi state membre din est și sud, UE a decis să lanseze politica europeană de vecinătate, care acoperă atât dimensiunea estică, cât și cea sudică a UE și urmărește să promoveze dialogul și cooperarea cu țările vecine; întrucât politica europeană de vecinătate a fost actualizată ulterior, în 2015; întrucât politica a fost, timp de mulți ani, completată de un instrument financiar specific pentru acțiunea externă a UE, care furniza resurse și obiective generale, precum și un mandat pentru Comisie de a propune o programare multianuală și anuală pentru asistența din partea UE; întrucât instrumentul financiar al UE pentru politica europeană de vecinătate a fost înlocuit în prezent cu Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (IVCDCI – Europa globală);

| C. | întrucât anul 2008 a marcat începutul Uniunii pentru Mediterana (UpM), o organizație interguvernamentală creată ca o continuare a Procesului de la Barcelona și care oferă un cadru important pentru dialog și cooperare la nivel politic și la nivelul organizațiilor societății civile și al părților interesate relevante; întrucât UpM este completată de o Adunare Parlamentară (UpM-AP), care oferă o ocazie esențială pentru dialogul și convergența politică, precum și pentru cooperarea multilaterală între reprezentanții aleși ai UE și ai țărilor partenere din sudul Mediteranei; |
| --- | --- |

C.

întrucât anul 2008 a marcat începutul Uniunii pentru Mediterana (UpM), o organizație interguvernamentală creată ca o continuare a Procesului de la Barcelona și care oferă un cadru important pentru dialog și cooperare la nivel politic și la nivelul organizațiilor societății civile și al părților interesate relevante; întrucât UpM este completată de o Adunare Parlamentară (UpM-AP), care oferă o ocazie esențială pentru dialogul și convergența politică, precum și pentru cooperarea multilaterală între reprezentanții aleși ai UE și ai țărilor partenere din sudul Mediteranei;

| D. | întrucât, la 9 februarie 2021, Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) au aprobat o comunicare comună privind un parteneriat ambițios și reînnoit cu vecinătatea sudică, intitulată „O nouă agendă pentru Mediterana”, și un document de lucru comun al serviciilor Comisiei care prevede un plan economic și de investiții axat pe cinci priorități, și anume: dezvoltarea umană, buna guvernanță și statul de drept; reziliența, prosperitatea și tranziția digitală; pacea și securitatea; migrația și mobilitatea și tranziția verde: reziliența la schimbările climatice, energia și mediul; întrucât această nouă agendă pentru Mediterana reprezintă un pas pozitiv în direcția corectă către o mai mare integrare economică și politică cu țările din vecinătatea sudică; întrucât Declarația privind acordurile Avraam confirmă acordurile Avraam semnate în august 2020 și face trimitere la acordurile care au urmat, vizând normalizarea relațiilor dintre Israel și alte state arabe; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 9 februarie 2021, Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) au aprobat o comunicare comună privind un parteneriat ambițios și reînnoit cu vecinătatea sudică, intitulată „O nouă agendă pentru Mediterana”, și un document de lucru comun al serviciilor Comisiei care prevede un plan economic și de investiții axat pe cinci priorități, și anume: dezvoltarea umană, buna guvernanță și statul de drept; reziliența, prosperitatea și tranziția digitală; pacea și securitatea; migrația și mobilitatea și tranziția verde: reziliența la schimbările climatice, energia și mediul; întrucât această nouă agendă pentru Mediterana reprezintă un pas pozitiv în direcția corectă către o mai mare integrare economică și politică cu țările din vecinătatea sudică; întrucât Declarația privind acordurile Avraam confirmă acordurile Avraam semnate în august 2020 și face trimitere la acordurile care au urmat, vizând normalizarea relațiilor dintre Israel și alte state arabe;

| E. | întrucât regiunea mediteraneeană este o zonă de importanță strategică vitală și complementară pentru UE; întrucât așa-numitul Proces de la Barcelona, lansat în 1995, includea printre obiective crearea unui spațiu comun de pace, stabilitate și prosperitate împărtășită, crearea unei zone de liber schimb euromediteraneene, depunerea de eforturi pentru consolidarea democrației și respectării drepturilor omului, precum și dezvoltarea unui parteneriat euromediteraneean pentru o mai bună înțelegere și apropiere între popoare; întrucât, la mai mult de 25 de ani de la Declarația de la Barcelona, majoritatea obiectivelor nu au fost atinse pe deplin; întrucât relațiile dintre UE și partenerii săi mediteraneeni trebuie revigorate pentru a face față provocărilor comune, a profita de oportunitățile comune și a debloca potențialul regiunii noastre comune; întrucât țările din vecinătatea sudică se confruntă cu provocări comune, dar fiecare dintre ele trece printr-o situație politică și economică specifică și are probleme deosebite care trebuie recunoscute în politicile UE față de regiunile respective; |
| --- | --- |

E.

întrucât regiunea mediteraneeană este o zonă de importanță strategică vitală și complementară pentru UE; întrucât așa-numitul Proces de la Barcelona, lansat în 1995, includea printre obiective crearea unui spațiu comun de pace, stabilitate și prosperitate împărtășită, crearea unei zone de liber schimb euromediteraneene, depunerea de eforturi pentru consolidarea democrației și respectării drepturilor omului, precum și dezvoltarea unui parteneriat euromediteraneean pentru o mai bună înțelegere și apropiere între popoare; întrucât, la mai mult de 25 de ani de la Declarația de la Barcelona, majoritatea obiectivelor nu au fost atinse pe deplin; întrucât relațiile dintre UE și partenerii săi mediteraneeni trebuie revigorate pentru a face față provocărilor comune, a profita de oportunitățile comune și a debloca potențialul regiunii noastre comune; întrucât țările din vecinătatea sudică se confruntă cu provocări comune, dar fiecare dintre ele trece printr-o situație politică și economică specifică și are probleme deosebite care trebuie recunoscute în politicile UE față de regiunile respective;

| F. | întrucât noua agendă pentru Mediterana ar trebui să stabilească un cadru general de politică drept mod de a facilita pregătirea unor cadre politice bilaterale, care pot fi documente comune, priorități ale parteneriatului sau documente echivalente, stabilind agende de reformă politică și economică convenite de comun acord și instrumentele de punere în aplicare aferente; întrucât coerența politicilor statelor membre cu politica privind vecinătatea sudică este esențială pentru ca UE să își atingă obiectivele de politică externă în regiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât noua agendă pentru Mediterana ar trebui să stabilească un cadru general de politică drept mod de a facilita pregătirea unor cadre politice bilaterale, care pot fi documente comune, priorități ale parteneriatului sau documente echivalente, stabilind agende de reformă politică și economică convenite de comun acord și instrumentele de punere în aplicare aferente; întrucât coerența politicilor statelor membre cu politica privind vecinătatea sudică este esențială pentru ca UE să își atingă obiectivele de politică externă în regiune;

| G. | întrucât UE și partenerii săi din vecinătatea sudică împărtășesc un interes comun în sprijinirea unui sistem multilateral revitalizat și adaptat scopului, plasând ONU în centrul său, pentru a aborda provocări comune, cum ar fi soluționarea și prevenirea conflictelor, consolidarea păcii, schimbările climatice, corupția, criminalitatea organizată și terorismul și violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE și partenerii săi din vecinătatea sudică împărtășesc un interes comun în sprijinirea unui sistem multilateral revitalizat și adaptat scopului, plasând ONU în centrul său, pentru a aborda provocări comune, cum ar fi soluționarea și prevenirea conflictelor, consolidarea păcii, schimbările climatice, corupția, criminalitatea organizată și terorismul și violența împotriva femeilor;

| H. | întrucât UE trebuie să investească cu prioritate în vecinătatea sa sudică; întrucât securitatea, stabilitatea, prosperitatea și reziliența climatică a vecinătății sudice a UE vor consolida securitatea, stabilitatea, prosperitatea și reziliența climatică a UE; întrucât investițiile reînnoite în vecinătatea sudică și intensificarea dialogului politic și strategic între UE și țările din vecinătatea sudică vor oferi o oportunitate valoroasă pentru o cooperare strânsă și sinergii de politici în beneficiul UE și al statelor sale membre, pe de o parte, și al țărilor din vecinătatea sudică, pe de altă parte; întrucât vecinătatea sudică nu ar trebui privită izolat, ci în strânsă corelație cu vecinătatea sudică și cu politica europeană de vecinătate (PEV) în ansamblu, astfel cum este definită în cadrul revizuirii PEV din 2015, și în cadrul unui proces general de reflecție cu privire la modul de continuare a unor relații mai strânse și echilibrate, reciproc avantajoase, între UE și vecinii săi; întrucât atât vecinătatea sudică, cât și cea estică a UE sunt strategice pentru UE în diverse domenii, cum ar fi stabilitatea și securitatea, securitatea energetică, gestionarea conflictelor și a riscului terorismului, combaterea schimbărilor climatice, comerțul, securitatea lanțurilor de aprovizionare și accesul diversificat la piețe, precum și gestionarea migrației, printre altele, și în sensul că pot promova drepturile omului și reformele democratice și, prin urmare, pot asigura un spațiu mai sigur și mai eficace pentru relațiile economice și investiții, de exemplu, linii de aprovizionare mai scurte; întrucât UE ar trebui să urmărească un spațiu de reglementare comun care să includă vecinătatea sa sudică și estică și, prin urmare, să asigure accesul țărilor învecinate la cele mai înalte standarde de politică, anticorupție și drepturile omului, care sunt nu doar multiplicatori ai investițiilor economice și ai creșterii economice, ci sunt și esențiali pentru securitatea și stabilitatea politică îmbunătățite ale țărilor din vecinătatea estică și ale UE, precum și pentru protecția mediului; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE trebuie să investească cu prioritate în vecinătatea sa sudică; întrucât securitatea, stabilitatea, prosperitatea și reziliența climatică a vecinătății sudice a UE vor consolida securitatea, stabilitatea, prosperitatea și reziliența climatică a UE; întrucât investițiile reînnoite în vecinătatea sudică și intensificarea dialogului politic și strategic între UE și țările din vecinătatea sudică vor oferi o oportunitate valoroasă pentru o cooperare strânsă și sinergii de politici în beneficiul UE și al statelor sale membre, pe de o parte, și al țărilor din vecinătatea sudică, pe de altă parte; întrucât vecinătatea sudică nu ar trebui privită izolat, ci în strânsă corelație cu vecinătatea sudică și cu politica europeană de vecinătate (PEV) în ansamblu, astfel cum este definită în cadrul revizuirii PEV din 2015, și în cadrul unui proces general de reflecție cu privire la modul de continuare a unor relații mai strânse și echilibrate, reciproc avantajoase, între UE și vecinii săi; întrucât atât vecinătatea sudică, cât și cea estică a UE sunt strategice pentru UE în diverse domenii, cum ar fi stabilitatea și securitatea, securitatea energetică, gestionarea conflictelor și a riscului terorismului, combaterea schimbărilor climatice, comerțul, securitatea lanțurilor de aprovizionare și accesul diversificat la piețe, precum și gestionarea migrației, printre altele, și în sensul că pot promova drepturile omului și reformele democratice și, prin urmare, pot asigura un spațiu mai sigur și mai eficace pentru relațiile economice și investiții, de exemplu, linii de aprovizionare mai scurte; întrucât UE ar trebui să urmărească un spațiu de reglementare comun care să includă vecinătatea sa sudică și estică și, prin urmare, să asigure accesul țărilor învecinate la cele mai înalte standarde de politică, anticorupție și drepturile omului, care sunt nu doar multiplicatori ai investițiilor economice și ai creșterii economice, ci sunt și esențiali pentru securitatea și stabilitatea politică îmbunătățite ale țărilor din vecinătatea estică și ale UE, precum și pentru protecția mediului;

| I. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și implicațiile pentru securitatea alimentară ale războiului din Ucraina au sporit riscul unor destabilizări suplimentare, deoarece consecințele socioeconomice ale conflictului sunt grave pentru țările din vecinătatea sudică; întrucât UE ar trebui să recunoască diversitatea și eterogenitatea regiunii și să își adapteze relația la contextul individual al fiecărui stat; |
| --- | --- |

I.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și implicațiile pentru securitatea alimentară ale războiului din Ucraina au sporit riscul unor destabilizări suplimentare, deoarece consecințele socioeconomice ale conflictului sunt grave pentru țările din vecinătatea sudică; întrucât UE ar trebui să recunoască diversitatea și eterogenitatea regiunii și să își adapteze relația la contextul individual al fiecărui stat;

| J. | întrucât politica de vecinătate sudică ar trebui să ofere țărilor din vecinătatea sudică un cadru de politică eficace și acces la resurse și investiții, cu scopul de a promova integrarea socioeconomică reală în general, dezvoltarea economică, ocuparea forței de muncă și un proces de consolidare a capacităților, inclusiv în ceea ce privește democrația, pentru instituțiile relevante; întrucât politica de vecinătate sudică ar trebui să contribuie, pe termen scurt și mediu, la dezamorsarea conflictelor din vecinătatea europeană și la prevenirea acestora în viitor; întrucât femeile și copiii sunt afectați în mod deosebit de conflictele din țările mediteraneene; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica de vecinătate sudică ar trebui să ofere țărilor din vecinătatea sudică un cadru de politică eficace și acces la resurse și investiții, cu scopul de a promova integrarea socioeconomică reală în general, dezvoltarea economică, ocuparea forței de muncă și un proces de consolidare a capacităților, inclusiv în ceea ce privește democrația, pentru instituțiile relevante; întrucât politica de vecinătate sudică ar trebui să contribuie, pe termen scurt și mediu, la dezamorsarea conflictelor din vecinătatea europeană și la prevenirea acestora în viitor; întrucât femeile și copiii sunt afectați în mod deosebit de conflictele din țările mediteraneene;

| K. | întrucât, în 2021, 1 924 de persoane au murit sau au dispărut pe rutele din centrul și vestul Mediteranei, în timp ce alte 1 153 de persoane au pierit sau au dispărut pe ruta maritimă din nord-vestul Africii către Insulele Canare, potrivit Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați; întrucât 1 776 de persoane au murit sau au dispărut pe cele trei rute în 2020; întrucât 23 000 de persoane au murit sau au dispărut pe Marea Mediterană începând din 2014, potrivit proiectului „Migranți dispăruți”, inițiativa pusă în aplicare din 2014 de Organizația Internațională pentru Migrație (OIM); |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2021, 1 924 de persoane au murit sau au dispărut pe rutele din centrul și vestul Mediteranei, în timp ce alte 1 153 de persoane au pierit sau au dispărut pe ruta maritimă din nord-vestul Africii către Insulele Canare, potrivit Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați; întrucât 1 776 de persoane au murit sau au dispărut pe cele trei rute în 2020; întrucât 23 000 de persoane au murit sau au dispărut pe Marea Mediterană începând din 2014, potrivit proiectului „Migranți dispăruți”, inițiativa pusă în aplicare din 2014 de Organizația Internațională pentru Migrație (OIM);

| L. | întrucât UE a urmărit o abordare cuprinzătoare în materie de migrație și azil, bazată pe valorile UE legate de solidaritate și de protecția drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE a urmărit o abordare cuprinzătoare în materie de migrație și azil, bazată pe valorile UE legate de solidaritate și de protecția drepturilor omului și a statului de drept;

| M. | întrucât războiul din Ucraina are consecințe dramatice în numeroase țări vulnerabile în ceea ce privește nivelul prețurilor, producția, accesul și aprovizionarea cu cereale, în special cu grâu; întrucât partenerii din vecinătatea sudică sunt dependenți structural de importurile de cereale și întrucât războiul din Ucraina are un impact substanțial asupra lanțurilor de aprovizionare cu grâu și ulei alimentar, cu implicații asupra securității alimentare; întrucât la 24 martie 2022 a fost lansată International Food and Agriculture Resilience Mission (FARM) (Misiunea internațională de reziliență alimentară și agricolă), în colaborare cu UE, G7 și Uniunea Africană, pentru a preveni efectele dezastruoase asupra securității alimentare mondiale ale războiului purtat de Rusia în Ucraina; |
| --- | --- |

M.

întrucât războiul din Ucraina are consecințe dramatice în numeroase țări vulnerabile în ceea ce privește nivelul prețurilor, producția, accesul și aprovizionarea cu cereale, în special cu grâu; întrucât partenerii din vecinătatea sudică sunt dependenți structural de importurile de cereale și întrucât războiul din Ucraina are un impact substanțial asupra lanțurilor de aprovizionare cu grâu și ulei alimentar, cu implicații asupra securității alimentare; întrucât la 24 martie 2022 a fost lansată International Food and Agriculture Resilience Mission (FARM) (Misiunea internațională de reziliență alimentară și agricolă), în colaborare cu UE, G7 și Uniunea Africană, pentru a preveni efectele dezastruoase asupra securității alimentare mondiale ale războiului purtat de Rusia în Ucraina;

| N. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are și va avea în continuare efecte devastatoare pentru regiune în ceea ce privește securitatea alimentară; întrucât războiul din Ucraina a scos în evidență și este totodată cea mai recentă ilustrare a amenințării pe care o reprezintă țările terțe care urmăresc controlul politic și economic în zona mediteraneeană și în vecinătatea UE, în detrimentul aspirațiilor democratice și al integrității teritoriale ale țărilor vizate; întrucât vecinătatea sudică a UE a reprezentat un teren de joacă pentru marile puteri, inclusiv Rusia, China și Iran, printre altele, care încearcă să își sporească abilitatea și capacitatea de a exercita o hegemonie politică și/sau economică în unele țări din vecinătatea sudică, ceea ce reprezintă, prin urmare, o provocare serioasă pentru UE, statele sale membre și țările din vecinătatea sudică în ceea ce privește consolidarea capacităților lor de combatere a dezinformării și de promovare a valorilor democratice, cum ar fi libertatea presei, libertatea de asociere și de întrunire și pluralismul mass-mediei, care sunt toate componente esențiale și cruciale ale statului de drept și trebuie consolidate; întrucât o societate civilă liberă, puternică și independentă este fundamentală pentru dezvoltarea oricărei țări din regiune; |
| --- | --- |

N.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are și va avea în continuare efecte devastatoare pentru regiune în ceea ce privește securitatea alimentară; întrucât războiul din Ucraina a scos în evidență și este totodată cea mai recentă ilustrare a amenințării pe care o reprezintă țările terțe care urmăresc controlul politic și economic în zona mediteraneeană și în vecinătatea UE, în detrimentul aspirațiilor democratice și al integrității teritoriale ale țărilor vizate; întrucât vecinătatea sudică a UE a reprezentat un teren de joacă pentru marile puteri, inclusiv Rusia, China și Iran, printre altele, care încearcă să își sporească abilitatea și capacitatea de a exercita o hegemonie politică și/sau economică în unele țări din vecinătatea sudică, ceea ce reprezintă, prin urmare, o provocare serioasă pentru UE, statele sale membre și țările din vecinătatea sudică în ceea ce privește consolidarea capacităților lor de combatere a dezinformării și de promovare a valorilor democratice, cum ar fi libertatea presei, libertatea de asociere și de întrunire și pluralismul mass-mediei, care sunt toate componente esențiale și cruciale ale statului de drept și trebuie consolidate; întrucât o societate civilă liberă, puternică și independentă este fundamentală pentru dezvoltarea oricărei țări din regiune;

| O. | întrucât UE depune în prezent eforturi pentru a contracara încercările unor părți terțe de a destabiliza regiunea; întrucât UE trebuie să își reafirme rolul de partener privilegiat și principală ancoră politică, economică și democratică pentru țările din vecinătatea sudică în chestiuni precum drepturile omului, democrația și statul de drept, securitatea, migrația, lupta împotriva schimbărilor climatice și cercetarea și dezvoltarea; întrucât acest rol fundamental al UE se reflectă și ar trebui să se reflecte în continuare în nivelul de angajament și în orientarea politică la nivelul UE în ceea ce privește vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE depune în prezent eforturi pentru a contracara încercările unor părți terțe de a destabiliza regiunea; întrucât UE trebuie să își reafirme rolul de partener privilegiat și principală ancoră politică, economică și democratică pentru țările din vecinătatea sudică în chestiuni precum drepturile omului, democrația și statul de drept, securitatea, migrația, lupta împotriva schimbărilor climatice și cercetarea și dezvoltarea; întrucât acest rol fundamental al UE se reflectă și ar trebui să se reflecte în continuare în nivelul de angajament și în orientarea politică la nivelul UE în ceea ce privește vecinătatea sudică;

| P. | întrucât lupta împotriva criminalității organizate și a tuturor formelor de terorism, inclusiv terorismul islamic, rămâne o prioritate; întrucât în regiune se desfășoară lupte împotriva Statului Islamic încă din 2015; întrucât unele dintre cauzele profunde ale mișcărilor radicale, inclusiv marginalizarea socială și politică, rămân neabordate până în prezent; |
| --- | --- |

P.

întrucât lupta împotriva criminalității organizate și a tuturor formelor de terorism, inclusiv terorismul islamic, rămâne o prioritate; întrucât în regiune se desfășoară lupte împotriva Statului Islamic încă din 2015; întrucât unele dintre cauzele profunde ale mișcărilor radicale, inclusiv marginalizarea socială și politică, rămân neabordate până în prezent;

| Q. | întrucât războiul din Ucraina și nevoia ce decurge de a diversifica și a decarboniza și mai mult aprovizionarea cu energie a UE au demonstrat rolul esențial al vecinătății sudice în a deveni un partener crucial al UE în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului verde european, dar și în asigurarea aprovizionării suficiente cu gaze și petrol a UE pe termen scurt, cu beneficii reciproce atât pentru UE, cât și pentru țările din vecinătatea sudică; întrucât descoperirea unor rezerve semnificative de gaze naturale și abundența surselor regenerabile de energie în țările din sudul și estul Mării Mediterane, în special Sahara, cu potențialul său considerabil pentru producția de energie electrică din surse regenerabile, oferă o oportunitate pentru dezvoltarea economică în țările în cauză și pentru cooperarea cu UE în domeniul energiei curate, inclusiv al hidrogenului din surse regenerabile de energie; întrucât veniturile provenite din resursele naturale ar trebui să fie distribuite în mod echitabil și utilizate în beneficiul populației locale; întrucât aceste rezerve și depozite de gaze necesită parteneriate, investiții și schimb de know-how între țările din sudul Mediteranei și UE și statele sale membre; întrucât, la rândul său, acest parteneriat se dovedește deja a fi o oportunitate de dialog și cooperare între toate țările sud-mediteraneene implicate, ceea ce duce la o mai mare stabilitate în regiune; întrucât vecinătatea sudică este, prin urmare, esențială nu doar din motive de securitate și stabilitate regională, ci și ca partener principal pentru accesul la surse de energie, inclusiv la surse regenerabile fiabile; întrucât un adevărat parteneriat cu beneficii reciproce, în special pentru populația din țările din vecinătatea sudică, este esențial pentru a garanta accesul acestora la energie din surse regenerabile, la prețuri accesibile și exploatată la nivel local, într-o manieră incluzivă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât războiul din Ucraina și nevoia ce decurge de a diversifica și a decarboniza și mai mult aprovizionarea cu energie a UE au demonstrat rolul esențial al vecinătății sudice în a deveni un partener crucial al UE în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului verde european, dar și în asigurarea aprovizionării suficiente cu gaze și petrol a UE pe termen scurt, cu beneficii reciproce atât pentru UE, cât și pentru țările din vecinătatea sudică; întrucât descoperirea unor rezerve semnificative de gaze naturale și abundența surselor regenerabile de energie în țările din sudul și estul Mării Mediterane, în special Sahara, cu potențialul său considerabil pentru producția de energie electrică din surse regenerabile, oferă o oportunitate pentru dezvoltarea economică în țările în cauză și pentru cooperarea cu UE în domeniul energiei curate, inclusiv al hidrogenului din surse regenerabile de energie; întrucât veniturile provenite din resursele naturale ar trebui să fie distribuite în mod echitabil și utilizate în beneficiul populației locale; întrucât aceste rezerve și depozite de gaze necesită parteneriate, investiții și schimb de know-how între țările din sudul Mediteranei și UE și statele sale membre; întrucât, la rândul său, acest parteneriat se dovedește deja a fi o oportunitate de dialog și cooperare între toate țările sud-mediteraneene implicate, ceea ce duce la o mai mare stabilitate în regiune; întrucât vecinătatea sudică este, prin urmare, esențială nu doar din motive de securitate și stabilitate regională, ci și ca partener principal pentru accesul la surse de energie, inclusiv la surse regenerabile fiabile; întrucât un adevărat parteneriat cu beneficii reciproce, în special pentru populația din țările din vecinătatea sudică, este esențial pentru a garanta accesul acestora la energie din surse regenerabile, la prețuri accesibile și exploatată la nivel local, într-o manieră incluzivă;

| R. | întrucât efectele schimbărilor climatice vor provoca și mai multe strămutări pentru populațiile care trăiesc în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord; întrucât Egiptul va găzdui cea de a 27-a Conferință a ONU privind schimbările climatice, COP27, în noiembrie 2022; întrucât, potrivit Programului Națiunilor Unite pentru Mediu, Mediterana se încălzește cu 20 % mai repede decât media mondială; întrucât se preconizează că precipitațiile de primăvară și de vară vor scădea cu 30 % până în 2080; |
| --- | --- |

R.

întrucât efectele schimbărilor climatice vor provoca și mai multe strămutări pentru populațiile care trăiesc în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord; întrucât Egiptul va găzdui cea de a 27-a Conferință a ONU privind schimbările climatice, COP27, în noiembrie 2022; întrucât, potrivit Programului Națiunilor Unite pentru Mediu, Mediterana se încălzește cu 20 % mai repede decât media mondială; întrucât se preconizează că precipitațiile de primăvară și de vară vor scădea cu 30 % până în 2080;

| S. | întrucât în regiunea mediteraneeană locuiesc 510 milioane de oameni, iar Mediterana este cea mai poluată mare din lume, cu 1,25 milioane de fragmente de plastic pe kilometru pătrat; întrucât deșeurile marine reprezintă un factor major în criza biodiversității și costă sectoarele turismului, pescuitului și maritim circa 641 de milioane de euro pe an; întrucât, potrivit raportului World Wildlife Fund din 2019, 0,57 milioane de tone de plastic pătrund în Marea Mediterană în fiecare an, iar numărul acestora va crește de patru ori până în 2050; întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), 75 % din stocurile mediteraneene pentru care sunt disponibile evaluări validate sunt pescuite la niveluri nesustenabile din punct de vedere biologic; |
| --- | --- |

S.

întrucât în regiunea mediteraneeană locuiesc 510 milioane de oameni, iar Mediterana este cea mai poluată mare din lume, cu 1,25 milioane de fragmente de plastic pe kilometru pătrat; întrucât deșeurile marine reprezintă un factor major în criza biodiversității și costă sectoarele turismului, pescuitului și maritim circa 641 de milioane de euro pe an; întrucât, potrivit raportului World Wildlife Fund din 2019, 0,57 milioane de tone de plastic pătrund în Marea Mediterană în fiecare an, iar numărul acestora va crește de patru ori până în 2050; întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), 75 % din stocurile mediteraneene pentru care sunt disponibile evaluări validate sunt pescuite la niveluri nesustenabile din punct de vedere biologic;

| T. | întrucât dezvoltarea, securitatea, stabilitatea și democrația în vecinătatea sudică sunt strâns legate de integrarea socioeconomică reală a femeilor, a tinerilor și a grupurilor discriminate, cum ar fi persoanele LGBTQI+, drepturile fundamentale pentru minoritățile religioase, culturale și etnice și spații deschise pentru cetățeni și societatea civilă independentă în care să se exprime, să acționeze și să facă schimb liber de idei și opinii; întrucât studiile au arătat că capacitatea acestora de a avea acces la educație, formare profesională, locuri de muncă și o dezvoltare profesională adecvată pe termen lung este esențială; întrucât drepturile civile, politice, sociale și economice ale femeilor și promovarea lor în vecinătatea sudică ar trebui să fie o prioritate a noii agende pentru Mediterana; întrucât integrarea femeilor pe piața forței de muncă rămâne semnificativ mai scăzută decât în alte părți ale lumii, ajungând în medie la 19 %, potrivit raportului pe 2020 al ONU Femei, care prezintă o analiză a situației femeilor din regiunea Orientul Mijlociu și Africa de Nord (MENA), |
| --- | --- |

T.

întrucât dezvoltarea, securitatea, stabilitatea și democrația în vecinătatea sudică sunt strâns legate de integrarea socioeconomică reală a femeilor, a tinerilor și a grupurilor discriminate, cum ar fi persoanele LGBTQI+, drepturile fundamentale pentru minoritățile religioase, culturale și etnice și spații deschise pentru cetățeni și societatea civilă independentă în care să se exprime, să acționeze și să facă schimb liber de idei și opinii; întrucât studiile au arătat că capacitatea acestora de a avea acces la educație, formare profesională, locuri de muncă și o dezvoltare profesională adecvată pe termen lung este esențială; întrucât drepturile civile, politice, sociale și economice ale femeilor și promovarea lor în vecinătatea sudică ar trebui să fie o prioritate a noii agende pentru Mediterana; întrucât integrarea femeilor pe piața forței de muncă rămâne semnificativ mai scăzută decât în alte părți ale lumii, ajungând în medie la 19 %, potrivit raportului pe 2020 al ONU Femei, care prezintă o analiză a situației femeilor din regiunea Orientul Mijlociu și Africa de Nord (MENA),

| 1. | recomandă ca, la punerea în aplicare a parteneriatului reînnoit cu vecinătatea sudică, o nouă agendă pentru Mediterana, Comisia și VP/ÎR:






  (a) | să asigure resurse adecvate pentru punerea în aplicare la timp și eficace a noii agende pentru Mediterana, pe baza obiectivelor și a priorităților stabilite în comun cu țările partenere din vecinătatea sudică, pornind de la sinergiile valoroase, prin cooperare transparentă și programarea acțiunii externe pentru regiune în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și urmărind o coordonare strânsă cu programarea statelor membre, precum și facilitând cât mai mult posibil oportunitățile de finanțare mixtă prin parteneriate între Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și alte instituții financiare internaționale relevante; consideră că noua agendă pentru Mediterana poate introduce o condiționalitate pozitivă, prin care sprijinul activ din partea UE pentru o interfață politică mai strânsă și eficace cu țările din vecinătatea sudică poate conduce la extinderea parteneriatelor și a convergenței cu privire la alte priorități de politică, atât în beneficiul UE, cât și al țărilor din vecinătatea sudică și al cetățenilor lor; să prezinte actualizări anuale privind punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana și să asigure vizibilitatea UE în toate resursele financiare ale UE alocate regiunii în mod direct sau indirect prin parteneriate cu ONU, cu alte organizații internaționale și cu alți parteneri tradiționali și netradiționali, adoptând o abordare de tip Echipa Europa, asigurând în același timp responsabilitatea financiară, pe baza metodologiei existente pentru gestionarea performanței și a sistemului de raportare pentru programele UE, inclusiv o abordare bazată pe stimulente; să includă un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii; să sublinieze că societățile civile din țările din vecinătatea sudică au deja așteptări puternice de la UE și statele sale membre ca ancore politice, economice și culturale importante pentru reformele politice și economice și pentru prosperitatea pe termen lung; să avertizeze că, având în vedere importanța strategică și potențialul economic al regiunii, capacitatea UE de a fi principalul partener nu este lipsită de provocări și, prin urmare, este esențială o vizibilitate adecvată a angajamentului UE față de regiune în general, atât direct, cât și prin intermediul fondurilor alocate altor organizații, cum ar fi ONU; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să asigure resurse adecvate pentru punerea în aplicare la timp și eficace a noii agende pentru Mediterana, pe baza obiectivelor și a priorităților stabilite în comun cu țările partenere din vecinătatea sudică, pornind de la sinergiile valoroase, prin cooperare transparentă și programarea acțiunii externe pentru regiune în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și urmărind o coordonare strânsă cu programarea statelor membre, precum și facilitând cât mai mult posibil oportunitățile de finanțare mixtă prin parteneriate între Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și alte instituții financiare internaționale relevante; consideră că noua agendă pentru Mediterana poate introduce o condiționalitate pozitivă, prin care sprijinul activ din partea UE pentru o interfață politică mai strânsă și eficace cu țările din vecinătatea sudică poate conduce la extinderea parteneriatelor și a convergenței cu privire la alte priorități de politică, atât în beneficiul UE, cât și al țărilor din vecinătatea sudică și al cetățenilor lor; să prezinte actualizări anuale privind punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana și să asigure vizibilitatea UE în toate resursele financiare ale UE alocate regiunii în mod direct sau indirect prin parteneriate cu ONU, cu alte organizații internaționale și cu alți parteneri tradiționali și netradiționali, adoptând o abordare de tip Echipa Europa, asigurând în același timp responsabilitatea financiară, pe baza metodologiei existente pentru gestionarea performanței și a sistemului de raportare pentru programele UE, inclusiv o abordare bazată pe stimulente; să includă un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii; să sublinieze că societățile civile din țările din vecinătatea sudică au deja așteptări puternice de la UE și statele sale membre ca ancore politice, economice și culturale importante pentru reformele politice și economice și pentru prosperitatea pe termen lung; să avertizeze că, având în vedere importanța strategică și potențialul economic al regiunii, capacitatea UE de a fi principalul partener nu este lipsită de provocări și, prin urmare, este esențială o vizibilitate adecvată a angajamentului UE față de regiune în general, atât direct, cât și prin intermediul fondurilor alocate altor organizații, cum ar fi ONU;

| (b) | să consolideze dialogul și cooperarea UE cu țările din vecinătatea sudică în domeniile de politică relevante și să promoveze prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, combaterea pirateriei, securitatea maritimă și combaterea terorismului, a radicalizării și a extremismului; |
| --- | --- |

(b)

să consolideze dialogul și cooperarea UE cu țările din vecinătatea sudică în domeniile de politică relevante și să promoveze prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, combaterea pirateriei, securitatea maritimă și combaterea terorismului, a radicalizării și a extremismului;

| (c) | să elaboreze și să finalizeze cu prioritate documente comune sau priorități ale parteneriatului care să înlocuiască documentele anterioare, pe baza celor cinci priorități esențiale ale agendei pentru Mediterana, în special a celor privind dezvoltarea umană, securitatea umană, buna guvernanță și statul de drept; |
| --- | --- |

(c)

să elaboreze și să finalizeze cu prioritate documente comune sau priorități ale parteneriatului care să înlocuiască documentele anterioare, pe baza celor cinci priorități esențiale ale agendei pentru Mediterana, în special a celor privind dezvoltarea umană, securitatea umană, buna guvernanță și statul de drept;

| (d) | să restabilească poziția reprezentantului special al UE pentru vecinătatea sudică, care ar trebui să răspundă atât în fața VP/ÎR, cât și a comisarului pentru vecinătate și extindere (NEAR), în scopul de a spori unitatea și acțiunea UE în regiune și a promova și apăra valorile și interesele noastre comune; |
| --- | --- |

(d)

să restabilească poziția reprezentantului special al UE pentru vecinătatea sudică, care ar trebui să răspundă atât în fața VP/ÎR, cât și a comisarului pentru vecinătate și extindere (NEAR), în scopul de a spori unitatea și acțiunea UE în regiune și a promova și apăra valorile și interesele noastre comune;

| (e) | să intensifice acțiunile diplomatice de informare și dialogul cu statele din vecinătatea sudică, inclusiv în cadrul Adunării Generale a ONU, și să abordeze, cu prioritate, impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei asupra țărilor din vecinătatea sudică în ceea ce privește securitatea alimentară, în special în legătură cu țările cele mai vulnerabile din cauza dependenței de importurile de alimente, a lipsei securității sociale sau a modelului lor economic; să colaboreze cu Parlamentul în ceea ce privește modalitățile de asigurare a securității alimentare pentru țările din sudul Mediteranei care se confruntă cu dificultăți în această privință și să elaboreze fără întârziere un răspuns politic și de asistență solid, rezilient și sustenabil în acest scop, bazându-se, de asemenea, pe Mecanismul pentru alimente și reziliență, în scopul de a aborda securitatea alimentară în regiune, inclusiv pentru a promova sisteme agricole locale sustenabile și practici agricole mai puțin orientate către o producție intensivă și mai puțin dăunătoare pentru climă; să reamintească că insecuritatea alimentară din regiune este exacerbată de consecințele urgenței climatice, în special de secete și de creșterea temperaturilor extreme; să reamintească importanța unei vizibilități adecvate pentru eforturile și resursele UE atunci când se direcționează asistența prin intermediul altor organizații, cum ar fi Programul Alimentar Mondial, și a monitorizării continue a acțiunilor și resurselor pentru a evalua progresele înregistrate; |
| --- | --- |

(e)

să intensifice acțiunile diplomatice de informare și dialogul cu statele din vecinătatea sudică, inclusiv în cadrul Adunării Generale a ONU, și să abordeze, cu prioritate, impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei asupra țărilor din vecinătatea sudică în ceea ce privește securitatea alimentară, în special în legătură cu țările cele mai vulnerabile din cauza dependenței de importurile de alimente, a lipsei securității sociale sau a modelului lor economic; să colaboreze cu Parlamentul în ceea ce privește modalitățile de asigurare a securității alimentare pentru țările din sudul Mediteranei care se confruntă cu dificultăți în această privință și să elaboreze fără întârziere un răspuns politic și de asistență solid, rezilient și sustenabil în acest scop, bazându-se, de asemenea, pe Mecanismul pentru alimente și reziliență, în scopul de a aborda securitatea alimentară în regiune, inclusiv pentru a promova sisteme agricole locale sustenabile și practici agricole mai puțin orientate către o producție intensivă și mai puțin dăunătoare pentru climă; să reamintească că insecuritatea alimentară din regiune este exacerbată de consecințele urgenței climatice, în special de secete și de creșterea temperaturilor extreme; să reamintească importanța unei vizibilități adecvate pentru eforturile și resursele UE atunci când se direcționează asistența prin intermediul altor organizații, cum ar fi Programul Alimentar Mondial, și a monitorizării continue a acțiunilor și resurselor pentru a evalua progresele înregistrate;

| (f) | să recunoască provocările multiple cu care se confruntă regiunea, cum ar fi schimbările climatice, criza economică și atacurile teroriste; să sublinieze că stresul hidric cauzat de creșterea nevoilor de apă dulce, alături de controlul strategic al râurilor, poate duce la cele mai grave conflicte; să stabilească o strategie politică pentru a facilita găsirea de soluții în zonele cu un potențial destabilizator ridicat; |
| --- | --- |

(f)

să recunoască provocările multiple cu care se confruntă regiunea, cum ar fi schimbările climatice, criza economică și atacurile teroriste; să sublinieze că stresul hidric cauzat de creșterea nevoilor de apă dulce, alături de controlul strategic al râurilor, poate duce la cele mai grave conflicte; să stabilească o strategie politică pentru a facilita găsirea de soluții în zonele cu un potențial destabilizator ridicat;

| (g) | să pună în aplicare, în mod prioritar, strategii pentru reducerea sărăciei, strategii dedicate programării pentru un acces mai larg al tinerilor și al femeilor la educație, formare profesională și învățământ superior, împreună cu o finanțare adecvată pentru accesul la educație al populației generale, precum și strategii care să sprijine crearea și dezvoltarea unor structuri eficiente de învățământ superior sau profesional în țările din vecinătatea sudică; să colaboreze cu țările partenere pentru ca programele școlare ale acestora să respecte standardele UNESCO privind pacea, toleranța și non-violența; să depună eforturi pentru a elimina și descuraja discursul instigator la ură care incită la discriminare și violență și să sprijine politicile și inițiativele care vizează protejarea minorităților și combaterea manifestărilor de intoleranță, rasism, homofobie, xenofobie și alte forme de intoleranță religioasă; să sublinieze că dezvoltarea programelor de învățământ este esențială pentru promovarea unor societăți tolerante; să reamintească că migrația tinerilor și exodul profesional al creierelor reprezintă un motiv serios de îngrijorare pentru partenerii noștri din regiune, precum și o amenințare gravă la adresa capacității pe termen lung de creștere economică și a viabilității economice a țărilor din vecinătatea sudică; să sublinieze, prin urmare, importanța promovării investițiilor și a creșterii economice în regiune, în paralel cu un acces mai larg la educație, formare profesională și oportunități de angajare, astfel încât tinerii din țările din vecinătatea sudică să poată avea perspective reale de acces la un loc de muncă și de integrare socioeconomică reală; să sublinieze importanța extinderii accesului la programele Erasmus și Erasmus+ pentru participanții din țările din vecinătatea sudică, inclusiv pentru cei care au fugit din Ucraina, și să sporească finanțarea pentru astfel de schimburi; să împiedice ca aceste politici să aibă un impact negativ asupra țărilor din vecinătatea sudică prin fenomenul exodului creierelor; să reamintească importanța mobilității circulare, inclusiv a schimburilor sud-sud și a parteneriatelor pentru mobilitate, astfel încât profesioniștii din țările din vecinătatea sudică să poată avea oportunități concrete de a-și perfecționa și a-și extinde formarea profesională în UE și de a se întoarce în țara lor de origine pentru a împărtăși și a consolida cunoștințele; |
| --- | --- |

(g)

să pună în aplicare, în mod prioritar, strategii pentru reducerea sărăciei, strategii dedicate programării pentru un acces mai larg al tinerilor și al femeilor la educație, formare profesională și învățământ superior, împreună cu o finanțare adecvată pentru accesul la educație al populației generale, precum și strategii care să sprijine crearea și dezvoltarea unor structuri eficiente de învățământ superior sau profesional în țările din vecinătatea sudică; să colaboreze cu țările partenere pentru ca programele școlare ale acestora să respecte standardele UNESCO privind pacea, toleranța și non-violența; să depună eforturi pentru a elimina și descuraja discursul instigator la ură care incită la discriminare și violență și să sprijine politicile și inițiativele care vizează protejarea minorităților și combaterea manifestărilor de intoleranță, rasism, homofobie, xenofobie și alte forme de intoleranță religioasă; să sublinieze că dezvoltarea programelor de învățământ este esențială pentru promovarea unor societăți tolerante; să reamintească că migrația tinerilor și exodul profesional al creierelor reprezintă un motiv serios de îngrijorare pentru partenerii noștri din regiune, precum și o amenințare gravă la adresa capacității pe termen lung de creștere economică și a viabilității economice a țărilor din vecinătatea sudică; să sublinieze, prin urmare, importanța promovării investițiilor și a creșterii economice în regiune, în paralel cu un acces mai larg la educație, formare profesională și oportunități de angajare, astfel încât tinerii din țările din vecinătatea sudică să poată avea perspective reale de acces la un loc de muncă și de integrare socioeconomică reală; să sublinieze importanța extinderii accesului la programele Erasmus și Erasmus+ pentru participanții din țările din vecinătatea sudică, inclusiv pentru cei care au fugit din Ucraina, și să sporească finanțarea pentru astfel de schimburi; să împiedice ca aceste politici să aibă un impact negativ asupra țărilor din vecinătatea sudică prin fenomenul exodului creierelor; să reamintească importanța mobilității circulare, inclusiv a schimburilor sud-sud și a parteneriatelor pentru mobilitate, astfel încât profesioniștii din țările din vecinătatea sudică să poată avea oportunități concrete de a-și perfecționa și a-și extinde formarea profesională în UE și de a se întoarce în țara lor de origine pentru a împărtăși și a consolida cunoștințele;

| (h) | să acorde atenție metodologiei existente pentru gestionarea performanței și sistemului de raportare pentru programele UE, inclusiv abordării bazate pe stimulente, în includerea integrării socioeconomice a femeilor în regiune și a egalității de gen în toate domeniile de politică ale UE, ori de câte ori este posibil; să prevadă un sprijin specific din partea UE pentru femei, cu scopul de a îmbunătăți și a asigura accesul acestora la educație, formare și încadrare în muncă și, în general, de a promova oportunități profesionale și socioeconomice egale, susținându-le astfel independența financiară și promovând drepturile egale; să stimuleze parteneriatele bilaterale și trilaterale între universitățile din vecinătatea sudică și universitățile din UE, inclusiv prin intermediul unor oportunități mai ample de învățare la distanță pentru studenții din vecinătatea sudică și al unor oportunități mai ample de schimb de personal academic; să asigure un acces mai larg la mass-media online din UE, inclusiv prin intermediul centrelor digitale publice, și la conținutul cultural din UE pentru publicul interesat din țările din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

(h)

să acorde atenție metodologiei existente pentru gestionarea performanței și sistemului de raportare pentru programele UE, inclusiv abordării bazate pe stimulente, în includerea integrării socioeconomice a femeilor în regiune și a egalității de gen în toate domeniile de politică ale UE, ori de câte ori este posibil; să prevadă un sprijin specific din partea UE pentru femei, cu scopul de a îmbunătăți și a asigura accesul acestora la educație, formare și încadrare în muncă și, în general, de a promova oportunități profesionale și socioeconomice egale, susținându-le astfel independența financiară și promovând drepturile egale; să stimuleze parteneriatele bilaterale și trilaterale între universitățile din vecinătatea sudică și universitățile din UE, inclusiv prin intermediul unor oportunități mai ample de învățare la distanță pentru studenții din vecinătatea sudică și al unor oportunități mai ample de schimb de personal academic; să asigure un acces mai larg la mass-media online din UE, inclusiv prin intermediul centrelor digitale publice, și la conținutul cultural din UE pentru publicul interesat din țările din vecinătatea sudică;

| (i) | să sprijine punerea în aplicare și ratificarea convențiilor internaționale privind combaterea violenței împotriva femeilor; să depună eforturi pentru a se asigura că toate statele membre și țările din vecinătatea sudică semnează, ratifică și pun în aplicare Convenția de la Istanbul și Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); luând act de Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 noiembrie 2020 privind cel de al treilea Plan de acțiune pentru egalitatea de gen (GAP III) (JOIN(2020)0017) și de Planul de acțiune al UE pentru femei, pace și securitate, să încurajeze toți partenerii din vecinătatea sudică să elimine, să investigheze și să prevină violența de gen și discriminarea și să asigure participarea activă semnificativă și egală a femeilor în toate sferele vieții publice și ale procesului decizional, precum și promovarea drepturilor femeilor; să pledeze pentru punerea în aplicare integrală, în toate țările partenere din vecinătatea sudică, a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, care face bilanțul impactului disproporționat al conflictelor asupra femeilor și fetelor și orientează activitatea și acțiunile de promovare a egalității de gen și de consolidare a participării, protecției și drepturilor femeilor pe parcursul întregului ciclu al conflictelor, de la prevenirea lor la reconstrucția post-conflict; |
| --- | --- |

(i)

să sprijine punerea în aplicare și ratificarea convențiilor internaționale privind combaterea violenței împotriva femeilor; să depună eforturi pentru a se asigura că toate statele membre și țările din vecinătatea sudică semnează, ratifică și pun în aplicare Convenția de la Istanbul și Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); luând act de Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 noiembrie 2020 privind cel de al treilea Plan de acțiune pentru egalitatea de gen (GAP III) (JOIN(2020)0017) și de Planul de acțiune al UE pentru femei, pace și securitate, să încurajeze toți partenerii din vecinătatea sudică să elimine, să investigheze și să prevină violența de gen și discriminarea și să asigure participarea activă semnificativă și egală a femeilor în toate sferele vieții publice și ale procesului decizional, precum și promovarea drepturilor femeilor; să pledeze pentru punerea în aplicare integrală, în toate țările partenere din vecinătatea sudică, a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, care face bilanțul impactului disproporționat al conflictelor asupra femeilor și fetelor și orientează activitatea și acțiunile de promovare a egalității de gen și de consolidare a participării, protecției și drepturilor femeilor pe parcursul întregului ciclu al conflictelor, de la prevenirea lor la reconstrucția post-conflict;

| (j) | să recunoască importanța unei migrații ordonate între țările din vecinătatea sudică și Europa, care să fie gestionată pe baza principiilor solidarității, echilibrului și responsabilității partajate, combătând în același timp introducerea ilegală de migranți și traficul de persoane; |
| --- | --- |

(j)

să recunoască importanța unei migrații ordonate între țările din vecinătatea sudică și Europa, care să fie gestionată pe baza principiilor solidarității, echilibrului și responsabilității partajate, combătând în același timp introducerea ilegală de migranți și traficul de persoane;

| (k) | să se asigure că UE, statele sale membre și partenerii săi din vecinătatea sudică aplică politici de migrație care reflectă pe deplin drepturile omului ale migranților și refugiaților, astfel cum sunt consacrate în legislația internațională, regională și națională; să intensifice implicarea UE în țările în care apărătorii drepturilor omului, societatea civilă și organizațiile comunitare, inclusiv cei care protejează viețile migranților și ale solicitanților de azil, sunt în pericol; să recunoască și să finanțeze în mod adecvat activitatea importantă și indispensabilă a agențiilor umanitare, asigurându-se că finanțarea UE în acest sens are o vizibilitate largă; |
| --- | --- |

(k)

să se asigure că UE, statele sale membre și partenerii săi din vecinătatea sudică aplică politici de migrație care reflectă pe deplin drepturile omului ale migranților și refugiaților, astfel cum sunt consacrate în legislația internațională, regională și națională; să intensifice implicarea UE în țările în care apărătorii drepturilor omului, societatea civilă și organizațiile comunitare, inclusiv cei care protejează viețile migranților și ale solicitanților de azil, sunt în pericol; să recunoască și să finanțeze în mod adecvat activitatea importantă și indispensabilă a agențiilor umanitare, asigurându-se că finanțarea UE în acest sens are o vizibilitate largă;

| (l) | să garanteze că fondurile IVCDCI dedicate migrației în vecinătatea sudică sunt alocate cu prioritate programelor care vizează abordarea cauzelor profunde ale strămutării forțate, inclusiv prin îmbunătățirea nivelului de trai în regiune; |
| --- | --- |

(l)

să garanteze că fondurile IVCDCI dedicate migrației în vecinătatea sudică sunt alocate cu prioritate programelor care vizează abordarea cauzelor profunde ale strămutării forțate, inclusiv prin îmbunătățirea nivelului de trai în regiune;

| (m) | să solicite UE și partenerilor săi din vecinătatea sudică să adopte o abordare mai coordonată, holistică și structurată a migrației, ținând cont de importanța abordării cauzelor profunde ale strămutării forțate; să încerce să reducă intrarea ilegală pe teritoriul statelor membre; să acorde prioritate readmisiei migranților care nu au dreptul de a rămâne în UE în relațiile cu țările terțe, cu respectarea corespunzătoare a obligațiilor de nereturnare și a dreptului internațional; să reamintească faptul că progresele sunt posibile numai printr-o combinație între capitalul uman local și sprijinul extern pentru dezvoltare, că migrația nu ar trebui să conducă la exodul creierelor și că migrația este o provocare care afectează stabilitatea în țările sud-mediteraneene; să sublinieze că „refugiat” nu este echivalent cu „migrant economic” și că, prin urmare, UE ar trebui să adopte abordări diferite cu privire la cele două categorii; să sublinieze că UE ar trebui să faciliteze rute sigure pentru solicitanții de azil și refugiații către UE; să solicite continuarea colaborării cu partenerii din vecinătatea sudică pentru a asigura soluții durabile pentru refugiați; să reamintească că sudul Mediteranei și sistemele democratice tinere din această regiune sunt supuse la tensiuni, cum ar fi subdezvoltarea economică, conflictele, lipsa de oportunități pentru tineri, șomajul structural și, în plus, presiunea imigrației subsahariene și impactul schimbărilor climatice; să ia în considerare toți acești factori în dialogul permanent al UE cu actorii locali; |
| --- | --- |

(m)

să solicite UE și partenerilor săi din vecinătatea sudică să adopte o abordare mai coordonată, holistică și structurată a migrației, ținând cont de importanța abordării cauzelor profunde ale strămutării forțate; să încerce să reducă intrarea ilegală pe teritoriul statelor membre; să acorde prioritate readmisiei migranților care nu au dreptul de a rămâne în UE în relațiile cu țările terțe, cu respectarea corespunzătoare a obligațiilor de nereturnare și a dreptului internațional; să reamintească faptul că progresele sunt posibile numai printr-o combinație între capitalul uman local și sprijinul extern pentru dezvoltare, că migrația nu ar trebui să conducă la exodul creierelor și că migrația este o provocare care afectează stabilitatea în țările sud-mediteraneene; să sublinieze că „refugiat” nu este echivalent cu „migrant economic” și că, prin urmare, UE ar trebui să adopte abordări diferite cu privire la cele două categorii; să sublinieze că UE ar trebui să faciliteze rute sigure pentru solicitanții de azil și refugiații către UE; să solicite continuarea colaborării cu partenerii din vecinătatea sudică pentru a asigura soluții durabile pentru refugiați; să reamintească că sudul Mediteranei și sistemele democratice tinere din această regiune sunt supuse la tensiuni, cum ar fi subdezvoltarea economică, conflictele, lipsa de oportunități pentru tineri, șomajul structural și, în plus, presiunea imigrației subsahariene și impactul schimbărilor climatice; să ia în considerare toți acești factori în dialogul permanent al UE cu actorii locali;

| (n) | să intensifice de urgență și să continue parteneriatele și cooperarea cu țările relevante din vecinătatea sudică, pentru a aborda și a combate efectele negative imediate și pe termen lung ale schimbărilor climatice, pentru a promova protecția mediului și a concepe soluții de abordare a deficitului de apă, punând accentul pe eforturile de consolidare a rezilienței, și să depună eforturi în vederea avansării și accelerării tranziției verzi, în conformitate cu Acordul de la Paris, cu Pactul verde european și cu Agenda 2030, prin integrarea condiționalității climatice adecvate în întreaga asistență acordată de UE țărilor terțe, în conformitate cu angajamentele în materie de climă asumate de UE; să reamintească că strategia UE privind combaterea și atenuarea schimbărilor climatice nu va fi la fel de eficace fără investiții de anvergură și îmbunătățiri considerabile în vecinătatea UE; să sprijine inițiativele emblematice privind conservarea climei din Planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică; să avertizeze cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra regiunii Maghreb, în special în Africa Subsahariană, și la problema reducerii accesului la apă în regiunile Maghreb și Mashrek; să reamintească că accesul la apă, reîmpădurirea, decarbonizarea, economia circulară și adoptarea unui model de afaceri bazat pe surse regenerabile de energie și accesul la aceste surse vor fi esențiale pentru neutralitatea climatică a vecinătății sudice și pentru protejarea acesteia împotriva efectelor schimbărilor climatice; să reamintească, de asemenea, că acest lucru, la rândul său, va spori capacitatea UE de a-și atinge obiectivele de neutralitate climatică; să sprijine dialogul și cooperarea regională privind gestionarea durabilă a apei, tehnologia și accesul la apă, cum ar fi economiile de apă, apa recuperată și planurile de desalinizare, prin intermediul energiei din surse regenerabile, și să sprijine investiții suplimentare în surse regenerabile de energie, cum ar fi energia eoliană, solară și hidrogenul verde în regiune; să sublinieze importanța parteneriatelor cu țările relevante din vecinătatea sudică în ceea ce privește reîmpădurirea și practicile agricole sustenabile care duc la un consum redus de apă; să sublinieze că practici optime în domeniul agricol există nu doar în UE, ci și în vecinătatea sudică, și să considere, prin urmare, că UE ar putea juca un rol important în promovarea și încurajarea dialogului, a cooperării și a parteneriatelor sud-sud în ceea ce privește schimbul de astfel de bune practici; |
| --- | --- |

(n)

să intensifice de urgență și să continue parteneriatele și cooperarea cu țările relevante din vecinătatea sudică, pentru a aborda și a combate efectele negative imediate și pe termen lung ale schimbărilor climatice, pentru a promova protecția mediului și a concepe soluții de abordare a deficitului de apă, punând accentul pe eforturile de consolidare a rezilienței, și să depună eforturi în vederea avansării și accelerării tranziției verzi, în conformitate cu Acordul de la Paris, cu Pactul verde european și cu Agenda 2030, prin integrarea condiționalității climatice adecvate în întreaga asistență acordată de UE țărilor terțe, în conformitate cu angajamentele în materie de climă asumate de UE; să reamintească că strategia UE privind combaterea și atenuarea schimbărilor climatice nu va fi la fel de eficace fără investiții de anvergură și îmbunătățiri considerabile în vecinătatea UE; să sprijine inițiativele emblematice privind conservarea climei din Planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică; să avertizeze cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra regiunii Maghreb, în special în Africa Subsahariană, și la problema reducerii accesului la apă în regiunile Maghreb și Mashrek; să reamintească că accesul la apă, reîmpădurirea, decarbonizarea, economia circulară și adoptarea unui model de afaceri bazat pe surse regenerabile de energie și accesul la aceste surse vor fi esențiale pentru neutralitatea climatică a vecinătății sudice și pentru protejarea acesteia împotriva efectelor schimbărilor climatice; să reamintească, de asemenea, că acest lucru, la rândul său, va spori capacitatea UE de a-și atinge obiectivele de neutralitate climatică; să sprijine dialogul și cooperarea regională privind gestionarea durabilă a apei, tehnologia și accesul la apă, cum ar fi economiile de apă, apa recuperată și planurile de desalinizare, prin intermediul energiei din surse regenerabile, și să sprijine investiții suplimentare în surse regenerabile de energie, cum ar fi energia eoliană, solară și hidrogenul verde în regiune; să sublinieze importanța parteneriatelor cu țările relevante din vecinătatea sudică în ceea ce privește reîmpădurirea și practicile agricole sustenabile care duc la un consum redus de apă; să sublinieze că practici optime în domeniul agricol există nu doar în UE, ci și în vecinătatea sudică, și să considere, prin urmare, că UE ar putea juca un rol important în promovarea și încurajarea dialogului, a cooperării și a parteneriatelor sud-sud în ceea ce privește schimbul de astfel de bune practici;

| (o) | să sprijine în mod activ măsurile comune de conservare, protejare, restaurare și utilizare sustenabilă a bogatei biodiversități din bazinul mediteraneean, un centru unic de diversificare a speciilor de faună și floră, să asigure gestionarea sustenabilă a resurselor, inclusiv a apei, și să consolideze sistemele alimentare durabile; să contribuie la îmbunătățirea monitorizării, a controlului și a cooperării regionale eficace în ceea ce privește gestionarea resurselor biologice marine; |
| --- | --- |

(o)

să sprijine în mod activ măsurile comune de conservare, protejare, restaurare și utilizare sustenabilă a bogatei biodiversități din bazinul mediteraneean, un centru unic de diversificare a speciilor de faună și floră, să asigure gestionarea sustenabilă a resurselor, inclusiv a apei, și să consolideze sistemele alimentare durabile; să contribuie la îmbunătățirea monitorizării, a controlului și a cooperării regionale eficace în ceea ce privește gestionarea resurselor biologice marine;

| (p) | să pregătească o analiză a rolului pozitiv pe care UE și relațiile aprofundate ale UE cu țările din vecinătatea sudică îl pot juca în reducerea emisiilor lor de dioxid de carbon și a eforturilor pe care le pot depune împreună pentru diversificarea resurselor lor energetice și creșterea aprovizionării lor cu energie din surse regenerabile și sustenabile; să prezinte în timp util o strategie pentru consolidarea în continuare a rolului vecinătății sudice în promovarea punerii în aplicare a Pactului verde european într-un mod care să fie în concordanță cu angajamentele Acordului de la Paris; să sprijine din punct de vedere tehnic și financiar țările din vecinătatea sudică în eforturile acestora de a-și diversifica sursele de aprovizionare cu energie prin intensificarea producției de energie din surse regenerabile, cu o atenție specială acordată energiei solare și eoliene; să sublinieze că dezvoltarea pieței energiei verzi are potențialul de a contribui la crearea de noi locuri de muncă și, prin urmare, la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în țările care adoptă tranziția energetică; |
| --- | --- |

(p)

să pregătească o analiză a rolului pozitiv pe care UE și relațiile aprofundate ale UE cu țările din vecinătatea sudică îl pot juca în reducerea emisiilor lor de dioxid de carbon și a eforturilor pe care le pot depune împreună pentru diversificarea resurselor lor energetice și creșterea aprovizionării lor cu energie din surse regenerabile și sustenabile; să prezinte în timp util o strategie pentru consolidarea în continuare a rolului vecinătății sudice în promovarea punerii în aplicare a Pactului verde european într-un mod care să fie în concordanță cu angajamentele Acordului de la Paris; să sprijine din punct de vedere tehnic și financiar țările din vecinătatea sudică în eforturile acestora de a-și diversifica sursele de aprovizionare cu energie prin intensificarea producției de energie din surse regenerabile, cu o atenție specială acordată energiei solare și eoliene; să sublinieze că dezvoltarea pieței energiei verzi are potențialul de a contribui la crearea de noi locuri de muncă și, prin urmare, la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în țările care adoptă tranziția energetică;

| (q) | să urmărească un rol activ al UE în facilitarea dialogului și a cooperării între toate țările din sudul și estul Mării Mediterane în domeniul energiei, promovând, acolo unde este necesar, capacitatea de înțelegere, dialog și acorduri finale privind demarcarea frontierelor maritime, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv cu Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); să urmărească un rol activ al UE în facilitarea dialogului și a cooperării în acest sens, pentru a prezerva integritatea teritorială și zona economică exclusivă a țărilor vizate, promovând respectarea dreptului internațional și a acordurilor finale negociate privind demarcarea frontierelor maritime; |
| --- | --- |

(q)

să urmărească un rol activ al UE în facilitarea dialogului și a cooperării între toate țările din sudul și estul Mării Mediterane în domeniul energiei, promovând, acolo unde este necesar, capacitatea de înțelegere, dialog și acorduri finale privind demarcarea frontierelor maritime, în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv cu Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); să urmărească un rol activ al UE în facilitarea dialogului și a cooperării în acest sens, pentru a prezerva integritatea teritorială și zona economică exclusivă a țărilor vizate, promovând respectarea dreptului internațional și a acordurilor finale negociate privind demarcarea frontierelor maritime;

| (r) | să promoveze în continuare și să ia urgent măsuri de consolidare a capacității de interconectare dintre UE și țările din sudul și estul Mării Mediterane care produc gaze naturale și alte tipuri de energie, prin intermediul platformelor relevante ale UE; să aibă în vedere, în special, conducte, porturi și alte infrastructuri și tehnologii adecvate care sunt pregătite pentru hidrogenul verde, în scopul de a evita un efect de blocare atât în UE, cât și în țările din vecinătatea sudică, în beneficiul tuturor țărilor producătoare și al tuturor statelor membre; să reafirme că dependența de petrol și gaze naturale ar trebui redusă în timp util printr-o tranziție verde cuprinzătoare, în conformitate cu Pactul verde european, și să sprijine, de asemenea, tranzițiile verzi în țările din vecinătatea sudică; să constate, în acest sens, că Forumul est-mediteraneean al gazelor (EMGF) servește drept platformă de cooperare regională pozitivă; |
| --- | --- |

(r)

să promoveze în continuare și să ia urgent măsuri de consolidare a capacității de interconectare dintre UE și țările din sudul și estul Mării Mediterane care produc gaze naturale și alte tipuri de energie, prin intermediul platformelor relevante ale UE; să aibă în vedere, în special, conducte, porturi și alte infrastructuri și tehnologii adecvate care sunt pregătite pentru hidrogenul verde, în scopul de a evita un efect de blocare atât în UE, cât și în țările din vecinătatea sudică, în beneficiul tuturor țărilor producătoare și al tuturor statelor membre; să reafirme că dependența de petrol și gaze naturale ar trebui redusă în timp util printr-o tranziție verde cuprinzătoare, în conformitate cu Pactul verde european, și să sprijine, de asemenea, tranzițiile verzi în țările din vecinătatea sudică; să constate, în acest sens, că Forumul est-mediteraneean al gazelor (EMGF) servește drept platformă de cooperare regională pozitivă;

| (s) | să promoveze, de asemenea, interconectarea electrică în scopul diversificării resurselor energetice ale UE și al creșterii aprovizionării cu energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(s)

să promoveze, de asemenea, interconectarea electrică în scopul diversificării resurselor energetice ale UE și al creșterii aprovizionării cu energie din surse regenerabile;

| (t) | să țină cont de potențialul economiei albastre de a promova creșterea durabilă și oportunitățile economice pe ambele maluri ale Mediteranei, integrând-o în mod corespunzător în planificarea dezvoltării economice; |
| --- | --- |

(t)

să țină cont de potențialul economiei albastre de a promova creșterea durabilă și oportunitățile economice pe ambele maluri ale Mediteranei, integrând-o în mod corespunzător în planificarea dezvoltării economice;

| (u) | să valorifice experiența foarte pozitivă a unor state membre în ceea ce privește sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și promovarea suplimentară a activității acestora prin incubatoare sau acceleratoare specifice, în special în sectoare-cheie precum sănătatea, energia din surse regenerabile, inteligența artificială, noile tehnologii și educația; să înființeze și să sprijine incubatoarele sau acceleratoarele din țările relevante din vecinătatea sudică, să sprijine crearea de noi întreprinderi locale și să le îmbunătățească capacitățile digitale și ecologice; să fie de acord cu importanța îmbunătățirii în continuare a infrastructurii digitale a țărilor relevante din vecinătatea sudică și a includerii acestor țări în agenda digitală a UE; să sublinieze că aceasta este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea economică, integrarea socioeconomică și un acces mai larg la educație; să joace un rol de lider în promovarea investițiilor și a parteneriatelor dintre companiile de telecomunicații din UE și companiile de telecomunicații din țările relevante din vecinătatea sudică, pentru a oferi acces la infrastructura digitală modernă, în special la rețelele mobile 5G, bazate pe tehnologia UE, și să avertizeze că, în caz contrar, țările terțe care doresc să creeze o pârghie și o prezență economică și politică în regiune vor avea un avantaj competitiv, inclusiv din punct de vedere politic; să reamintească importanța unui dialog politic și a unei cooperări strânse între UE și țările din vecinătatea sudică pentru dezvoltarea de politici și parteneriate adecvate în materie de securitate cibernetică, care să protejeze drepturile și libertățile fundamentale ale tuturor utilizatorilor, în conformitate cu valorile UE, în cadrul forurilor internaționale privind standardele de securitate cibernetică, pentru a crea un spațiu cibernetic deschis, sigur și fiabil; să se bazeze pe grupul operativ StratCom Sud, cu scopul de a dezvolta în continuare o strategie concretă de combatere a dezinformării, precum și de combatere a știrilor false și a propagandei diseminate de Rusia, China și alte puteri regionale în țările din vecinătatea noastră sudică, precum și în UE; să își exprime profunda preocupare cu privire la impactul intern, în statele membre ale UE, al campaniilor de dezinformare conduse în mod agresiv de Turcia, Rusia și China pe platformele de comunicare socială și în mass-media convențională; să îndemne guvernele țărilor din vecinătatea sudică să permită accesul neîngrădit la internet și să susțină libertatea de exprimare a vocilor critice fără teama de represalii; să solicite guvernelor țărilor din vecinătatea sudică să respecte și să protejeze libertatea de exprimare, libertatea de informare și libertatea presei, atât online, cât și offline; să finanțeze programe de sprijinire a libertății de exprimare și a vieții private, a accesului la internet și a eticii online; |
| --- | --- |

(u)

să valorifice experiența foarte pozitivă a unor state membre în ceea ce privește sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și promovarea suplimentară a activității acestora prin incubatoare sau acceleratoare specifice, în special în sectoare-cheie precum sănătatea, energia din surse regenerabile, inteligența artificială, noile tehnologii și educația; să înființeze și să sprijine incubatoarele sau acceleratoarele din țările relevante din vecinătatea sudică, să sprijine crearea de noi întreprinderi locale și să le îmbunătățească capacitățile digitale și ecologice; să fie de acord cu importanța îmbunătățirii în continuare a infrastructurii digitale a țărilor relevante din vecinătatea sudică și a includerii acestor țări în agenda digitală a UE; să sublinieze că aceasta este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea economică, integrarea socioeconomică și un acces mai larg la educație; să joace un rol de lider în promovarea investițiilor și a parteneriatelor dintre companiile de telecomunicații din UE și companiile de telecomunicații din țările relevante din vecinătatea sudică, pentru a oferi acces la infrastructura digitală modernă, în special la rețelele mobile 5G, bazate pe tehnologia UE, și să avertizeze că, în caz contrar, țările terțe care doresc să creeze o pârghie și o prezență economică și politică în regiune vor avea un avantaj competitiv, inclusiv din punct de vedere politic; să reamintească importanța unui dialog politic și a unei cooperări strânse între UE și țările din vecinătatea sudică pentru dezvoltarea de politici și parteneriate adecvate în materie de securitate cibernetică, care să protejeze drepturile și libertățile fundamentale ale tuturor utilizatorilor, în conformitate cu valorile UE, în cadrul forurilor internaționale privind standardele de securitate cibernetică, pentru a crea un spațiu cibernetic deschis, sigur și fiabil; să se bazeze pe grupul operativ StratCom Sud, cu scopul de a dezvolta în continuare o strategie concretă de combatere a dezinformării, precum și de combatere a știrilor false și a propagandei diseminate de Rusia, China și alte puteri regionale în țările din vecinătatea noastră sudică, precum și în UE; să își exprime profunda preocupare cu privire la impactul intern, în statele membre ale UE, al campaniilor de dezinformare conduse în mod agresiv de Turcia, Rusia și China pe platformele de comunicare socială și în mass-media convențională; să îndemne guvernele țărilor din vecinătatea sudică să permită accesul neîngrădit la internet și să susțină libertatea de exprimare a vocilor critice fără teama de represalii; să solicite guvernelor țărilor din vecinătatea sudică să respecte și să protejeze libertatea de exprimare, libertatea de informare și libertatea presei, atât online, cât și offline; să finanțeze programe de sprijinire a libertății de exprimare și a vieții private, a accesului la internet și a eticii online;

| (v) | să asigure resurse adecvate pentru o punere în aplicare eficace și în timp util a noii agende pentru Mediterana, și ca o modalitate de a sprijini investițiile și parteneriatele pe termen mai lung din vecinătatea sudică ale întreprinderilor cu sediul în UE; să sublinieze că, ca urmare a pandemiei și a războiului din Ucraina, numeroase întreprinderi cu sediul în UE își relocalizează sau delocalizează liniile de aprovizionare și de producție într-o țară apropiată; să recunoască că această situație oferă o ocazie unică atât pentru UE, cât și pentru țările din vecinătatea sudică, prin punerea în aplicare completă și la timp a noii agende pentru Mediterana și a planului economic și de investiții, de a asigura un mediu capabil să sprijine acele întreprinderi cu sediul în UE care doresc să se stabilească în vecinătatea sudică și de a promova investițiile pe termen mai lung în vecinătatea sudică, stabilind astfel legături politice mai strânse și o cooperare mai solidă cu țările din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

(v)

să asigure resurse adecvate pentru o punere în aplicare eficace și în timp util a noii agende pentru Mediterana, și ca o modalitate de a sprijini investițiile și parteneriatele pe termen mai lung din vecinătatea sudică ale întreprinderilor cu sediul în UE; să sublinieze că, ca urmare a pandemiei și a războiului din Ucraina, numeroase întreprinderi cu sediul în UE își relocalizează sau delocalizează liniile de aprovizionare și de producție într-o țară apropiată; să recunoască că această situație oferă o ocazie unică atât pentru UE, cât și pentru țările din vecinătatea sudică, prin punerea în aplicare completă și la timp a noii agende pentru Mediterana și a planului economic și de investiții, de a asigura un mediu capabil să sprijine acele întreprinderi cu sediul în UE care doresc să se stabilească în vecinătatea sudică și de a promova investițiile pe termen mai lung în vecinătatea sudică, stabilind astfel legături politice mai strânse și o cooperare mai solidă cu țările din vecinătatea sudică;

| (w) | să includă drepturile economice și ale lucrătorilor în noua agendă, să inoveze și să încurajeze strategiile bazate pe o analiză aprofundată a ceea ce se întâmplă la frontiera sudică și să se concentreze pe munca decentă, dezvoltarea durabilă și standardele internaționale în domeniul muncii; să includă în mod eficace mișcarea sindicală în consultările naționale și să încurajeze dialogul social; să depună eforturi pentru a pune capăt muncii copiilor și pentru a garanta dreptul la un salariu și compensații și libertatea de a se organiza în sindicate, precum și pentru a pune capăt situațiilor de sclavie și de discriminare, analizând, de asemenea, necesitatea de a oferi o protecție adecvată refugiaților din regiune; să încurajeze dialogul social și negocierea colectivă și să promoveze includerea femeilor și a tinerilor în structurile sindicale și în spațiile politice; |
| --- | --- |

(w)

să includă drepturile economice și ale lucrătorilor în noua agendă, să inoveze și să încurajeze strategiile bazate pe o analiză aprofundată a ceea ce se întâmplă la frontiera sudică și să se concentreze pe munca decentă, dezvoltarea durabilă și standardele internaționale în domeniul muncii; să includă în mod eficace mișcarea sindicală în consultările naționale și să încurajeze dialogul social; să depună eforturi pentru a pune capăt muncii copiilor și pentru a garanta dreptul la un salariu și compensații și libertatea de a se organiza în sindicate, precum și pentru a pune capăt situațiilor de sclavie și de discriminare, analizând, de asemenea, necesitatea de a oferi o protecție adecvată refugiaților din regiune; să încurajeze dialogul social și negocierea colectivă și să promoveze includerea femeilor și a tinerilor în structurile sindicale și în spațiile politice;

| (x) | să promoveze integrarea regională, subregională și bilaterală în sudul Mediteranei, vizând, în special, eliminarea oricărei frontiere, bariere de transport sau comerciale între țările din regiune și promovând în mod activ legături și parteneriate mai strânse; să stabilească ca prioritate strategică îmbunătățirea relațiilor comerciale dintre UE și țările din vecinătatea sudică prin depunerea de eforturi în vederea creării unei zone euro-mediteraneene de liber schimb pentru bunuri și servicii; să mențină accentul pe facilitarea investițiilor, a serviciilor și a dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

(x)

să promoveze integrarea regională, subregională și bilaterală în sudul Mediteranei, vizând, în special, eliminarea oricărei frontiere, bariere de transport sau comerciale între țările din regiune și promovând în mod activ legături și parteneriate mai strânse; să stabilească ca prioritate strategică îmbunătățirea relațiilor comerciale dintre UE și țările din vecinătatea sudică prin depunerea de eforturi în vederea creării unei zone euro-mediteraneene de liber schimb pentru bunuri și servicii; să mențină accentul pe facilitarea investițiilor, a serviciilor și a dezvoltării durabile;

| (y) | să reitereze angajamentul de lungă durată al UE față de rezoluțiile aplicabile ale ONU, în special rezoluția Consiliului de Securitate al ONU din ianuarie 2022, și să reamintească Rezoluția Parlamentului din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune, în contextul procesului de pace din Orientul Mijlociu, axându-se pe o soluție bazată pe coexistența a două state, cu un stat Israel sigur și un stat Palestina independent, democratic, contiguu, suveran și viabil, care să coexiste în pace și securitate pe baza frontierelor din 1967, cu schimburi de terenuri echivalente convenite de comun acord și cu Ierusalimul drept capitală a ambelor state; să reamintească că coloniile israeliene din teritoriile palestiniene ocupate sunt ilegale conform dreptului internațional; să solicite încetarea acțiunilor care ar putea submina la fața locului viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state și să pună capăt înființării de colonii și terorismului, deoarece acestea constituie o încălcare a dreptului internațional și nu contribuie la o pace durabilă și cuprinzătoare; să avertizeze că, în contextul geopolitic actual, procesul de pace din Orientul Mijlociu nu poate avansa decât cu un angajament politic puternic și cu investiții din partea UE și a SUA; să promoveze negocierile directe între Israel și palestinieni; |
| --- | --- |

(y)

să reitereze angajamentul de lungă durată al UE față de rezoluțiile aplicabile ale ONU, în special rezoluția Consiliului de Securitate al ONU din ianuarie 2022, și să reamintească Rezoluția Parlamentului din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune, în contextul procesului de pace din Orientul Mijlociu, axându-se pe o soluție bazată pe coexistența a două state, cu un stat Israel sigur și un stat Palestina independent, democratic, contiguu, suveran și viabil, care să coexiste în pace și securitate pe baza frontierelor din 1967, cu schimburi de terenuri echivalente convenite de comun acord și cu Ierusalimul drept capitală a ambelor state; să reamintească că coloniile israeliene din teritoriile palestiniene ocupate sunt ilegale conform dreptului internațional; să solicite încetarea acțiunilor care ar putea submina la fața locului viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state și să pună capăt înființării de colonii și terorismului, deoarece acestea constituie o încălcare a dreptului internațional și nu contribuie la o pace durabilă și cuprinzătoare; să avertizeze că, în contextul geopolitic actual, procesul de pace din Orientul Mijlociu nu poate avansa decât cu un angajament politic puternic și cu investiții din partea UE și a SUA; să promoveze negocierile directe între Israel și palestinieni;

| (z) | să continue să sprijine, atât din punct de vedere politic, cât și financiar, activitatea organismelor relevante ale ONU, cum ar fi Agenția ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), conferind o vizibilitate adecvată finanțării din partea UE și sprijin în acest sens, în sinergie cu obiectivele UE; |
| --- | --- |

(z)

să continue să sprijine, atât din punct de vedere politic, cât și financiar, activitatea organismelor relevante ale ONU, cum ar fi Agenția ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), conferind o vizibilitate adecvată finanțării din partea UE și sprijin în acest sens, în sinergie cu obiectivele UE;

| (aa) | să recunoască importanța asistenței financiare acordate de UE Autorității Naționale Palestiniene și societății civile palestiniene la fața locului, în special în ceea ce privește acordarea de sprijin populației în perioade de crize alimentare grave și de penurie de energie, și să promoveze condițiile adecvate pentru a atenua consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, astfel cum a subliniat președinta Ursula von der Leyen cu ocazia ultimei sale vizite la Ramallah, la 14 iunie 2022; să sublinieze că finanțarea nu trebuie suspendată pentru organizațiile societății civile fără dovada utilizării abuzive; |
| --- | --- |

(aa)

să recunoască importanța asistenței financiare acordate de UE Autorității Naționale Palestiniene și societății civile palestiniene la fața locului, în special în ceea ce privește acordarea de sprijin populației în perioade de crize alimentare grave și de penurie de energie, și să promoveze condițiile adecvate pentru a atenua consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, astfel cum a subliniat președinta Ursula von der Leyen cu ocazia ultimei sale vizite la Ramallah, la 14 iunie 2022; să sublinieze că finanțarea nu trebuie suspendată pentru organizațiile societății civile fără dovada utilizării abuzive;

| (ab) | să continue să sprijine cooperarea în întreaga regiune; să ia act de Acordurile Avraam, care au condus la recunoașterea reciprocă a Israelului, Bahrainului, Emiratelor Arabe Unite, Marocului și Sudanului, și de faptul că acestea oferă o oportunitate de a consolida cooperarea dintre aceste state; |
| --- | --- |

(ab)

să continue să sprijine cooperarea în întreaga regiune; să ia act de Acordurile Avraam, care au condus la recunoașterea reciprocă a Israelului, Bahrainului, Emiratelor Arabe Unite, Marocului și Sudanului, și de faptul că acestea oferă o oportunitate de a consolida cooperarea dintre aceste state;

| (ac) | să încurajeze cooperarea regională și să sprijine normalizarea relațiilor dintre Israel și statele arabe și să promoveze includerea deplină a Autorității Naționale Palestiniene, în conformitate cu eforturile UE și SUA de a obține pacea, securitatea și stabilitatea în regiune și în conformitate cu cadrul ONU, cu Inițiativa arabă pentru pace și cu Acordurile de la Oslo; să profite de această dinamică pentru a promova dialogul și cooperarea în regiune în scopul de a sprijini procesul de pace din Orientul Mijlociu și soluția bazată pe coexistența a două state, precum și respectarea dreptului internațional; |
| --- | --- |

(ac)

să încurajeze cooperarea regională și să sprijine normalizarea relațiilor dintre Israel și statele arabe și să promoveze includerea deplină a Autorității Naționale Palestiniene, în conformitate cu eforturile UE și SUA de a obține pacea, securitatea și stabilitatea în regiune și în conformitate cu cadrul ONU, cu Inițiativa arabă pentru pace și cu Acordurile de la Oslo; să profite de această dinamică pentru a promova dialogul și cooperarea în regiune în scopul de a sprijini procesul de pace din Orientul Mijlociu și soluția bazată pe coexistența a două state, precum și respectarea dreptului internațional;

| (ad) | să sprijine în mod activ, în cadrul strategiei sale Global Gateway și în sinergie cu planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică, planurile inițiale de dezvoltare a unei legături comerciale fără sincope, prin interconectări feroviare și maritime, între Asia de Sud-Est și țările din Consiliul de Cooperare al Golfului, Iordania, Israel, Palestina și Grecia, ca punct de intrare a mărfurilor comercializate în Uniunea Europeană și a resurselor energetice și ca alternativă la inițiativa „O centură, un drum”; să reamintească că această rută alternativă ar diversifica și mai mult liniile de aprovizionare ale UE și ar contribui la securitatea energetică a UE și ar consolida potențialul de creștere economică al vecinătății sudice, ar consolida în continuare procesul de integrare regională și dialogul regional și ar promova parteneriatul, cooperarea și pacea de lungă durată între toate țările din regiune; |
| --- | --- |

(ad)

să sprijine în mod activ, în cadrul strategiei sale Global Gateway și în sinergie cu planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică, planurile inițiale de dezvoltare a unei legături comerciale fără sincope, prin interconectări feroviare și maritime, între Asia de Sud-Est și țările din Consiliul de Cooperare al Golfului, Iordania, Israel, Palestina și Grecia, ca punct de intrare a mărfurilor comercializate în Uniunea Europeană și a resurselor energetice și ca alternativă la inițiativa „O centură, un drum”; să reamintească că această rută alternativă ar diversifica și mai mult liniile de aprovizionare ale UE și ar contribui la securitatea energetică a UE și ar consolida potențialul de creștere economică al vecinătății sudice, ar consolida în continuare procesul de integrare regională și dialogul regional și ar promova parteneriatul, cooperarea și pacea de lungă durată între toate țările din regiune;

| (ae) | să pună în aplicare noua agendă pentru Mediterana prin consolidarea sprijinului UE pentru o societate civilă liberă, puternică și independentă în întreaga regiune mediteraneeană și prin dialog și consultări specifice cu autoritățile locale și regionale și cu comunitățile; să consolideze legăturile dintre delegațiile UE și Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM); să reamintească că aceștia sunt factori importanți și esențiali de dezvoltare economică și umană sustenabilă și echitabilă și sunt mai aproape de cetățeni, astfel încât strategiile de punere în aplicare pot ajunge la toate comunitățile, inclusiv la cele mai defavorizate, atât din punct de vedere geografic, cât și socioeconomic, precum și la apărătorii drepturilor omului; să insiste asupra faptului că sprijinul acordat de UE organizațiilor societății civile nu ar trebui să fie condiționat de aprobarea autorităților naționale și este esențial în toate țările din regiune, fără excepție; să însărcineze delegațiile UE din vecinătatea sudică să intensifice contactele cu autoritățile locale și regionale și cu un segment transversal al societății, ca factori de dezvoltare teritorială, în special în cadrul consultărilor lor cu privire la prioritățile UE în materie de parteneriat și investiții în țările din vecinătatea sudică; să însărcineze, de asemenea, delegațiile UE din țările din vecinătatea sudică să înființeze consilii consultative la nivel înalt care să reflecte diversitatea socială, economică și politică a țărilor în cauză și care să includă lideri economici, din mass-media, culturali, din mediul academic, ai societății civile și lideri proeminenți din rândul tinerilor, precum și parteneri sociali și apărători de frunte ai drepturilor omului din țara în cauză și care să ofere o contribuție mai reflexivă a principalelor părți interesate în ceea ce privește prioritățile politice ale UE și arhitectura politică elaborată de UE; |
| --- | --- |

(ae)

să pună în aplicare noua agendă pentru Mediterana prin consolidarea sprijinului UE pentru o societate civilă liberă, puternică și independentă în întreaga regiune mediteraneeană și prin dialog și consultări specifice cu autoritățile locale și regionale și cu comunitățile; să consolideze legăturile dintre delegațiile UE și Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM); să reamintească că aceștia sunt factori importanți și esențiali de dezvoltare economică și umană sustenabilă și echitabilă și sunt mai aproape de cetățeni, astfel încât strategiile de punere în aplicare pot ajunge la toate comunitățile, inclusiv la cele mai defavorizate, atât din punct de vedere geografic, cât și socioeconomic, precum și la apărătorii drepturilor omului; să insiste asupra faptului că sprijinul acordat de UE organizațiilor societății civile nu ar trebui să fie condiționat de aprobarea autorităților naționale și este esențial în toate țările din regiune, fără excepție; să însărcineze delegațiile UE din vecinătatea sudică să intensifice contactele cu autoritățile locale și regionale și cu un segment transversal al societății, ca factori de dezvoltare teritorială, în special în cadrul consultărilor lor cu privire la prioritățile UE în materie de parteneriat și investiții în țările din vecinătatea sudică; să însărcineze, de asemenea, delegațiile UE din țările din vecinătatea sudică să înființeze consilii consultative la nivel înalt care să reflecte diversitatea socială, economică și politică a țărilor în cauză și care să includă lideri economici, din mass-media, culturali, din mediul academic, ai societății civile și lideri proeminenți din rândul tinerilor, precum și parteneri sociali și apărători de frunte ai drepturilor omului din țara în cauză și care să ofere o contribuție mai reflexivă a principalelor părți interesate în ceea ce privește prioritățile politice ale UE și arhitectura politică elaborată de UE;

| (af) | să abordeze situația drepturilor omului și provocările cu care se confruntă societatea civilă și să sprijine inițiative concrete care să consolideze organizațiile societății civile, apărătorii drepturilor omului și mass-media independente; să se asigure că țările partenere pun efectiv în aplicare standardele de muncă și soluționează încălcările standardelor OIM; |
| --- | --- |

(af)

să abordeze situația drepturilor omului și provocările cu care se confruntă societatea civilă și să sprijine inițiative concrete care să consolideze organizațiile societății civile, apărătorii drepturilor omului și mass-media independente; să se asigure că țările partenere pun efectiv în aplicare standardele de muncă și soluționează încălcările standardelor OIM;

| (ag) | să stimuleze și să sprijine reformele prin intermediul politicii privind vecinătatea sudică în domeniile democrației, statului de drept, drepturilor omului, bunei guvernanțe și luptei împotriva corupției, în beneficiul populației și al stabilității în regiune; |
| --- | --- |

(ag)

să stimuleze și să sprijine reformele prin intermediul politicii privind vecinătatea sudică în domeniile democrației, statului de drept, drepturilor omului, bunei guvernanțe și luptei împotriva corupției, în beneficiul populației și al stabilității în regiune;

| (ah) | să solicite tuturor țărilor sud-mediteraneene să permită un spațiu liber, sigur și transnațional pentru organizațiile științifice și ale societății civile înainte de găzduirea de către Egipt a COP27; |
| --- | --- |

(ah)

să solicite tuturor țărilor sud-mediteraneene să permită un spațiu liber, sigur și transnațional pentru organizațiile științifice și ale societății civile înainte de găzduirea de către Egipt a COP27;

| (ai) | să prezinte un plan de acțiune ambițios al UE în scopul de a combate impunitatea pentru crimele împotriva umanității, astfel cum a solicitat Parlamentul în martie 2021, acordând prioritate imediată Siriei, unde a avut loc cel mai cumplit conflict din regiune din ultimele decenii, și să sublinieze necesitatea de a depune eforturi pentru a crea o Libie stabilă, sigură, unită și prosperă, ceea ce este în interesul tuturor; |
| --- | --- |

(ai)

să prezinte un plan de acțiune ambițios al UE în scopul de a combate impunitatea pentru crimele împotriva umanității, astfel cum a solicitat Parlamentul în martie 2021, acordând prioritate imediată Siriei, unde a avut loc cel mai cumplit conflict din regiune din ultimele decenii, și să sublinieze necesitatea de a depune eforturi pentru a crea o Libie stabilă, sigură, unită și prosperă, ceea ce este în interesul tuturor;

| (aj) | să prezinte actualizări anuale privind punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana, în special în ceea ce privește plata resurselor financiare puse la dispoziție pentru planul economic și de investiții; să consulte periodic Parlamentul cu privire la programarea anuală și multianuală legată de punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana și a planului economic și de investiții; să informeze periodic Parlamentul cu privire la situația actuală a noii agende pentru Mediterana, în special cu privire la punerea în aplicare a celor cinci priorități ale sale și la finalizarea și îndeplinirea documentelor comune și a priorităților parteneriatului, și să îl informeze cu privire la punerea în aplicare menționată și la răspunsul la recomandările sale în toate domeniile de politică ale UE, precum și cu privire la proiectele și programele suplimentare care vor consolida capacitatea de parteneriat a UE cu țările din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

(aj)

să prezinte actualizări anuale privind punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana, în special în ceea ce privește plata resurselor financiare puse la dispoziție pentru planul economic și de investiții; să consulte periodic Parlamentul cu privire la programarea anuală și multianuală legată de punerea în aplicare a noii agende pentru Mediterana și a planului economic și de investiții; să informeze periodic Parlamentul cu privire la situația actuală a noii agende pentru Mediterana, în special cu privire la punerea în aplicare a celor cinci priorități ale sale și la finalizarea și îndeplinirea documentelor comune și a priorităților parteneriatului, și să îl informeze cu privire la punerea în aplicare menționată și la răspunsul la recomandările sale în toate domeniile de politică ale UE, precum și cu privire la proiectele și programele suplimentare care vor consolida capacitatea de parteneriat a UE cu țările din vecinătatea sudică;

| (ak) | să depună eforturi relevante în promovarea dialogului intercultural și interreligios ca oportunitate valoroasă de a promova drepturile și libertățile omului, de a aborda împreună fundamentalismul religios, discriminarea, antisemitismul și ura împotriva musulmanilor și de a lupta împreună împotriva radicalizării, incitării la ură și violenței și terorismului; să reamintească intenția Președintei Parlamentului de a numi un trimis pentru dialogul interreligios și de a implica îndeaproape actualii trimiși ai Comisiei și Parlamentului pentru dialogul interreligios în eforturile comune de dialog interreligios cu țările din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

(ak)

să depună eforturi relevante în promovarea dialogului intercultural și interreligios ca oportunitate valoroasă de a promova drepturile și libertățile omului, de a aborda împreună fundamentalismul religios, discriminarea, antisemitismul și ura împotriva musulmanilor și de a lupta împreună împotriva radicalizării, incitării la ură și violenței și terorismului; să reamintească intenția Președintei Parlamentului de a numi un trimis pentru dialogul interreligios și de a implica îndeaproape actualii trimiși ai Comisiei și Parlamentului pentru dialogul interreligios în eforturile comune de dialog interreligios cu țările din vecinătatea sudică;

| (al) | să profite de oportunitatea noii agende pentru Mediterana pentru a crea un cadru solid pentru dialog și cooperare în întreaga zonă mediteraneeană în vederea conservării și promovării patrimoniului cultural și a sensibilizării cu privire la valoarea acestuia, inclusiv în vederea promovării în continuare a turismului și a oportunităților economice; să consolideze conservarea și promovarea itinerariilor culturale ale Consiliului Europei, la care participă și țările din vecinătatea sudică, printre care se numără traseul patrimoniului andaluz, traseul lui Enea, traseele măslinilor, traseul „Iter Vitis” și traseul fenician; |
| --- | --- |

(al)

să profite de oportunitatea noii agende pentru Mediterana pentru a crea un cadru solid pentru dialog și cooperare în întreaga zonă mediteraneeană în vederea conservării și promovării patrimoniului cultural și a sensibilizării cu privire la valoarea acestuia, inclusiv în vederea promovării în continuare a turismului și a oportunităților economice; să consolideze conservarea și promovarea itinerariilor culturale ale Consiliului Europei, la care participă și țările din vecinătatea sudică, printre care se numără traseul patrimoniului andaluz, traseul lui Enea, traseele măslinilor, traseul „Iter Vitis” și traseul fenician;

| (am) | să profite de oportunitatea de a extinde și mai mult capacitatea UE de cooperare și dialog cu guvernele și parlamentele țărilor din vecinătatea sudică prin intermediul capacității îndelungate și efective a Parlamentului de dialog interparlamentar, sprijin democratic și diplomație parlamentară, în special în ceea ce privește delegațiile interparlamentare ale Parlamentului și capacitatea acestora de a promova, în strânsă coordonare cu comisiile competente ale Parlamentului, dialogul democratic și dialogul în materie de politici, în cooperare mai strânsă cu țările din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

(am)

să profite de oportunitatea de a extinde și mai mult capacitatea UE de cooperare și dialog cu guvernele și parlamentele țărilor din vecinătatea sudică prin intermediul capacității îndelungate și efective a Parlamentului de dialog interparlamentar, sprijin democratic și diplomație parlamentară, în special în ceea ce privește delegațiile interparlamentare ale Parlamentului și capacitatea acestora de a promova, în strânsă coordonare cu comisiile competente ale Parlamentului, dialogul democratic și dialogul în materie de politici, în cooperare mai strânsă cu țările din vecinătatea sudică;

| (an) | să asigure o legătură pozitivă între noua agendă pentru Mediterana și capacitatea UE și a statelor sale membre de a construi o coaliție de țări care împărtășesc aceeași viziune, în sprijinul unui sistem multilateral eficace, bazat pe norme, capabil să întărească capacitatea comunității internaționale de a aborda provocările globale; să includă în noua agendă pentru Mediterana un dialog consolidat privind valoarea convergenței cu UE a țărilor din vecinătatea sudică, nu numai în ceea ce privește dialogul politic, stabilitatea și creșterea economică, ci și în ceea ce privește capacitatea de a promova pacea și stabilitatea, a susține principiile și respectarea dreptului internațional, ca în cazul războiului de agresiune împotriva Ucrainei, a combate extremismul și a susține valorile democratice, libertățile fundamentale și drepturile omului în sistemul ONU și în forurile multilaterale relevante; |
| --- | --- |

(an)

să asigure o legătură pozitivă între noua agendă pentru Mediterana și capacitatea UE și a statelor sale membre de a construi o coaliție de țări care împărtășesc aceeași viziune, în sprijinul unui sistem multilateral eficace, bazat pe norme, capabil să întărească capacitatea comunității internaționale de a aborda provocările globale; să includă în noua agendă pentru Mediterana un dialog consolidat privind valoarea convergenței cu UE a țărilor din vecinătatea sudică, nu numai în ceea ce privește dialogul politic, stabilitatea și creșterea economică, ci și în ceea ce privește capacitatea de a promova pacea și stabilitatea, a susține principiile și respectarea dreptului internațional, ca în cazul războiului de agresiune împotriva Ucrainei, a combate extremismul și a susține valorile democratice, libertățile fundamentale și drepturile omului în sistemul ONU și în forurile multilaterale relevante;

| (ao) | să lucreze cu toți partenerii din vecinătatea sudică în vederea elaborării unor politici bazate pe Agenda 2030 și pe obiectivele de dezvoltare durabilă ale acesteia și care vizează consolidarea statului de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional; |
| --- | --- |

(ao)

să lucreze cu toți partenerii din vecinătatea sudică în vederea elaborării unor politici bazate pe Agenda 2030 și pe obiectivele de dezvoltare durabilă ale acesteia și care vizează consolidarea statului de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional;

| (ap) | să încurajeze Consiliul să utilizeze pe deplin regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului în regiune; să depună eforturi pentru a extinde sfera de aplicare a acestui instrument important în scopul de a include actele de corupție; |
| --- | --- |

(ap)

să încurajeze Consiliul să utilizeze pe deplin regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului în regiune; să depună eforturi pentru a extinde sfera de aplicare a acestui instrument important în scopul de a include actele de corupție;

| (aq) | să condamne din nou utilizarea pedepsei cu moartea; să solicite partenerilor vizați din vecinătatea sudică să introducă un moratoriu imediat privind aplicarea pedepsei cu moartea ca pas către abolirea și comutarea tuturor sentințelor de condamnare la moarte; |
| --- | --- |

(aq)

să condamne din nou utilizarea pedepsei cu moartea; să solicite partenerilor vizați din vecinătatea sudică să introducă un moratoriu imediat privind aplicarea pedepsei cu moartea ca pas către abolirea și comutarea tuturor sentințelor de condamnare la moarte;

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Comitetului Regiunilor, Secretariatului Uniunii pentru Mediterana și Adunării sale Parlamentare, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Uniunii Europene și ale statelor care sunt membre ale Uniunii pentru Mediterana și ale dimensiunii parlamentare a acesteia. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 108, 26.3.2021, p. 90.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (text codificat) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2023/C 125/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0483),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0347/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0228/2022),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 105, 4.3.2022, p. 148.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Încheierea modificărilor la Acordul internațional din 1992 privind zahărul ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea modificărilor la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 125/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07978/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07978/2022),

| — | având în vedere proiectul de modificări la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (07978/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de modificări la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (07978/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0181/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0229/2022),

| 1. | aprobă încheierea modificărilor la acord; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului UE/Mauritius: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară 2017-2021. Prelungirea protocolului ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius privind prelungirea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 125/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05657/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05657/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Mauritius privind prelungirea Protocolului referitor la punerea în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (05658/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Mauritius privind prelungirea Protocolului referitor la punerea în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (05658/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0166/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A9-0211/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022: înregistrarea excedentului pentru exercițiul financiar 2021 -

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 adoptat de Comisie la 12 aprilie 2022 (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 adoptat de Comisie la 12 aprilie 2022 (COM(2022)0250),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 adoptată de Consiliu la 18 iulie 2022 și transmisă Parlamentului European la 16 august 2022 (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 adoptată de Consiliu la 18 iulie 2022 și transmisă Parlamentului European la 16 august 2022 (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0226/2022),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 are ca obiectiv înscrierea în bugetul pe 2022 a excedentului din exercițiul financiar 2021, care se ridică la 3 227,1 milioane EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022 are ca obiectiv înscrierea în bugetul pe 2022 a excedentului din exercițiul financiar 2021, care se ridică la 3 227,1 milioane EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 2 574,8 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 652,3 milioane EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 2 574,8 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 652,3 milioane EUR;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, excedentul este determinat în principal de o colectare a taxelor vamale mai mare decât se anticipase (1 688,7 milioane EUR) și de valoarea mai mare decât se preconizase a veniturilor financiare, a dobânzilor de întârziere și a amenzilor (cu 1 110,8 milioane EUR) puse la dispoziția bugetului Uniunii în ultimele luni ale anului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, excedentul este determinat în principal de o colectare a taxelor vamale mai mare decât se anticipase (1 688,7 milioane EUR) și de valoarea mai mare decât se preconizase a veniturilor financiare, a dobânzilor de întârziere și a amenzilor (cu 1 110,8 milioane EUR) puse la dispoziția bugetului Uniunii în ultimele luni ale anului;

| D. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a plăților de către Comisie atinge 81 milioane EUR pentru 2021 și 250 milioane EUR pentru reportările din 2020 (din care 183 milioane EUR în legătură cu Instrumentul de sprijin de urgență), iar nivelul de subutilizare de către celelalte instituții se cifrează la 117 milioane EUR pentru 2021 și 77 milioane EUR pentru reportări, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a plăților de către Comisie atinge 81 milioane EUR pentru 2021 și 250 milioane EUR pentru reportările din 2020 (din care 183 milioane EUR în legătură cu Instrumentul de sprijin de urgență), iar nivelul de subutilizare de către celelalte instituții se cifrează la 117 milioane EUR pentru 2021 și 77 milioane EUR pentru reportări,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2021, cu suma de 3 227,1 milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul financiar; constată că excedentul de 3 227,1 milioane EUR din 2021 este deosebit de ridicat; reiterează, în acest context, obligația Comisiei de a respecta principiile bunei gestiuni financiare în execuția bugetului său, în conformitate cu articolul 317 din TFUE și cu articolul 33 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă faptul că suma de 183 de milioane EUR destinată achiziționării de vaccinuri împotriva COVID-19 în 2021 nu a fost cheltuită conform planificării Comisiei sau redirecționată către alte nevoi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reiterează poziția potrivit căreia toate instrumentele bugetare ale Uniunii, inclusiv excedentul, ar trebui activate pentru a acorda în continuare Ucrainei și țărilor din prima linie cel mai puternic sprijin economic și financiar posibil și pentru a consolida și mai mult capacitățile de solidaritate ale Uniunii, în vederea abordării consecințelor sociale, energetice, agricole și economice suferite de Uniune și de cetățenii acesteia ca urmare a războiului purtat de Rusia împotriva Ucrainei; avertizează că aceste nevoi urgente vor impune acordarea de sprijin suplimentar de la bugetul Uniunii și este pregătit să sprijine majorările relevante ale bugetului Uniunii pentru 2022 prin viitoare bugete rectificative și invită Comisia să prezinte, după caz, bugete rectificative care să mobilizeze fonduri noi pentru a răspunde acestor provocări; invită statele membre, în acest context, să aloce reducerile semnificative preconizate ale contribuțiilor lor bazate pe VNB provenite din excedentul pe 2021 pentru includerea în buget a acțiunilor vizând abordarea consecințelor dezastruoase ale acestui război ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că, potrivit Comisiei, amenzile în domeniul concurenței percepute în 2021 s-au ridicat la 957 milioane EUR; consideră din nou că, pe lângă orice excedent rezultat din subutilizare, bugetul Uniunii ar trebui să poată reutiliza eventualele venituri provenite din amenzi sau legate de întârzierea efectuării plăților fără o scădere corespunzătoare a contribuțiilor bazate pe VNB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintei sarcina de a declara adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2022 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții și organelor interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 45, 24.2.2022, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Modificarea Regulamentului privind cerințele de capital (propunerea „daisy chain”) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0398/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 13 ianuarie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 13 ianuarie 2022 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 decembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 decembrie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0020/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 122, 17.3.2022, p. 33.

(2)  JO C 152, 6.4.2022, p. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Raport interimar referitor la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea din 2021 de revizuire a cadrului financiar multianual (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (COM(2021)0569),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (COM(2021)0568),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (1) („AII”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (1) („AII”),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru bugete (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru bugete (A9-0227/2022),

| A. | întrucât propunerile Comisiei din 22 decembrie 2021 de stabilire a următoarei generații de resurse proprii pentru bugetul Uniunii și de revizuire a cadrului financiar multianual („CFM”) pentru perioada 2021-2027 sunt legate în mod indisolubil de pachetul „Pregătiți pentru 55”, prezentat la 14 iulie 2021; |
| --- | --- |

A.

întrucât propunerile Comisiei din 22 decembrie 2021 de stabilire a următoarei generații de resurse proprii pentru bugetul Uniunii și de revizuire a cadrului financiar multianual („CFM”) pentru perioada 2021-2027 sunt legate în mod indisolubil de pachetul „Pregătiți pentru 55”, prezentat la 14 iulie 2021;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 311 din TFUE, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale;

| C. | întrucât, în conformitate cu poziția de lungă durată a Parlamentului, angajamentele și obiectivele politice noi trebuie să primească fonduri noi și nu trebuie finanțate în detrimentul altor programe și priorități ale Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu poziția de lungă durată a Parlamentului, angajamentele și obiectivele politice noi trebuie să primească fonduri noi și nu trebuie finanțate în detrimentul altor programe și priorități ale Uniunii;

| D. | întrucât încorporarea deplină în bugetul Uniunii a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice reprezintă o cerință a tratatului menționată la articolul 310 alineatul (1) din TFUE și o condiție prealabilă, printre altele, pentru a respecta metoda comunitară, a garanta responsabilitatea, supravegherea și controlul parlamentar, a asigura previzibilitatea finanțării și a programării multianuale și a menține transparența deciziilor bugetare luate la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât încorporarea deplină în bugetul Uniunii a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice reprezintă o cerință a tratatului menționată la articolul 310 alineatul (1) din TFUE și o condiție prealabilă, printre altele, pentru a respecta metoda comunitară, a garanta responsabilitatea, supravegherea și controlul parlamentar, a asigura previzibilitatea finanțării și a programării multianuale și a menține transparența deciziilor bugetare luate la nivelul Uniunii;

| E. | întrucât, în cazul unei creșteri a prețului carbonului în comparație cu ipoteza inițială, ar trebui să se pună la dispoziție anual o alocare suplimentară pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în mod proporțional cu rata de creștere a prețului carbonului, pentru a sprijini mai mult gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport în tranziția către neutralitatea climatică; întrucât aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în CFM prin ajustarea automată în funcție de fluctuația prețului carbonului a plafonului rubricii 3 „Resurse naturale și mediu” și a plafonului de plăți; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul unei creșteri a prețului carbonului în comparație cu ipoteza inițială, ar trebui să se pună la dispoziție anual o alocare suplimentară pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în mod proporțional cu rata de creștere a prețului carbonului, pentru a sprijini mai mult gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport în tranziția către neutralitatea climatică; întrucât aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în CFM prin ajustarea automată în funcție de fluctuația prețului carbonului a plafonului rubricii 3 „Resurse naturale și mediu” și a plafonului de plăți;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) din TFUE și astfel cum este definit mai detaliat în AII, Parlamentul European, Consiliul și Comisia trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea unui nou CFM sau a unui CFM revizuit, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) din TFUE și astfel cum este definit mai detaliat în AII, Parlamentul European, Consiliul și Comisia trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea unui nou CFM sau a unui CFM revizuit,

| 1. | își exprimă poziția exclusiv cu privire la propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de revizuire a CFM 2021-2027, optând astfel pentru o abordare specifică limitată la poziția sa privind pachetul „Pregătiți pentru 55” și aliniată pe deplin la aceasta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | afirmă totuși că este necesară o revizuire mai amplă a actualului CFM, deoarece și-a atins deja limitele în primul exercițiu; subliniază multiplele crize și provocări cu care s-a confruntat Uniunea, în special războiul din Ucraina și repercusiunile acestuia, precum și nevoile substanțiale de finanțare pe care le-a generat; invită, prin urmare, Comisia să efectueze o analiză aprofundată a funcționării actualului CFM și să prezinte o propunere legislativă pentru o revizuire cuprinzătoare a acestuia cât mai curând posibil și nu mai târziu de primul trimestru al anului 2023; intenționează să definească mai detaliat solicitările sale privind revizuirea respectivă într-un raport specific; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sprijină pe deplin includerea în bugetul Uniunii și în CFM a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, ca parte a poziției sale de lungă durată potrivit căreia toate programele și fondurile Uniunii urmează să fie incluse în buget; salută, prin urmare, propunerea Comisiei ca punct de plecare în ceea ce privește majorarea plafonului pentru creditele de angajament de la rubrica 3 „Resurse naturale și mediu” și a plafonului pentru creditele de plată, care reprezintă o condiție prealabilă necesară pentru ca finanțarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să nu fie în detrimentul altor programe și priorități ale Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | accentuează însă că sunt necesare unele modificări pentru a reflecta poziția Parlamentului cu privire la pachetul „Pregătiți pentru 55”, inclusiv cu privire la pachetul financiar revizuit al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care reflectă dispozițiile relevante din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sprijină propunerea privind o ajustare anuală specifică bazată pe noile resurse proprii; consideră că este în conformitate cu principiul menționat în AII potrivit căruia cheltuielile din bugetul Uniunii legate de rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene nu ar trebui să conducă la o reducere nejustificată a cheltuielilor programelor sau a instrumentelor de investiții prevăzute în CFM, respectând în același timp principiul bugetar al universalității veniturilor; reafirmă, așadar, că o astfel de ajustare anuală depinde de introducerea de noi resurse proprii în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în AII; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Consiliului și Comisiei să ia în considerare următoarele recomandări și modificări:






  (i) | impactul pachetului financiar revizuit al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să se reflecte în ansamblul prezentului regulament, inclusiv în anexa la acesta; |
| --- | --- | --- |

6.

(i)

impactul pachetului financiar revizuit al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să se reflecte în ansamblul prezentului regulament, inclusiv în anexa la acesta;

| (ii) | ar trebui introdusă o ajustare tehnică automată a plafoanelor pentru creditele de angajament de la rubrica 3 „Resurse naturale și mediu” și a plafonului pentru creditele de plată, pentru a se asigura că sunt puse la dispoziție alocări suplimentare pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul unei creșteri a prețului carbonului la un nivel mai ridicat decât ipoteza inițială; |
| --- | --- |

(ii)

ar trebui introdusă o ajustare tehnică automată a plafoanelor pentru creditele de angajament de la rubrica 3 „Resurse naturale și mediu” și a plafonului pentru creditele de plată, pentru a se asigura că sunt puse la dispoziție alocări suplimentare pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul unei creșteri a prețului carbonului la un nivel mai ridicat decât ipoteza inițială;

| (iii) | ajustarea anuală specifică bazată pe noile resurse proprii ar trebui modificată pentru a se asigura că poate fi prelungită în cazul adoptării cu întârziere a următorului CFM, în conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE; |
| --- | --- |

(iii)

ajustarea anuală specifică bazată pe noile resurse proprii ar trebui modificată pentru a se asigura că poate fi prelungită în cazul adoptării cu întârziere a următorului CFM, în conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE;

| (iv) | propunerea de regulament al Consiliului ar trebui modificată după cum urmează: |
| --- | --- |

(iv)

propunerea de regulament al Consiliului ar trebui modificată după cum urmează:

Modificarea 1

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3) | Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3, „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile 2025, 2026 și 2027. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3)

Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3, „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile 2025, 2026 și 2027.

| (3) | Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3– „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile
  2024
  , 2025, 2026 și 2027.
  În cazul unui preț al carbonului mai mare decât ipoteza inițială, ar trebui să se pună la dispoziție anual o alocare suplimentară pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în mod proporțional cu rata de creștere a prețului carbonului, pentru a sprijini mai mult gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport în tranziția către neutralitatea climatică. Aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în cadrul financiar multianual prin intermediul unei ajustări automate în funcție de fluctuația prețului carbonului a plafonului pentru creditele de angajament de la rubrica 3 „Resurse naturale și mediu”, și a plafonului pentru creditele de plată. |
| --- | --- |

(3)

Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3– „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile
  2024
  , 2025, 2026 și 2027.
  În cazul unui preț al carbonului mai mare decât ipoteza inițială, ar trebui să se pună la dispoziție anual o alocare suplimentară pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în mod proporțional cu rata de creștere a prețului carbonului, pentru a sprijini mai mult gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport în tranziția către neutralitatea climatică. Aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în cadrul financiar multianual prin intermediul unei ajustări automate în funcție de fluctuația prețului carbonului a plafonului pentru creditele de angajament de la rubrica 3 „Resurse naturale și mediu”, și a plafonului pentru creditele de plată.

Modificarea 2

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (3a) | Comisia ar trebui să prezinte o propunere privind un nou cadru financiar multianual înainte de 1 iulie 2025 pentru a permite instituțiilor să îl adopte cu suficient timp înainte de începerea următorului cadru financiar. În conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE, plafoanele și alte dispoziții, inclusiv ajustările cadrul financiar multianual prevăzute în capitolul 2, corespunzătoare ultimului exercițiu al cadrul financiar multianual prevăzut în prezentul regulament continuă să se aplice în cazul în care nu se adoptă un nou cadru financiar multianual înainte de încheierea cadrul financiar multianual prevăzut în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3a)

Comisia ar trebui să prezinte o propunere privind un nou cadru financiar multianual înainte de 1 iulie 2025 pentru a permite instituțiilor să îl adopte cu suficient timp înainte de începerea următorului cadru financiar. În conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE, plafoanele și alte dispoziții, inclusiv ajustările cadrul financiar multianual prevăzute în capitolul 2, corespunzătoare ultimului exercițiu al cadrul financiar multianual prevăzut în prezentul regulament continuă să se aplice în cazul în care nu se adoptă un nou cadru financiar multianual înainte de încheierea cadrul financiar multianual prevăzut în prezentul regulament.

Modificarea 3

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (1) | la articolul 4, alineatul (4) se
  înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(1)

la articolul 4, alineatul (4) se
  înlocuiește cu următorul text:

| (1) | articolul 4 se
  modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(1)

articolul 4 se
  modifică după cum urmează:

| (a) | la alineatul (1)


  se adaugă următoarea literă: |
| --- | --- |

(a)

la alineatul (1)


  se adaugă următoarea literă:

| | „(f) | un calcul al alocărilor suplimentare pe baza fluctuației prețului carbonului și a rezultatului ajustării anuale menționate la articolul 4b”; |
| --- | --- | --- |

„(f)

un calcul al alocărilor suplimentare pe baza fluctuației prețului carbonului și a rezultatului ajustării anuale menționate la articolul 4b”;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„4.   Fără a aduce atingere articolelor 4a, 6 și 7, nu se efectuează nicio altă ajustare tehnică cu privire la exercițiul în cauză, nici în cursul exercițiului, nici în exercițiile ulterioare sub formă de corecții ex post.”;

„4.   Fără a aduce atingere articolelor 4a,
  4b,
  6 și 7, nu se efectuează nicio altă ajustare tehnică cu privire la exercițiul în cauză, nici în cursul exercițiului, nici în exercițiile ulterioare sub formă de corecții ex post.”;

Modificarea 4

Modificarea 4

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Articolul 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (2) | se
  introduce următorul articol 4a
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Modificarea

Modificarea

(2)

se
  introduce următorul articol 4a
  :

introduce următorul articol 4a

| (2) | Se
  introduc următoarele articole: |
| --- | --- |

(2)

Se
  introduc următoarele articole:

introduc următoarele articole:

„Articolul 4a

„Articolul 4a

Ajustare anuală specifică bazată pe noile resurse proprii

Ajustare anuală specifică bazată pe noile resurse proprii

1.   Începând din 2024, după prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1 în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar, se efectuează o ajustare în sens ascendent a plafonului de cheltuieli pentru creditele de angajament de la subrubrica 2b și a plafonului pentru creditele de plată pentru exercițiul în curs.

1.   Începând din 2024, după prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1 în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar, se efectuează o ajustare în sens ascendent a plafonului de cheltuieli pentru creditele de angajament de la subrubrica 2b și a plafonului pentru creditele de plată pentru exercițiul în curs.

2.   Cuantumurile acestor ajustări anuale sunt următoarele:

2.   Cuantumurile acestor ajustări anuale sunt următoarele:

| (a) | pentru exercițiile 2024, 2025 și 2026, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii; |
| --- | --- |

(a)

pentru exercițiile 2024, 2025 și 2026, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii;

| (a) | pentru exercițiile 2024, 2025 și 2026, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii; |
| --- | --- |

(a)

pentru exercițiile 2024, 2025 și 2026, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii;

| (b) | pentru exercițiul 2027, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii, din care se scade o sumă fixă de
  8 000
  de milioane EUR (la prețurile din 2018). |
| --- | --- |

(b)

pentru exercițiul 2027, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii, din care se scade o sumă fixă de
  8 000
  de milioane EUR (la prețurile din 2018).

8 000

| (b) | pentru exercițiul 2027, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii, din care se scade o sumă fixă de
  2 800
  de milioane EUR (la prețurile din 2018). |
| --- | --- |

(b)

pentru exercițiul 2027, un cuantum echivalent cu veniturile înscrise în conturile provizorii menționate la alineatul (1) care provin din resursele prevăzute la articolul 2 alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din Decizia privind resursele proprii, din care se scade o sumă fixă de
  2 800
  de milioane EUR (la prețurile din 2018).

2 800

Ajustările anuale menționate la primul paragraf nu depășesc 15 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018) pe an pentru perioada 2024-2027.

Ajustările anuale menționate la primul paragraf nu depășesc 15 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018) pe an pentru perioada 2024-2027.

3.   Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului rezultatele ajustărilor anuale menționate la alineatul (2), în termen de 15 de zile de la prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1, în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar.”;

3.   Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului rezultatele ajustărilor anuale menționate la alineatul (2), în termen de 15 de zile de la prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1, în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar.”;

Articolul 4b

Articolul 4b

Ajustare anuală specifică bazată pe fluctuația prețului carbonului

Ajustare anuală specifică bazată pe fluctuația prețului carbonului

1.
     
  Începând din 2025, se efectuează o ajustare anuală ascendentă a plafonului de cheltuieli pentru creditele de angajament de la rubrica 3 «Resurse naturale și mediu» și a plafonului creditelor de plată pentru exercițiul în curs în cazul în care prețul mediu al carbonului calculat în exercițiul n-1 este mai mare decât ipoteza inițială.

2.
     
  Ajustarea anuală ascendentă menționată la alineatul (1) de la prezentul articol este echivalentă cu suma calculată prin înmulțirea alocării anuale care decurge din pachetul financiar prevăzut la articolul 9 din Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice cu procentul cu care prețul mediu al carbonului calculat în exercițiul n-1 a depășit ipoteza inițială.”;

Modificarea 5

Modificarea 5

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3

Articolul 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3) | la articolul 11 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Modificarea

Modificarea

(3)

la articolul 11 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

| (3) | la articolul 11 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(3)

la articolul 11 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Cuantumurile corespunzătoare ajustărilor ascendente menționate la articolul 4a alineatul (1) și la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf sunt în plus față de cuantumurile maxime menționate la primul paragraf din prezentul alineat.”;

„Cuantumurile corespunzătoare ajustărilor ascendente menționate la articolul 4a alineatul (1)
  , la articolul 4b
  și la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf sunt în plus față de cuantumurile maxime menționate la primul paragraf din prezentul alineat.”;

Modificarea 6

Modificarea 6

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (4) | anexa I se înlocuiește cu
  textul care figurează în anexa la prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Modificarea

Modificarea

(4)

anexa I se înlocuiește cu
  textul care figurează în anexa la prezentul regulament.

textul care figurează în anexa la prezentul regulament.

| (4) | anexa I se înlocuiește cu
  următorul text: |
| --- | --- |

(4)

anexa I se înlocuiește cu
  următorul text:

următorul text:

„ANEXA I

CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL (UE-27)

| (milioane EUR – prețurile din 2018) |
| --- |
| CREDITE DE ANGAJAMENT | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Total 2021-2027 |
| 1. | Piața unică, inovare și sectorul digital |

(milioane EUR – prețurile din 2018)

CREDITE DE ANGAJAMENT

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Total 2021-2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Coeziune, reziliență și valori |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Coeziune economică, socială și teritorială |
| --- | --- |

2a.

Coeziune economică, socială și teritorială

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Reziliență și valori |
| --- | --- |

2b.

Reziliență și valori

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Resurse naturale și mediu |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

Din care: Cheltuieli de piață și plăți directe

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migrație și gestionarea frontierelor |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Securitate și apărare |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Vecinătate și întreaga lume |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Administrația publică europeană |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

Din care: Cheltuieli administrative ale instituțiilor

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

TOTAL CREDITE DE ANGAJAMENT

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

TOTAL CREDITE DE PLATĂ

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]”.

| 7. | este pregătit să inițieze negocieri pentru a îmbunătăți propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

7.

este pregătit să inițieze negocieri pentru a îmbunătăți propunerea Comisiei;

o

o o

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

1

(2)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

2

(14)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

14

(15)  JO [...], [...], p. [...].

15

(14)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

14

(15)  JO [...], [...], p. [...].

15

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Regulamentul privind defrișările ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/21)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu esențiale pentru umanitate, dat fiind că adăpostesc cea mai mare parte a biodiversității terestre a Pământului. Acestea mențin funcțiile ecosistemului, contribuie la protejarea sistemului climatic, furnizează aer curat și au un rol esențial în ceea ce privește purificarea apelor și a solurilor, precum și retenția de apă. În plus, pădurile asigură subzistența și veniturile pentru aproximativ o treime din populația lumii, iar distrugerea lor are consecințe grave asupra mijloacelor de trai ale persoanelor cele mai vulnerabile, inclusiv ale populațiilor indigene și comunităților locale care depind în foarte mare măsură de ecosistemele forestiere. (18) În plus, defrișările
  și
  degradarea pădurilor reduc nivelul absorbanților esențiali de carbon și sporesc probabilitatea
  ca
  noi boli
  să se răspândească
  de
  la animale la oameni
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu esențiale pentru umanitate, dat fiind că adăpostesc cea mai mare parte a biodiversității terestre a Pământului. Acestea mențin funcțiile ecosistemului, contribuie la protejarea sistemului climatic, furnizează aer curat și au un rol esențial în ceea ce privește purificarea apelor și a solurilor, precum și retenția de apă. În plus, pădurile asigură subzistența și veniturile pentru aproximativ o treime din populația lumii, iar distrugerea lor are consecințe grave asupra mijloacelor de trai ale persoanelor cele mai vulnerabile, inclusiv ale populațiilor indigene și comunităților locale care depind în foarte mare măsură de ecosistemele forestiere. (18) În plus, defrișările
  și
  degradarea pădurilor reduc nivelul absorbanților esențiali de carbon și sporesc probabilitatea
  ca
  noi boli
  să se răspândească
  de
  la animale la oameni
  .

| (1) | Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu esențiale pentru umanitate, dat fiind că adăpostesc cea mai mare parte a biodiversității terestre a Pământului. Acestea mențin funcțiile ecosistemului, contribuie la protejarea sistemului climatic, furnizează aer curat și au un rol esențial în ceea ce privește purificarea apelor și a solurilor, precum și retenția de apă
  și reîncărcarea cu apă, în timp ce peste un sfert din medicamentele moderne provin din plante forestiere tropicale. Zonele forestiere mari reprezintă o sursă
  de
  umiditate și contribuie la prevenirea deșertificării regiunilor continentale
  . În plus, pădurile asigură subzistența și veniturile pentru aproximativ o treime din populația lumii, iar distrugerea lor are consecințe grave asupra mijloacelor de trai ale persoanelor cele mai vulnerabile, inclusiv ale populațiilor indigene și comunităților locale care depind în foarte mare măsură de ecosistemele forestiere (18). În plus, defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  reduc nivelul absorbanților esențiali de carbon
  . Defrișările, degradarea pădurilor
  și
  conversia pădurilor
  sporesc
  și numărul contactelor dintre animalele sălbatice, animalele de fermă și oameni, mărind astfel
  probabilitatea
  răspândirii unor
  noi boli
  și a riscurilor
  de
  noi epidemii și pandemii
  . |
| --- | --- |

(1)

Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu esențiale pentru umanitate, dat fiind că adăpostesc cea mai mare parte a biodiversității terestre a Pământului. Acestea mențin funcțiile ecosistemului, contribuie la protejarea sistemului climatic, furnizează aer curat și au un rol esențial în ceea ce privește purificarea apelor și a solurilor, precum și retenția de apă
  și reîncărcarea cu apă, în timp ce peste un sfert din medicamentele moderne provin din plante forestiere tropicale. Zonele forestiere mari reprezintă o sursă
  de
  umiditate și contribuie la prevenirea deșertificării regiunilor continentale
  . În plus, pădurile asigură subzistența și veniturile pentru aproximativ o treime din populația lumii, iar distrugerea lor are consecințe grave asupra mijloacelor de trai ale persoanelor cele mai vulnerabile, inclusiv ale populațiilor indigene și comunităților locale care depind în foarte mare măsură de ecosistemele forestiere (18). În plus, defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  reduc nivelul absorbanților esențiali de carbon
  . Defrișările, degradarea pădurilor
  și
  conversia pădurilor
  sporesc
  și numărul contactelor dintre animalele sălbatice, animalele de fermă și oameni, mărind astfel
  probabilitatea
  răspândirii unor
  noi boli
  și a riscurilor
  de
  noi epidemii și pandemii
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Defrișările
  și
  degradarea pădurilor au loc într-un ritm alarmant. Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură estimează că 420 de milioane de hectare de pădure – aproximativ 10 % din arealul pădurilor existente astăzi la nivel mondial, depășind suprafața Uniunii Europene – au fost pierdute în întreaga lume în perioada 1990-2020 (19). Defrișările
  și
  degradarea pădurilor sunt, la rândul lor, factori determinanți importanți ai încălzirii globale și ai declinului biodiversității – cele mai importante două provocări de mediu ale epocii noastre. Cu toate acestea, în fiecare an, planeta continuă să piardă 10 milioane de hectare de pădure. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Defrișările
  și
  degradarea pădurilor au loc într-un ritm alarmant. Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură estimează că 420 de milioane de hectare de pădure – aproximativ 10 % din arealul pădurilor existente astăzi la nivel mondial, depășind suprafața Uniunii Europene – au fost pierdute în întreaga lume în perioada 1990-2020 (19). Defrișările
  și
  degradarea pădurilor sunt, la rândul lor, factori determinanți importanți ai încălzirii globale și ai declinului biodiversității – cele mai importante două provocări de mediu ale epocii noastre. Cu toate acestea, în fiecare an, planeta continuă să piardă 10 milioane de hectare de pădure.

| (2) | Defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  au loc într-un ritm alarmant. Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură estimează că 420 de milioane de hectare de pădure – aproximativ 10 % din arealul pădurilor existente astăzi la nivel mondial, depășind suprafața Uniunii Europene – au fost pierdute în întreaga lume în perioada 1990-2020 (19). Defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  sunt, la rândul lor, factori determinanți importanți ai încălzirii globale și ai declinului biodiversității – cele mai importante două provocări de mediu ale epocii noastre. Cu toate acestea, în fiecare an, planeta continuă să piardă 10 milioane de hectare de pădure.
  Pădurile sunt, de asemenea, puternic afectate de schimbările climatice și vor trebui depășite numeroase dificultăți pentru a asigura adaptabilitatea și reziliența pădurilor în deceniile următoare. |
| --- | --- |

(2)

Defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  au loc într-un ritm alarmant. Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură estimează că 420 de milioane de hectare de pădure – aproximativ 10 % din arealul pădurilor existente astăzi la nivel mondial, depășind suprafața Uniunii Europene – au fost pierdute în întreaga lume în perioada 1990-2020 (19). Defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  sunt, la rândul lor, factori determinanți importanți ai încălzirii globale și ai declinului biodiversității – cele mai importante două provocări de mediu ale epocii noastre. Cu toate acestea, în fiecare an, planeta continuă să piardă 10 milioane de hectare de pădure.
  Pădurile sunt, de asemenea, puternic afectate de schimbările climatice și vor trebui depășite numeroase dificultăți pentru a asigura adaptabilitatea și reziliența pădurilor în deceniile următoare.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Defrișările
  și
  degradarea pădurilor contribuie în mai multe moduri la criza climatică globală. Cel mai important, acestea sporesc nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră prin incendiile forestiere asociate, eliminând permanent capacitățile de absorbție a carbonului, diminuând reziliența zonei afectate la schimbările climatice și reducând în mod substanțial biodiversitatea acesteia. Numai defrișările generează 11 % din volumul emisiilor de gaze cu efect de seră (20). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Defrișările
  și
  degradarea pădurilor contribuie în mai multe moduri la criza climatică globală. Cel mai important, acestea sporesc nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră prin incendiile forestiere asociate, eliminând permanent capacitățile de absorbție a carbonului, diminuând reziliența zonei afectate la schimbările climatice și reducând în mod substanțial biodiversitatea acesteia. Numai defrișările generează 11 % din volumul emisiilor de gaze cu efect de seră (20).

| (3) | Defrișările, , degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  contribuie în mai multe moduri la criza climatică globală. Cel mai important, acestea sporesc nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră prin incendiile forestiere asociate, eliminând permanent capacitățile de absorbție a carbonului, diminuând reziliența zonei afectate la schimbările climatice și reducând în mod substanțial biodiversitatea acesteia
  și reziliența față de boli și dăunători
  . Numai defrișările generează 11 % din volumul emisiilor de gaze cu efect de seră (20). |
| --- | --- |

(3)

Defrișările, , degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  contribuie în mai multe moduri la criza climatică globală. Cel mai important, acestea sporesc nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră prin incendiile forestiere asociate, eliminând permanent capacitățile de absorbție a carbonului, diminuând reziliența zonei afectate la schimbările climatice și reducând în mod substanțial biodiversitatea acesteia
  și reziliența față de boli și dăunători
  . Numai defrișările generează 11 % din volumul emisiilor de gaze cu efect de seră (20).

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Degradarea climatică determină declinul biodiversității la nivel mondial, iar declinul biodiversității agravează schimbările climatice, acestea având o legătură indisolubilă, astfel cum au confirmat studiile recente. Biodiversitatea
  contribuie la atenuarea schimbărilor
  climatice. Insectele, păsările și mamiferele acționează ca polenizatori, dispersoare de semințe și pot contribui la stocarea carbonului într-un mod mai eficient, direct sau indirect. Pădurile asigură totodată o realimentare continuă a resurselor de apă și prevenirea secetei și a efectelor dăunătoare ale acesteia asupra comunităților locale, inclusiv asupra populațiilor indigene. Reducerea drastică a gradului de despădurire
  și
  degradare a pădurilor și refacerea sistemică a pădurilor și a altor ecosisteme reprezintă unica și cea mai mare oportunitate oferită de natură în vederea atenuării schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Degradarea climatică determină declinul biodiversității la nivel mondial, iar declinul biodiversității agravează schimbările climatice, acestea având o legătură indisolubilă, astfel cum au confirmat studiile recente. Biodiversitatea
  contribuie la atenuarea schimbărilor
  climatice. Insectele, păsările și mamiferele acționează ca polenizatori, dispersoare de semințe și pot contribui la stocarea carbonului într-un mod mai eficient, direct sau indirect. Pădurile asigură totodată o realimentare continuă a resurselor de apă și prevenirea secetei și a efectelor dăunătoare ale acesteia asupra comunităților locale, inclusiv asupra populațiilor indigene. Reducerea drastică a gradului de despădurire
  și
  degradare a pădurilor și refacerea sistemică a pădurilor și a altor ecosisteme reprezintă unica și cea mai mare oportunitate oferită de natură în vederea atenuării schimbărilor climatice.

| (4) | Degradarea climatică determină declinul biodiversității la nivel mondial, iar declinul biodiversității agravează schimbările climatice, acestea având o legătură indisolubilă, astfel cum au confirmat studiile recente. Biodiversitatea
  și ecosistemele sunt fundamentale pentru dezvoltarea rezistentă la schimbările
  climatice (1a). Insectele, păsările și mamiferele acționează ca polenizatori, dispersoare de semințe și pot contribui la stocarea carbonului într-un mod mai eficient, direct sau indirect. Pădurile asigură totodată o realimentare continuă a resurselor de apă și prevenirea secetei și a efectelor dăunătoare ale acesteia asupra comunităților locale, inclusiv asupra populațiilor indigene. Reducerea drastică a gradului de despădurire
  , degradare
  a pădurilor și
  conversie
  a pădurilor și refacerea sistemică a pădurilor și a altor ecosisteme reprezintă unica și cea mai mare oportunitate oferită de natură în vederea atenuării schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(4)

Degradarea climatică determină declinul biodiversității la nivel mondial, iar declinul biodiversității agravează schimbările climatice, acestea având o legătură indisolubilă, astfel cum au confirmat studiile recente. Biodiversitatea
  și ecosistemele sunt fundamentale pentru dezvoltarea rezistentă la schimbările
  climatice (1a). Insectele, păsările și mamiferele acționează ca polenizatori, dispersoare de semințe și pot contribui la stocarea carbonului într-un mod mai eficient, direct sau indirect. Pădurile asigură totodată o realimentare continuă a resurselor de apă și prevenirea secetei și a efectelor dăunătoare ale acesteia asupra comunităților locale, inclusiv asupra populațiilor indigene. Reducerea drastică a gradului de despădurire
  , degradare
  a pădurilor și
  conversie
  a pădurilor și refacerea sistemică a pădurilor și a altor ecosisteme reprezintă unica și cea mai mare oportunitate oferită de natură în vederea atenuării schimbărilor climatice.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Biodiversitatea este esențială pentru reziliența ecosistemelor și a serviciilor aferente, atât la nivel local, cât și la nivel global. Mai mult de jumătate din produsul intern brut mondial depinde de natură și de serviciile pe care le oferă. Trei mari sectoare economice – construcții, agricultură, industria alimentară și a băuturilor – toate depind în mare măsură de natură. Declinul biodiversității constituie o amenințare la adresa ciclurilor hidrologice și a sistemelor noastre alimentare durabile, punându-ne în pericol securitatea alimentară și nutriția. Peste 75 % din tipurile de culturi alimentare de la nivel mondial se bazează pe zoogamie. În plus, mai multe sectoare industriale se bazează pe diversitatea genetică și pe serviciile ecosistemice ca factori de producție esențiali, în special pentru medicamente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Biodiversitatea este esențială pentru reziliența ecosistemelor și a serviciilor aferente, atât la nivel local, cât și la nivel global. Mai mult de jumătate din produsul intern brut mondial depinde de natură și de serviciile pe care le oferă. Trei mari sectoare economice – construcții, agricultură, industria alimentară și a băuturilor – toate depind în mare măsură de natură. Declinul biodiversității constituie o amenințare la adresa ciclurilor hidrologice și a sistemelor noastre alimentare durabile, punându-ne în pericol securitatea alimentară și nutriția. Peste 75 % din tipurile de culturi alimentare de la nivel mondial se bazează pe zoogamie. În plus, mai multe sectoare industriale se bazează pe diversitatea genetică și pe serviciile ecosistemice ca factori de producție esențiali, în special pentru medicamente.

| (5) | Biodiversitatea este esențială pentru reziliența ecosistemelor și a serviciilor aferente, atât la nivel local, cât și la nivel global. Mai mult de jumătate din produsul intern brut mondial depinde de natură și de serviciile pe care le oferă. Trei mari sectoare economice – construcții, agricultură, industria alimentară și a băuturilor – toate depind în mare măsură de natură. Declinul biodiversității constituie o amenințare la adresa ciclurilor hidrologice și a sistemelor noastre alimentare durabile, punându-ne în pericol securitatea alimentară și nutriția. Peste 75 % din tipurile de culturi alimentare de la nivel mondial se bazează pe zoogamie. În plus, mai multe sectoare industriale se bazează pe diversitatea genetică și pe serviciile ecosistemice
  prezente în păduri complexe, regenerabile natural, cu relații simbiotice permanente și complexe,
  ca factori de producție esențiali, în special pentru medicamente
  , inclusiv antimicrobiene
  .
  În plus, transpirația, procesul prin care pomii extrag apa din sol și o eliberează prin frunze în atmosferă, reprezintă o sursă majoră de apă pentru atmosferă și se estimează că este responsabilă pentru aproximativ jumătate din cantitatea totală de precipitații. Prin urmare, defrișările influențează puternic regimul precipitațiilor și reglarea naturală a fluxurilor de apă, atât în păduri, cât și în zonele înconjurătoare. Impactul defrișărilor asupra sistemului de reciclare a apei de pe planetă riscă să fie la fel de devastator ca și impactul lor asupra schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(5)

Biodiversitatea este esențială pentru reziliența ecosistemelor și a serviciilor aferente, atât la nivel local, cât și la nivel global. Mai mult de jumătate din produsul intern brut mondial depinde de natură și de serviciile pe care le oferă. Trei mari sectoare economice – construcții, agricultură, industria alimentară și a băuturilor – toate depind în mare măsură de natură. Declinul biodiversității constituie o amenințare la adresa ciclurilor hidrologice și a sistemelor noastre alimentare durabile, punându-ne în pericol securitatea alimentară și nutriția. Peste 75 % din tipurile de culturi alimentare de la nivel mondial se bazează pe zoogamie. În plus, mai multe sectoare industriale se bazează pe diversitatea genetică și pe serviciile ecosistemice
  prezente în păduri complexe, regenerabile natural, cu relații simbiotice permanente și complexe,
  ca factori de producție esențiali, în special pentru medicamente
  , inclusiv antimicrobiene
  .
  În plus, transpirația, procesul prin care pomii extrag apa din sol și o eliberează prin frunze în atmosferă, reprezintă o sursă majoră de apă pentru atmosferă și se estimează că este responsabilă pentru aproximativ jumătate din cantitatea totală de precipitații. Prin urmare, defrișările influențează puternic regimul precipitațiilor și reglarea naturală a fluxurilor de apă, atât în păduri, cât și în zonele înconjurătoare. Impactul defrișărilor asupra sistemului de reciclare a apei de pe planetă riscă să fie la fel de devastator ca și impactul lor asupra schimbărilor climatice.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Schimbările climatice, declinul biodiversității și despăduririle sunt preocupări de maximă importanță la nivel mondial, care afectează supraviețuirea umanității și condițiile de viață durabile pe Pământ. Accelerarea schimbărilor climatice, declinul biodiversității și degradarea mediului, însoțite de exemple concrete ale efectelor devastatoare ale acestora asupra naturii, a condițiilor de viață ale oamenilor și a economiilor locale, au dus la recunoașterea tranziției verzi ca obiectiv definitoriu al timpului nostru și o chestiune de echitate între generații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Schimbările climatice, declinul biodiversității și despăduririle sunt preocupări de maximă importanță la nivel mondial, care afectează supraviețuirea umanității și condițiile de viață durabile pe Pământ. Accelerarea schimbărilor climatice, declinul biodiversității și degradarea mediului, însoțite de exemple concrete ale efectelor devastatoare ale acestora asupra naturii, a condițiilor de viață ale oamenilor și a economiilor locale, au dus la recunoașterea tranziției verzi ca obiectiv definitoriu al timpului nostru și o chestiune de echitate între generații.

| (6) | Schimbările climatice, declinul biodiversității și despăduririle sunt preocupări de maximă importanță la nivel mondial, care afectează supraviețuirea umanității și condițiile de viață durabile pe Pământ. Accelerarea schimbărilor climatice, declinul biodiversității și degradarea mediului, însoțite de exemple concrete ale efectelor devastatoare ale acestora asupra naturii, a condițiilor de viață ale oamenilor și a economiilor locale, au dus la recunoașterea tranziției verzi ca obiectiv definitoriu al timpului nostru și o chestiune de
  egalitate de gen și de
  echitate între generații. |
| --- | --- |

(6)

Schimbările climatice, declinul biodiversității și despăduririle sunt preocupări de maximă importanță la nivel mondial, care afectează supraviețuirea umanității și condițiile de viață durabile pe Pământ. Accelerarea schimbărilor climatice, declinul biodiversității și degradarea mediului, însoțite de exemple concrete ale efectelor devastatoare ale acestora asupra naturii, a condițiilor de viață ale oamenilor și a economiilor locale, au dus la recunoașterea tranziției verzi ca obiectiv definitoriu al timpului nostru și o chestiune de
  egalitate de gen și de
  echitate între generații.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | În cazul celor 227 de atacuri mortale comise împotriva apărătorilor mediului și ai terenurilor, semnalate în 2020, 70 % dintre cei uciși militau pentru apărarea pădurilor lumii împotriva defrișărilor și a dezvoltării industriale. Aceste atacuri au vizat în mod disproporționat populațiile indigene, care au fost ținta a o treime dintre asasinatele înregistrate în 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

În cazul celor 227 de atacuri mortale comise împotriva apărătorilor mediului și ai terenurilor, semnalate în 2020, 70 % dintre cei uciși militau pentru apărarea pădurilor lumii împotriva defrișărilor și a dezvoltării industriale. Aceste atacuri au vizat în mod disproporționat populațiile indigene, care au fost ținta a o treime dintre asasinatele înregistrate în 2020.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Consumul la nivelul Uniunii este un important factor determinant al defrișării și degradării pădurilor la scară globală. Potrivit evaluării impactului inițiativei, s-a estimat că, în lipsa unei intervenții de reglementare adecvate, consumul și producția
  celor
  șase produse de bază
  incluse în domeniul de aplicare
  la nivelul UE (lemn, carne de vită, soia, ulei de palmier, cacao și cafea) vor determina creșterea gradului de defrișare cu aproximativ 248 000  de hectare anual, până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Consumul la nivelul Uniunii este un important factor determinant al defrișării și degradării pădurilor la scară globală. Potrivit evaluării impactului inițiativei, s-a estimat că, în lipsa unei intervenții de reglementare adecvate, consumul și producția
  celor
  șase produse de bază
  incluse în domeniul de aplicare
  la nivelul UE (lemn, carne de vită, soia, ulei de palmier, cacao și cafea) vor determina creșterea gradului de defrișare cu aproximativ 248 000  de hectare anual, până în 2030.

| (7) | Consumul la nivelul Uniunii este un important factor determinant al defrișării
  , al conversiei ecosistemelor naturale
  și
  al
  degradării pădurilor
  și ecosistemelor naturale și al conversiei pădurilor
  la scară globală. Potrivit evaluării impactului inițiativei, s-a estimat că, în lipsa unei intervenții de reglementare adecvate, consumul și producția
  a doar
  șase produse de bază la nivelul UE (lemn, carne de vită, soia, ulei de palmier, cacao și cafea) vor determina creșterea gradului de defrișare cu aproximativ 248 000  de hectare anual, până în 2030. |
| --- | --- |

(7)

Consumul la nivelul Uniunii este un important factor determinant al defrișării
  , al conversiei ecosistemelor naturale
  și
  al
  degradării pădurilor
  și ecosistemelor naturale și al conversiei pădurilor
  la scară globală. Potrivit evaluării impactului inițiativei, s-a estimat că, în lipsa unei intervenții de reglementare adecvate, consumul și producția
  a doar
  șase produse de bază la nivelul UE (lemn, carne de vită, soia, ulei de palmier, cacao și cafea) vor determina creșterea gradului de defrișare cu aproximativ 248 000  de hectare anual, până în 2030.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | În ceea ce privește situația pădurilor la nivelul UE, Raportul din 2020 privind starea pădurilor din Europa arată că, în perioada 1990-2020 (21), suprafața pădurilor din Europa a crescut cu 9 %, cantitatea de carbon stocată în biomasă a crescut cu 50 %, iar aprovizionarea cu lemn a crescut cu 40 %.
  Cu toate acestea,
  mai puțin de 5 % din suprafețele împădurite la nivel european sunt considerate neperturbate sau naturale,
  potrivit raportului din 2020 privind starea mediului
  ,
  publicat
  de
  Agenția Europeană
  de
  Mediu

   (22). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

În ceea ce privește situația pădurilor la nivelul UE, Raportul din 2020 privind starea pădurilor din Europa arată că, în perioada 1990-2020 (21), suprafața pădurilor din Europa a crescut cu 9 %, cantitatea de carbon stocată în biomasă a crescut cu 50 %, iar aprovizionarea cu lemn a crescut cu 40 %.
  Cu toate acestea,
  mai puțin de 5 % din suprafețele împădurite la nivel european sunt considerate neperturbate sau naturale,
  potrivit raportului din 2020 privind starea mediului
  ,
  publicat
  de
  Agenția Europeană
  de
  Mediu

   (22).

| (8) | În ceea ce privește situația pădurilor la nivelul UE, Raportul din 2020 privind starea pădurilor din Europa arată că, în perioada 1990-2020 (21), suprafața pădurilor din Europa a crescut cu 9 %, cantitatea de carbon stocată în biomasă a crescut cu 50 %, iar aprovizionarea cu lemn a crescut cu 40 %.
  Cu toate acestea, pădurile naturale și seculare sunt și ele supuse unei gestionări intensificate, iar biodiversitatea și caracteristicile lor structurale unice sunt în pericol. În plus
  , mai puțin de 5 % din suprafețele împădurite la nivel european sunt
  în prezent
  considerate neperturbate sau naturale,
  iar schimbările climatice atrag după sine diverse pericole
  ,
  de la fenomene meteorologice extreme la infestări de insecte. Ecosistemele forestiere trebuie să facă față presiunilor multiple generate
  de
  activitățile umane. Acestea includ activități care afectează în mod direct ecosistemele și habitatele, cum ar fi anumite practici de gestionare a pădurilor. În special, gestionarea intensivă a pădurilor cu vârste egale poate avea un efect dramatic asupra habitatelor în ansamblul lor prin tăierea rasă și îndepărtarea lemnului mort

   (22)

  . |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește situația pădurilor la nivelul UE, Raportul din 2020 privind starea pădurilor din Europa arată că, în perioada 1990-2020 (21), suprafața pădurilor din Europa a crescut cu 9 %, cantitatea de carbon stocată în biomasă a crescut cu 50 %, iar aprovizionarea cu lemn a crescut cu 40 %.
  Cu toate acestea, pădurile naturale și seculare sunt și ele supuse unei gestionări intensificate, iar biodiversitatea și caracteristicile lor structurale unice sunt în pericol. În plus
  , mai puțin de 5 % din suprafețele împădurite la nivel european sunt
  în prezent
  considerate neperturbate sau naturale,
  iar schimbările climatice atrag după sine diverse pericole
  ,
  de la fenomene meteorologice extreme la infestări de insecte. Ecosistemele forestiere trebuie să facă față presiunilor multiple generate
  de
  activitățile umane. Acestea includ activități care afectează în mod direct ecosistemele și habitatele, cum ar fi anumite practici de gestionare a pădurilor. În special, gestionarea intensivă a pădurilor cu vârste egale poate avea un efect dramatic asupra habitatelor în ansamblul lor prin tăierea rasă și îndepărtarea lemnului mort

   (22)

  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În 2019, Comisia a adoptat mai multe inițiative pentru a aborda crizele de mediu la nivel mondial, inclusiv acțiuni specifice în domeniul defrișărilor. În comunicarea sa intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (23), Comisia a identificat ca prioritate reducerea amprentei asupra terenurilor a consumului din Uniune și încurajarea, în Uniune, a consumului de produse provenite din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări. În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (24), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor, nelăsând pe nimeni în urmă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor și a generațiilor viitoare împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În plus, Pactul verde european urmărește să ofere cetățenilor și generațiilor viitoare, printre altele, aer proaspăt, apă curată, sol sănătos și biodiversitate. În acest scop, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (25), Strategia „De la fermă la consumator” (26), Strategia UE pentru păduri (27), planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării (28) și alte strategii relevante (29) elaborate în cadrul Pactului verde european subliniază în continuare importanța acțiunilor privind protecția și reziliența pădurilor. În special, strategia UE privind biodiversitatea vizează protejarea naturii și inversarea tendinței de degradare a ecosistemelor. În cele din urmă, strategia UE în domeniul bioeconomiei (30) îmbunătățește protecția mediului și a ecosistemelor, răspunzând în același timp cererii tot mai mari de alimente, hrană pentru animale, energie, materiale și produse, căutând noi modalități de a produce și de a consuma. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În 2019, Comisia a adoptat mai multe inițiative pentru a aborda crizele de mediu la nivel mondial, inclusiv acțiuni specifice în domeniul defrișărilor. În comunicarea sa intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (23), Comisia a identificat ca prioritate reducerea amprentei asupra terenurilor a consumului din Uniune și încurajarea, în Uniune, a consumului de produse provenite din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări. În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (24), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor, nelăsând pe nimeni în urmă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor și a generațiilor viitoare împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În plus, Pactul verde european urmărește să ofere cetățenilor și generațiilor viitoare, printre altele, aer proaspăt, apă curată, sol sănătos și biodiversitate. În acest scop, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (25), Strategia „De la fermă la consumator” (26), Strategia UE pentru păduri (27), planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării (28) și alte strategii relevante (29) elaborate în cadrul Pactului verde european subliniază în continuare importanța acțiunilor privind protecția și reziliența pădurilor. În special, strategia UE privind biodiversitatea vizează protejarea naturii și inversarea tendinței de degradare a ecosistemelor. În cele din urmă, strategia UE în domeniul bioeconomiei (30) îmbunătățește protecția mediului și a ecosistemelor, răspunzând în același timp cererii tot mai mari de alimente, hrană pentru animale, energie, materiale și produse, căutând noi modalități de a produce și de a consuma.

| (9) | În 2019, Comisia a adoptat mai multe inițiative pentru a aborda crizele de mediu la nivel mondial, inclusiv acțiuni specifice în domeniul defrișărilor. În comunicarea sa intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (23), Comisia a identificat ca prioritate reducerea amprentei asupra terenurilor a consumului din Uniune și încurajarea, în Uniune, a consumului de produse provenite din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări. În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (24), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  întemeiată pe un liber schimb sustenabil și bazat pe norme
  , în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor, nelăsând pe nimeni în urmă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor și a generațiilor viitoare împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În plus, Pactul verde european urmărește să ofere cetățenilor și generațiilor viitoare, printre altele, aer proaspăt, apă curată, sol sănătos și biodiversitate. În acest scop, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (25), Strategia „De la fermă la consumator” (26), Strategia UE pentru păduri (27), planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării (28) și alte strategii relevante (29) elaborate în cadrul Pactului verde european subliniază în continuare importanța acțiunilor privind protecția și reziliența pădurilor. În special, strategia UE privind biodiversitatea vizează protejarea naturii și inversarea tendinței de degradare a ecosistemelor. În cele din urmă, strategia UE în domeniul bioeconomiei (30) îmbunătățește protecția mediului și a ecosistemelor, răspunzând în același timp cererii tot mai mari de alimente, hrană pentru animale, energie, materiale și produse, căutând noi modalități de a produce și de a consuma. |
| --- | --- |

(9)

În 2019, Comisia a adoptat mai multe inițiative pentru a aborda crizele de mediu la nivel mondial, inclusiv acțiuni specifice în domeniul defrișărilor. În comunicarea sa intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (23), Comisia a identificat ca prioritate reducerea amprentei asupra terenurilor a consumului din Uniune și încurajarea, în Uniune, a consumului de produse provenite din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări. În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (24), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  întemeiată pe un liber schimb sustenabil și bazat pe norme
  , în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor, nelăsând pe nimeni în urmă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor și a generațiilor viitoare împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În plus, Pactul verde european urmărește să ofere cetățenilor și generațiilor viitoare, printre altele, aer proaspăt, apă curată, sol sănătos și biodiversitate. În acest scop, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (25), Strategia „De la fermă la consumator” (26), Strategia UE pentru păduri (27), planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării (28) și alte strategii relevante (29) elaborate în cadrul Pactului verde european subliniază în continuare importanța acțiunilor privind protecția și reziliența pădurilor. În special, strategia UE privind biodiversitatea vizează protejarea naturii și inversarea tendinței de degradare a ecosistemelor. În cele din urmă, strategia UE în domeniul bioeconomiei (30) îmbunătățește protecția mediului și a ecosistemelor, răspunzând în același timp cererii tot mai mari de alimente, hrană pentru animale, energie, materiale și produse, căutând noi modalități de a produce și de a consuma.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Statele membre și-au exprimat în mod repetat îngrijorarea cu privire la problema persistentă a defrișărilor. Acestea au subliniat că, întrucât actualele politici și acțiuni la nivel mondial în materie de conservare, refacere și gestionare durabilă a pădurilor nu sunt suficiente pentru a stopa defrișările
  și
  degradarea pădurilor, se impune o acțiune consolidată la nivelul Uniunii pentru a contribui într-un mod mai eficient la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în temeiul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, care a fost adoptată de toate statele membre ale Organizației Națiunilor Unite în 2015. Consiliul a sprijinit în mod specific anunțul Comisiei din comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, și anume că va evalua măsuri suplimentare, cu sau fără caracter normativ, precum și că va prezenta propuneri corespunzătoare (31). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Statele membre și-au exprimat în mod repetat îngrijorarea cu privire la problema persistentă a defrișărilor. Acestea au subliniat că, întrucât actualele politici și acțiuni la nivel mondial în materie de conservare, refacere și gestionare durabilă a pădurilor nu sunt suficiente pentru a stopa defrișările
  și
  degradarea pădurilor, se impune o acțiune consolidată la nivelul Uniunii pentru a contribui într-un mod mai eficient la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în temeiul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, care a fost adoptată de toate statele membre ale Organizației Națiunilor Unite în 2015. Consiliul a sprijinit în mod specific anunțul Comisiei din comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, și anume că va evalua măsuri suplimentare, cu sau fără caracter normativ, precum și că va prezenta propuneri corespunzătoare (31).

| (10) | Statele membre și-au exprimat în mod repetat îngrijorarea cu privire la problema persistentă a defrișărilor. Acestea au subliniat că, întrucât actualele politici și acțiuni la nivel mondial în materie de conservare, refacere și gestionare durabilă a pădurilor nu sunt suficiente pentru a stopa defrișările, degradarea pădurilor
  , conversia pădurilor și pierderea biodiversității
  , se impune o acțiune consolidată la nivelul Uniunii pentru a contribui într-un mod mai eficient la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în temeiul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, care a fost adoptată de toate statele membre ale Organizației Națiunilor Unite în 2015
  . Comisia și statele membre s-au angajat, de asemenea, să respecte Deceniul de acțiune al ONU privind ODD, Deceniul ONU pentru refacerea ecosistemelor și Deceniul ONU al agriculturii familiale
  . Consiliul a sprijinit în mod specific anunțul Comisiei din comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, și anume că va evalua măsuri suplimentare, cu sau fără caracter normativ, precum și că va prezenta propuneri corespunzătoare (31). |
| --- | --- |

(10)

Statele membre și-au exprimat în mod repetat îngrijorarea cu privire la problema persistentă a defrișărilor. Acestea au subliniat că, întrucât actualele politici și acțiuni la nivel mondial în materie de conservare, refacere și gestionare durabilă a pădurilor nu sunt suficiente pentru a stopa defrișările, degradarea pădurilor
  , conversia pădurilor și pierderea biodiversității
  , se impune o acțiune consolidată la nivelul Uniunii pentru a contribui într-un mod mai eficient la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în temeiul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, care a fost adoptată de toate statele membre ale Organizației Națiunilor Unite în 2015
  . Comisia și statele membre s-au angajat, de asemenea, să respecte Deceniul de acțiune al ONU privind ODD, Deceniul ONU pentru refacerea ecosistemelor și Deceniul ONU al agriculturii familiale
  . Consiliul a sprijinit în mod specific anunțul Comisiei din comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, și anume că va evalua măsuri suplimentare, cu sau fără caracter normativ, precum și că va prezenta propuneri corespunzătoare (31).

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Parlamentul European a evidențiat faptul că distrugerea permanentă a pădurilor la nivel mondial
  este legată
  , în mare măsură, de expansiunea producției agricole – în special prin transformarea pădurilor în terenuri agricole destinate obținerii unei serii de produse de bază și de alte produse care fac obiectul unei cereri ridicate. La 22 octombrie 2020, Parlamentul a adoptat o rezoluție (32) în conformitate cu articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prin care solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din TFUE, o propunere de „cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Parlamentul European a evidențiat faptul că distrugerea permanentă a pădurilor la nivel mondial
  este legată
  , în mare măsură, de expansiunea producției agricole – în special prin transformarea pădurilor în terenuri agricole destinate obținerii unei serii de produse de bază și de alte produse care fac obiectul unei cereri ridicate. La 22 octombrie 2020, Parlamentul a adoptat o rezoluție (32) în conformitate cu articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prin care solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din TFUE, o propunere de „cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE”.

| (11) | Parlamentul European a evidențiat faptul că distrugerea
  și degradarea și conversia
  permanentă a pădurilor
  și a ecosistemelor naturale
  la nivel mondial
  , precum și încălcările drepturilor omului sunt legate
  , în mare măsură, de expansiunea producției agricole – în special prin transformarea pădurilor în terenuri agricole destinate obținerii unei serii de produse de bază și de alte produse care fac obiectul unei cereri ridicate. La 22 octombrie 2020, Parlamentul a adoptat o rezoluție (32) în conformitate cu articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prin care solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din TFUE, o propunere de „cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE”
  bazată pe obligația de diligență
  . |
| --- | --- |

(11)

Parlamentul European a evidențiat faptul că distrugerea
  și degradarea și conversia
  permanentă a pădurilor
  și a ecosistemelor naturale
  la nivel mondial
  , precum și încălcările drepturilor omului sunt legate
  , în mare măsură, de expansiunea producției agricole – în special prin transformarea pădurilor în terenuri agricole destinate obținerii unei serii de produse de bază și de alte produse care fac obiectul unei cereri ridicate. La 22 octombrie 2020, Parlamentul a adoptat o rezoluție (32) în conformitate cu articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prin care solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din TFUE, o propunere de „cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE”
  bazată pe obligația de diligență
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Combaterea defrișărilor și a degradării pădurilor constituie o parte importantă a pachetului de măsuri care se impun pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în cadrul Pactului verde european, a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (33), precum și a angajamentului obligatoriu din punct de vedere juridic asumat în temeiul Legii europene a climei de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 în comparație cu nivelurile din 1990. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Combaterea defrișărilor și a degradării pădurilor constituie o parte importantă a pachetului de măsuri care se impun pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în cadrul Pactului verde european, a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (33), precum și a angajamentului obligatoriu din punct de vedere juridic asumat în temeiul Legii europene a climei de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 în comparație cu nivelurile din 1990.

| (12) | Combaterea defrișărilor
  , a conversiei ecosistemelor naturale, a degradării ecosistemelor naturale
  și a degradării pădurilor
  și a conversiei pădurilor
  constituie o parte importantă a pachetului de măsuri care se impun pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în cadrul Pactului verde european, a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (33), precum și
  conform celui de al optulea program de acțiune pentru mediu adoptat de Decizia (UE) 2022/591 a Parlamentului European și a Consiliului

   (33a)

  și
  a angajamentului obligatoriu din punct de vedere juridic asumat în temeiul Legii europene a climei de a atinge neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050 și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 în comparație cu nivelurile din 1990. |
| --- | --- |

(12)

Combaterea defrișărilor
  , a conversiei ecosistemelor naturale, a degradării ecosistemelor naturale
  și a degradării pădurilor
  și a conversiei pădurilor
  constituie o parte importantă a pachetului de măsuri care se impun pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru respectarea angajamentului asumat de Uniune în cadrul Pactului verde european, a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (33), precum și
  conform celui de al optulea program de acțiune pentru mediu adoptat de Decizia (UE) 2022/591 a Parlamentului European și a Consiliului

   (33a)

  și
  a angajamentului obligatoriu din punct de vedere juridic asumat în temeiul Legii europene a climei de a atinge neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050 și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 în comparație cu nivelurile din 1990.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor și a conversiei pădurilor constituie, de asemenea, o parte importantă a pachetului de măsuri necesare pentru a combate pierderea biodiversității și pentru a respecta angajamentele asumate de Uniune în temeiul Convenției ONU privind diversitatea biologică, al Pactului verde european, al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și al obiectivelor UE de refacere a naturii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor și a conversiei pădurilor constituie, de asemenea, o parte importantă a pachetului de măsuri necesare pentru a combate pierderea biodiversității și pentru a respecta angajamentele asumate de Uniune în temeiul Convenției ONU privind diversitatea biologică, al Pactului verde european, al Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și al obiectivelor UE de refacere a naturii.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 12 ba (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Pădurile primare sunt unice și de neînlocuit. Plantațiile forestiere și pădurile plantate sunt mai puțin bogate în biodiversitate și protejează mediul mai puțin decât pădurile primare și naturale. Prin urmare, este oportun să se facă o distincție clară între diferitele tipuri de păduri în contextul punerii în aplicare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Pădurile primare sunt unice și de neînlocuit. Plantațiile forestiere și pădurile plantate sunt mai puțin bogate în biodiversitate și protejează mediul mai puțin decât pădurile primare și naturale. Prin urmare, este oportun să se facă o distincție clară între diferitele tipuri de păduri în contextul punerii în aplicare a prezentului regulament.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Combaterea defrișărilor, a degradării și a conversiei pădurilor, precum și a conversiei și degradării altor ecosisteme necesită, de asemenea, sensibilizarea consumatorilor cu privire la modelele de consum mai sănătoase cu o amprentă de mediu mai scăzută. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Combaterea defrișărilor, a degradării și a conversiei pădurilor, precum și a conversiei și degradării altor ecosisteme necesită, de asemenea, sensibilizarea consumatorilor cu privire la modelele de consum mai sănătoase cu o amprentă de mediu mai scăzută.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Proteinele vegetale pentru hrana animalelor de fermă contribuie în mare măsură la defrișări, la degradarea pădurilor și conversia pădurilor și la conversia altor ecosisteme la nivel mondial. Defrișările și conversia altor ecosisteme pot fi combătute în special prin reducerea dependenței Uniunii de proteinele vegetale importate și prin promovarea proteinelor vegetale obținute la nivel local și durabil. Este necesar ca realizarea obiectivelor prezentului regulament să fie însoțită de o creștere a autonomiei în domeniul proteinelor și de punerea în aplicare a unei strategii a Uniunii privind proteinele vegetale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Proteinele vegetale pentru hrana animalelor de fermă contribuie în mare măsură la defrișări, la degradarea pădurilor și conversia pădurilor și la conversia altor ecosisteme la nivel mondial. Defrișările și conversia altor ecosisteme pot fi combătute în special prin reducerea dependenței Uniunii de proteinele vegetale importate și prin promovarea proteinelor vegetale obținute la nivel local și durabil. Este necesar ca realizarea obiectivelor prezentului regulament să fie însoțită de o creștere a autonomiei în domeniul proteinelor și de punerea în aplicare a unei strategii a Uniunii privind proteinele vegetale.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | În perioada 1990-2008, Uniunea a importat și a consumat o treime din produsele agricole comercializate la nivel mondial și asociate cu defrișările. În perioada respectivă, consumul la nivelul Uniunii a fost responsabil pentru 10 % din volumul defrișărilor la nivel mondial asociate cu producția de bunuri sau servicii. Chiar dacă ponderea relativă a consumului la nivelul UE este în scădere, acesta este un factor major disproporționat care contribuie la fenomenul defrișărilor. Prin urmare, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a reduce la minimum defrișările
  și
  degradarea pădurilor la nivel mondial determinate de consumul său de anumite produse de bază și alte produse și, astfel, să încerce să își reducă contribuția la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial, precum și să promoveze modele durabile de producție și consum în Uniune și în întreaga lume. Pentru a avea cel mai mare impact, politica Uniunii ar trebui să vizeze influențarea pieței mondiale, nu numai a lanțurilor de aprovizionare către Uniune. Parteneriatele și cooperarea internațională eficientă cu țările producătoare și consumatoare au un caracter fundamental în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

În perioada 1990-2008, Uniunea a importat și a consumat o treime din produsele agricole comercializate la nivel mondial și asociate cu defrișările. În perioada respectivă, consumul la nivelul Uniunii a fost responsabil pentru 10 % din volumul defrișărilor la nivel mondial asociate cu producția de bunuri sau servicii. Chiar dacă ponderea relativă a consumului la nivelul UE este în scădere, acesta este un factor major disproporționat care contribuie la fenomenul defrișărilor. Prin urmare, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a reduce la minimum defrișările
  și
  degradarea pădurilor la nivel mondial determinate de consumul său de anumite produse de bază și alte produse și, astfel, să încerce să își reducă contribuția la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial, precum și să promoveze modele durabile de producție și consum în Uniune și în întreaga lume. Pentru a avea cel mai mare impact, politica Uniunii ar trebui să vizeze influențarea pieței mondiale, nu numai a lanțurilor de aprovizionare către Uniune. Parteneriatele și cooperarea internațională eficientă cu țările producătoare și consumatoare au un caracter fundamental în acest sens.

| (14) | În perioada 1990-2008, Uniunea a importat și a consumat o treime din produsele agricole comercializate la nivel mondial și asociate cu defrișările. În perioada respectivă, consumul la nivelul Uniunii a fost responsabil pentru 10 % din volumul defrișărilor la nivel mondial asociate cu producția de bunuri sau servicii. Chiar dacă ponderea relativă a consumului la nivelul UE este în scădere, acesta este un factor major disproporționat care contribuie la fenomenul defrișărilor. Prin urmare, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a reduce la minimum defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  la nivel mondial determinate de consumul său de anumite produse de bază și alte produse și, astfel, să încerce să își reducă contribuția la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial, precum și să promoveze modele durabile de producție și consum în Uniune și în întreaga lume. Pentru a avea cel mai mare impact, politica Uniunii ar trebui să vizeze influențarea pieței mondiale, nu numai a lanțurilor de aprovizionare către Uniune. Parteneriatele și cooperarea internațională eficientă
  , inclusiv acordurile de liber schimb (ALS),
  cu țările producătoare și consumatoare au un caracter fundamental în acest sens. |
| --- | --- |

(14)

În perioada 1990-2008, Uniunea a importat și a consumat o treime din produsele agricole comercializate la nivel mondial și asociate cu defrișările. În perioada respectivă, consumul la nivelul Uniunii a fost responsabil pentru 10 % din volumul defrișărilor la nivel mondial asociate cu producția de bunuri sau servicii. Chiar dacă ponderea relativă a consumului la nivelul UE este în scădere, acesta este un factor major disproporționat care contribuie la fenomenul defrișărilor. Prin urmare, Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a reduce la minimum defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  la nivel mondial determinate de consumul său de anumite produse de bază și alte produse și, astfel, să încerce să își reducă contribuția la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial, precum și să promoveze modele durabile de producție și consum în Uniune și în întreaga lume. Pentru a avea cel mai mare impact, politica Uniunii ar trebui să vizeze influențarea pieței mondiale, nu numai a lanțurilor de aprovizionare către Uniune. Parteneriatele și cooperarea internațională eficientă
  , inclusiv acordurile de liber schimb (ALS),
  cu țările producătoare și consumatoare au un caracter fundamental în acest sens.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Stoparea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor este o componentă esențială a ODD. Prezentul regulament ar trebui să contribuie în special la îndeplinirea obiectivelor privind viața terestră (ODD 15), acțiunile climatice (ODD 13), consumul și producția responsabile (ODD 12), eradicarea foametei (ODD 2) și sănătatea și bunăstarea (ODD 3). Obiectivul relevant 15.2 de stopare a defrișărilor până în 2020 nu a fost îndeplinit, subliniind caracterul urgent al unor acțiuni ambițioase și eficace. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Stoparea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor este o componentă esențială a ODD. Prezentul regulament ar trebui să contribuie în special la îndeplinirea obiectivelor privind viața terestră (ODD 15), acțiunile climatice (ODD 13), consumul și producția responsabile (ODD 12), eradicarea foametei (ODD 2) și sănătatea și bunăstarea (ODD 3). Obiectivul relevant 15.2 de stopare a defrișărilor până în 2020 nu a fost îndeplinit, subliniind caracterul urgent al unor acțiuni ambițioase și eficace.

| (15) | Stoparea defrișărilor
  , a degradării pădurilor, precum
  și a 
  conversiei
  pădurilor
  și a conversiei și degradării altor ecosisteme
  este o componentă esențială a ODD. Prezentul regulament ar trebui să contribuie în special la îndeplinirea obiectivelor privind viața terestră (ODD 15), acțiunile climatice (ODD 13), consumul și producția responsabile (ODD 12), eradicarea foametei (ODD 2) și sănătatea și bunăstarea (ODD 3). Obiectivul relevant 15.2 de stopare a defrișărilor până în 2020 nu a fost îndeplinit, subliniind caracterul urgent al unor acțiuni ambițioase și eficace. |
| --- | --- |

(15)

Stoparea defrișărilor
  , a degradării pădurilor, precum
  și a 
  conversiei
  pădurilor
  și a conversiei și degradării altor ecosisteme
  este o componentă esențială a ODD. Prezentul regulament ar trebui să contribuie în special la îndeplinirea obiectivelor privind viața terestră (ODD 15), acțiunile climatice (ODD 13), consumul și producția responsabile (ODD 12), eradicarea foametei (ODD 2) și sănătatea și bunăstarea (ODD 3). Obiectivul relevant 15.2 de stopare a defrișărilor până în 2020 nu a fost îndeplinit, subliniind caracterul urgent al unor acțiuni ambițioase și eficace.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să răspundă Declarației liderilor de la Glasgow din 2021 privind pădurile și utilizarea terenurilor (37), prin care se recunoaște că „pentru a ne îndeplini obiectivele în materie de utilizare a terenurilor, climă, biodiversitate și dezvoltare durabilă, atât la nivel global, cât și la nivel național, vor fi necesare acțiuni transformatoare ulterioare în domeniile interconectate ale producției și consumului durabile; dezvoltarea infrastructurii; comerț, finanțe și investiții; precum și sprijin pentru micii fermieri, popoarele indigene și comunitățile locale”.
  În declarația respectivă,
  semnatarii au subliniat
  , de asemenea,
  că își vor consolida eforturile comune de facilitare a politicilor comerciale și de dezvoltare, la nivel internațional și intern, care promovează dezvoltarea durabilă și producția și consumul durabile de produse de bază, care funcționează în beneficiul reciproc al țărilor
  și care nu contribuie la fenomenul defrișărilor și al degradării terenurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să răspundă Declarației liderilor de la Glasgow din 2021 privind pădurile și utilizarea terenurilor (37), prin care se recunoaște că „pentru a ne îndeplini obiectivele în materie de utilizare a terenurilor, climă, biodiversitate și dezvoltare durabilă, atât la nivel global, cât și la nivel național, vor fi necesare acțiuni transformatoare ulterioare în domeniile interconectate ale producției și consumului durabile; dezvoltarea infrastructurii; comerț, finanțe și investiții; precum și sprijin pentru micii fermieri, popoarele indigene și comunitățile locale”.
  În declarația respectivă,
  semnatarii au subliniat
  , de asemenea,
  că își vor consolida eforturile comune de facilitare a politicilor comerciale și de dezvoltare, la nivel internațional și intern, care promovează dezvoltarea durabilă și producția și consumul durabile de produse de bază, care funcționează în beneficiul reciproc al țărilor
  și care nu contribuie la fenomenul defrișărilor și al degradării terenurilor.

| (17) | Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să răspundă Declarației liderilor de la Glasgow din 2021 privind pădurile și utilizarea terenurilor (37), prin care se recunoaște că „pentru a ne îndeplini obiectivele în materie de utilizare a terenurilor, climă, biodiversitate și dezvoltare durabilă, atât la nivel global, cât și la nivel național, vor fi necesare acțiuni transformatoare ulterioare în domeniile interconectate ale producției și consumului durabile; dezvoltarea infrastructurii; comerț, finanțe și investiții; precum și sprijin pentru micii fermieri, popoarele indigene și comunitățile locale”. Semnatarii
  s-au angajat să stopeze și să inverseze până în 2030 pierderea suprafețelor împădurite și degradarea solurilor și
  au subliniat că își vor consolida eforturile comune de facilitare a politicilor comerciale și de dezvoltare, la nivel internațional și intern, care promovează dezvoltarea durabilă și producția și consumul durabile de produse de bază, care funcționează în beneficiul reciproc al țărilor. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să răspundă Declarației liderilor de la Glasgow din 2021 privind pădurile și utilizarea terenurilor (37), prin care se recunoaște că „pentru a ne îndeplini obiectivele în materie de utilizare a terenurilor, climă, biodiversitate și dezvoltare durabilă, atât la nivel global, cât și la nivel național, vor fi necesare acțiuni transformatoare ulterioare în domeniile interconectate ale producției și consumului durabile; dezvoltarea infrastructurii; comerț, finanțe și investiții; precum și sprijin pentru micii fermieri, popoarele indigene și comunitățile locale”. Semnatarii
  s-au angajat să stopeze și să inverseze până în 2030 pierderea suprafețelor împădurite și degradarea solurilor și
  au subliniat că își vor consolida eforturile comune de facilitare a politicilor comerciale și de dezvoltare, la nivel internațional și intern, care promovează dezvoltarea durabilă și producția și consumul durabile de produse de bază, care funcționează în beneficiul reciproc al țărilor.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | În calitate de membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea s-a angajat să promoveze un sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, previzibil, incluziv, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC, precum și o politică comercială deschisă, durabilă și fermă. Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentului regulament va include atât produsele de bază și alte produse fabricate în Uniune, cât și produsele de bază și alte produse importate în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

În calitate de membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea s-a angajat să promoveze un sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, previzibil, incluziv, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC, precum și o politică comercială deschisă, durabilă și fermă. Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentului regulament va include atât produsele de bază și alte produse fabricate în Uniune, cât și produsele de bază și alte produse importate în Uniune.

| (18) | În calitate de membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea s-a angajat să promoveze un sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, previzibil, incluziv, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC, precum și o politică comercială deschisă, durabilă și fermă.
  Orice măsură introdusă de Uniune care afectează schimburile comerciale trebuie să respecte normele OMC. În plus, toate măsurile introduse de Uniune care afectează schimburile comerciale trebuie să țină seama de posibila reacție a partenerilor comerciali ai Uniunii și să se asigure că aplicarea măsurii nu este nejustificat de restrictivă și nu perturbă comerțul, ținând cont totodată de faptul că păstrarea resurselor naturale limitate este de interes public superior.
  Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentului regulament va include atât produsele de bază și alte produse fabricate în Uniune, cât și produsele de bază și alte produse importate în Uniune
  și se va concentra asupra produselor de bază și a altor produse care prezintă cel mai mare risc de a duce la defrișări, la degradarea și conversia pădurilor
  . |
| --- | --- |

(18)

În calitate de membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Uniunea s-a angajat să promoveze un sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, previzibil, incluziv, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC, precum și o politică comercială deschisă, durabilă și fermă.
  Orice măsură introdusă de Uniune care afectează schimburile comerciale trebuie să respecte normele OMC. În plus, toate măsurile introduse de Uniune care afectează schimburile comerciale trebuie să țină seama de posibila reacție a partenerilor comerciali ai Uniunii și să se asigure că aplicarea măsurii nu este nejustificat de restrictivă și nu perturbă comerțul, ținând cont totodată de faptul că păstrarea resurselor naturale limitate este de interes public superior.
  Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentului regulament va include atât produsele de bază și alte produse fabricate în Uniune, cât și produsele de bază și alte produse importate în Uniune
  și se va concentra asupra produselor de bază și a altor produse care prezintă cel mai mare risc de a duce la defrișări, la degradarea și conversia pădurilor
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Provocările cu care se confruntă planeta din cauza schimbărilor climatice și a declinului biodiversității pot fi soluționate numai prin acțiuni la nivel mondial. Uniunea ar trebui să fie un actor global cu influență, care să conducă prin puterea exemplului și să fie lider în cadrul cooperării internaționale pentru a crea un sistem multilateral deschis și echitabil, în care comerțul sustenabil să fie un factor-cheie al tranziției verzi, cu scopul de a combate schimbările climatice și de a inversa declinul biodiversității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Provocările cu care se confruntă planeta din cauza schimbărilor climatice și a declinului biodiversității pot fi soluționate numai prin acțiuni la nivel mondial. Uniunea ar trebui să fie un actor global cu influență, care să conducă prin puterea exemplului și să fie lider în cadrul cooperării internaționale pentru a crea un sistem multilateral deschis și echitabil, în care comerțul sustenabil să fie un factor-cheie al tranziției verzi, cu scopul de a combate schimbările climatice și de a inversa declinul biodiversității.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Prezentul regulament are în vedere și Comunicarea Comisiei intitulată „O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (38), în care se afirmă că, odată cu noile provocări interne și externe și, în special odată cu un nou model de creștere mai durabilă, astfel cum a fost definit în Pactul verde european și în Strategia digitală europeană, UE necesită o nouă strategie de politică comercială – care să sprijine realizarea obiectivelor sale de politică internă și externă și să promoveze o mai mare sustenabilitate în conformitate cu angajamentul său de a pune în aplicare pe deplin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU.
  Politica
  comercială
  trebuie să își joace pe deplin rolul
  în
  redresarea
  în
  urma pandemiei
  de
  COVID-19
  și în
  transformările ecologice
  și
  digitale ale economiei
  și
  către construirea unei Europe mai reziliente la nivel mondial
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Prezentul regulament are în vedere și Comunicarea Comisiei intitulată „O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (38), în care se afirmă că, odată cu noile provocări interne și externe și, în special odată cu un nou model de creștere mai durabilă, astfel cum a fost definit în Pactul verde european și în Strategia digitală europeană, UE necesită o nouă strategie de politică comercială – care să sprijine realizarea obiectivelor sale de politică internă și externă și să promoveze o mai mare sustenabilitate în conformitate cu angajamentul său de a pune în aplicare pe deplin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU.
  Politica
  comercială
  trebuie să își joace pe deplin rolul
  în
  redresarea
  în
  urma pandemiei
  de
  COVID-19
  și în
  transformările ecologice
  și
  digitale ale economiei
  și
  către construirea unei Europe mai reziliente la nivel mondial
  .

| (19) | Prezentul regulament are în vedere și Comunicarea Comisiei intitulată „O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (38), în care se afirmă că, odată cu noile provocări interne și externe și, în special odată cu un nou model de creștere mai durabilă, astfel cum a fost definit în Pactul verde european și în Strategia digitală europeană, UE necesită o nouă strategie de politică comercială – care să sprijine realizarea obiectivelor sale de politică internă și externă și să promoveze o mai mare sustenabilitate în conformitate cu angajamentul său de a pune în aplicare pe deplin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU.
  Schimburile comerciale și cooperarea internațională pot fi instrumente importante pentru consolidarea unor standarde mai ridicate de durabilitate,
  în
  special
  în
  ceea ce privește sectoarele legate
  de
  păduri
  și
  lanțurile lor valorice derivate. Cu toate acestea, evaluarea acordurilor de liber schimb existente a arătat că,
  în
  unele cazuri, există deficiențe în ceea ce privește punerea în aplicare
  și
  asigurarea respectării acordurilor comerciale existente
  și
  că politicile comerciale și de investiții ale Uniunii trebuie să fie raționalizate pentru a aborda problema globală a defrișărilor într-un mod mai eficace
  . |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament are în vedere și Comunicarea Comisiei intitulată „O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (38), în care se afirmă că, odată cu noile provocări interne și externe și, în special odată cu un nou model de creștere mai durabilă, astfel cum a fost definit în Pactul verde european și în Strategia digitală europeană, UE necesită o nouă strategie de politică comercială – care să sprijine realizarea obiectivelor sale de politică internă și externă și să promoveze o mai mare sustenabilitate în conformitate cu angajamentul său de a pune în aplicare pe deplin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU.
  Schimburile comerciale și cooperarea internațională pot fi instrumente importante pentru consolidarea unor standarde mai ridicate de durabilitate,
  în
  special
  în
  ceea ce privește sectoarele legate
  de
  păduri
  și
  lanțurile lor valorice derivate. Cu toate acestea, evaluarea acordurilor de liber schimb existente a arătat că,
  în
  unele cazuri, există deficiențe în ceea ce privește punerea în aplicare
  și
  asigurarea respectării acordurilor comerciale existente
  și
  că politicile comerciale și de investiții ale Uniunii trebuie să fie raționalizate pentru a aborda problema globală a defrișărilor într-un mod mai eficace
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | În scopul revitalizării activității Uniunii privind acordurile de liber schimb, al asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din Uniune și în vederea îndeplinirii angajamentelor asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și al Convenției privind diversitatea biologică, care solicită protejarea pădurilor, politica comercială a Uniunii ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale actuale, precum și pe desfășurarea de negocieri și încheierea de noi acorduri comerciale care să includă dispoziții solide, obligatorii și executorii privind dezvoltarea durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

În scopul revitalizării activității Uniunii privind acordurile de liber schimb, al asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din Uniune și în vederea îndeplinirii angajamentelor asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și al Convenției privind diversitatea biologică, care solicită protejarea pădurilor, politica comercială a Uniunii ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale actuale, precum și pe desfășurarea de negocieri și încheierea de noi acorduri comerciale care să includă dispoziții solide, obligatorii și executorii privind dezvoltarea durabilă.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | Ar trebui incluse clauze solide referitoare la defrișări, la degradarea și conversia pădurilor, precum și la conversia și degradarea altor ecosisteme, în mandatele de negociere, precum și includerea unor criterii de referință durabile în ceea ce privește materiile prime relevante pentru acordarea de noi preferințe comerciale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19b)

Ar trebui incluse clauze solide referitoare la defrișări, la degradarea și conversia pădurilor, precum și la conversia și degradarea altor ecosisteme, în mandatele de negociere, precum și includerea unor criterii de referință durabile în ceea ce privește materiile prime relevante pentru acordarea de noi preferințe comerciale.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 19 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19c) | Orice parteneriat sau cooperare cu un partener comercial ar trebui să permită întotdeauna participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a populațiilor indigene, a comunităților locale și a sectorului privat, inclusiv a IMM-urilor și a micilor fermieri, luând în considerare autonomia partenerilor sociali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19c)

Orice parteneriat sau cooperare cu un partener comercial ar trebui să permită întotdeauna participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a populațiilor indigene, a comunităților locale și a sectorului privat, inclusiv a IMM-urilor și a micilor fermieri, luând în considerare autonomia partenerilor sociali.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 19 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19d) | Dispozițiile privind achizițiile publice din acordurile de liber schimb ar trebui să țină seama de comportamentul social, de mediu și responsabil în afaceri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19d)

Dispozițiile privind achizițiile publice din acordurile de liber schimb ar trebui să țină seama de comportamentul social, de mediu și responsabil în afaceri.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 19 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19e) | Prezentul regulament ar trebui să fie însoțit de acorduri de parteneriat solide, bazate pe comerțul și cooperarea cu principalele țări producătoare de produse de bază și produse relevante, ținând seama de interesele speciale ale micilor agricultori și ale comunităților locale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19e)

Prezentul regulament ar trebui să fie însoțit de acorduri de parteneriat solide, bazate pe comerțul și cooperarea cu principalele țări producătoare de produse de bază și produse relevante, ținând seama de interesele speciale ale micilor agricultori și ale comunităților locale.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Prezentul regulament ar trebui să vină în completarea altor măsuri propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (39), în special: 1) lucrul în parteneriat cu țările producătoare pentru a le sprijini în abordarea cauzelor profunde ale despăduririlor, cum ar fi guvernanța deficitară, asigurarea ineficientă a respectării legii și corupția și (2) consolidarea cooperării internaționale cu principalele țări consumatoare
  pentru a promova
  adoptarea unor măsuri similare în scopul evitării introducerii pe piețele lor a produselor provenite din lanțuri de aprovizionare asociate cu defrișările
  și
  degradarea pădurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Prezentul regulament ar trebui să vină în completarea altor măsuri propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (39), în special: 1) lucrul în parteneriat cu țările producătoare pentru a le sprijini în abordarea cauzelor profunde ale despăduririlor, cum ar fi guvernanța deficitară, asigurarea ineficientă a respectării legii și corupția și (2) consolidarea cooperării internaționale cu principalele țări consumatoare
  pentru a promova
  adoptarea unor măsuri similare în scopul evitării introducerii pe piețele lor a produselor provenite din lanțuri de aprovizionare asociate cu defrișările
  și
  degradarea pădurilor.

| (20) | Prezentul regulament ar trebui să vină în completarea altor măsuri propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (39), în special: 1) lucrul în parteneriat cu țările producătoare pentru a le sprijini în abordarea cauzelor profunde ale despăduririlor, cum ar fi guvernanța deficitară, asigurarea ineficientă a respectării legii și corupția și (2) consolidarea cooperării internaționale cu principalele țări consumatoare
  , printre altele, prin promovarea unor acorduri comerciale care să includă dispoziții privind conservarea pădurilor și să încurajeze comerțul cu produse agricole și forestiere care nu implică defrișări, și
  adoptarea unor măsuri similare în scopul evitării introducerii pe piețele lor a produselor provenite din lanțuri de aprovizionare asociate cu defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  . |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament ar trebui să vină în completarea altor măsuri propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (39), în special: 1) lucrul în parteneriat cu țările producătoare pentru a le sprijini în abordarea cauzelor profunde ale despăduririlor, cum ar fi guvernanța deficitară, asigurarea ineficientă a respectării legii și corupția și (2) consolidarea cooperării internaționale cu principalele țări consumatoare
  , printre altele, prin promovarea unor acorduri comerciale care să includă dispoziții privind conservarea pădurilor și să încurajeze comerțul cu produse agricole și forestiere care nu implică defrișări, și
  adoptarea unor măsuri similare în scopul evitării introducerii pe piețele lor a produselor provenite din lanțuri de aprovizionare asociate cu defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  .

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Prezentul regulament ar trebui să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și, prin urmare, să servească la promovarea și facilitarea cooperării cu țările în curs de dezvoltare, în special cu țările cel mai puțin dezvoltate, prin furnizarea de asistență tehnică și financiară, precum și prin schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește conservarea și utilizarea durabilă a pădurilor, acordând o recunoaștere specială inițiativelor în materie de durabilitate întreprinse de sectorul privat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Prezentul regulament ar trebui să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și, prin urmare, să servească la promovarea și facilitarea cooperării cu țările în curs de dezvoltare, în special cu țările cel mai puțin dezvoltate, prin furnizarea de asistență tehnică și financiară, precum și prin schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește conservarea și utilizarea durabilă a pădurilor, acordând o recunoaștere specială inițiativelor în materie de durabilitate întreprinse de sectorul privat.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 20 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20b) | În funcție de țara în curs de dezvoltare vizată și de situația sa generală din punct de vedere ambiental, social și economic, ar trebui să se aibă în vedere o abordare integrală a durabilității, ținând seama de dimensiunea de mediu, precum și de dimensiunea socială și economică, în special atunci când se face referire la țările cel mai puțin dezvoltate. Măsurile Uniunii nu ar trebui să conducă la reduceri ale veniturilor pentru populațiile vulnerabile, la pierderea de locuri de muncă sau la un regres în ceea ce privește realizările țărilor în curs de dezvoltare și ar trebui să evite stimularea activităților ilegale, dintre care multe sunt legate de criminalitatea organizată transnațională și care au efecte și mai dezastruoase asupra mediului și a societății. Impactul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra progreselor înregistrate în realizarea ODD, în special impactul disproporționat al pandemiei asupra persoanelor sărace și vulnerabile, precum și asupra ocupării forței de muncă și a inegalității, ar trebui, de asemenea, să fie luat în considerare în mod adecvat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20b)

În funcție de țara în curs de dezvoltare vizată și de situația sa generală din punct de vedere ambiental, social și economic, ar trebui să se aibă în vedere o abordare integrală a durabilității, ținând seama de dimensiunea de mediu, precum și de dimensiunea socială și economică, în special atunci când se face referire la țările cel mai puțin dezvoltate. Măsurile Uniunii nu ar trebui să conducă la reduceri ale veniturilor pentru populațiile vulnerabile, la pierderea de locuri de muncă sau la un regres în ceea ce privește realizările țărilor în curs de dezvoltare și ar trebui să evite stimularea activităților ilegale, dintre care multe sunt legate de criminalitatea organizată transnațională și care au efecte și mai dezastruoase asupra mediului și a societății. Impactul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra progreselor înregistrate în realizarea ODD, în special impactul disproporționat al pandemiei asupra persoanelor sărace și vulnerabile, precum și asupra ocupării forței de muncă și a inegalității, ar trebui, de asemenea, să fie luat în considerare în mod adecvat.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Comisia trebuie să lucreze în continuare în parteneriat cu țările producătoare și, în general, să colaboreze cu organizațiile și organismele internaționale și trebuie să își consolideze sprijinul și stimulentele în ceea ce privește protejarea pădurilor și tranziția către fabricarea unor produse care nu implică defrișări, recunoscând rolul popoarelor indigene, îmbunătățirea guvernanței și a regimului funciar, creșterea gradului de asigurare a respectării legii și promovarea gestionării durabile a pădurilor, a agriculturii reziliente la schimbările climatice, a 
  intensificării și
  diversificării
  durabile
  , a agroecologiei și a agrosilviculturii. În acest sens, Comisia ar trebui să recunoască rolul popoarelor indigene în ceea ce privește protejarea pădurilor. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate în contextul inițiativelor deja existente, Uniunea și statele membre ar trebui să lucreze în parteneriat cu țările producătoare, la cererea acestora,
  pentru a exploata multifuncționalitățile pădurilor, pentru a le sprijini în tranziția către gestionarea durabilă a pădurilor
  și pentru a aborda provocările globale, venind în același timp în întâmpinarea nevoilor locale și acordând atenție provocărilor cu care se confruntă micii fermieri, în conformitate cu Comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”. Abordarea bazată pe parteneriat ar trebui să sprijine țările producătoare în ceea ce privește protejarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, contribuind astfel la obiectivul prezentului regulament de a reduce defrișările
  și
  degradarea pădurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Comisia trebuie să lucreze în continuare în parteneriat cu țările producătoare și, în general, să colaboreze cu organizațiile și organismele internaționale și trebuie să își consolideze sprijinul și stimulentele în ceea ce privește protejarea pădurilor și tranziția către fabricarea unor produse care nu implică defrișări, recunoscând rolul popoarelor indigene, îmbunătățirea guvernanței și a regimului funciar, creșterea gradului de asigurare a respectării legii și promovarea gestionării durabile a pădurilor, a agriculturii reziliente la schimbările climatice, a 
  intensificării și
  diversificării
  durabile
  , a agroecologiei și a agrosilviculturii. În acest sens, Comisia ar trebui să recunoască rolul popoarelor indigene în ceea ce privește protejarea pădurilor. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate în contextul inițiativelor deja existente, Uniunea și statele membre ar trebui să lucreze în parteneriat cu țările producătoare, la cererea acestora,
  pentru a exploata multifuncționalitățile pădurilor, pentru a le sprijini în tranziția către gestionarea durabilă a pădurilor
  și pentru a aborda provocările globale, venind în același timp în întâmpinarea nevoilor locale și acordând atenție provocărilor cu care se confruntă micii fermieri, în conformitate cu Comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”. Abordarea bazată pe parteneriat ar trebui să sprijine țările producătoare în ceea ce privește protejarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, contribuind astfel la obiectivul prezentului regulament de a reduce defrișările
  și
  degradarea pădurilor.

| (21) | În coordonare cu statele membre,
  Comisia trebuie să lucreze în continuare în parteneriat cu țările producătoare și, în general, să colaboreze cu organizațiile și organismele internaționale
  , precum și cu factorii relevanți activi pe teren,
  și trebuie să își consolideze sprijinul și stimulentele în ceea ce privește protejarea
  și refacerea
  pădurilor și tranziția către fabricarea unor produse care nu implică defrișări, recunoscând
  și întărind
  rolul
  și drepturile
  popoarelor indigene
  și ale comunităților locale
  , îmbunătățirea guvernanței și a regimului funciar,
  dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză,
  creșterea gradului de asigurare a respectării legii și promovarea gestionării durabile a pădurilor,
  aproape de natură, bazate pe indicatori și praguri, e ecoturismului,
  a agriculturii reziliente la schimbările climatice, a diversificării, a agroecologiei și a agrosilviculturii. În acest sens, Comisia ar trebui să recunoască
  pe deplin
  rolul
  și drepturile
  popoarelor indigene
  și al comunităților locale
  în ceea ce privește protejarea pădurilor. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate în contextul inițiativelor deja existente, Uniunea și statele membre ar trebui să lucreze în parteneriat cu țările producătoare, la cererea acestora, și pentru a aborda provocările globale, venind în același timp în întâmpinarea nevoilor locale și acordând atenție provocărilor cu care se confruntă micii fermieri, în conformitate cu Comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”.
  Toate normele și cerințele ar trebui să încerce să reducă la minimum sarcina pentru micii fermieri din țări terțe și să încerce să prevină barierele în calea accesului acestora la piața Uniunii și la comerțul internațional.
  Abordarea bazată pe parteneriat ar trebui să sprijine țările producătoare în ceea ce privește protejarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, contribuind astfel la obiectivul prezentului regulament de a reduce defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor, precum și sprijinirea refacerii pădurilor, inclusiv prin uzul tehnologiilor digitale și al informațiilor geospațiale
  . |
| --- | --- |

(21)

În coordonare cu statele membre,
  Comisia trebuie să lucreze în continuare în parteneriat cu țările producătoare și, în general, să colaboreze cu organizațiile și organismele internaționale
  , precum și cu factorii relevanți activi pe teren,
  și trebuie să își consolideze sprijinul și stimulentele în ceea ce privește protejarea
  și refacerea
  pădurilor și tranziția către fabricarea unor produse care nu implică defrișări, recunoscând
  și întărind
  rolul
  și drepturile
  popoarelor indigene
  și ale comunităților locale
  , îmbunătățirea guvernanței și a regimului funciar,
  dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză,
  creșterea gradului de asigurare a respectării legii și promovarea gestionării durabile a pădurilor,
  aproape de natură, bazate pe indicatori și praguri, e ecoturismului,
  a agriculturii reziliente la schimbările climatice, a diversificării, a agroecologiei și a agrosilviculturii. În acest sens, Comisia ar trebui să recunoască
  pe deplin
  rolul
  și drepturile
  popoarelor indigene
  și al comunităților locale
  în ceea ce privește protejarea pădurilor. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate în contextul inițiativelor deja existente, Uniunea și statele membre ar trebui să lucreze în parteneriat cu țările producătoare, la cererea acestora, și pentru a aborda provocările globale, venind în același timp în întâmpinarea nevoilor locale și acordând atenție provocărilor cu care se confruntă micii fermieri, în conformitate cu Comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”.
  Toate normele și cerințele ar trebui să încerce să reducă la minimum sarcina pentru micii fermieri din țări terțe și să încerce să prevină barierele în calea accesului acestora la piața Uniunii și la comerțul internațional.
  Abordarea bazată pe parteneriat ar trebui să sprijine țările producătoare în ceea ce privește protejarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, contribuind astfel la obiectivul prezentului regulament de a reduce defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor, precum și sprijinirea refacerii pădurilor, inclusiv prin uzul tehnologiilor digitale și al informațiilor geospațiale
  .

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Prezentul regulament recunoaște importanța economică a exporturilor de produse de bază pentru țările terțe, precum și dificultățile concrete cu care se pot confrunta micii fermieri, mai ales femeile. Având în vedere că ponderea micilor fermieri în producția produselor de bază vizate poate fi foarte mare, trebuie acordată o atenție specială dificultăților cu care se vor confrunta micii agricultori în punerea în aplicare a prezentului regulament. Este esențial ca operatorii care cumpără de la mici fermieri să ofere în timp util sprijin financiar și tehnic pentru a ajuta micii fermieri să îndeplinească noile cerințe ale Uniunii privind accesul pe piață. Pentru a sprijini practicile durabile, cum ar fi agroecologia și gestionarea comunitară a pădurilor, Uniunea ar trebui să combată cauzele directe și indirecte ale defrișărilor, inclusiv sărăcia, prin promovarea unui venit de subzistență pentru micii fermieri care produc bunuri exportate către Uniune și prin asigurarea unor resurse suficiente pentru a-i ajuta concret pe micii fermieri din țările terțe să respecte cerințele prezentului regulament și ar trebui, totodată, să faciliteze accesul acestora pe piața Uniunii. În același timp, instituirea unui sistem credibil de trasabilitate le poate conferi micilor agricultori puterea necesară, deoarece poate determina evitarea situației în care primele de durabilitate promise nu sunt plătite, poate permite efectuarea de plăți electronice către producători prin utilizarea sistemului național de trasabilitate, combătând astfel frauda și permițând autorităților locale să colecteze informații despre numărul de parcele producătoare și să controleze numărul agricultorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Prezentul regulament recunoaște importanța economică a exporturilor de produse de bază pentru țările terțe, precum și dificultățile concrete cu care se pot confrunta micii fermieri, mai ales femeile. Având în vedere că ponderea micilor fermieri în producția produselor de bază vizate poate fi foarte mare, trebuie acordată o atenție specială dificultăților cu care se vor confrunta micii agricultori în punerea în aplicare a prezentului regulament. Este esențial ca operatorii care cumpără de la mici fermieri să ofere în timp util sprijin financiar și tehnic pentru a ajuta micii fermieri să îndeplinească noile cerințe ale Uniunii privind accesul pe piață. Pentru a sprijini practicile durabile, cum ar fi agroecologia și gestionarea comunitară a pădurilor, Uniunea ar trebui să combată cauzele directe și indirecte ale defrișărilor, inclusiv sărăcia, prin promovarea unui venit de subzistență pentru micii fermieri care produc bunuri exportate către Uniune și prin asigurarea unor resurse suficiente pentru a-i ajuta concret pe micii fermieri din țările terțe să respecte cerințele prezentului regulament și ar trebui, totodată, să faciliteze accesul acestora pe piața Uniunii. În același timp, instituirea unui sistem credibil de trasabilitate le poate conferi micilor agricultori puterea necesară, deoarece poate determina evitarea situației în care primele de durabilitate promise nu sunt plătite, poate permite efectuarea de plăți electronice către producători prin utilizarea sistemului național de trasabilitate, combătând astfel frauda și permițând autorităților locale să colecteze informații despre numărul de parcele producătoare și să controleze numărul agricultorilor.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | O altă acțiune importantă anunțată în comunicare este înființarea observatorului UE privind defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafeței împădurite la nivel mondial, precum și factorii asociați („observatorul UE”), lansat de Comisie pentru a îmbunătăți monitorizarea modificărilor suprafeței împădurite la nivel mondial și a factorilor asociați. În plus, pe baza instrumentelor de monitorizare deja existente, inclusiv a produselor Copernicus, observatorul UE va facilita accesul entităților publice, al consumatorilor și al întreprinderilor la informații privind lanțurile de aprovizionare, furnizând date și informații ușor de înțeles care să coreleze defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafețelor împădurite la nivel mondial cu cererea de produse de bază și alte produse/comercializarea acestora la nivelul UE. Observatorul UE va sprijini astfel în mod direct punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de dovezi științifice cu privire la defrișările și degradarea pădurilor la nivel mondial și comerțul asociat acestora. Observatorul UE va colabora îndeaproape cu organizațiile internaționale relevante, cu institutele de cercetare și cu țările terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

O altă acțiune importantă anunțată în comunicare este înființarea observatorului UE privind defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafeței împădurite la nivel mondial, precum și factorii asociați („observatorul UE”), lansat de Comisie pentru a îmbunătăți monitorizarea modificărilor suprafeței împădurite la nivel mondial și a factorilor asociați. În plus, pe baza instrumentelor de monitorizare deja existente, inclusiv a produselor Copernicus, observatorul UE va facilita accesul entităților publice, al consumatorilor și al întreprinderilor la informații privind lanțurile de aprovizionare, furnizând date și informații ușor de înțeles care să coreleze defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafețelor împădurite la nivel mondial cu cererea de produse de bază și alte produse/comercializarea acestora la nivelul UE. Observatorul UE va sprijini astfel în mod direct punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de dovezi științifice cu privire la defrișările și degradarea pădurilor la nivel mondial și comerțul asociat acestora. Observatorul UE va colabora îndeaproape cu organizațiile internaționale relevante, cu institutele de cercetare și cu țările terțe.

| (22) | O altă acțiune importantă anunțată în comunicare este înființarea observatorului UE privind defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafeței împădurite la nivel mondial, precum și factorii asociați („observatorul UE”), lansat de Comisie pentru a îmbunătăți monitorizarea modificărilor suprafeței împădurite la nivel mondial și a factorilor asociați. În plus, pe baza instrumentelor de monitorizare deja existente, inclusiv a produselor Copernicus
  și a altor surse disponibile în sfera publică sau privată
  , observatorul UE va facilita accesul entităților publice, al consumatorilor și al întreprinderilor la informații privind lanțurile de aprovizionare, furnizând date și informații ușor de înțeles care să coreleze defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafețelor împădurite la nivel mondial cu cererea de produse de bază și alte produse/comercializarea acestora la nivelul UE. Observatorul UE va sprijini astfel în mod direct punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de dovezi științifice cu privire la defrișările și degradarea pădurilor la nivel mondial și comerțul asociat acestora. Observatorul UE
  ar trebui să dispună de resurse stabile și suficiente și ar trebui să participe la instituirea unui sistem de alertă rapidă pentru operatori, comercianți, societatea civilă și autoritățile competente în cazul în care analiza suprafețelor împădurite arată defrișări sau degradarea pădurilor. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să examineze, de asemenea, modul în care Observatorul UE poate contribui la analiza legislației relevante din țările producătoare, inclusiv a drepturilor funciare și a dreptului procedural de a-și da consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză. Observatorul UE
  va colabora îndeaproape cu organizațiile internaționale relevante, cu institutele de cercetare
  , cu organizațiile neguvernamentale, cu operatorii
  și cu țările terțe.
  De asemenea, Observatorul va coopera cu autoritățile competente ale statelor membre în vederea centralizării datelor și a rezultatelor controalelor efectuate la fața locului. |
| --- | --- |

(22)

O altă acțiune importantă anunțată în comunicare este înființarea observatorului UE privind defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafeței împădurite la nivel mondial, precum și factorii asociați („observatorul UE”), lansat de Comisie pentru a îmbunătăți monitorizarea modificărilor suprafeței împădurite la nivel mondial și a factorilor asociați. În plus, pe baza instrumentelor de monitorizare deja existente, inclusiv a produselor Copernicus
  și a altor surse disponibile în sfera publică sau privată
  , observatorul UE va facilita accesul entităților publice, al consumatorilor și al întreprinderilor la informații privind lanțurile de aprovizionare, furnizând date și informații ușor de înțeles care să coreleze defrișările, degradarea pădurilor și modificările suprafețelor împădurite la nivel mondial cu cererea de produse de bază și alte produse/comercializarea acestora la nivelul UE. Observatorul UE va sprijini astfel în mod direct punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de dovezi științifice cu privire la defrișările și degradarea pădurilor la nivel mondial și comerțul asociat acestora. Observatorul UE
  ar trebui să dispună de resurse stabile și suficiente și ar trebui să participe la instituirea unui sistem de alertă rapidă pentru operatori, comercianți, societatea civilă și autoritățile competente în cazul în care analiza suprafețelor împădurite arată defrișări sau degradarea pădurilor. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să examineze, de asemenea, modul în care Observatorul UE poate contribui la analiza legislației relevante din țările producătoare, inclusiv a drepturilor funciare și a dreptului procedural de a-și da consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză. Observatorul UE
  va colabora îndeaproape cu organizațiile internaționale relevante, cu institutele de cercetare
  , cu organizațiile neguvernamentale, cu operatorii
  și cu țările terțe.
  De asemenea, Observatorul va coopera cu autoritățile competente ale statelor membre în vederea centralizării datelor și a rezultatelor controalelor efectuate la fața locului.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Cadrul
  legislativ
  existent al UE se axează pe combaterea exploatării forestiere ilegale și pe comerțul asociat
  acestora
  și nu abordează direct problema defrișărilor. Acesta constă în Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (40) și în Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului privind instituirea unui regim de licențe pentru asigurarea respectării legislației, guvernanță și schimburi comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (41).
  Ambele
  regulamente au
  fost evaluate în cadrul
  unei verificări a adecvării, care a 
  stabilit
  că, deși
  legislația
  a 
  avut
  un
  impact pozitiv asupra guvernanței
  în
  domeniul forestier, obiectivele celor două regulamente – și anume reducerea exploatării forestiere ilegale și
  a 
  comerțului asociat acesteia
  și
  reducerea consumului
  de
  lemn recoltat ilegal
  în UE 
  – nu au fost îndeplinite

   (42),
  concluzionându-se că axarea exclusivă
  pe
  legalitatea lemnului nu a fost suficientă pentru a îndeplini obiectivele stabilite
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Cadrul
  legislativ
  existent al UE se axează pe combaterea exploatării forestiere ilegale și pe comerțul asociat
  acestora
  și nu abordează direct problema defrișărilor. Acesta constă în Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (40) și în Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului privind instituirea unui regim de licențe pentru asigurarea respectării legislației, guvernanță și schimburi comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (41).
  Ambele
  regulamente au
  fost evaluate în cadrul
  unei verificări a adecvării, care a 
  stabilit
  că, deși
  legislația
  a 
  avut
  un
  impact pozitiv asupra guvernanței
  în
  domeniul forestier, obiectivele celor două regulamente – și anume reducerea exploatării forestiere ilegale și
  a 
  comerțului asociat acesteia
  și
  reducerea consumului
  de
  lemn recoltat ilegal
  în UE 
  – nu au fost îndeplinite

   (42),
  concluzionându-se că axarea exclusivă
  pe
  legalitatea lemnului nu a fost suficientă pentru a îndeplini obiectivele stabilite
  .

| (23) | Cadrul existent al UE
  în domeniul forestier este reprezentat de Planul de acțiune
  al UE
  referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier care
  se axează pe combaterea exploatării forestiere ilegale și pe comerțul asociat
  acesteia
  și nu abordează direct problema defrișărilor. Acesta constă în Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (40) și în Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului privind instituirea unui regim de licențe pentru asigurarea respectării legislației, guvernanță și schimburi comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (41)

  , care asigură punerea în funcțiune a acordurilor de parteneriat voluntare (APV)
  .
  Performanța și punerea în aplicare a celor două
  regulamente
  au făcut obiectul
  unei verificări a adecvării, care a 
  constatat
  că, deși
  aplicarea ambelor instrumente
  a 
  înregistrat
  un
  oarecare succes, o serie de provocări
  în
  materie de punere în aplicare au frânat progresele în direcția îndeplinirii depline
  a 
  obiectivelor lor. Aplicarea
  și
  funcționarea sistemului
  de
  diligență necesară
  în
  temeiul Regulamentului (
  UE
  ) nr. 995/2010, pe de o parte
  ,
  și numărul limitat de țări implicate în procesul APV, doar o singură țară având până în prezent un sistem operațional de licențe FLEGT (Indonezia),
  pe
  de altă parte, au redus eficacitatea în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului referitor la
  reducerea consumului de lemn recoltat ilegal în UE. |
| --- | --- |

(23)

Cadrul existent al UE
  în domeniul forestier este reprezentat de Planul de acțiune
  al UE
  referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier care
  se axează pe combaterea exploatării forestiere ilegale și pe comerțul asociat
  acesteia
  și nu abordează direct problema defrișărilor. Acesta constă în Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (40) și în Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului privind instituirea unui regim de licențe pentru asigurarea respectării legislației, guvernanță și schimburi comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (41)

  , care asigură punerea în funcțiune a acordurilor de parteneriat voluntare (APV)
  .
  Performanța și punerea în aplicare a celor două
  regulamente
  au făcut obiectul
  unei verificări a adecvării, care a 
  constatat
  că, deși
  aplicarea ambelor instrumente
  a 
  înregistrat
  un
  oarecare succes, o serie de provocări
  în
  materie de punere în aplicare au frânat progresele în direcția îndeplinirii depline
  a 
  obiectivelor lor. Aplicarea
  și
  funcționarea sistemului
  de
  diligență necesară
  în
  temeiul Regulamentului (
  UE
  ) nr. 995/2010, pe de o parte
  ,
  și numărul limitat de țări implicate în procesul APV, doar o singură țară având până în prezent un sistem operațional de licențe FLEGT (Indonezia),
  pe
  de altă parte, au redus eficacitatea în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului referitor la
  reducerea consumului de lemn recoltat ilegal în UE.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Rapoartele disponibile confirmă faptul că o parte semnificativă a defrișărilor în curs este legală în conformitate cu legislația țării de producție. Potrivit estimărilor din cadrul unui raport recent (43), în perioada 2013-2019, aproximativ 30 % din volumul defrișărilor destinate agriculturii comerciale în țările tropicale aveau caracter legal. Datele disponibile tind să se concentreze asupra țărilor cu o guvernanță deficitară – ponderea globală a defrișărilor ilegale ar putea fi mai mică, dar furnizează deja date clare care indică faptul că excluderea defrișărilor legale în țara de producție subminează eficacitatea măsurilor
  de politică
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Rapoartele disponibile confirmă faptul că o parte semnificativă a defrișărilor în curs este legală în conformitate cu legislația țării de producție. Potrivit estimărilor din cadrul unui raport recent (43), în perioada 2013-2019, aproximativ 30 % din volumul defrișărilor destinate agriculturii comerciale în țările tropicale aveau caracter legal. Datele disponibile tind să se concentreze asupra țărilor cu o guvernanță deficitară – ponderea globală a defrișărilor ilegale ar putea fi mai mică, dar furnizează deja date clare care indică faptul că excluderea defrișărilor legale în țara de producție subminează eficacitatea măsurilor
  de politică
  .

| (24) | Rapoartele disponibile confirmă faptul că o parte semnificativă a defrișărilor în curs este legală în conformitate cu legislația țării de producție. Potrivit estimărilor din cadrul unui raport recent (43), în perioada 2013-2019, aproximativ 30 % din volumul defrișărilor destinate agriculturii comerciale în țările tropicale aveau caracter legal. Datele disponibile tind să se concentreze asupra țărilor cu o guvernanță deficitară – ponderea globală a defrișărilor ilegale ar putea fi mai mică, dar furnizează deja date clare care indică faptul că excluderea defrișărilor legale în țara de producție subminează eficacitatea măsurilor
  în acest domeniu
  . |
| --- | --- |

(24)

Rapoartele disponibile confirmă faptul că o parte semnificativă a defrișărilor în curs este legală în conformitate cu legislația țării de producție. Potrivit estimărilor din cadrul unui raport recent (43), în perioada 2013-2019, aproximativ 30 % din volumul defrișărilor destinate agriculturii comerciale în țările tropicale aveau caracter legal. Datele disponibile tind să se concentreze asupra țărilor cu o guvernanță deficitară – ponderea globală a defrișărilor ilegale ar putea fi mai mică, dar furnizează deja date clare care indică faptul că excluderea defrișărilor legale în țara de producție subminează eficacitatea măsurilor
  în acest domeniu
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Evaluarea impactului posibilelor măsuri de politică pentru abordarea defrișărilor și a degradării pădurilor în frunte cu Uniunea, concluziile Consiliului și rezoluția din 2020 a Parlamentului European identifică în mod clar necesitatea de a stabili defrișările și degradarea pădurilor drept criterii directoare pentru viitoarele măsuri adoptate de Uniune. Prin urmare, noul cadru juridic al Uniunii ar trebui să abordeze atât aspectul legalității, cât și dacă fabricarea produselor de bază și a altor produse relevante implică sau nu defrișări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Evaluarea impactului posibilelor măsuri de politică pentru abordarea defrișărilor și a degradării pădurilor în frunte cu Uniunea, concluziile Consiliului și rezoluția din 2020 a Parlamentului European identifică în mod clar necesitatea de a stabili defrișările și degradarea pădurilor drept criterii directoare pentru viitoarele măsuri adoptate de Uniune. Prin urmare, noul cadru juridic al Uniunii ar trebui să abordeze atât aspectul legalității, cât și dacă fabricarea produselor de bază și a altor produse relevante implică sau nu defrișări.

| (25) | Evaluarea impactului posibilelor măsuri de politică pentru abordarea defrișărilor și a degradării pădurilor în frunte cu Uniunea, concluziile Consiliului și rezoluția din 2020 a Parlamentului European identifică în mod clar necesitatea de a stabili defrișările și degradarea pădurilor drept criterii directoare pentru viitoarele măsuri adoptate de Uniune.
  Concentrarea doar pe legalitate ar putea încuraja o uniformizare la un nivel inferior în țările care depind în mare măsură de exporturile agricole. Aceste țări ar putea fi tentate să își reducă nivelul de protecție a mediului în vederea facilitării accesului produselor lor pe piața Uniunii.
  Prin urmare, noul cadru juridic al Uniunii ar trebui să abordeze atât aspectul legalității, cât și dacă fabricarea produselor de bază și a altor produse relevante implică sau nu defrișări
  , precum și dacă a fost menținută protecția drepturilor de proprietate ale populațiilor indigene și locale
  . |
| --- | --- |

(25)

Evaluarea impactului posibilelor măsuri de politică pentru abordarea defrișărilor și a degradării pădurilor în frunte cu Uniunea, concluziile Consiliului și rezoluția din 2020 a Parlamentului European identifică în mod clar necesitatea de a stabili defrișările și degradarea pădurilor drept criterii directoare pentru viitoarele măsuri adoptate de Uniune.
  Concentrarea doar pe legalitate ar putea încuraja o uniformizare la un nivel inferior în țările care depind în mare măsură de exporturile agricole. Aceste țări ar putea fi tentate să își reducă nivelul de protecție a mediului în vederea facilitării accesului produselor lor pe piața Uniunii.
  Prin urmare, noul cadru juridic al Uniunii ar trebui să abordeze atât aspectul legalității, cât și dacă fabricarea produselor de bază și a altor produse relevante implică sau nu defrișări
  , precum și dacă a fost menținută protecția drepturilor de proprietate ale populațiilor indigene și locale
  .

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Definiția produselor care „nu implică defrișări” ar trebui să fie suficient de largă pentru a viza
  atât
  defrișările,
  cât
  și degradarea pădurilor, ar trebui să asigure claritate juridică și să fie măsurabilă pe baza unor date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Definiția produselor care „nu implică defrișări” ar trebui să fie suficient de largă pentru a viza
  atât
  defrișările,
  cât
  și degradarea pădurilor, ar trebui să asigure claritate juridică și să fie măsurabilă pe baza unor date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional.

| (26) | Definiția produselor care „nu implică defrișări” ar trebui să fie suficient de largă pentru a viza defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  , ar trebui să asigure claritate juridică și să fie măsurabilă pe baza unor date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional. |
| --- | --- |

(26)

Definiția produselor care „nu implică defrișări” ar trebui să fie suficient de largă pentru a viza defrișările, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  , ar trebui să asigure claritate juridică și să fie măsurabilă pe baza unor date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Regulamentul ar trebui să vizeze produsele de bază al căror consum la nivelul Uniunii este cel mai relevant în ceea ce privește contribuția la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor la nivel mondial și pentru care o intervenție la nivel de politică a Uniunii ar putea aduce cele mai mari beneficii per valoare unitară a comerțului. O analiză amplă a literaturii de specialitate, și anume a surselor primare care estimează impactul consumului UE asupra defrișărilor la nivel mondial și legătura dintre amprenta respectivă și anumite produse de bază, a fost efectuată în cadrul studiului de fundamentare a evaluării impactului și a făcut obiectul verificării încrucișate prin consultări ample cu părțile interesate. Acest proces s-a finalizat cu elaborarea unei prime liste de
  opt
  produse de bază. Lemnul a fost inclus direct în domeniul de aplicare, întrucât făcea deja obiectul Regulamentului UE privind lemnul.
  Lista produselor de bază a fost apoi redusă și mai mult prin intermediul unei analize a eficienței în cadrul evaluării impactului. Această analiză a eficienței a comparat hectarele de defrișări legate de consumul UE,
  potrivit
  estimărilor furnizate într-un
  document
  de cercetare
  recent (44)

  , pentru fiecare dintre aceste produse de bază, cu valoarea medie corespunzătoare a importurilor UE. Potrivit documentului
  de cercetare utilizat pentru analiza eficienței, șase produse de bază reprezintă cea mai mare pondere a defrișărilor în frunte cu UE din totalul
  celor opt produse
  de bază analizate în respectivul document de cercetare: ulei de palmier (33,95  %), soia (32,83  %), lemn (8,62  %), cacao (7,54  %), cafea (7,01  %) și carne de vită (5,01  %). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Regulamentul ar trebui să vizeze produsele de bază al căror consum la nivelul Uniunii este cel mai relevant în ceea ce privește contribuția la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor la nivel mondial și pentru care o intervenție la nivel de politică a Uniunii ar putea aduce cele mai mari beneficii per valoare unitară a comerțului. O analiză amplă a literaturii de specialitate, și anume a surselor primare care estimează impactul consumului UE asupra defrișărilor la nivel mondial și legătura dintre amprenta respectivă și anumite produse de bază, a fost efectuată în cadrul studiului de fundamentare a evaluării impactului și a făcut obiectul verificării încrucișate prin consultări ample cu părțile interesate. Acest proces s-a finalizat cu elaborarea unei prime liste de
  opt
  produse de bază. Lemnul a fost inclus direct în domeniul de aplicare, întrucât făcea deja obiectul Regulamentului UE privind lemnul.
  Lista produselor de bază a fost apoi redusă și mai mult prin intermediul unei analize a eficienței în cadrul evaluării impactului. Această analiză a eficienței a comparat hectarele de defrișări legate de consumul UE,
  potrivit
  estimărilor furnizate într-un
  document
  de cercetare
  recent (44)

  , pentru fiecare dintre aceste produse de bază, cu valoarea medie corespunzătoare a importurilor UE. Potrivit documentului
  de cercetare utilizat pentru analiza eficienței, șase produse de bază reprezintă cea mai mare pondere a defrișărilor în frunte cu UE din totalul
  celor opt produse
  de bază analizate în respectivul document de cercetare: ulei de palmier (33,95  %), soia (32,83  %), lemn (8,62  %), cacao (7,54  %), cafea (7,01  %) și carne de vită (5,01  %).

| (27) | Regulamentul ar trebui să vizeze produsele de bază al căror consum la nivelul Uniunii este cel mai relevant în ceea ce privește contribuția la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  la nivel mondial și pentru care o intervenție la nivel de politică a Uniunii ar putea aduce cele mai mari beneficii per valoare unitară a comerțului. O analiză amplă a literaturii de specialitate, și anume a surselor primare care estimează impactul consumului UE asupra defrișărilor la nivel mondial și legătura dintre amprenta
  de mediu
  respectivă și anumite produse de bază, a fost efectuată în cadrul studiului de fundamentare a evaluării impactului și a făcut obiectul verificării încrucișate prin consultări ample cu părțile interesate. Acest proces s-a finalizat cu elaborarea unei prime liste de produse de bază. Lemnul a fost inclus direct în domeniul de aplicare, întrucât făcea deja obiectul Regulamentului UE privind lemnul. Potrivit
  unui
  document recent (44) de cercetare utilizat pentru analiza eficienței, șase produse de bază reprezintă cea mai mare pondere a defrișărilor în frunte cu UE din totalul
  produselor
  de bază analizate în respectivul document de cercetare: ulei de palmier (33,95  %), soia (32,83  %), lemn (8,62  %), cacao (7,54  %), cafea (7,01  %) și carne de vită (5,01  %).
  Carnea importată în Uniune ar trebui să facă obiectul acelorași norme ca și carnea produsă în Uniune. Prin urmare, carnea de porc, de pasăre, de oaie și de capră ar trebui să facă obiectul prezentului regulament pentru a se asigura că animalele crescute în afara Uniunii și apoi importate au fost hrănite cu produse sau produse care nu implică defrișări. Cauciucul și porumbul ar trebui, de asemenea, să facă obiectul prezentului regulament, având în vedere impactul lor asupra defrișărilor la nivel mondial. Comisia ar trebui să aibă dreptul de a adopta acte delegate pentru a extinde domeniul de aplicare al anexei I. |
| --- | --- |

(27)

Regulamentul ar trebui să vizeze produsele de bază al căror consum la nivelul Uniunii este cel mai relevant în ceea ce privește contribuția la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  la nivel mondial și pentru care o intervenție la nivel de politică a Uniunii ar putea aduce cele mai mari beneficii per valoare unitară a comerțului. O analiză amplă a literaturii de specialitate, și anume a surselor primare care estimează impactul consumului UE asupra defrișărilor la nivel mondial și legătura dintre amprenta
  de mediu
  respectivă și anumite produse de bază, a fost efectuată în cadrul studiului de fundamentare a evaluării impactului și a făcut obiectul verificării încrucișate prin consultări ample cu părțile interesate. Acest proces s-a finalizat cu elaborarea unei prime liste de produse de bază. Lemnul a fost inclus direct în domeniul de aplicare, întrucât făcea deja obiectul Regulamentului UE privind lemnul. Potrivit
  unui
  document recent (44) de cercetare utilizat pentru analiza eficienței, șase produse de bază reprezintă cea mai mare pondere a defrișărilor în frunte cu UE din totalul
  produselor
  de bază analizate în respectivul document de cercetare: ulei de palmier (33,95  %), soia (32,83  %), lemn (8,62  %), cacao (7,54  %), cafea (7,01  %) și carne de vită (5,01  %).
  Carnea importată în Uniune ar trebui să facă obiectul acelorași norme ca și carnea produsă în Uniune. Prin urmare, carnea de porc, de pasăre, de oaie și de capră ar trebui să facă obiectul prezentului regulament pentru a se asigura că animalele crescute în afara Uniunii și apoi importate au fost hrănite cu produse sau produse care nu implică defrișări. Cauciucul și porumbul ar trebui, de asemenea, să facă obiectul prezentului regulament, având în vedere impactul lor asupra defrișărilor la nivel mondial. Comisia ar trebui să aibă dreptul de a adopta acte delegate pentru a extinde domeniul de aplicare al anexei I.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 27 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (27a) | Instituțiile financiare ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece serviciile lor ar putea duce la sprijinirea activităților legate direct sau indirect de defrișări, de degradarea și conversia pădurilor. Toate activitățile bancare, de investiții și asigurări ale instituțiilor financiare ar trebui, prin urmare, să fie incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament pentru a preveni sprijinirea proiectelor legate direct sau indirect de defrișări, de degradarea și conversia pădurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27a)

Instituțiile financiare ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament, deoarece serviciile lor ar putea duce la sprijinirea activităților legate direct sau indirect de defrișări, de degradarea și conversia pădurilor. Toate activitățile bancare, de investiții și asigurări ale instituțiilor financiare ar trebui, prin urmare, să fie incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament pentru a preveni sprijinirea proiectelor legate direct sau indirect de defrișări, de degradarea și conversia pădurilor.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă obligații privind produsele de bază și alte produse relevante pentru a combate în mod eficace defrișările și degradarea pădurilor și pentru a promova lanțurile de aprovizionare care nu implică defrișări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă obligații privind produsele de bază și alte produse relevante pentru a combate în mod eficace defrișările și degradarea pădurilor și pentru a promova lanțurile de aprovizionare care nu implică defrișări.

| (29) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă obligații privind produsele de bază și alte produse relevante pentru a combate în mod eficace defrișările
  , degradarea
  și
  conversia
  pădurilor și pentru a promova lanțurile de aprovizionare care nu implică defrișări
  , precum și pentru a promova protecția drepturilor omului, ale popoarelor indigene și ale comunităților locale, atât în Uniune cât și în țările terțe
  . |
| --- | --- |

(29)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă obligații privind produsele de bază și alte produse relevante pentru a combate în mod eficace defrișările
  , degradarea
  și
  conversia
  pădurilor și pentru a promova lanțurile de aprovizionare care nu implică defrișări
  , precum și pentru a promova protecția drepturilor omului, ale popoarelor indigene și ale comunităților locale, atât în Uniune cât și în țările terțe
  .

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (29a) | Atunci când se evaluează riscul de neconformitate al produselor de bază și al altor produse relevante destinate introducerii pe piața Uniunii sau exportului de pe piața Uniunii cu cerințele prezentului regulament, ar trebui să se țină seama de încălcările drepturilor omului asociate cu defrișările, degradarea și conversia pădurilor, inclusiv ale drepturilor popoarelor indigene, ale comunităților locale și ale titularilor de drepturi cutumiare de proprietate funciară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29a)

Atunci când se evaluează riscul de neconformitate al produselor de bază și al altor produse relevante destinate introducerii pe piața Uniunii sau exportului de pe piața Uniunii cu cerințele prezentului regulament, ar trebui să se țină seama de încălcările drepturilor omului asociate cu defrișările, degradarea și conversia pădurilor, inclusiv ale drepturilor popoarelor indigene, ale comunităților locale și ale titularilor de drepturi cutumiare de proprietate funciară.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Numeroase organizații și organisme internaționale (de exemplu Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, Acordul de la Paris, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Convenția privind diversitatea biologică) au elaborat lucrări pe tema defrișărilor și a degradării pădurilor, iar definițiile din prezentul regulament se întemeiază pe acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Numeroase organizații și organisme internaționale (de exemplu Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, Acordul de la Paris, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Convenția privind diversitatea biologică) au elaborat lucrări pe tema defrișărilor și a degradării pădurilor, iar definițiile din prezentul regulament se întemeiază pe acestea.

| (30) | Numeroase organizații și organisme internaționale (de exemplu Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, Acordul de la Paris, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Convenția privind diversitatea biologică) au elaborat lucrări pe tema defrișărilor și a degradării pădurilor,
  precum și privind conversia și degradarea altor ecosisteme,
  iar definițiile din prezentul regulament se întemeiază pe acestea. |
| --- | --- |

(30)

Numeroase organizații și organisme internaționale (de exemplu Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, Acordul de la Paris, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Convenția privind diversitatea biologică) au elaborat lucrări pe tema defrișărilor și a degradării pădurilor,
  precum și privind conversia și degradarea altor ecosisteme,
  iar definițiile din prezentul regulament se întemeiază pe acestea.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | O dată-limită se impune a fi stabilită în scopul de a servi drept bază pentru a evalua dacă terenurile în cauză au făcut obiectul defrișărilor
  sau
  al degradării pădurilor, ceea ce înseamnă că niciun produs de bază și niciun alt produs care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament nu ar putea intra pe piața Uniunii sau nu ar putea fi exportat dacă ar fi obținut pe un teren care face obiectul defrișărilor sau al degradării pădurilor după data respectivă. Aceasta ar trebui să aibă în vedere verificarea și monitorizarea corespunzătoare,
  să respecte
  angajamentele internaționale existente, cum ar fi ODD și Declarația de la New York privind pădurile, reducând astfel la minimum perturbările bruște ale lanțurilor de aprovizionare, eliminând în același timp orice stimulent de accelerare a activităților care contribuie la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor în vederea intrării în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

O dată-limită se impune a fi stabilită în scopul de a servi drept bază pentru a evalua dacă terenurile în cauză au făcut obiectul defrișărilor
  sau
  al degradării pădurilor, ceea ce înseamnă că niciun produs de bază și niciun alt produs care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament nu ar putea intra pe piața Uniunii sau nu ar putea fi exportat dacă ar fi obținut pe un teren care face obiectul defrișărilor sau al degradării pădurilor după data respectivă. Aceasta ar trebui să aibă în vedere verificarea și monitorizarea corespunzătoare,
  să respecte
  angajamentele internaționale existente, cum ar fi ODD și Declarația de la New York privind pădurile, reducând astfel la minimum perturbările bruște ale lanțurilor de aprovizionare, eliminând în același timp orice stimulent de accelerare a activităților care contribuie la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor în vederea intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (31) | O dată-limită se impune a fi stabilită în scopul de a servi drept bază pentru a evalua dacă terenurile în cauză au făcut obiectul defrișărilor, al degradării
  sau conversiei
  pădurilor, ceea ce înseamnă că niciun produs de bază și niciun alt produs care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament nu ar putea intra pe piața Uniunii sau nu ar putea fi exportat dacă ar fi obținut pe un teren care face obiectul defrișărilor sau al degradării
  pădurilor sau al conversiei
  pădurilor după data respectivă. Aceasta ar trebui să aibă în vedere verificarea și monitorizarea corespunzătoare,
  ținând cont de
  angajamentele internaționale existente, cum ar fi ODD și Declarația de la New York privind pădurile, reducând astfel la minimum perturbările bruște ale lanțurilor de aprovizionare, eliminând în același timp orice stimulent de accelerare a activităților care contribuie la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  în vederea intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(31)

O dată-limită se impune a fi stabilită în scopul de a servi drept bază pentru a evalua dacă terenurile în cauză au făcut obiectul defrișărilor, al degradării
  sau conversiei
  pădurilor, ceea ce înseamnă că niciun produs de bază și niciun alt produs care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament nu ar putea intra pe piața Uniunii sau nu ar putea fi exportat dacă ar fi obținut pe un teren care face obiectul defrișărilor sau al degradării
  pădurilor sau al conversiei
  pădurilor după data respectivă. Aceasta ar trebui să aibă în vedere verificarea și monitorizarea corespunzătoare,
  ținând cont de
  angajamentele internaționale existente, cum ar fi ODD și Declarația de la New York privind pădurile, reducând astfel la minimum perturbările bruște ale lanțurilor de aprovizionare, eliminând în același timp orice stimulent de accelerare a activităților care contribuie la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  în vederea intrării în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Pentru a consolida contribuția Uniunii la stoparea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor și pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse din lanțurile de aprovizionare asociate defrișărilor
  și
  degradării pădurilor nu sunt introduse pe piața Uniunii, produsele de bază și alte produse relevante nu ar trebui să fie introduse sau puse la dispoziție pe piața Uniunii și nici exportate de pe piața Uniunii, cu excepția cazului în care nu implică defrișări și au fost obținute în conformitate cu legislația
  relevantă a țării de producție
  . Pentru o confirmare în acest sens, produsele ar trebui să fie întotdeauna însoțite de o declarație privind diligența necesară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Pentru a consolida contribuția Uniunii la stoparea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor și pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse din lanțurile de aprovizionare asociate defrișărilor
  și
  degradării pădurilor nu sunt introduse pe piața Uniunii, produsele de bază și alte produse relevante nu ar trebui să fie introduse sau puse la dispoziție pe piața Uniunii și nici exportate de pe piața Uniunii, cu excepția cazului în care nu implică defrișări și au fost obținute în conformitate cu legislația
  relevantă a țării de producție
  . Pentru o confirmare în acest sens, produsele ar trebui să fie întotdeauna însoțite de o declarație privind diligența necesară.

| (32) | Pentru a consolida contribuția Uniunii la stoparea defrișărilor
  , a
  degradării pădurilor și a 
  conversiei pădurilor
  și pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse din lanțurile de aprovizionare asociate defrișărilor, degradării pădurilor și
  conversiei pădurilor
  nu sunt introduse pe piața Uniunii
  sau exportate de pe piața Uniunii
  , produsele de bază și alte produse relevante nu ar trebui să fie introduse sau puse la dispoziție pe piața Uniunii și nici exportate de pe piața Uniunii, cu excepția cazului în care nu implică defrișări și au fost obținute în conformitate cu legislația
  internă și internațională și standardele interne și internaționale
  . Pentru o confirmare în acest sens, produsele ar trebui să fie întotdeauna însoțite de o declarație privind diligența necesară. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a consolida contribuția Uniunii la stoparea defrișărilor
  , a
  degradării pădurilor și a 
  conversiei pădurilor
  și pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse din lanțurile de aprovizionare asociate defrișărilor, degradării pădurilor și
  conversiei pădurilor
  nu sunt introduse pe piața Uniunii
  sau exportate de pe piața Uniunii
  , produsele de bază și alte produse relevante nu ar trebui să fie introduse sau puse la dispoziție pe piața Uniunii și nici exportate de pe piața Uniunii, cu excepția cazului în care nu implică defrișări și au fost obținute în conformitate cu legislația
  internă și internațională și standardele interne și internaționale
  . Pentru o confirmare în acest sens, produsele ar trebui să fie întotdeauna însoțite de o declarație privind diligența necesară.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Pe baza unei abordări sistemice, operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii respectă cerințele în materie de legalitate și care vizează produsele ce nu implică defrișări prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie și să pună în aplicare proceduri privind obligația de diligență. Procedura privind obligația de diligență prevăzută în prezentul regulament ar trebui să includă
  trei
  elemente: cerințe în materie de informare, măsuri de evaluare
  și
  de atenuare a riscurilor. Procedurile privind obligația de diligență ar trebui să fie concepute astfel încât să ofere acces la informații privind sursele și furnizorii produselor de bază și ai altor produse introduse pe piața Uniunii, inclusiv informații care să demonstreze că sunt îndeplinite cerințele privind absența defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor și cerințele în materie de legalitate, printre altele prin identificarea țării
  și a zonei de producție
  , inclusiv a coordonatelor de geolocalizare
  a parcelelor de teren relevante
  . Aceste coordonate de geolocalizare care se bazează pe sincronizare, poziționare și/sau observarea Pământului ar putea utiliza datele și serviciile spațiale furnizate în cadrul programului spațial al Uniunii (EGNOS/Galileo și Copernicus). Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În cazul identificării unui risc, operatorii ar trebui să îl atenueze pentru a prezenta riscuri zero sau neglijabile. Numai după finalizarea etapelor necesare ale procedurii privind obligația de diligență și după ce s-a concluzionat că există riscuri zero sau neglijabile în raport cu faptul că produsul de bază sau alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, operatorului i s-ar putea permite să introducă produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii ori să îl exporte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Pe baza unei abordări sistemice, operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii respectă cerințele în materie de legalitate și care vizează produsele ce nu implică defrișări prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie și să pună în aplicare proceduri privind obligația de diligență. Procedura privind obligația de diligență prevăzută în prezentul regulament ar trebui să includă
  trei
  elemente: cerințe în materie de informare, măsuri de evaluare
  și
  de atenuare a riscurilor. Procedurile privind obligația de diligență ar trebui să fie concepute astfel încât să ofere acces la informații privind sursele și furnizorii produselor de bază și ai altor produse introduse pe piața Uniunii, inclusiv informații care să demonstreze că sunt îndeplinite cerințele privind absența defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor și cerințele în materie de legalitate, printre altele prin identificarea țării
  și a zonei de producție
  , inclusiv a coordonatelor de geolocalizare
  a parcelelor de teren relevante
  . Aceste coordonate de geolocalizare care se bazează pe sincronizare, poziționare și/sau observarea Pământului ar putea utiliza datele și serviciile spațiale furnizate în cadrul programului spațial al Uniunii (EGNOS/Galileo și Copernicus). Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În cazul identificării unui risc, operatorii ar trebui să îl atenueze pentru a prezenta riscuri zero sau neglijabile. Numai după finalizarea etapelor necesare ale procedurii privind obligația de diligență și după ce s-a concluzionat că există riscuri zero sau neglijabile în raport cu faptul că produsul de bază sau alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, operatorului i s-ar putea permite să introducă produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii ori să îl exporte.

| (33) | Pe baza unei abordări sistemice, operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii respectă cerințele în materie de legalitate și care vizează produsele ce nu implică defrișări prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie și să pună în aplicare proceduri privind obligația de diligență. Procedura privind obligația de diligență prevăzută în prezentul regulament ar trebui să includă
  patru
  elemente: cerințe în materie de informare, măsuri de evaluare
  a riscurilor, măsuri
  de atenuare a riscurilor
  și obligații de raportare
  . Procedurile privind obligația de diligență ar trebui să fie concepute astfel încât să ofere acces la informații privind sursele și furnizorii produselor de bază și ai altor produse introduse pe piața Uniunii, inclusiv informații care să demonstreze că sunt îndeplinite cerințele privind absența defrișărilor, a degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  și cerințele în materie de legalitate
  și că țara de producție a respectat cerința de legalitate și dreptul internațional privind drepturile omului, inclusiv dreptul la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză
  , printre altele prin identificarea țării
  de producție sau a părților acesteia
  , inclusiv a coordonatelor de geolocalizare. Aceste coordonate de geolocalizare care se bazează pe sincronizare, poziționare și/sau observarea Pământului ar putea utiliza datele și serviciile spațiale furnizate în cadrul programului spațial al Uniunii (EGNOS/Galileo și Copernicus).
  Aplicarea cerinței de geolocalizare în sectoarele în care micii proprietari reprezintă o parte semnificativă a producătorilor ar putea fi deosebit de dificilă și ar trebui să se ofere orientări, precum și sprijin tehnic și financiar, după caz.
  Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În cazul identificării unui risc, operatorii ar trebui să îl atenueze pentru a prezenta riscuri zero sau neglijabile. Numai după finalizarea etapelor necesare ale procedurii privind obligația de diligență și după ce s-a concluzionat că există riscuri zero sau neglijabile în raport cu faptul că produsul de bază sau alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, operatorului i s-ar putea permite să introducă produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii ori să îl exporte.
  Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor. |
| --- | --- |

(33)

Pe baza unei abordări sistemice, operatorii ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că produsele de bază și alte produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii respectă cerințele în materie de legalitate și care vizează produsele ce nu implică defrișări prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, operatorii ar trebui să instituie și să pună în aplicare proceduri privind obligația de diligență. Procedura privind obligația de diligență prevăzută în prezentul regulament ar trebui să includă
  patru
  elemente: cerințe în materie de informare, măsuri de evaluare
  a riscurilor, măsuri
  de atenuare a riscurilor
  și obligații de raportare
  . Procedurile privind obligația de diligență ar trebui să fie concepute astfel încât să ofere acces la informații privind sursele și furnizorii produselor de bază și ai altor produse introduse pe piața Uniunii, inclusiv informații care să demonstreze că sunt îndeplinite cerințele privind absența defrișărilor, a degradării pădurilor
  și conversiei pădurilor
  și cerințele în materie de legalitate
  și că țara de producție a respectat cerința de legalitate și dreptul internațional privind drepturile omului, inclusiv dreptul la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză
  , printre altele prin identificarea țării
  de producție sau a părților acesteia
  , inclusiv a coordonatelor de geolocalizare. Aceste coordonate de geolocalizare care se bazează pe sincronizare, poziționare și/sau observarea Pământului ar putea utiliza datele și serviciile spațiale furnizate în cadrul programului spațial al Uniunii (EGNOS/Galileo și Copernicus).
  Aplicarea cerinței de geolocalizare în sectoarele în care micii proprietari reprezintă o parte semnificativă a producătorilor ar putea fi deosebit de dificilă și ar trebui să se ofere orientări, precum și sprijin tehnic și financiar, după caz.
  Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În cazul identificării unui risc, operatorii ar trebui să îl atenueze pentru a prezenta riscuri zero sau neglijabile. Numai după finalizarea etapelor necesare ale procedurii privind obligația de diligență și după ce s-a concluzionat că există riscuri zero sau neglijabile în raport cu faptul că produsul de bază sau alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, operatorului i s-ar putea permite să introducă produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii ori să îl exporte.
  Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 33 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33a) | Operatorii au responsabilitatea de a depune eforturi rezonabile pentru a asigura plata unui preț echitabil producătorilor de la care își achiziționează marfa, în special micilor fermieri, astfel încât să le permită să câștige un venit decent și să combată în mod eficace sărăcia drept cauză principală a defrișărilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33a)

Operatorii au responsabilitatea de a depune eforturi rezonabile pentru a asigura plata unui preț echitabil producătorilor de la care își achiziționează marfa, în special micilor fermieri, astfel încât să le permită să câștige un venit decent și să combată în mod eficace sărăcia drept cauză principală a defrișărilor.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 33 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33b) | Operatorii și comercianții, precum și autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să poată beneficia de instrumentele puse la dispoziție de Uniune atunci când colectează și retranscriu informațiile necesare pentru procedura privind diligența necesară. Agențiile răspunzătoare de EGNOS/Galileo și Copernicus ar trebui să își întărească sinergiile pentru a permite o abordare holistică. Operatorii și comercianții, în cooperare cu Comisia, ar trebui să îi sprijine pe fermieri, în special pe micii agricultori, populațiile indigene și comunitățile locale, să achiziționeze și să utilizeze în mod adecvat instrumentele necesare pentru a colecta informații, inclusiv geolocalizarea, și să și le asume într-un mod sustenaabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33b)

Operatorii și comercianții, precum și autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să poată beneficia de instrumentele puse la dispoziție de Uniune atunci când colectează și retranscriu informațiile necesare pentru procedura privind diligența necesară. Agențiile răspunzătoare de EGNOS/Galileo și Copernicus ar trebui să își întărească sinergiile pentru a permite o abordare holistică. Operatorii și comercianții, în cooperare cu Comisia, ar trebui să îi sprijine pe fermieri, în special pe micii agricultori, populațiile indigene și comunitățile locale, să achiziționeze și să utilizeze în mod adecvat instrumentele necesare pentru a colecta informații, inclusiv geolocalizarea, și să și le asume într-un mod sustenaabil.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (34) | Operatorii trebuie să își asume în mod oficial responsabilitatea pentru conformitatea produselor de bază sau a altor produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii sau să le exporte, prin punerea la dispoziție a unor declarații privind diligența necesară. Prezentul regulament trebuie să pună la dispoziție un model pentru astfel de declarații. Se preconizează că acesta va facilita punerea în aplicare a prezentului regulament prin intermediul autorităților competente și al instanțelor judecătorești și că va asigura un grad sporit de respectare a dispozițiilor de către operatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(34)

Operatorii trebuie să își asume în mod oficial responsabilitatea pentru conformitatea produselor de bază sau a altor produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii sau să le exporte, prin punerea la dispoziție a unor declarații privind diligența necesară. Prezentul regulament trebuie să pună la dispoziție un model pentru astfel de declarații. Se preconizează că acesta va facilita punerea în aplicare a prezentului regulament prin intermediul autorităților competente și al instanțelor judecătorești și că va asigura un grad sporit de respectare a dispozițiilor de către operatori.

| (34) | Operatorii
  care plasează pe piața Uniunii un produs de bază sau un alt produs sau care exportă un alt produs sau un produs de bază către o țară terță
  trebuie să își asume în mod oficial responsabilitatea pentru conformitatea produselor de bază sau a altor produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii sau să le exporte, prin punerea la dispoziție a unor declarații privind diligența necesară. Prezentul regulament trebuie să pună la dispoziție un model pentru astfel de declarații. Se preconizează că acesta va facilita punerea în aplicare a prezentului regulament prin intermediul autorităților competente și al instanțelor judecătorești și că va asigura un grad sporit de respectare a dispozițiilor de către operatori. |
| --- | --- |

(34)

Operatorii
  care plasează pe piața Uniunii un produs de bază sau un alt produs sau care exportă un alt produs sau un produs de bază către o țară terță
  trebuie să își asume în mod oficial responsabilitatea pentru conformitatea produselor de bază sau a altor produse relevante pe care intenționează să le introducă pe piața Uniunii sau să le exporte, prin punerea la dispoziție a unor declarații privind diligența necesară. Prezentul regulament trebuie să pună la dispoziție un model pentru astfel de declarații. Se preconizează că acesta va facilita punerea în aplicare a prezentului regulament prin intermediul autorităților competente și al instanțelor judecătorești și că va asigura un grad sporit de respectare a dispozițiilor de către operatori.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | Comercianții ar trebui să fie responsabili pentru colectarea și păstrarea informațiilor, asigurând transparența lanțului de aprovizionare cu produse de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piață. Marii comercianți care nu sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) au o influență semnificativă asupra lanțurilor de aprovizionare și joacă un rol important în asigurarea faptului că nu implică defrișări și, prin urmare, ar trebui să le revină aceleași obligații ca și în cazul operatorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Comercianții ar trebui să fie responsabili pentru colectarea și păstrarea informațiilor, asigurând transparența lanțului de aprovizionare cu produse de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piață. Marii comercianți care nu sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) au o influență semnificativă asupra lanțurilor de aprovizionare și joacă un rol important în asigurarea faptului că nu implică defrișări și, prin urmare, ar trebui să le revină aceleași obligații ca și în cazul operatorilor.

| (36) | Comercianții ar trebui să fie responsabili pentru colectarea și păstrarea informațiilor, asigurând transparența lanțului de aprovizionare cu produse de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piață. Marii comercianți care nu sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) au o influență semnificativă asupra lanțurilor de aprovizionare și joacă un rol important în asigurarea faptului că
  lanțurile de aprovizionare
  nu implică defrișări și, prin urmare, ar trebui să le revină aceleași obligații ca și în cazul operatorilor. |
| --- | --- |

(36)

Comercianții ar trebui să fie responsabili pentru colectarea și păstrarea informațiilor, asigurând transparența lanțului de aprovizionare cu produse de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piață. Marii comercianți care nu sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) au o influență semnificativă asupra lanțurilor de aprovizionare și joacă un rol important în asigurarea faptului că
  lanțurile de aprovizionare
  nu implică defrișări și, prin urmare, ar trebui să le revină aceleași obligații ca și în cazul operatorilor.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (37) | Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii
  care nu sunt IMM-uri
  ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii
  care nu sunt IMM-uri
  ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor.

| (37) | Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a promova transparența și a facilita asigurarea respectării legislației, operatorii ar trebui să prezinte anual rapoarte publice cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului ar trebui să se aplice în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și efect similare, care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative. Existența prezentului regulament nu ar trebui să excludă aplicarea altor instrumente legislative ale UE care prevăd cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric. În cazul în care astfel de alte instrumente legislative ale UE prevăd dispoziții mai specifice sau adaugă cerințe la dispozițiile prevăzute în prezentul regulament, respectivele dispoziții ar trebui să se aplice în coroborare cu cele prevăzute în prezentul regulament. În plus, în cazul în care prezentul regulament conține dispoziții mai specifice, acestea nu ar trebui interpretate într-un mod care subminează aplicarea efectivă a altor instrumente legislative ale UE privind diligența necesară sau realizarea obiectivului lor general. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului ar trebui să se aplice în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și efect similare, care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative. Existența prezentului regulament nu ar trebui să excludă aplicarea altor instrumente legislative ale UE care prevăd cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric. În cazul în care astfel de alte instrumente legislative ale UE prevăd dispoziții mai specifice sau adaugă cerințe la dispozițiile prevăzute în prezentul regulament, respectivele dispoziții ar trebui să se aplice în coroborare cu cele prevăzute în prezentul regulament. În plus, în cazul în care prezentul regulament conține dispoziții mai specifice, acestea nu ar trebui interpretate într-un mod care subminează aplicarea efectivă a altor instrumente legislative ale UE privind diligența necesară sau realizarea obiectivului lor general.

| (38) | Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului
  , cum ar fi Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și [Directiva așteptată privind obligația de diligență pentru sustenabilitatea întreprinderilor]

   (1b)

  ,
  ar trebui să se aplice în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și efect similare, care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative.
  Prezentul regulament urmărește să asigure conformitatea produselor de bază și a altor produse cu cerințele de sustenabilitate și legalitate. El se aplică ex ante, înainte ca produsele de bază sau alte produse să fie introduse pe piața Uniunii sau să fie exportate de pe această piață.
  Existența prezentului regulament
  privind un produs de bază specific
  nu ar trebui să excludă aplicarea altor instrumente legislative ale UE care prevăd cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric. În cazul în care astfel de alte instrumente legislative ale UE prevăd dispoziții mai specifice sau adaugă cerințe la dispozițiile prevăzute în prezentul regulament, respectivele dispoziții ar trebui să se aplice în coroborare cu cele prevăzute în prezentul regulament. În plus, în cazul în care prezentul regulament conține dispoziții mai specifice, acestea nu ar trebui interpretate într-un mod care subminează aplicarea efectivă a altor instrumente legislative ale UE privind diligența necesară sau realizarea obiectivului lor general.
  Comisia ar trebui să emită orientări clare și ușor de înțeles pentru a-i ajuta pe operatori și pe comercianți, în special IMM-urile, să respecte cerințele prezentului regulament, cu scopul de a reduce la minimum sarcina administrativă și financiară. Orientările ar trebui, de asemenea, să-i sprijine pe operatori să își îndeplinească în mod eficient obligațiile de due diligence atunci când intră în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative care se suprapun și care stabilesc alte cerințe de diligență necesară. |
| --- | --- |

(38)

Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului
  , cum ar fi Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și [Directiva așteptată privind obligația de diligență pentru sustenabilitatea întreprinderilor]

   (1b)

  ,
  ar trebui să se aplice în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și efect similare, care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative.
  Prezentul regulament urmărește să asigure conformitatea produselor de bază și a altor produse cu cerințele de sustenabilitate și legalitate. El se aplică ex ante, înainte ca produsele de bază sau alte produse să fie introduse pe piața Uniunii sau să fie exportate de pe această piață.
  Existența prezentului regulament
  privind un produs de bază specific
  nu ar trebui să excludă aplicarea altor instrumente legislative ale UE care prevăd cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric. În cazul în care astfel de alte instrumente legislative ale UE prevăd dispoziții mai specifice sau adaugă cerințe la dispozițiile prevăzute în prezentul regulament, respectivele dispoziții ar trebui să se aplice în coroborare cu cele prevăzute în prezentul regulament. În plus, în cazul în care prezentul regulament conține dispoziții mai specifice, acestea nu ar trebui interpretate într-un mod care subminează aplicarea efectivă a altor instrumente legislative ale UE privind diligența necesară sau realizarea obiectivului lor general.
  Comisia ar trebui să emită orientări clare și ușor de înțeles pentru a-i ajuta pe operatori și pe comercianți, în special IMM-urile, să respecte cerințele prezentului regulament, cu scopul de a reduce la minimum sarcina administrativă și financiară. Orientările ar trebui, de asemenea, să-i sprijine pe operatori să își îndeplinească în mod eficient obligațiile de due diligence atunci când intră în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative care se suprapun și care stabilesc alte cerințe de diligență necesară.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Considerentul 38 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (38a) | Există o legătură directă între defrișări, conversia ecosistemelor și încălcările drepturilor omului, în special cele ale populațiilor indigene și ale comunităților locale. Este necesar să se acorde o atenție deosebită nevoilor acestora și includerii lor depline în punerea în aplicare a prezentului regulament. Ar trebui să se asigure respectarea deplină a textelor și standardelor internaționale, inclusiv a Declarației Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene, a drepturilor de proprietate cutumiară, a dreptului la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC). Drepturile lucrătorilor, astfel cum sunt consacrate în convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii, drepturile femeilor, drepturile la protecția mediului și dreptul de a apăra drepturile omului și mediul ar trebui, de asemenea, să fie promovate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38a)

Există o legătură directă între defrișări, conversia ecosistemelor și încălcările drepturilor omului, în special cele ale populațiilor indigene și ale comunităților locale. Este necesar să se acorde o atenție deosebită nevoilor acestora și includerii lor depline în punerea în aplicare a prezentului regulament. Ar trebui să se asigure respectarea deplină a textelor și standardelor internaționale, inclusiv a Declarației Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene, a drepturilor de proprietate cutumiară, a dreptului la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC). Drepturile lucrătorilor, astfel cum sunt consacrate în convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii, drepturile femeilor, drepturile la protecția mediului și dreptul de a apăra drepturile omului și mediul ar trebui, de asemenea, să fie promovate.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Responsabilitatea pentru asigurarea aplicării prezentului regulament ar trebui să revină statelor membre, iar autoritățile lor competente ar trebui să se asigure că acesta este respectat pe deplin. O aplicare uniformă a prezentului regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii poate fi realizată numai prin schimbul sistematic de informații și cooperarea dintre autoritățile competente, autoritățile vamale și Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Responsabilitatea pentru asigurarea aplicării prezentului regulament ar trebui să revină statelor membre, iar autoritățile lor competente ar trebui să se asigure că acesta este respectat pe deplin. O aplicare uniformă a prezentului regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii poate fi realizată numai prin schimbul sistematic de informații și cooperarea dintre autoritățile competente, autoritățile vamale și Comisie.

| (40) | Responsabilitatea pentru asigurarea aplicării prezentului regulament ar trebui să revină statelor membre, iar autoritățile lor competente ar trebui să se asigure că acesta este respectat pe deplin. O aplicare uniformă a prezentului regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii poate fi realizată numai prin schimbul sistematic de informații și cooperarea dintre autoritățile competente, autoritățile vamale și Comisie.
  În special, Comisia ar trebui să efectueze o analiză a sancțiunilor aplicate de statele membre și să facă schimb de opinii cu acestea pentru a promova implementarea armonizată a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(40)

Responsabilitatea pentru asigurarea aplicării prezentului regulament ar trebui să revină statelor membre, iar autoritățile lor competente ar trebui să se asigure că acesta este respectat pe deplin. O aplicare uniformă a prezentului regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii poate fi realizată numai prin schimbul sistematic de informații și cooperarea dintre autoritățile competente, autoritățile vamale și Comisie.
  În special, Comisia ar trebui să efectueze o analiză a sancțiunilor aplicate de statele membre și să facă schimb de opinii cu acestea pentru a promova implementarea armonizată a prezentului regulament.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 40 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (40a) | În scopul aplicării eficiente a prezentului regulament și al respectării acestuia de către autoritățile competente, operatori și comercianți, membrii interesați ai publicului ar trebui să poată acționa pentru a asigura respectarea dreptului mediului și, astfel, să protejeze mediul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40a)

În scopul aplicării eficiente a prezentului regulament și al respectării acestuia de către autoritățile competente, operatori și comercianți, membrii interesați ai publicului ar trebui să poată acționa pentru a asigura respectarea dreptului mediului și, astfel, să protejeze mediul.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 40 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (40b) | Dreptul la o cale de atac eficientă este un drept al omului recunoscut la nivel internațional, consacrat la articolul 8 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, la articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu și la articolul 2 alineatul (3) din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, și este, de asemenea, un drept fundamental al Uniunii în sensul articolului 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar statele membre ar trebui, prin urmare, să se asigure că membrii publicului vizat sau afectat de o încălcare a prezentului regulament au acces corespunzător la o cale de atac eficientă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40b)

Dreptul la o cale de atac eficientă este un drept al omului recunoscut la nivel internațional, consacrat la articolul 8 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, la articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu și la articolul 2 alineatul (3) din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, și este, de asemenea, un drept fundamental al Uniunii în sensul articolului 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar statele membre ar trebui, prin urmare, să se asigure că membrii publicului vizat sau afectat de o încălcare a prezentului regulament au acces corespunzător la o cale de atac eficientă.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | Punerea în aplicare și asigurarea respectării eficace și eficiente a prezentului regulament au un caracter esențial în vederea atingerii obiectivelor acestuia. În acest scop, Comisia ar trebui să instituie și să gestioneze un sistem de informații pentru a sprijini operatorii și autoritățile competente în ceea ce privește prezentarea și accesarea informațiilor necesare referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante introduse pe piață. Operatorii ar trebui să încarce declarațiile privind diligența necesară în sistemul de informații. Sistemul de informații ar trebui să fie accesibil autorităților competente și autorităților vamale pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul prezentului regulament.
  Sistemul de informații
  ar trebui să fie în egală măsură
  accesibil
  unui public mai larg, datele anonimizate
  fiind
  furnizate într-un format deschis și prelucrabil automat, în conformitate cu politica Uniunii în materie de date deschise. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41)

Punerea în aplicare și asigurarea respectării eficace și eficiente a prezentului regulament au un caracter esențial în vederea atingerii obiectivelor acestuia. În acest scop, Comisia ar trebui să instituie și să gestioneze un sistem de informații pentru a sprijini operatorii și autoritățile competente în ceea ce privește prezentarea și accesarea informațiilor necesare referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante introduse pe piață. Operatorii ar trebui să încarce declarațiile privind diligența necesară în sistemul de informații. Sistemul de informații ar trebui să fie accesibil autorităților competente și autorităților vamale pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul prezentului regulament.
  Sistemul de informații
  ar trebui să fie în egală măsură
  accesibil
  unui public mai larg, datele anonimizate
  fiind
  furnizate într-un format deschis și prelucrabil automat, în conformitate cu politica Uniunii în materie de date deschise.

| (41) | Punerea în aplicare și asigurarea respectării eficace și eficiente a prezentului regulament au un caracter esențial în vederea atingerii obiectivelor acestuia. În acest scop, Comisia ar trebui să instituie și să gestioneze un sistem de informații pentru a sprijini operatorii și autoritățile competente în ceea ce privește prezentarea și accesarea informațiilor necesare referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante introduse pe piață. Operatorii ar trebui să încarce declarațiile privind diligența necesară în sistemul de informații. Sistemul de informații ar trebui să fie accesibil autorităților competente și autorităților vamale pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul prezentului regulament
  și ar trebui să faciliteze transferurile de informații între statele membre, autoritățile competente și autoritățile vamale și în rândul acestora. Datele sensibile din punct de vedere necomercial
  ar trebui să fie în egală măsură
  accesibile
  unui public mai larg, datele
  fiind
  anonimizate –
  cu excepția informațiilor referitoare la lista operatorilor și comercianților neconformi
   –
  și
  furnizate într-un format deschis și prelucrabil automat, în conformitate cu politica Uniunii în materie de date deschise. |
| --- | --- |

(41)

Punerea în aplicare și asigurarea respectării eficace și eficiente a prezentului regulament au un caracter esențial în vederea atingerii obiectivelor acestuia. În acest scop, Comisia ar trebui să instituie și să gestioneze un sistem de informații pentru a sprijini operatorii și autoritățile competente în ceea ce privește prezentarea și accesarea informațiilor necesare referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante introduse pe piață. Operatorii ar trebui să încarce declarațiile privind diligența necesară în sistemul de informații. Sistemul de informații ar trebui să fie accesibil autorităților competente și autorităților vamale pentru a facilita îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul prezentului regulament
  și ar trebui să faciliteze transferurile de informații între statele membre, autoritățile competente și autoritățile vamale și în rândul acestora. Datele sensibile din punct de vedere necomercial
  ar trebui să fie în egală măsură
  accesibile
  unui public mai larg, datele
  fiind
  anonimizate –
  cu excepția informațiilor referitoare la lista operatorilor și comercianților neconformi
   –
  și
  furnizate într-un format deschis și prelucrabil automat, în conformitate cu politica Uniunii în materie de date deschise.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | În ceea ce privește produsele de bază relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, autorităților competente le revine sarcina de a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu obligațiile prevăzute în prezentul regulament, în vreme ce rolul autorităților vamale este de a se asigura că trimiterea la o declarație privind diligența necesară este pusă la dispoziție în declarația vamală, dacă este cazul, și, în plus, din momentul creării interfeței electronice pentru efectuarea schimbului de informații între autoritățile vamale și autoritățile competente, de a verifica statutul declarației privind diligența necesară în urma efectuării unei analize inițiale a riscului de către autoritățile competente în cadrul sistemului de informații, precum și de a acționa în consecință (și anume, de a suspenda sau de a refuza un produs de bază sau un alt produs dacă acest lucru se impune având în vedere statutul din sistemul de informații). Această organizare specifică a controalelor înlătură aplicarea capitolului VII din Regulamentul (UE) 2019/1020 în ceea ce privește aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

În ceea ce privește produsele de bază relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, autorităților competente le revine sarcina de a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu obligațiile prevăzute în prezentul regulament, în vreme ce rolul autorităților vamale este de a se asigura că trimiterea la o declarație privind diligența necesară este pusă la dispoziție în declarația vamală, dacă este cazul, și, în plus, din momentul creării interfeței electronice pentru efectuarea schimbului de informații între autoritățile vamale și autoritățile competente, de a verifica statutul declarației privind diligența necesară în urma efectuării unei analize inițiale a riscului de către autoritățile competente în cadrul sistemului de informații, precum și de a acționa în consecință (și anume, de a suspenda sau de a refuza un produs de bază sau un alt produs dacă acest lucru se impune având în vedere statutul din sistemul de informații). Această organizare specifică a controalelor înlătură aplicarea capitolului VII din Regulamentul (UE) 2019/1020 în ceea ce privește aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament.

| (42) | În ceea ce privește produsele de bază
  și alte produse
  relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, autorităților competente le revine sarcina de a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu obligațiile prevăzute în prezentul regulament,
  printre altele, pe baza declarațiilor de diligență necesară prezentate de operatori,
  în vreme ce rolul autorităților vamale este de a se asigura că trimiterea la o declarație privind diligența necesară este pusă la dispoziție în declarația vamală, dacă este cazul, și, în plus, din momentul creării interfeței electronice pentru efectuarea schimbului de informații între autoritățile vamale și autoritățile competente, de a verifica statutul declarației privind diligența necesară în urma efectuării unei analize inițiale a riscului de către autoritățile competente în cadrul sistemului de informații, precum și de a acționa în consecință (și anume, de a suspenda sau de a refuza un produs de bază sau un alt produs dacă acest lucru se impune având în vedere statutul din sistemul de informații). Această organizare specifică a controalelor înlătură aplicarea capitolului VII din Regulamentul (UE) 2019/1020 în ceea ce privește aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește produsele de bază
  și alte produse
  relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, autorităților competente le revine sarcina de a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu obligațiile prevăzute în prezentul regulament,
  printre altele, pe baza declarațiilor de diligență necesară prezentate de operatori,
  în vreme ce rolul autorităților vamale este de a se asigura că trimiterea la o declarație privind diligența necesară este pusă la dispoziție în declarația vamală, dacă este cazul, și, în plus, din momentul creării interfeței electronice pentru efectuarea schimbului de informații între autoritățile vamale și autoritățile competente, de a verifica statutul declarației privind diligența necesară în urma efectuării unei analize inițiale a riscului de către autoritățile competente în cadrul sistemului de informații, precum și de a acționa în consecință (și anume, de a suspenda sau de a refuza un produs de bază sau un alt produs dacă acest lucru se impune având în vedere statutul din sistemul de informații). Această organizare specifică a controalelor înlătură aplicarea capitolului VII din Regulamentul (UE) 2019/1020 în ceea ce privește aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 42 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42a) | Controalele efectuate de autoritățile competente ar trebui să fie efectuate într-un mod care să perturbe cât mai puțin schimburile comerciale și operațiunile operatorilor și comercianților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42a)

Controalele efectuate de autoritățile competente ar trebui să fie efectuate într-un mod care să perturbe cât mai puțin schimburile comerciale și operațiunile operatorilor și comercianților.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Considerentul 43 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (43a) | Comisia ar trebui să asigure resurse financiare adecvate și suficiente, inclusiv, în mod specific, pentru sprijinul tehnic, sunt puse la dispoziție, printre altele, prin intermediul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, pentru a ajuta țările partenere să respecte cerințele stabilite de prezentul regulament. Aceste resurse ar trebui să fie deja disponibile înainte de intrarea în vigoare și de punerea în aplicare integrală a prezentului regulament pentru a întări capacitățile de adaptare ale comunităților afectate, acordând o atenție deosebită micilor fermieri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43a)

Comisia ar trebui să asigure resurse financiare adecvate și suficiente, inclusiv, în mod specific, pentru sprijinul tehnic, sunt puse la dispoziție, printre altele, prin intermediul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, pentru a ajuta țările partenere să respecte cerințele stabilite de prezentul regulament. Aceste resurse ar trebui să fie deja disponibile înainte de intrarea în vigoare și de punerea în aplicare integrală a prezentului regulament pentru a întări capacitățile de adaptare ale comunităților afectate, acordând o atenție deosebită micilor fermieri.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Considerentul 45

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (45) | Pentru a optimiza și a înlesni procesul de control al produselor de bază și al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, se impune crearea unor interfețe electronice care să permită transferul automat de date între sistemele vamale și sistemul de informații al autorităților competente. Mediul aferent ghișeului unic al UE pentru vămi este candidatul firesc pentru sprijinirea unor astfel de transferuri de date. Interfețele ar trebui să fie automatizate la scară largă și ușor de utilizat
  , iar sarcina suplimentară
  pentru autoritățile vamale
  ar trebui să fie limitată
  . În plus, având în vedere diferențele limitate dintre datele care trebuie declarate în declarația vamală și, respectiv, în declarația privind diligența necesară, este oportun să se propună, de asemenea, o abordare de tip „business-to-government” (schimb de date între întreprinderi și administrațiile publice), prin care comercianții și operatorii economici să pună la dispoziție declarația privind diligența necesară în ceea ce privește un produs de bază sau un alt produs relevant prin intermediul mediului aferent ghișeului unic național pentru vămi, iar această declarație să fie transmisă automat către sistemul informatic utilizat de autoritățile competente. Autoritățile vamale și autoritățile competente ar trebui să contribuie la stabilirea datelor care trebuie transmise și a oricăror alte cerințe tehnice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(45)

Pentru a optimiza și a înlesni procesul de control al produselor de bază și al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, se impune crearea unor interfețe electronice care să permită transferul automat de date între sistemele vamale și sistemul de informații al autorităților competente. Mediul aferent ghișeului unic al UE pentru vămi este candidatul firesc pentru sprijinirea unor astfel de transferuri de date. Interfețele ar trebui să fie automatizate la scară largă și ușor de utilizat
  , iar sarcina suplimentară
  pentru autoritățile vamale
  ar trebui să fie limitată
  . În plus, având în vedere diferențele limitate dintre datele care trebuie declarate în declarația vamală și, respectiv, în declarația privind diligența necesară, este oportun să se propună, de asemenea, o abordare de tip „business-to-government” (schimb de date între întreprinderi și administrațiile publice), prin care comercianții și operatorii economici să pună la dispoziție declarația privind diligența necesară în ceea ce privește un produs de bază sau un alt produs relevant prin intermediul mediului aferent ghișeului unic național pentru vămi, iar această declarație să fie transmisă automat către sistemul informatic utilizat de autoritățile competente. Autoritățile vamale și autoritățile competente ar trebui să contribuie la stabilirea datelor care trebuie transmise și a oricăror alte cerințe tehnice.

| (45) | Pentru a optimiza și a înlesni procesul de control al produselor de bază și al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, se impune crearea unor interfețe electronice
  interoperabile
  care să permită transferul automat de date între sistemele vamale și sistemul de informații al autorităților competente. Mediul aferent ghișeului unic al UE pentru vămi este candidatul firesc pentru sprijinirea unor astfel de transferuri de date. Interfețele ar trebui să fie automatizate la scară largă și ușor de utilizat
  și să înlesnească procesele
  pentru autoritățile vamale
  , precum și să limiteze costurile și sarcinile pentru operatori
  . În plus, având în vedere diferențele limitate dintre datele care trebuie declarate în declarația vamală și, respectiv, în declarația privind diligența necesară, este oportun să se propună, de asemenea, o abordare de tip „business-to-government” (schimb de date între întreprinderi și administrațiile publice), prin care operatorii economici să pună la dispoziție declarația privind diligența necesară în ceea ce privește un produs de bază sau un alt produs relevant prin intermediul mediului aferent ghișeului unic național pentru vămi, iar această declarație să fie transmisă automat către sistemul informatic utilizat de autoritățile competente. Autoritățile vamale și autoritățile competente ar trebui să contribuie la stabilirea datelor care trebuie transmise și a oricăror alte cerințe tehnice. |
| --- | --- |

(45)

Pentru a optimiza și a înlesni procesul de control al produselor de bază și al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, se impune crearea unor interfețe electronice
  interoperabile
  care să permită transferul automat de date între sistemele vamale și sistemul de informații al autorităților competente. Mediul aferent ghișeului unic al UE pentru vămi este candidatul firesc pentru sprijinirea unor astfel de transferuri de date. Interfețele ar trebui să fie automatizate la scară largă și ușor de utilizat
  și să înlesnească procesele
  pentru autoritățile vamale
  , precum și să limiteze costurile și sarcinile pentru operatori
  . În plus, având în vedere diferențele limitate dintre datele care trebuie declarate în declarația vamală și, respectiv, în declarația privind diligența necesară, este oportun să se propună, de asemenea, o abordare de tip „business-to-government” (schimb de date între întreprinderi și administrațiile publice), prin care operatorii economici să pună la dispoziție declarația privind diligența necesară în ceea ce privește un produs de bază sau un alt produs relevant prin intermediul mediului aferent ghișeului unic național pentru vămi, iar această declarație să fie transmisă automat către sistemul informatic utilizat de autoritățile competente. Autoritățile vamale și autoritățile competente ar trebui să contribuie la stabilirea datelor care trebuie transmise și a oricăror alte cerințe tehnice.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Considerentul 46

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (46) | Riscul ca produsele de bază și alte produse neconforme să fie introduse pe piața Uniunii variază în funcție de produsul de bază și de alt produs, precum și de țara de origine și de producție. Operatorii care se aprovizionează cu produse de bază și cu alte produse din țări sau din anumite părți ale acestora care prezintă un risc scăzut de cultivare, recoltare sau fabricare a produselor de bază relevante, prin încălcarea prezentului regulament, ar trebui să facă obiectul unui număr mai mic de obligații, reducând astfel costurile de asigurare a conformității și sarcina administrativă. Produsele de bază și alte produse care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc ar trebui să facă obiectul unui control sporit din partea autorităților competente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46)

Riscul ca produsele de bază și alte produse neconforme să fie introduse pe piața Uniunii variază în funcție de produsul de bază și de alt produs, precum și de țara de origine și de producție. Operatorii care se aprovizionează cu produse de bază și cu alte produse din țări sau din anumite părți ale acestora care prezintă un risc scăzut de cultivare, recoltare sau fabricare a produselor de bază relevante, prin încălcarea prezentului regulament, ar trebui să facă obiectul unui număr mai mic de obligații, reducând astfel costurile de asigurare a conformității și sarcina administrativă. Produsele de bază și alte produse care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc ar trebui să facă obiectul unui control sporit din partea autorităților competente.

| (46) | Riscul ca produsele de bază și alte produse neconforme să fie introduse pe piața Uniunii variază în funcție de produsul de bază și de alt produs, precum și de țara de origine și de producție
  sau de părți din aceasta
  . Operatorii care se aprovizionează cu produse de bază și cu alte produse din țări sau din anumite părți ale acestora care prezintă un risc scăzut de cultivare, recoltare sau fabricare a produselor de bază relevante, prin încălcarea prezentului regulament, ar trebui să facă obiectul unui număr mai mic de obligații, reducând astfel costurile de asigurare a conformității și sarcina administrativă
  , cu excepția cazului în care operatorul știe sau are motive să creadă că există riscuri de nerespectare a prezentului regulament. Atunci când o autoritate competentă este informată cu privire la riscul ca cerințele prevăzute de prezentul regulament să fie eludate, de exemplu atunci când un produs de bază sau alt produs relevant fabricat într-o țară cu risc ridicat este ulterior prelucrat într-o țară cu risc scăzut din Uniune sau exportat în Uniune dintr-o astfel de țară, iar declarația vamală sau declarația de due diligence indică faptul că produsul de bază sau alt produs a fost fabricat într-o țară cu risc scăzut, ar trebui să verifice, prin intermediul unor controale suplimentare, cum ar fi confiscarea și suspendarea introducerii pe piață a produsului de bază sau a altui produs relevant, precum și să efectueze verificări suplimentare.
  Produsele de bază și alte produse care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc ar trebui să facă obiectul unui control sporit din partea autorităților competente. |
| --- | --- |

(46)

Riscul ca produsele de bază și alte produse neconforme să fie introduse pe piața Uniunii variază în funcție de produsul de bază și de alt produs, precum și de țara de origine și de producție
  sau de părți din aceasta
  . Operatorii care se aprovizionează cu produse de bază și cu alte produse din țări sau din anumite părți ale acestora care prezintă un risc scăzut de cultivare, recoltare sau fabricare a produselor de bază relevante, prin încălcarea prezentului regulament, ar trebui să facă obiectul unui număr mai mic de obligații, reducând astfel costurile de asigurare a conformității și sarcina administrativă
  , cu excepția cazului în care operatorul știe sau are motive să creadă că există riscuri de nerespectare a prezentului regulament. Atunci când o autoritate competentă este informată cu privire la riscul ca cerințele prevăzute de prezentul regulament să fie eludate, de exemplu atunci când un produs de bază sau alt produs relevant fabricat într-o țară cu risc ridicat este ulterior prelucrat într-o țară cu risc scăzut din Uniune sau exportat în Uniune dintr-o astfel de țară, iar declarația vamală sau declarația de due diligence indică faptul că produsul de bază sau alt produs a fost fabricat într-o țară cu risc scăzut, ar trebui să verifice, prin intermediul unor controale suplimentare, cum ar fi confiscarea și suspendarea introducerii pe piață a produsului de bază sau a altui produs relevant, precum și să efectueze verificări suplimentare.
  Produsele de bază și alte produse care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc ar trebui să facă obiectul unui control sporit din partea autorităților competente.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Considerentul 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (47) | Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze riscul de defrișare și de degradare a pădurilor la nivelul unei țări sau al anumitor părți ale acesteia pe baza unei serii de criterii care reflectă atât date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional, cât și indicații conform cărora țările sunt implicate activ în combaterea defrișărilor
  și a
  degradării pădurilor. Informațiile referitoare la evaluarea comparativă ar trebui să le faciliteze operatorilor din Uniune exercitarea diligenței necesare și autorităților competente monitorizarea și asigurarea respectării normelor, oferind, în același timp, un stimulent țărilor producătoare pentru a spori sustenabilitatea sistemelor lor de producție agricolă și pentru a-și reduce impactul defrișărilor. Acest aspect ar trebui să contribuie la creșterea transparenței și a sustenabilității lanțurilor de aprovizionare. Sistemul de evaluare comparativă ar trebui să se bazeze pe o clasificare pe trei niveluri a țărilor, și anume care prezintă un risc scăzut, standard sau ridicat. Pentru a asigura un nivel adecvat de transparență și claritate, Comisia ar trebui, în special, să facă publice datele utilizate pentru evaluarea comparativă, motivele propunerii de modificare a clasificării și răspunsul țării în cauză. În ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad scăzut de risc, operatorii ar trebui să poată aplica procedura simplificată privind obligația de diligență, iar autoritățile competente ar trebui să fie obligate să aplice un control sporit asupra produselor de bază și a altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad ridicat de risc. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare pentru a stabili țările sau părțile acestora care prezintă un risc scăzut sau ridicat de fabricare a produselor de bază și a altor produse relevante care nu sunt conforme cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47)

Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze riscul de defrișare și de degradare a pădurilor la nivelul unei țări sau al anumitor părți ale acesteia pe baza unei serii de criterii care reflectă atât date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional, cât și indicații conform cărora țările sunt implicate activ în combaterea defrișărilor
  și a
  degradării pădurilor. Informațiile referitoare la evaluarea comparativă ar trebui să le faciliteze operatorilor din Uniune exercitarea diligenței necesare și autorităților competente monitorizarea și asigurarea respectării normelor, oferind, în același timp, un stimulent țărilor producătoare pentru a spori sustenabilitatea sistemelor lor de producție agricolă și pentru a-și reduce impactul defrișărilor. Acest aspect ar trebui să contribuie la creșterea transparenței și a sustenabilității lanțurilor de aprovizionare. Sistemul de evaluare comparativă ar trebui să se bazeze pe o clasificare pe trei niveluri a țărilor, și anume care prezintă un risc scăzut, standard sau ridicat. Pentru a asigura un nivel adecvat de transparență și claritate, Comisia ar trebui, în special, să facă publice datele utilizate pentru evaluarea comparativă, motivele propunerii de modificare a clasificării și răspunsul țării în cauză. În ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad scăzut de risc, operatorii ar trebui să poată aplica procedura simplificată privind obligația de diligență, iar autoritățile competente ar trebui să fie obligate să aplice un control sporit asupra produselor de bază și a altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad ridicat de risc. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare pentru a stabili țările sau părțile acestora care prezintă un risc scăzut sau ridicat de fabricare a produselor de bază și a altor produse relevante care nu sunt conforme cu prezentul regulament.

| (47) | Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze riscul de defrișare și de degradare a pădurilor
  sau de conversie a pădurilor
  la nivelul unei țări sau al anumitor părți ale acesteia pe baza unei serii de criterii care reflectă atât date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional, cât și indicii că țările respective sunt angajate în mod activ în combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor
  și a conversiei acestora, precum și în promovarea drepturilor popoarelor indigene și ale comunităților locale
  . Informațiile referitoare la evaluarea comparativă ar trebui să le faciliteze operatorilor din Uniune exercitarea diligenței necesare și autorităților competente monitorizarea și asigurarea respectării normelor, oferind, în același timp, un stimulent țărilor producătoare pentru a spori sustenabilitatea sistemelor lor de producție agricolă și pentru a-și reduce impactul defrișărilor. Acest aspect ar trebui să contribuie la creșterea transparenței și a sustenabilității lanțurilor de aprovizionare. Sistemul de evaluare comparativă ar trebui să se bazeze pe o clasificare pe trei niveluri a țărilor, și anume care prezintă un risc scăzut, standard sau ridicat. Pentru a asigura un nivel adecvat de transparență și claritate, Comisia ar trebui, în special, să facă publice datele utilizate pentru evaluarea comparativă, motivele propunerii de modificare a clasificării și răspunsul țării în cauză. În ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad scăzut de risc, operatorii ar trebui să poată aplica procedura simplificată privind obligația de diligență, iar autoritățile competente ar trebui să fie obligate să aplice un control sporit asupra produselor de bază și a altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad ridicat de risc. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare pentru a stabili țările sau părțile acestora care prezintă un risc scăzut sau ridicat de fabricare a produselor de bază și a altor produse relevante care nu sunt conforme cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(47)

Din acest motiv, Comisia ar trebui să evalueze riscul de defrișare și de degradare a pădurilor
  sau de conversie a pădurilor
  la nivelul unei țări sau al anumitor părți ale acesteia pe baza unei serii de criterii care reflectă atât date cantitative, obiective și recunoscute la nivel internațional, cât și indicii că țările respective sunt angajate în mod activ în combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor
  și a conversiei acestora, precum și în promovarea drepturilor popoarelor indigene și ale comunităților locale
  . Informațiile referitoare la evaluarea comparativă ar trebui să le faciliteze operatorilor din Uniune exercitarea diligenței necesare și autorităților competente monitorizarea și asigurarea respectării normelor, oferind, în același timp, un stimulent țărilor producătoare pentru a spori sustenabilitatea sistemelor lor de producție agricolă și pentru a-și reduce impactul defrișărilor. Acest aspect ar trebui să contribuie la creșterea transparenței și a sustenabilității lanțurilor de aprovizionare. Sistemul de evaluare comparativă ar trebui să se bazeze pe o clasificare pe trei niveluri a țărilor, și anume care prezintă un risc scăzut, standard sau ridicat. Pentru a asigura un nivel adecvat de transparență și claritate, Comisia ar trebui, în special, să facă publice datele utilizate pentru evaluarea comparativă, motivele propunerii de modificare a clasificării și răspunsul țării în cauză. În ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad scăzut de risc, operatorii ar trebui să poată aplica procedura simplificată privind obligația de diligență, iar autoritățile competente ar trebui să fie obligate să aplice un control sporit asupra produselor de bază și a altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora identificate ca prezentând un grad ridicat de risc. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare pentru a stabili țările sau părțile acestora care prezintă un risc scăzut sau ridicat de fabricare a produselor de bază și a altor produse relevante care nu sunt conforme cu prezentul regulament.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Considerentul 47 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (47a) | Pentru a se asigura că prezentul regulament nu creează o restricție inutilă în calea comerțului, Comisia ar trebui să coopereze cu țările care sunt identificate ca prezentând un grad standard sau ridicat de risc și cu părțile interesate pertinente din aceste țări, pentru a urmări să reducă nivelul de risc. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47a)

Pentru a se asigura că prezentul regulament nu creează o restricție inutilă în calea comerțului, Comisia ar trebui să coopereze cu țările care sunt identificate ca prezentând un grad standard sau ridicat de risc și cu părțile interesate pertinente din aceste țări, pentru a urmări să reducă nivelul de risc.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Considerentul 48

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (48) | Autoritățile competente ar trebui să efectueze periodic controale asupra operatorilor și comercianților pentru a verifica dacă aceștia îndeplinesc efectiv obligațiile prevăzute în prezentul regulament. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să efectueze controale atunci când sunt în posesia unor informații relevante și pe baza acestora, inclusiv suspiciuni motivate ale unor terțe părți. Pentru o acoperire cuprinzătoare a produselor de bază și a altor produse relevante, a operatorilor și a comercianților în cauză și a volumului cotei de produse de bază și de alte produse deținute de aceștia, se impune aplicarea unei duble abordări. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a verifica un anumit procent de operatori și comercianți, acoperind în același timp și un anumit procent de produse de bază și alte produse relevante. Respectivele procente ar trebui să fie mai mari în cazul produselor de bază și al altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(48)

Autoritățile competente ar trebui să efectueze periodic controale asupra operatorilor și comercianților pentru a verifica dacă aceștia îndeplinesc efectiv obligațiile prevăzute în prezentul regulament. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să efectueze controale atunci când sunt în posesia unor informații relevante și pe baza acestora, inclusiv suspiciuni motivate ale unor terțe părți. Pentru o acoperire cuprinzătoare a produselor de bază și a altor produse relevante, a operatorilor și a comercianților în cauză și a volumului cotei de produse de bază și de alte produse deținute de aceștia, se impune aplicarea unei duble abordări. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a verifica un anumit procent de operatori și comercianți, acoperind în același timp și un anumit procent de produse de bază și alte produse relevante. Respectivele procente ar trebui să fie mai mari în cazul produselor de bază și al altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc.

| (48) | Autoritățile competente ar trebui să efectueze periodic controale asupra operatorilor și comercianților pentru a verifica dacă aceștia îndeplinesc efectiv obligațiile prevăzute în prezentul regulament. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să efectueze controale atunci când sunt în posesia unor informații relevante și pe baza acestora, inclusiv suspiciuni motivate ale unor terțe părți. Pentru o acoperire cuprinzătoare a produselor de bază și a altor produse relevante, a operatorilor și a comercianților în cauză și a volumului cotei de produse de bază și de alte produse deținute de aceștia, se impune aplicarea unei duble abordări. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a verifica un anumit procent de operatori și comercianți, acoperind în același timp și un anumit procent de produse de bază și alte produse relevante. Respectivele procente ar trebui să fie mai mari în cazul produselor de bază și al altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc
  , în timp ce pot fi mai mici pentru țările cu risc scăzut sau pentru părți ale acestora
  . |
| --- | --- |

(48)

Autoritățile competente ar trebui să efectueze periodic controale asupra operatorilor și comercianților pentru a verifica dacă aceștia îndeplinesc efectiv obligațiile prevăzute în prezentul regulament. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să efectueze controale atunci când sunt în posesia unor informații relevante și pe baza acestora, inclusiv suspiciuni motivate ale unor terțe părți. Pentru o acoperire cuprinzătoare a produselor de bază și a altor produse relevante, a operatorilor și a comercianților în cauză și a volumului cotei de produse de bază și de alte produse deținute de aceștia, se impune aplicarea unei duble abordări. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a verifica un anumit procent de operatori și comercianți, acoperind în același timp și un anumit procent de produse de bază și alte produse relevante. Respectivele procente ar trebui să fie mai mari în cazul produselor de bază și al altor produse relevante care provin din țări sau din anumite părți ale acestora prezentând un grad ridicat de risc
  , în timp ce pot fi mai mici pentru țările cu risc scăzut sau pentru părți ale acestora
  .

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Considerentul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | Controalele efectuate de autoritățile competente asupra operatorilor și comercianților ar trebui să vizeze sistemele due diligence și conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu dispozițiile prezentului regulament. Controalele trebuie să se bazeze pe un plan pentru controale bazat pe riscuri. Planul trebuie să conțină criterii de risc care să permită autorităților competente să efectueze o analiză de risc a declarațiilor privind diligența necesară, prezentate de operatori și de comercianți. Criteriile de risc trebuie să țină seama de riscul de despădurire asociat cu produsele de bază și cu alte produse relevante din țara de producție, de situația anterioară privind respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament de către operatori și comercianți, precum și de orice alte informații relevante aflate la dispoziția autorităților competente. Analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară trebuie să permită autorităților competente identificarea operatorilor, a comercianților și a produselor de bază și a altor produse relevante care vor face obiectul controlului și trebuie efectuată utilizând tehnici de prelucrare electronică a datelor în sistemul de informații care colectează declarațiile privind diligența necesară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(49)

Controalele efectuate de autoritățile competente asupra operatorilor și comercianților ar trebui să vizeze sistemele due diligence și conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu dispozițiile prezentului regulament. Controalele trebuie să se bazeze pe un plan pentru controale bazat pe riscuri. Planul trebuie să conțină criterii de risc care să permită autorităților competente să efectueze o analiză de risc a declarațiilor privind diligența necesară, prezentate de operatori și de comercianți. Criteriile de risc trebuie să țină seama de riscul de despădurire asociat cu produsele de bază și cu alte produse relevante din țara de producție, de situația anterioară privind respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament de către operatori și comercianți, precum și de orice alte informații relevante aflate la dispoziția autorităților competente. Analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară trebuie să permită autorităților competente identificarea operatorilor, a comercianților și a produselor de bază și a altor produse relevante care vor face obiectul controlului și trebuie efectuată utilizând tehnici de prelucrare electronică a datelor în sistemul de informații care colectează declarațiile privind diligența necesară.

| (49) | Controalele efectuate de autoritățile competente asupra operatorilor și comercianților ar trebui să vizeze sistemele due diligence și conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu dispozițiile prezentului regulament. Controalele trebuie să se bazeze pe un plan pentru controale bazat pe riscuri. Planul trebuie să conțină criterii de risc care să permită autorităților competente să efectueze o analiză de risc a declarațiilor privind diligența necesară, prezentate de operatori și de comercianți. Criteriile de risc trebuie să țină seama de riscul de despădurire asociat cu produsele de bază și cu alte produse relevante din țara de producție, de situația anterioară privind respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament de către operatori și comercianți, precum și de orice alte informații relevante aflate la dispoziția autorităților competente. Analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară trebuie să permită autorităților competente identificarea operatorilor, a comercianților și a produselor de bază și a altor produse relevante care vor face obiectul controlului și trebuie efectuată utilizând tehnici de prelucrare electronică a datelor în sistemul de informații care colectează declarațiile privind diligența necesară.
  În cazul în care este necesar și posibil din punct de vedere tehnic, autoritățile competente, în strânsă cooperare cu autoritățile din țări terțe, ar trebui să efectueze controale și la fața locului. |
| --- | --- |

(49)

Controalele efectuate de autoritățile competente asupra operatorilor și comercianților ar trebui să vizeze sistemele due diligence și conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu dispozițiile prezentului regulament. Controalele trebuie să se bazeze pe un plan pentru controale bazat pe riscuri. Planul trebuie să conțină criterii de risc care să permită autorităților competente să efectueze o analiză de risc a declarațiilor privind diligența necesară, prezentate de operatori și de comercianți. Criteriile de risc trebuie să țină seama de riscul de despădurire asociat cu produsele de bază și cu alte produse relevante din țara de producție, de situația anterioară privind respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament de către operatori și comercianți, precum și de orice alte informații relevante aflate la dispoziția autorităților competente. Analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară trebuie să permită autorităților competente identificarea operatorilor, a comercianților și a produselor de bază și a altor produse relevante care vor face obiectul controlului și trebuie efectuată utilizând tehnici de prelucrare electronică a datelor în sistemul de informații care colectează declarațiile privind diligența necesară.
  În cazul în care este necesar și posibil din punct de vedere tehnic, autoritățile competente, în strânsă cooperare cu autoritățile din țări terțe, ar trebui să efectueze controale și la fața locului.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Considerentul 50

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (50) | În cazul în care analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară indică un risc ridicat de neconformitate a anumitor produse de bază și a altor produse relevante, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să ia măsuri provizorii imediate pentru a preveni introducerea sau punerea lor la dispoziție pe piața Uniunii. În cazul în care astfel de produse de bază și alte produse relevante intră sau ies de pe piața Uniunii, autoritățile competente ar trebui să solicite autorităților vamale suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului lor pentru a permite autorităților competente să efectueze controalele care se impun. O astfel de solicitare ar trebui să fie comunicată prin intermediul sistemului de interfață între autoritățile vamale și autoritățile competente. Suspendarea acțiunilor de introducere sau punere la dispoziție pe piața Uniunii, de punere în liberă circulație sau export ar trebui să fie limitată la
  trei
  zile lucrătoare, cu excepția cazului în care autoritățile competente necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament. În acest caz, autoritățile competente ar trebui să ia măsuri provizorii suplimentare pentru a prelungi perioada de suspendare sau pentru a solicita o astfel de prelungire autorităților vamale în cazul produselor de bază și a altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(50)

În cazul în care analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară indică un risc ridicat de neconformitate a anumitor produse de bază și a altor produse relevante, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să ia măsuri provizorii imediate pentru a preveni introducerea sau punerea lor la dispoziție pe piața Uniunii. În cazul în care astfel de produse de bază și alte produse relevante intră sau ies de pe piața Uniunii, autoritățile competente ar trebui să solicite autorităților vamale suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului lor pentru a permite autorităților competente să efectueze controalele care se impun. O astfel de solicitare ar trebui să fie comunicată prin intermediul sistemului de interfață între autoritățile vamale și autoritățile competente. Suspendarea acțiunilor de introducere sau punere la dispoziție pe piața Uniunii, de punere în liberă circulație sau export ar trebui să fie limitată la
  trei
  zile lucrătoare, cu excepția cazului în care autoritățile competente necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament. În acest caz, autoritățile competente ar trebui să ia măsuri provizorii suplimentare pentru a prelungi perioada de suspendare sau pentru a solicita o astfel de prelungire autorităților vamale în cazul produselor de bază și a altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii.

| (50) | În cazul în care analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară indică un risc ridicat de neconformitate a anumitor produse de bază și a altor produse relevante, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să ia măsuri provizorii imediate pentru a preveni introducerea sau punerea lor la dispoziție pe piața Uniunii
  sau exportul lor de pe piața Uniunii
  . În cazul în care astfel de produse de bază și alte produse relevante intră sau ies de pe piața Uniunii, autoritățile competente ar trebui să solicite autorităților vamale suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului lor pentru a permite autorităților competente să efectueze controalele care se impun. O astfel de solicitare ar trebui să fie comunicată prin intermediul sistemului de interfață între autoritățile vamale și autoritățile competente. Suspendarea acțiunilor de introducere sau punere la dispoziție pe piața Uniunii, de punere în liberă circulație sau export ar trebui să fie limitată la
  cinci
  zile lucrătoare
  sau la 72 de ore în cazul produselor de bază și al produselor proaspete care se pot deteriora,
  cu excepția cazului în care autoritățile competente necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament. În acest caz, autoritățile competente ar trebui să ia măsuri provizorii suplimentare pentru a prelungi perioada de suspendare sau pentru a solicita o astfel de prelungire autorităților vamale în cazul produselor de bază și a altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(50)

În cazul în care analiza de risc a declarațiilor privind diligența necesară indică un risc ridicat de neconformitate a anumitor produse de bază și a altor produse relevante, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să ia măsuri provizorii imediate pentru a preveni introducerea sau punerea lor la dispoziție pe piața Uniunii
  sau exportul lor de pe piața Uniunii
  . În cazul în care astfel de produse de bază și alte produse relevante intră sau ies de pe piața Uniunii, autoritățile competente ar trebui să solicite autorităților vamale suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului lor pentru a permite autorităților competente să efectueze controalele care se impun. O astfel de solicitare ar trebui să fie comunicată prin intermediul sistemului de interfață între autoritățile vamale și autoritățile competente. Suspendarea acțiunilor de introducere sau punere la dispoziție pe piața Uniunii, de punere în liberă circulație sau export ar trebui să fie limitată la
  cinci
  zile lucrătoare
  sau la 72 de ore în cazul produselor de bază și al produselor proaspete care se pot deteriora,
  cu excepția cazului în care autoritățile competente necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament. În acest caz, autoritățile competente ar trebui să ia măsuri provizorii suplimentare pentru a prelungi perioada de suspendare sau pentru a solicita o astfel de prelungire autorităților vamale în cazul produselor de bază și a altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Considerentul 50 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (50a) | Operatorii ar trebui să sprijine respectarea prezentului regulament de furnizorii lor care sunt mici fermieri, inclusiv prin investiții și consolidarea capacităților, precum și prin mecanisme de stabilire a prețurilor care permit producătorilor de la care se aprovizionează să câștige un venit decent. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(50a)

Operatorii ar trebui să sprijine respectarea prezentului regulament de furnizorii lor care sunt mici fermieri, inclusiv prin investiții și consolidarea capacităților, precum și prin mecanisme de stabilire a prețurilor care permit producătorilor de la care se aprovizionează să câștige un venit decent.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Considerentul 51

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (51) | Planul pentru controale ar trebui să fie actualizat periodic, pe baza rezultatelor punerii sale în aplicare. Operatorii care prezintă un istoric consecvent al conformității
  ar trebui să facă
  obiectul controalelor cu frecvență redusă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51)

Planul pentru controale ar trebui să fie actualizat periodic, pe baza rezultatelor punerii sale în aplicare. Operatorii care prezintă un istoric consecvent al conformității
  ar trebui să facă
  obiectul controalelor cu frecvență redusă.

| (51) | Planul pentru controale ar trebui să fie actualizat periodic, pe baza rezultatelor punerii sale în aplicare. Operatorii care prezintă un istoric consecvent al conformității
  ar putea face
  obiectul controalelor cu frecvență redusă. |
| --- | --- |

(51)

Planul pentru controale ar trebui să fie actualizat periodic, pe baza rezultatelor punerii sale în aplicare. Operatorii care prezintă un istoric consecvent al conformității
  ar putea face
  obiectul controalelor cu frecvență redusă.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Considerentul 51 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (51a) | În cazul în care are motive să creadă că un stat membru nu efectuează controale suficiente pentru a asigura aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să fie mandatată să introducă modificări ale planului de controale în statul membru în cauză, în dialog cu statul respectiv, pentru a remedia situația. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51a)

În cazul în care are motive să creadă că un stat membru nu efectuează controale suficiente pentru a asigura aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să fie mandatată să introducă modificări ale planului de controale în statul membru în cauză, în dialog cu statul respectiv, pentru a remedia situația.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | Pentru a asigura punerea în aplicare și asigurarea aplicării efective a prezentului regulament, statele membre ar trebui să aibă competența de a retrage și de a rechema produsele de bază și alte produse relevante neconforme, precum și de a lua măsurile corective adecvate. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că încălcările prezentului regulament de către operatori și comercianți fac obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

Pentru a asigura punerea în aplicare și asigurarea aplicării efective a prezentului regulament, statele membre ar trebui să aibă competența de a retrage și de a rechema produsele de bază și alte produse relevante neconforme, precum și de a lua măsurile corective adecvate. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că încălcările prezentului regulament de către operatori și comercianți fac obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.

| (52) | Pentru a asigura punerea în aplicare și asigurarea aplicării efective a prezentului regulament, statele membre ar trebui să aibă competența de a retrage și de a rechema produsele de bază și alte produse relevante neconforme, precum și de a lua măsurile corective adecvate. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că încălcările prezentului regulament de către operatori și comercianți fac obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive
  și că operatorii care nu respectă obligațiile prevăzute de prezentul regulament sunt răspunzători și obligați să compenseze prejudiciul pe care îndeplinirea obligației de diligență l-ar fi evitat
  . |
| --- | --- |

(52)

Pentru a asigura punerea în aplicare și asigurarea aplicării efective a prezentului regulament, statele membre ar trebui să aibă competența de a retrage și de a rechema produsele de bază și alte produse relevante neconforme, precum și de a lua măsurile corective adecvate. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că încălcările prezentului regulament de către operatori și comercianți fac obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive
  și că operatorii care nu respectă obligațiile prevăzute de prezentul regulament sunt răspunzători și obligați să compenseze prejudiciul pe care îndeplinirea obligației de diligență l-ar fi evitat
  .

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Considerentul 52 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (52a) | Comisia ar trebui să publice numele operatorilor și comercianților care nu respectă prezentul regulament. Acest lucru ar putea ajuta alți operatori și comercianți în evaluările lor de risc și ar crește presiunea din partea consumatorilor și a societății civile asupra operatorilor și comercianților care nu respectă normele pentru a se aproviziona din lanțuri de aprovizionare care nu sunt afectate de defrișări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52a)

Comisia ar trebui să publice numele operatorilor și comercianților care nu respectă prezentul regulament. Acest lucru ar putea ajuta alți operatori și comercianți în evaluările lor de risc și ar crește presiunea din partea consumatorilor și a societății civile asupra operatorilor și comercianților care nu respectă normele pentru a se aproviziona din lanțuri de aprovizionare care nu sunt afectate de defrișări.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Considerentul 53

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (53) | Având în vedere caracterul internațional al defrișărilor, al degradării pădurilor și al comerțului asociat, autoritățile competente ar trebui să coopereze între ele, cu autoritățile vamale ale statelor membre, cu Comisia, precum și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe. De asemenea, autoritățile competente ar trebui să coopereze și cu autoritățile competente în materie de supraveghere și asigurare a respectării altor instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53)

Având în vedere caracterul internațional al defrișărilor, al degradării pădurilor și al comerțului asociat, autoritățile competente ar trebui să coopereze între ele, cu autoritățile vamale ale statelor membre, cu Comisia, precum și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe. De asemenea, autoritățile competente ar trebui să coopereze și cu autoritățile competente în materie de supraveghere și asigurare a respectării altor instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului.

| (53) | Având în vedere caracterul internațional al defrișărilor, al degradării pădurilor
  , al conversiei pădurilor
  și al comerțului asociat, autoritățile competente ar trebui să coopereze între ele, cu autoritățile vamale ale statelor membre, cu Comisia, precum și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe. De asemenea, autoritățile competente ar trebui să coopereze și cu autoritățile competente în materie de supraveghere și asigurare a respectării altor instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului. |
| --- | --- |

(53)

Având în vedere caracterul internațional al defrișărilor, al degradării pădurilor
  , al conversiei pădurilor
  și al comerțului asociat, autoritățile competente ar trebui să coopereze între ele, cu autoritățile vamale ale statelor membre, cu Comisia, precum și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe. De asemenea, autoritățile competente ar trebui să coopereze și cu autoritățile competente în materie de supraveghere și asigurare a respectării altor instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în ceea ce privește impactul negativ asupra drepturilor omului sau asupra mediului.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Considerentul 53 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (53a) | Pentru a facilita accesul operatorilor, al autorităților statelor membre și al autorităților interesate din țările terțe la informații factuale, fiabile și actualizate despre defrișări și pentru a înlesni respectarea de către agenții economici a cerințelor prezentului regulament, Comisia ar trebui să creeze o platformă care să cuprindă zonele forestiere din întreaga lume și care să dispună de instrumente permițând tuturor participanților o tranziție rapidă către practici de evitare a defrișărilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. Platforma ar trebui să cuprindă hărți tematice, o hartă de utilizare a terenurilor cu serii cronologice începând de la data-limită stabilită de prezentul regulament și o serie de clase care să permită examinarea compoziției peisajului. Platforma ar trebui să conțină și un sistem de alertă, bazat pe monitorizarea lunară a schimbării suprafețelor împădurite, precum și o serie de analize și rezultate ușor de utilizat și securizate, care să descrie modul în care lanțurile de aprovizionare sunt legate de defrișări. Pentru a încuraja utilizarea celor mai exacte și actuale informații, pentru a elabora evaluări ale riscurilor și analize ale riscurilor, pentru a îmbunătăți controalele privind declarațiile și analiza comparativă a țărilor, elaborând în același timp o abordare bazată pe cooperare, platforma ar trebui să fie accesibilă tuturor operatorilor, autorităților statelor membre și autorităților interesate din țările terțe. Platforma ar trebui să utilizeze imagini prin satelit, inclusiv Copernicus Sentinel, care au capacitatea de a furniza informațiile factuale, fiabile și actualizate necesare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53a)

Pentru a facilita accesul operatorilor, al autorităților statelor membre și al autorităților interesate din țările terțe la informații factuale, fiabile și actualizate despre defrișări și pentru a înlesni respectarea de către agenții economici a cerințelor prezentului regulament, Comisia ar trebui să creeze o platformă care să cuprindă zonele forestiere din întreaga lume și care să dispună de instrumente permițând tuturor participanților o tranziție rapidă către practici de evitare a defrișărilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. Platforma ar trebui să cuprindă hărți tematice, o hartă de utilizare a terenurilor cu serii cronologice începând de la data-limită stabilită de prezentul regulament și o serie de clase care să permită examinarea compoziției peisajului. Platforma ar trebui să conțină și un sistem de alertă, bazat pe monitorizarea lunară a schimbării suprafețelor împădurite, precum și o serie de analize și rezultate ușor de utilizat și securizate, care să descrie modul în care lanțurile de aprovizionare sunt legate de defrișări. Pentru a încuraja utilizarea celor mai exacte și actuale informații, pentru a elabora evaluări ale riscurilor și analize ale riscurilor, pentru a îmbunătăți controalele privind declarațiile și analiza comparativă a țărilor, elaborând în același timp o abordare bazată pe cooperare, platforma ar trebui să fie accesibilă tuturor operatorilor, autorităților statelor membre și autorităților interesate din țările terțe. Platforma ar trebui să utilizeze imagini prin satelit, inclusiv Copernicus Sentinel, care au capacitatea de a furniza informațiile factuale, fiabile și actualizate necesare.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Considerentul 54

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (54) | Deși prezentul regulament abordează defrișările și degradarea pădurilor, astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice, precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o atenție deosebită. Pentru a aborda acest aspect, Comisia ar trebui să evalueze necesitatea și fezabilitatea extinderii domeniului de aplicare la alte ecosisteme și la produse de bază suplimentare în termen de doi ani de la intrarea în vigoare. În același timp, Comisia ar trebui să efectueze și o revizuire a produselor relevante enumerate în anexa I la prezentul regulament prin intermediul unui act delegat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54)

Deși prezentul regulament abordează defrișările și degradarea pădurilor, astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice, precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o atenție deosebită. Pentru a aborda acest aspect, Comisia ar trebui să evalueze necesitatea și fezabilitatea extinderii domeniului de aplicare la alte ecosisteme și la produse de bază suplimentare în termen de doi ani de la intrarea în vigoare. În același timp, Comisia ar trebui să efectueze și o revizuire a produselor relevante enumerate în anexa I la prezentul regulament prin intermediul unui act delegat.

eliminat

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (55) | Pentru a se asigura faptul că cerințele în materie de informare pe care operatorii trebuie să le respecte și care sunt prevăzute în prezentul regulament își păstrează caracterul relevant și sunt în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește completarea cerințelor în materie de informare care se impun pentru procedura privind obligația de diligență, informațiile și criteriile de evaluare și de atenuare a riscurilor pe care operatorii trebuie să le respecte, menționate în prezentul regulament și în lista bunurilor prevăzută în anexa I la prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55)

Pentru a se asigura faptul că cerințele în materie de informare pe care operatorii trebuie să le respecte și care sunt prevăzute în prezentul regulament își păstrează caracterul relevant și sunt în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește completarea cerințelor în materie de informare care se impun pentru procedura privind obligația de diligență, informațiile și criteriile de evaluare și de atenuare a riscurilor pe care operatorii trebuie să le respecte, menționate în prezentul regulament și în lista bunurilor prevăzută în anexa I la prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (55) | Pentru a se asigura faptul că cerințele în materie de informare pe care operatorii trebuie să le respecte și care sunt prevăzute în prezentul regulament își păstrează caracterul relevant și sunt în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește completarea cerințelor în materie de informare care se impun pentru procedura privind obligația de diligență, informațiile și criteriile de evaluare și de atenuare a riscurilor pe care operatorii trebuie să le respecte, menționate în prezentul regulament și în lista bunurilor prevăzută în anexa I la prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și cu părțile interesate
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a se asigura faptul că cerințele în materie de informare pe care operatorii trebuie să le respecte și care sunt prevăzute în prezentul regulament își păstrează caracterul relevant și sunt în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește completarea cerințelor în materie de informare care se impun pentru procedura privind obligația de diligență, informațiile și criteriile de evaluare și de atenuare a riscurilor pe care operatorii trebuie să le respecte, menționate în prezentul regulament și în lista bunurilor prevăzută în anexa I la prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și cu părțile interesate
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Considerentul 57

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (57) | Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 stabilește procedurile Uniunii pentru punerea în aplicare a unui regim de licențe FLEGT prin intermediul acordurilor bilaterale de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn. Pentru a respecta angajamentele bilaterale asumate de Uniunea Europeană și pentru a menține progresele înregistrate cu țările partenere care au instituit un sistem operațional (etapa de acordare a licențelor FLEGT), prezentul regulament ar trebui să includă o dispoziție prin care se certifică faptul că lemnul și produsele pe bază de lemn care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile îndeplinesc cerința de legalitate în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(57)

Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 stabilește procedurile Uniunii pentru punerea în aplicare a unui regim de licențe FLEGT prin intermediul acordurilor bilaterale de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn. Pentru a respecta angajamentele bilaterale asumate de Uniunea Europeană și pentru a menține progresele înregistrate cu țările partenere care au instituit un sistem operațional (etapa de acordare a licențelor FLEGT), prezentul regulament ar trebui să includă o dispoziție prin care se certifică faptul că lemnul și produsele pe bază de lemn care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile îndeplinesc cerința de legalitate în temeiul prezentului regulament.

| (57) | Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 stabilește procedurile Uniunii pentru punerea în aplicare a unui regim de licențe FLEGT prin intermediul acordurilor bilaterale de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn.
  APV-urile sunt menite să încurajeze schimbările sistemice din sectorul forestier care vizează gestionarea sustenabilă a pădurilor, stoparea exploatării forestiere ilegale, precum și să sprijine eforturile depuse la nivel mondial pentru a pune capăt defrișărilor. APV-urile oferă un cadru juridic important atât pentru Uniune, cât și pentru țările sale partenere, care este posibil printr-o bună cooperare și implicare din partea țărilor în cauză. Ar trebui promovate noi APV-uri cu parteneri suplimentari. Prezentul regulament ar trebui să se bazeze pe activitatea desfășurată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2173/2005, care continuă să fie un mecanism important pentru protejarea pădurilor lumii.
  Pentru a respecta angajamentele bilaterale asumate de Uniunea Europeană și pentru a menține progresele înregistrate cu țările partenere care au instituit un sistem operațional (etapa de acordare a licențelor FLEGT)
  și pentru a stimula alți parteneri să depună eforturi ca să ajungă în această etapă
  , prezentul regulament ar trebui să includă o dispoziție prin care se certifică faptul că lemnul și produsele pe bază de lemn care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile îndeplinesc cerința de legalitate în temeiul prezentului regulament
  , asigurând astfel că această parte a cerinței privind diligența necesară poate fi verificată cu ușurință
  .
  Parteneriatele APV ar trebui să fie sprijinite cu resurse adecvate și sprijin administrativ și de întărire a capacităților specifice. Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 va continua să fie un sistem important care să creeze cadre pentru consultări între mai multe părți interesate. |
| --- | --- |

(57)

Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 stabilește procedurile Uniunii pentru punerea în aplicare a unui regim de licențe FLEGT prin intermediul acordurilor bilaterale de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn.
  APV-urile sunt menite să încurajeze schimbările sistemice din sectorul forestier care vizează gestionarea sustenabilă a pădurilor, stoparea exploatării forestiere ilegale, precum și să sprijine eforturile depuse la nivel mondial pentru a pune capăt defrișărilor. APV-urile oferă un cadru juridic important atât pentru Uniune, cât și pentru țările sale partenere, care este posibil printr-o bună cooperare și implicare din partea țărilor în cauză. Ar trebui promovate noi APV-uri cu parteneri suplimentari. Prezentul regulament ar trebui să se bazeze pe activitatea desfășurată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2173/2005, care continuă să fie un mecanism important pentru protejarea pădurilor lumii.
  Pentru a respecta angajamentele bilaterale asumate de Uniunea Europeană și pentru a menține progresele înregistrate cu țările partenere care au instituit un sistem operațional (etapa de acordare a licențelor FLEGT)
  și pentru a stimula alți parteneri să depună eforturi ca să ajungă în această etapă
  , prezentul regulament ar trebui să includă o dispoziție prin care se certifică faptul că lemnul și produsele pe bază de lemn care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile îndeplinesc cerința de legalitate în temeiul prezentului regulament
  , asigurând astfel că această parte a cerinței privind diligența necesară poate fi verificată cu ușurință
  .
  Parteneriatele APV ar trebui să fie sprijinite cu resurse adecvate și sprijin administrativ și de întărire a capacităților specifice. Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 va continua să fie un sistem important care să creeze cadre pentru consultări între mai multe părți interesate.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Considerentul 57 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (57a) | Comisia ar trebui să sprijine țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) și IMM-urile în procesul de înțelegere, punere în aplicare și respectare a standardelor stabilite în prezentul regulament, menținând o cooperare deschisă cu guvernele naționale, regionale și locale, cu organizațiile societății civile și cu producătorii, în special cu micii producători, în vederea întăririi capacităților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(57a)

Comisia ar trebui să sprijine țările cel mai puțin dezvoltate (LDC) și IMM-urile în procesul de înțelegere, punere în aplicare și respectare a standardelor stabilite în prezentul regulament, menținând o cooperare deschisă cu guvernele naționale, regionale și locale, cu organizațiile societății civile și cu producătorii, în special cu micii producători, în vederea întăririi capacităților.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Considerentul 58

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (58) | Deși prezentul regulament abordează defrișările
  și
  degradarea pădurilor, astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice, precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o 
  atenție
  deosebită.
  Prin urmare, în termen de 2 ani
  de la intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui efectuată o evaluare a 
  necesității și a fezabilității
  extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme decât pădurile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(58)

Deși prezentul regulament abordează defrișările
  și
  degradarea pădurilor, astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice, precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o 
  atenție
  deosebită.
  Prin urmare, în termen de 2 ani
  de la intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui efectuată o evaluare a 
  necesității și a fezabilității
  extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme decât pădurile.

| (58) | Deși prezentul regulament abordează defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  , astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice
  și a crizei biodiversității
  , precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o 
  acțiune
  deosebită
  și urgentă și trebuind să fie împiedicate
  .
  Nu există nicio îndoială că consumul la nivelul Uniunii este, de asemenea, un factor important al conversiei și degradării ecosistemelor neforestiere bogate în biodiversitate și carbon din întreaga lume. Pentru a reduce amprenta Uniunii asupra tuturor ecosistemelor naturale,
  ar trebui efectuată o evaluare
  și o propunere legislativă
  de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme decât pădurile
  și alte terenuri împădurite cel târziu la un an
  de la intrarea în vigoare a prezentului regulament
  , pentru care pregătirile ar trebui să înceapă cel mai târziu la data intrării în vigoare a prezentului regulament
  .
  Amânarea în continuare a includerii altor ecosisteme în prezentul regulament riscă să transfere producția agricolă de la păduri la ecosisteme neforestiere. De asemenea, cele din urmă se află din ce în ce mai mult sub presiunea conversiei și degradării din cauza producției de produse de bază pentru piața Uniunii. Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze necesitatea și fezabilitatea extinderii domeniului de aplicare la produse de bază suplimentare cel mai târziu la doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. În același timp, Comisia ar trebui să efectueze și o reexaminare a produselor pertinente enumerate în anexa I la prezentul regulament prin intermediul unui act delegat. |
| --- | --- |

(58)

Deși prezentul regulament abordează defrișările, degradarea pădurilor
  și conversia pădurilor
  , astfel cum se prevede în Comunicarea din 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, protejarea pădurilor nu ar trebui să conducă la conversia sau degradarea altor ecosisteme naturale. Ecosistemele precum zonele umede, savanele și turbăriile au un caracter deosebit de important în contextul eforturilor globale de combatere a schimbărilor climatice
  și a crizei biodiversității
  , precum și al altor obiective de dezvoltare durabilă, conversia sau degradarea acestora necesitând o 
  acțiune
  deosebită
  și urgentă și trebuind să fie împiedicate
  .
  Nu există nicio îndoială că consumul la nivelul Uniunii este, de asemenea, un factor important al conversiei și degradării ecosistemelor neforestiere bogate în biodiversitate și carbon din întreaga lume. Pentru a reduce amprenta Uniunii asupra tuturor ecosistemelor naturale,
  ar trebui efectuată o evaluare
  și o propunere legislativă
  de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme decât pădurile
  și alte terenuri împădurite cel târziu la un an
  de la intrarea în vigoare a prezentului regulament
  , pentru care pregătirile ar trebui să înceapă cel mai târziu la data intrării în vigoare a prezentului regulament
  .
  Amânarea în continuare a includerii altor ecosisteme în prezentul regulament riscă să transfere producția agricolă de la păduri la ecosisteme neforestiere. De asemenea, cele din urmă se află din ce în ce mai mult sub presiunea conversiei și degradării din cauza producției de produse de bază pentru piața Uniunii. Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze necesitatea și fezabilitatea extinderii domeniului de aplicare la produse de bază suplimentare cel mai târziu la doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. În același timp, Comisia ar trebui să efectueze și o reexaminare a produselor pertinente enumerate în anexa I la prezentul regulament prin intermediul unui act delegat.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Considerentul 58 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (58a) | Ținând seama de solicitarea formulată de Parlamentul European în rezoluția sa „Un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor provocate de UE la nivel mondial” din 22 octombrie 2020 și de marea majoritate a celor aproape 1,2 milioane de participanți la consultarea publică a Comisiei privind defrișările determinate de cerere, degradarea pădurilor și conversia pădurilor pentru a include ecosistemele neforestiere în prezentul regulament, Comisia ar trebui să își bazeze evaluarea și propunerea legislativă de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme pe baza definițiilor noțiunilor de „ecosisteme naturale”, „conversie a ecosistemelor naturale” și „degradarea pădurilor și a ecosistemelor naturale” și pe data-limită de 31 decembrie 2019, astfel cum se prevede în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(58a)

Ținând seama de solicitarea formulată de Parlamentul European în rezoluția sa „Un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor provocate de UE la nivel mondial” din 22 octombrie 2020 și de marea majoritate a celor aproape 1,2 milioane de participanți la consultarea publică a Comisiei privind defrișările determinate de cerere, degradarea pădurilor și conversia pădurilor pentru a include ecosistemele neforestiere în prezentul regulament, Comisia ar trebui să își bazeze evaluarea și propunerea legislativă de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme pe baza definițiilor noțiunilor de „ecosisteme naturale”, „conversie a ecosistemelor naturale” și „degradarea pădurilor și a ecosistemelor naturale” și pe data-limită de 31 decembrie 2019, astfel cum se prevede în prezentul regulament.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Considerentul 60

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (60) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor prin reducerea contribuției consumului în Uniune, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(60)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea defrișărilor
  și
  a degradării pădurilor prin reducerea contribuției consumului în Uniune, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (60) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor
  și a conversiei acestora
  prin reducerea contribuției consumului în Uniune
  și prin stimularea reducerii defrișărilor în țările producătoare
  , nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(60)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea defrișărilor, a degradării pădurilor
  și a conversiei acestora
  prin reducerea contribuției consumului în Uniune
  și prin stimularea reducerii defrișărilor în țările producătoare
  , nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Considerentul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (61) | Operatorii
  , comercianții și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61)

Operatorii
  , comercianții și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament,

| (61) | Pentru a se evita perturbarea lanțului de aprovizionare și a se reduce impactul negativ asupra țărilor terțe, a partenerilor comerciali, în special a micilor agricultori, operatorii
  , comercianții și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament, |
| --- | --- |

(61)

Pentru a se evita perturbarea lanțului de aprovizionare și a se reduce impactul negativ asupra țărilor terțe, a partenerilor comerciali, în special a micilor agricultori, operatorii
  , comercianții și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament,

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament stabilește norme privind introducerea și punerea la dispoziție pe piața Uniunii, precum și exportul de pe piața Uniunii a anumitor produse, și anume carne de vită, cacao, cafea, ulei de palmier
  , soia
  și lemn (denumite în continuare „produse de bază relevante”) și a altor produse enumerate în anexa I care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante (denumite în continuare „alte produse relevante”), vizând | Prezentul regulament stabilește norme privind introducerea și punerea la dispoziție pe piața Uniunii, precum și exportul de pe piața Uniunii a anumitor produse, și anume carne de vită,
  porc, oaie și capră, pasăre,
  cacao, cafea, ulei de palmier
  și derivați pe bază de ulei de palmier, soia, porumb, cauciuc
  și lemn (denumite în continuare „produse de bază relevante”),
  precum
  și a altor produse
  , inclusiv cărbune și produse din hârtie tipărită
  enumerate în anexa I, care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante (denumite în continuare „alte produse relevante”), vizând: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește norme privind introducerea și punerea la dispoziție pe piața Uniunii, precum și exportul de pe piața Uniunii a anumitor produse, și anume carne de vită, cacao, cafea, ulei de palmier
  , soia
  și lemn (denumite în continuare „produse de bază relevante”) și a altor produse enumerate în anexa I care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante (denumite în continuare „alte produse relevante”), vizând

Prezentul regulament stabilește norme privind introducerea și punerea la dispoziție pe piața Uniunii, precum și exportul de pe piața Uniunii a anumitor produse, și anume carne de vită,
  porc, oaie și capră, pasăre,
  cacao, cafea, ulei de palmier
  și derivați pe bază de ulei de palmier, soia, porumb, cauciuc
  și lemn (denumite în continuare „produse de bază relevante”),
  precum
  și a altor produse
  , inclusiv cărbune și produse din hârtie tipărită
  enumerate în anexa I, care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante (denumite în continuare „alte produse relevante”), vizând:

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | reducerea la minimum a contribuției Uniunii la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor la nivel mondial; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

reducerea la minimum a contribuției Uniunii la fenomenul defrișărilor
  și
  al degradării pădurilor la nivel mondial;

| (a) | reducerea la minimum a contribuției Uniunii la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și al conversiei acestora
  la nivel mondial; |
| --- | --- |

(a)

reducerea la minimum a contribuției Uniunii la fenomenul defrișărilor, al degradării pădurilor
  și al conversiei acestora
  la nivel mondial;

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | reducerea contribuției Uniunii Europene la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

reducerea contribuției Uniunii Europene la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial.

| (b) | reducerea contribuției Uniunii Europene la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial; |
| --- | --- |

(b)

reducerea contribuției Uniunii Europene la emisiile de gaze cu efect de seră și la declinul biodiversității la nivel mondial;

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | contribuirea la reducerea defrișărilor la nivel mondial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

contribuirea la reducerea defrișărilor la nivel mondial.

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prezentul regulament stabilește, de asemenea, obligații pentru instituțiile financiare care au sediul sau care își desfășoară activitatea în Uniune și care furnizează servicii financiare unor persoane fizice sau juridice ale căror activități economice constau în, sau sunt legate de producerea, furnizarea, introducerea pe piața Uniunii sau exportarea de pe piața Uniunii a produselor de bază și a produselor pertinente, în sensul prezentului articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește, de asemenea, obligații pentru instituțiile financiare care au sediul sau care își desfășoară activitatea în Uniune și care furnizează servicii financiare unor persoane fizice sau juridice ale căror activități economice constau în, sau sunt legate de producerea, furnizarea, introducerea pe piața Uniunii sau exportarea de pe piața Uniunii a produselor de bază și a produselor pertinente, în sensul prezentului articol.

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | „defrișare” înseamnă conversia
  pădurilor în exploatații agricole
  , indiferent dacă este sau nu provocată de oameni; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

„defrișare” înseamnă conversia
  pădurilor în exploatații agricole
  , indiferent dacă este sau nu provocată de oameni;

| (1) | „defrișare” înseamnă conversia, indiferent dacă este sau nu provocată de oameni,
  a pădurilor sau a altor terenuri împădurite în utilizări agricole sau în plantații forestiere
  ; |
| --- | --- |

(1)

„defrișare” înseamnă conversia, indiferent dacă este sau nu provocată de oameni,
  a pădurilor sau a altor terenuri împădurite în utilizări agricole sau în plantații forestiere
  ;

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | „conversia unui ecosistem” înseamnă transformarea unui ecosistem natural în sensul unei noi utilizări a terenului sau o schimbare a compoziției, structurii sau funcției speciilor ecosistemului natural. aceasta include degradarea gravă sau introducerea de practici de gestionare care au ca rezultat o schimbare substanțială și susținută a compoziției, a structurii sau a funcției speciilor unui ecosistem; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | „utilizare agricolă” înseamnă utilizarea terenurilor pentru oricare sau mai multe din următoarele scopuri: cultivarea de culturi temporare sau anuale care au un ciclu de vegetație de un an sau mai puțin; cultivarea de culturi permanente sau perene care au un ciclu de vegetație de peste un an, inclusiv culturile de arbori; cultivarea pajiștilor sau pășunilor permanente sau temporare, precum și creșterea animalelor; precum și terenuri lăsate temporar în pârloagă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | „alte terenuri împădurite” înseamnă terenurile care nu sunt clasificate drept păduri și care se întind pe mai mult de 0,5  hectare, cu arbori mai înalți de 5 metri, și un coronament cuprins între 5 % și 10 %, sau cu arbori care pot atinge aceste praguri in situ ori cu o vegetație combinată de tufiș, arbuști și arbori ce ocupă peste 10 %, fiind excluse terenurile dedicate în principal unei utilizări agricole sau urbane; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | „ecosistem natural” înseamnă un ecosistem, inclusiv ecosistemele gestionate de om, care se aseamănă în mod substanțial – din punctul de vedere al compoziției taxonomice, al structurii și al funcției ecologice – cu un ecosistem care este sau ar fi prezent într-o anumită zonă în absența impactului uman major; acesta include, în special, terenuri cu stocuri mari de carbon și terenuri cu o valoare ridicată a biodiversității; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | „degradare a pădurilor” înseamnă
  operațiuni de recoltare care nu sunt sustenabile și care cauzează o reducere
  sau
  o pierdere a
  productivității
  biologice sau
  economice și a complexității
  ecosistemelor forestiere
  ,
  având ca rezultat reducerea pe termen lung a ofertei globale de beneficii pe care le oferă pădurile, printre care
  se numără
  lemnul
  , biodiversitatea
  și alte produse
  sau servicii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

„degradare a pădurilor” înseamnă
  operațiuni de recoltare care nu sunt sustenabile și care cauzează o reducere
  sau
  o pierdere a
  productivității
  biologice sau
  economice și a complexității
  ecosistemelor forestiere
  ,
  având ca rezultat reducerea pe termen lung a ofertei globale de beneficii pe care le oferă pădurile, printre care
  se numără
  lemnul
  , biodiversitatea
  și alte produse
  sau servicii;

| (6) | „degradare a pădurilor
  și a altor ecosisteme naturale
  ” înseamnă
  reducerea
  sau
  pierderea
  productivității
  biologice sau
  economice și a complexității
  pădurilor și a altor terenuri împădurite și a altor ecosisteme naturale
  ,
  care afectează compoziția, structura sau funcția speciilor acestora, indiferent dacă este sau nu cauzată direct de om; printre aceste practici
  se numără
  exploatarea ilegală a pădurilor, a altor terenuri împădurite sau a altor ecosisteme naturale, precum și utilizarea unor practici de gestionare care au ca rezultat un impact substanțial sau susținut asupra capacității acestora de a susține
  biodiversitatea sau
  de a furniza
  servicii
  ecosistemice
  ; |
| --- | --- |

(6)

„degradare a pădurilor
  și a altor ecosisteme naturale
  ” înseamnă
  reducerea
  sau
  pierderea
  productivității
  biologice sau
  economice și a complexității
  pădurilor și a altor terenuri împădurite și a altor ecosisteme naturale
  ,
  care afectează compoziția, structura sau funcția speciilor acestora, indiferent dacă este sau nu cauzată direct de om; printre aceste practici
  se numără
  exploatarea ilegală a pădurilor, a altor terenuri împădurite sau a altor ecosisteme naturale, precum și utilizarea unor practici de gestionare care au ca rezultat un impact substanțial sau susținut asupra capacității acestora de a susține
  biodiversitatea sau
  de a furniza
  servicii
  ecosistemice
  ;

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | „operațiuni de recoltare durabile” înseamnă recoltare care se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite recoltarea buturugilor și a rădăcinilor, degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

eliminat

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | „care nu implică defrișări” înseamnă |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

„care nu implică defrișări” înseamnă

| (8) | „care nu implică defrișări” înseamnă că produsele de bază și alte produse relevante, inclusiv cele utilizate pentru sau conținute în produsele relevante, au fost obținute de pe terenuri care nu au făcut obiectul defrișărilor
  și nu au cauzat sau contribuit la
  degradarea pădurilor,
  sau la conversia pădurilor
  după
  31 decembrie 2019; |
| --- | --- |

(8)

„care nu implică defrișări” înseamnă că produsele de bază și alte produse relevante, inclusiv cele utilizate pentru sau conținute în produsele relevante, au fost obținute de pe terenuri care nu au făcut obiectul defrișărilor
  și nu au cauzat sau contribuit la
  degradarea pădurilor,
  sau la conversia pădurilor
  după
  31 decembrie 2019;

| (a) | că produsele de bază și alte produse relevante, inclusiv cele utilizate pentru sau conținute în produsele relevante, au fost obținute de pe terenuri care nu au făcut obiectul defrișărilor
  după 31 decembrie 2020 și |
| --- | --- |

(a)

că produsele de bază și alte produse relevante, inclusiv cele utilizate pentru sau conținute în produsele relevante, au fost obținute de pe terenuri care nu au făcut obiectul defrișărilor
  după 31 decembrie 2020 și

| (b) | că lemnul a fost recoltat din pădure fără a cauza degradarea pădurilor
  după
  31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

(b)

că lemnul a fost recoltat din pădure fără a cauza degradarea pădurilor
  după
  31 decembrie 2020;

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | „produs” înseamnă cultivat, recoltat
  , crescut, hrănit
  sau obținut pe parcela de teren relevantă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

„produs” înseamnă cultivat, recoltat
  , crescut, hrănit
  sau obținut pe parcela de teren relevantă;

| (9) | „produs” înseamnă cultivat, recoltat sau obținut pe parcela de teren relevantă
  sau, în cazul șeptelului, „produs” înseamnă toate parcelele de teren relevante implicate în procesul de creștere a animalelor
  ; |
| --- | --- |

(9)

„produs” înseamnă cultivat, recoltat sau obținut pe parcela de teren relevantă
  sau, în cazul șeptelului, „produs” înseamnă toate parcelele de teren relevante implicate în procesul de creștere a animalelor
  ;

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | „risc neglijabil” înseamnă
  o evaluare completă
  atât a informațiilor specifice produsului, cât și a informațiilor generale privind conformitatea
  produselor de bază sau a altor produse relevante care nu prezintă motive de îngrijorare
  cu
  articolul 3 litera (a) și cu articolul 3 litera (b); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

„risc neglijabil” înseamnă
  o evaluare completă
  atât a informațiilor specifice produsului, cât și a informațiilor generale privind conformitatea
  produselor de bază sau a altor produse relevante care nu prezintă motive de îngrijorare
  cu
  articolul 3 litera (a) și cu articolul 3 litera (b);

| (16) | „risc neglijabil” înseamnă
  nivelul de risc care se aplică produselor de bază și altor produse relevante care urmează să fie introduse pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta, în cazul în care aceste produse de bază sau alte produse nu prezintă motive de îngrijorare pe baza unei evaluări complete
  atât a informațiilor specifice produsului, cât și a informațiilor generale privind conformitatea cu
  articolul 3 și a aplicării măsurilor de atenuare adecvate; |
| --- | --- |

(16)

„risc neglijabil” înseamnă
  nivelul de risc care se aplică produselor de bază și altor produse relevante care urmează să fie introduse pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta, în cazul în care aceste produse de bază sau alte produse nu prezintă motive de îngrijorare pe baza unei evaluări complete
  atât a informațiilor specifice produsului, cât și a informațiilor generale privind conformitatea cu
  articolul 3 și a aplicării măsurilor de atenuare adecvate;

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | „colaborare semnificativă cu părțile interesate” înseamnă înțelegerea preocupărilor și a intereselor părților interesate pertinente, în special ale celor mai vulnerabile grupuri, cum ar fi micii fermieri și populațiile indigene, precum și femeile, prin consultarea directă a acestora într-un mod care să țină seama de posibilele obstacole din calea unei colaborări efective; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | „produse neconforme” înseamnă produse de bază și alte produse relevante care nu au fost obținute într-un mod care „nu implică defrișări” sau care nu au fost produse în conformitate cu
  legislația relevantă a țării de producție sau ambele
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

„produse neconforme” înseamnă produse de bază și alte produse relevante care nu au fost obținute într-un mod care „nu implică defrișări” sau care nu au fost produse în conformitate cu
  legislația relevantă a țării de producție sau ambele
  ;

| (18) | „produse neconforme” înseamnă produse de bază și alte produse relevante care nu au fost obținute într-un mod care „nu implică defrișări” sau care nu au fost produse în conformitate cu
  legile și standardele relevante, inclusiv cele privind drepturile popoarelor indigene, drepturile de proprietate ale comunităților locale și dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză, și care nu au fost cuprinse într-o declarație de due diligence adecvată
  ; |
| --- | --- |

(18)

„produse neconforme” înseamnă produse de bază și alte produse relevante care nu au fost obținute într-un mod care „nu implică defrișări” sau care nu au fost produse în conformitate cu
  legile și standardele relevante, inclusiv cele privind drepturile popoarelor indigene, drepturile de proprietate ale comunităților locale și dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză, și care nu au fost cuprinse într-o declarație de due diligence adecvată
  ;

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | „suspiciune motivată” înseamnă o cerere
  întemeiată,
  bazată pe informații obiective și verificabile privind nerespectarea prezentului regulament și care poate necesita intervenția autorităților competente; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

„suspiciune motivată” înseamnă o cerere
  întemeiată,
  bazată pe informații obiective și verificabile privind nerespectarea prezentului regulament și care poate necesita intervenția autorităților competente;

| (21) | „suspiciune motivată” înseamnă o cerere bazată pe informații obiective și verificabile privind nerespectarea prezentului regulament și care poate necesita intervenția autorităților competente; |
| --- | --- |

(21)

„suspiciune motivată” înseamnă o cerere bazată pe informații obiective și verificabile privind nerespectarea prezentului regulament și care poate necesita intervenția autorităților competente;

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | „
  legislația relevantă a țării de producție
  ” înseamnă normele aplicabile în țara de producție cu privire la statutul juridic al zonei de producție în ceea ce privește dreptul de folosință asupra terenurilor, protecția mediului, drepturile terților și reglementările comerciale și vamale relevante în temeiul cadrului legislativ aplicabil în țara de producție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

„
  legislația relevantă a țării de producție
  ” înseamnă normele aplicabile în țara de producție cu privire la statutul juridic al zonei de producție în ceea ce privește dreptul de folosință asupra terenurilor, protecția mediului, drepturile terților și reglementările comerciale și vamale relevante în temeiul cadrului legislativ aplicabil în țara de producție.

| (28) | „
  legile și standardele relevante
  ” înseamnă: |
| --- | --- |

(28)

„
  legile și standardele relevante
  ” înseamnă:

| (a) | normele aplicabile în țara de producție cu privire la statutul juridic al zonei de producție în ceea ce privește dreptul de folosință asupra terenurilor, protecția mediului, drepturile terților și reglementările comerciale și vamale relevante în temeiul cadrului legislativ aplicabil în țara de producție. |
| --- | --- |

(a)

normele aplicabile în țara de producție cu privire la statutul juridic al zonei de producție în ceea ce privește dreptul de folosință asupra terenurilor, protecția mediului, drepturile terților și reglementările comerciale și vamale relevante în temeiul cadrului legislativ aplicabil în țara de producție.

| (b) | drepturile omului protejate în temeiul dreptului internațional, în special instrumentele care protejează drepturile funciare cutumiare și dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC), astfel cum se prevede, printre altele, în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, în Forumul permanent al ONU privind chestiunile legate de populațiile indigene și în acordurile internaționale cu caracter obligatoriu existente, în Convenția privind populațiile indigene și tribale (nr. 169, 1989), care cuprinde dreptul la protecția mediului, dreptul de a apăra mediul, fără nicio formă de persecuție și hărțuire, precum și alte drepturi ale omului recunoscute la nivel internațional legate de utilizarea terenurilor, accesul la acestea sau proprietatea asupra acestora; |
| --- | --- |

(b)

drepturile omului protejate în temeiul dreptului internațional, în special instrumentele care protejează drepturile funciare cutumiare și dreptul la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC), astfel cum se prevede, printre altele, în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, în Forumul permanent al ONU privind chestiunile legate de populațiile indigene și în acordurile internaționale cu caracter obligatoriu existente, în Convenția privind populațiile indigene și tribale (nr. 169, 1989), care cuprinde dreptul la protecția mediului, dreptul de a apăra mediul, fără nicio formă de persecuție și hărțuire, precum și alte drepturi ale omului recunoscute la nivel internațional legate de utilizarea terenurilor, accesul la acestea sau proprietatea asupra acestora;

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | „consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC)” înseamnă un drept colectiv al popoarelor indigene și al comunităților locale de a-și da sau nu consimțământul înainte de începerea oricărei activități care le poate afecta drepturile, terenurile, resursele, teritoriile, mijloacele de trai și securitatea alimentară; este un drept exercitat prin intermediul unor reprezentanți aleși de ei înșiși și în conformitate cu propriile lor cutume, valori și norme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 28 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28b) | „apărători ai drepturilor omului” înseamnă persoane, grupuri și organe ale societății care promovează și protejează drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute; apărătorii drepturilor omului urmăresc promovarea și protecția drepturilor civile și politice, precum și promovarea, protecția și realizarea drepturilor economice, sociale și culturale; apărătorii drepturilor omului promovează și protejează, de asemenea, drepturile membrilor unor grupuri, cum ar fi comunitățile indigene; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28b)

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 28 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28c) | „apărători ai drepturilor omului în domeniul mediului” înseamnă persoanele și grupurile care, în calitate personală sau profesională și în mod pașnic, depun eforturi pentru a proteja și a promova drepturile omului în ceea ce privește mediul, inclusiv apa, aerul, pământul, flora și fauna; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28c)

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | au fost produse în conformitate cu
  legislația relevantă a țării de producție;
  precum și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

au fost produse în conformitate cu
  legislația relevantă a țării de producție;
  precum și

| (b) | au fost produse în conformitate cu
  legile și standardele relevante definite la articolul 2 alineatul (28);
  precum și |
| --- | --- |

(b)

au fost produse în conformitate cu
  legile și standardele relevante definite la articolul 2 alineatul (28);
  precum și

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3a




  Instituțiile financiare prestează servicii financiare clienților numai atunci când ajung la concluzia că nu există decât un risc neglijabil ca serviciile în cauză să sprijine, direct sau indirect, activități care duc la defrișări, la degradarea pădurilor sau la conversia acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 3a

Instituțiile financiare prestează servicii financiare clienților numai atunci când ajung la concluzia că nu există decât un risc neglijabil ca serviciile în cauză să sprijine, direct sau indirect, activități care duc la defrișări, la degradarea pădurilor sau la conversia acestora.

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Operatorii trebuie să acționeze cu prudență înainte de a introduce produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul lor de pe piața Uniunii, pentru a asigura conformitatea acestora cu articolul 
  3 literele (a) și (b)
  . În acest sens, aceștia trebuie să utilizeze un cadru de proceduri și de măsuri, denumit în continuare „due diligence”, astfel cum este prevăzut la articolul 8. | 1.   Operatorii trebuie să acționeze cu prudență înainte de a introduce produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul lor de pe piața Uniunii, pentru a asigura conformitatea acestora cu articolul 
  3
  . În acest sens, aceștia trebuie să utilizeze un cadru de proceduri și de măsuri, denumit în continuare „due diligence”, astfel cum este prevăzut la articolul 8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Operatorii trebuie să acționeze cu prudență înainte de a introduce produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul lor de pe piața Uniunii, pentru a asigura conformitatea acestora cu articolul 
  3 literele (a) și (b)
  . În acest sens, aceștia trebuie să utilizeze un cadru de proceduri și de măsuri, denumit în continuare „due diligence”, astfel cum este prevăzut la articolul 8.

1.   Operatorii trebuie să acționeze cu prudență înainte de a introduce produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul lor de pe piața Uniunii, pentru a asigura conformitatea acestora cu articolul 
  3
  . În acest sens, aceștia trebuie să utilizeze un cadru de proceduri și de măsuri, denumit în continuare „due diligence”, astfel cum este prevăzut la articolul 8.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Operatorii care, acționând cu prudență, astfel cum se menționează la articolul 8, ajung la concluzia că produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament trebuie să pună la dispoziția autorităților competente, prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, o declarație privind diligența necesară înainte de a introduce pe piața Uniunii sau de a exporta produsele de bază și alte produse relevante. Declarația respectivă trebuie să confirme faptul că s-a efectuat diligența necesară
  și că
  s-a constatat un risc zero sau neglijabil,
  precum și să conțină
  informațiile prevăzute în anexa II în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante. | 2.   Operatorii care, acționând cu prudență, astfel cum se menționează la articolul 8, ajung la concluzia că produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament trebuie să pună la dispoziția autorităților competente, prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, o declarație privind diligența necesară înainte de a introduce pe piața Uniunii sau de a exporta produsele de bază și alte produse relevante. Declarația respectivă
  , care este disponibilă, transmisă și certificată pe cale electronică,
  trebuie să confirme faptul că s-a efectuat diligența necesară
  , să divulge măsurile luate în acest sens pentru a verifica dacă produsele de bază și produsele în cauză sunt conforme cu prezentul regulament și să prezinte măsurile care au fost luate în acest sens pentru a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament
  și
  să explice evaluarea în baza căreia
  s-a constatat un risc zero sau neglijabil
  . Ea conține, de asemenea,
  informațiile prevăzute în anexa II în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante.
  Operatorii publică și pun la dispoziție, fără întârzieri nejustificate, declarațiile și certificarea pentru controlul administrativ, civic și științific, ținând seama de normele de protecție a datelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Operatorii care, acționând cu prudență, astfel cum se menționează la articolul 8, ajung la concluzia că produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament trebuie să pună la dispoziția autorităților competente, prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, o declarație privind diligența necesară înainte de a introduce pe piața Uniunii sau de a exporta produsele de bază și alte produse relevante. Declarația respectivă trebuie să confirme faptul că s-a efectuat diligența necesară
  și că
  s-a constatat un risc zero sau neglijabil,
  precum și să conțină
  informațiile prevăzute în anexa II în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante.

2.   Operatorii care, acționând cu prudență, astfel cum se menționează la articolul 8, ajung la concluzia că produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament trebuie să pună la dispoziția autorităților competente, prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, o declarație privind diligența necesară înainte de a introduce pe piața Uniunii sau de a exporta produsele de bază și alte produse relevante. Declarația respectivă
  , care este disponibilă, transmisă și certificată pe cale electronică,
  trebuie să confirme faptul că s-a efectuat diligența necesară
  , să divulge măsurile luate în acest sens pentru a verifica dacă produsele de bază și produsele în cauză sunt conforme cu prezentul regulament și să prezinte măsurile care au fost luate în acest sens pentru a verifica conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu prezentul regulament
  și
  să explice evaluarea în baza căreia
  s-a constatat un risc zero sau neglijabil
  . Ea conține, de asemenea,
  informațiile prevăzute în anexa II în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante.
  Operatorii publică și pun la dispoziție, fără întârzieri nejustificate, declarațiile și certificarea pentru controlul administrativ, civic și științific, ținând seama de normele de protecție a datelor.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Prin punerea la dispoziție a declarației privind diligența necesară,
  operatorul își asumă responsabilitatea pentru conformitatea produsului de bază sau a altui produs relevant cu cerințele prezentului regulament. Operatorii trebuie să păstreze evidența declarațiilor privind diligența necesară pentru o perioadă de 5 ani de la data punerii la dispoziție prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31. | 3.   operatorul își asumă responsabilitatea pentru conformitatea produsului de bază sau a altui produs relevant cu cerințele prezentului regulament.
  Prin urmare,
  operatorii
  depun eforturi rezonabile și documentate pentru a sprijini respectarea de către micii fermieri, a dispozițiilor și a cerințelor stabilite prin prezentul regulament. Ei
  trebuie să păstreze evidența declarațiilor privind diligența necesară pentru o perioadă de 5 ani de la data punerii la dispoziție prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31
  și transmit declarațiile privind diligența necesară operatorilor și comercianților ce le urmează în lanțul de aprovizionare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Prin punerea la dispoziție a declarației privind diligența necesară,
  operatorul își asumă responsabilitatea pentru conformitatea produsului de bază sau a altui produs relevant cu cerințele prezentului regulament. Operatorii trebuie să păstreze evidența declarațiilor privind diligența necesară pentru o perioadă de 5 ani de la data punerii la dispoziție prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31.

3.   operatorul își asumă responsabilitatea pentru conformitatea produsului de bază sau a altui produs relevant cu cerințele prezentului regulament.
  Prin urmare,
  operatorii
  depun eforturi rezonabile și documentate pentru a sprijini respectarea de către micii fermieri, a dispozițiilor și a cerințelor stabilite prin prezentul regulament. Ei
  trebuie să păstreze evidența declarațiilor privind diligența necesară pentru o perioadă de 5 ani de la data punerii la dispoziție prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31
  și transmit declarațiile privind diligența necesară operatorilor și comercianților ce le urmează în lanțul de aprovizionare
  .

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5 – litera a

Articolul 4 – alineatul 5 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | produsele de bază și alte produse relevante nu sunt în conformitate cu
  articolul 3 literele (a) sau (b); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

produsele de bază și alte produse relevante nu sunt în conformitate cu
  articolul 3 literele (a) sau (b);

articolul 3 literele (a) sau (b);

| (a) | produsele de bază și alte produse relevante nu sunt în conformitate cu
  articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

produsele de bază și alte produse relevante nu sunt în conformitate cu
  articolul 3;

articolul 3;

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5 – litera b

Articolul 4 – alineatul 5 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | exercitarea diligenței necesare a evidențiat un risc care nu poate fi neglijat vizând neconformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu
  articolul 3 literele (a) sau (b); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

exercitarea diligenței necesare a evidențiat un risc care nu poate fi neglijat vizând neconformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu
  articolul 3 literele (a) sau (b);

articolul 3 literele (a) sau (b);

| (b) | exercitarea diligenței necesare a evidențiat un risc care nu poate fi neglijat vizând neconformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu
  articolul 3; |
| --- | --- |

(b)

exercitarea diligenței necesare a evidențiat un risc care nu poate fi neglijat vizând neconformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu
  articolul 3;

articolul 3;

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Operatorii instituie un sistem pentru a primi suspiciunile motivate din partea părților interesate și investighează cu atenție toate suspiciunile motivate prezentate în concordanță cu acest sistem. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Operatorii instituie un sistem pentru a primi suspiciunile motivate din partea părților interesate și investighează cu atenție toate suspiciunile motivate prezentate în concordanță cu acest sistem.

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 6

Articolul 4 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Operatorii care au primit informații noi, inclusiv suspiciuni motivate, cu privire la faptul că produsul de bază sau alt produs relevant pe care l-au introdus deja pe piață
  nu este
  în conformitate cu cerințele prezentului regulament, trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au introdus pe piață produsul de bază sau alt produs relevant. În cazul exporturilor de pe piața Uniunii, operatorii trebuie să informeze autoritatea competentă a statului membru care este țara de producție. | 6.   Operatorii care au primit
  sau au detectat
  informații noi
  pertinente
  , inclusiv suspiciuni motivate
  sau informații furnizate prin intermediul mecanismelor de alertă rapidă, care indică un risc care nu este neglijabil
  cu privire la faptul că produsul de bază sau alt produs relevant pe care l-au introdus deja pe piață
  este susceptibil să nu fie
  în conformitate cu cerințele prezentului regulament, trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au introdus pe piață produsul de bază sau alt produs relevant
  , precum și pe comercianții cărora le-au furnizat produsul de bază sau alt produs relevant, în vederea împiedicării circulației ulterioare pe piața Uniunii sau a exportului de pe aceasta
  . În cazul exporturilor de pe piața Uniunii, operatorii trebuie să informeze autoritatea competentă a statului membru care este țara de producție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Operatorii care au primit informații noi, inclusiv suspiciuni motivate, cu privire la faptul că produsul de bază sau alt produs relevant pe care l-au introdus deja pe piață
  nu este
  în conformitate cu cerințele prezentului regulament, trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au introdus pe piață produsul de bază sau alt produs relevant. În cazul exporturilor de pe piața Uniunii, operatorii trebuie să informeze autoritatea competentă a statului membru care este țara de producție.

6.   Operatorii care au primit
  sau au detectat
  informații noi
  pertinente
  , inclusiv suspiciuni motivate
  sau informații furnizate prin intermediul mecanismelor de alertă rapidă, care indică un risc care nu este neglijabil
  cu privire la faptul că produsul de bază sau alt produs relevant pe care l-au introdus deja pe piață
  este susceptibil să nu fie
  în conformitate cu cerințele prezentului regulament, trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au introdus pe piață produsul de bază sau alt produs relevant
  , precum și pe comercianții cărora le-au furnizat produsul de bază sau alt produs relevant, în vederea împiedicării circulației ulterioare pe piața Uniunii sau a exportului de pe aceasta
  . În cazul exporturilor de pe piața Uniunii, operatorii trebuie să informeze autoritatea competentă a statului membru care este țara de producție.

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 7

Articolul 4 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   
  Operatorii
  trebuie să acorde autorităților competente toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor în temeiul alineatului (15), inclusiv în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor. | 7.   
  Autoritățile competente verifică anual sistemul „due diligence” al operatorilor. De asemenea,
  operatorii trebuie să acorde autorităților competente toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor în temeiul alineatului (15), inclusiv în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   
  Operatorii
  trebuie să acorde autorităților competente toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor în temeiul alineatului (15), inclusiv în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor.

7.   
  Autoritățile competente verifică anual sistemul „due diligence” al operatorilor. De asemenea,
  operatorii trebuie să acorde autorităților competente toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor în temeiul alineatului (15), inclusiv în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Operatorii iau măsurile necesare: |
| | (a) | pentru a colabora în mod semnificativ cu părțile interesate vulnerabile, cum ar fi micii agricultori, populațiile indigene și comunitățile locale, în cadrul lanțului lor de aprovizionare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Operatorii iau măsurile necesare:

(a)

(a)

pentru a colabora în mod semnificativ cu părțile interesate vulnerabile, cum ar fi micii agricultori, populațiile indigene și comunitățile locale, în cadrul lanțului lor de aprovizionare;

pentru a colabora în mod semnificativ cu părțile interesate vulnerabile, cum ar fi micii agricultori, populațiile indigene și comunitățile locale, în cadrul lanțului lor de aprovizionare;

| (b) | pentru a se asigura că acele părți interesate vulnerabile primesc asistență adecvată și o remunerație echitabilă pentru ca mărfurile și produsele lor să poată respecta normele, în special în ceea ce privește cerința de geolocalizare, și pentru a se asigura că costurile ce rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament sunt împărțite în mod echitabil între diferiții actori din lanțul valoric; precum și |
| --- | --- |

(b)

(b)

pentru a se asigura că acele părți interesate vulnerabile primesc asistență adecvată și o remunerație echitabilă pentru ca mărfurile și produsele lor să poată respecta normele, în special în ceea ce privește cerința de geolocalizare, și pentru a se asigura că costurile ce rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament sunt împărțite în mod echitabil între diferiții actori din lanțul valoric; precum și

pentru a se asigura că acele părți interesate vulnerabile primesc asistență adecvată și o remunerație echitabilă pentru ca mărfurile și produsele lor să poată respecta normele, în special în ceea ce privește cerința de geolocalizare, și pentru a se asigura că costurile ce rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament sunt împărțite în mod echitabil între diferiții actori din lanțul valoric; precum și

| (c) | pentru a urmări punerea în aplicare a angajamentelor convenite, asigurându-se că se combat efectele negative asupra părților interesate identificate vulnerabile. |
| --- | --- |

(c)

(c)

pentru a urmări punerea în aplicare a angajamentelor convenite, asigurându-se că se combat efectele negative asupra părților interesate identificate vulnerabile.

pentru a urmări punerea în aplicare a angajamentelor convenite, asigurându-se că se combat efectele negative asupra părților interesate identificate vulnerabile.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Obligațiile comercianților și scutiri pentru comercianții care sunt IMM-uri |
| | 1.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri pot pune la dispoziție pe piață produse de bază și alte produse relevante numai dacă se află în posesia informațiilor solicitate în temeiul alineatului (3). |
| | 2.
     
  Comercianții care nu sunt IMM-uri sunt considerați operatori și fac obiectul obligațiilor și dispozițiilor prevăzute la articolele 3, 4, 5, la articolele 8-12, la articolul 14 alineatul (9) și la articolele 15 și 20 din prezentul regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piața Uniunii. |
| | 3.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să colecteze și să păstreze următoarele informații referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante pe care intenționează să le pună la dispoziție pe piață: |
| | (a) | numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al operatorilor sau comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4a

Articolul 4a

Obligațiile comercianților și scutiri pentru comercianții care sunt IMM-uri

Obligațiile comercianților și scutiri pentru comercianții care sunt IMM-uri

1.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri pot pune la dispoziție pe piață produse de bază și alte produse relevante numai dacă se află în posesia informațiilor solicitate în temeiul alineatului (3).

2.
     
  Comercianții care nu sunt IMM-uri sunt considerați operatori și fac obiectul obligațiilor și dispozițiilor prevăzute la articolele 3, 4, 5, la articolele 8-12, la articolul 14 alineatul (9) și la articolele 15 și 20 din prezentul regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piața Uniunii.

3.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să colecteze și să păstreze următoarele informații referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante pe care intenționează să le pună la dispoziție pe piață:

(a)

(a)

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al operatorilor sau comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante;

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al operatorilor sau comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante;

| (b) | numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante. |
| --- | --- |

(b)

(b)

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante.

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este disponibil, site-ul de internet al comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante.

4.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să păstreze informațiile menționate la prezentul articol timp de cel puțin cinci ani și să le comunice, la cerere, autorităților competente.

5.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri și care au primit sau detectat informații pertinente noi, inclusiv suspiciuni motivate care indică că există un risc ce nu poate fi neglijat cu privire la faptul că produsul de bază sau produsul pertinent pe care l-au pus deja la dispoziție pe piață nu este în conformitate cu cerințele prezentului regulament, informează fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au pus la dispoziție pe piață produsul de bază sau produsul pertinent.

6.
     
  Comercianții, indiferent dacă sunt IMM-uri sau nu, acordă autorităților competente toată asistența necesară pentru a înlesni efectuarea controalelor în temeiul articolului 16, inclusiv în ceea ce privește accesul la sediu și prezentarea documentației sau a registrelor.

7.
     
  Comisia poate acorda asistență tehnică IMM-urilor care nu dispun de mijloacele necesare pentru a îndeplini cerințele prevăzute la prezentul articol.

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Reprezentantul autorizat trebuie să furnizeze autorităților competente, la cerere, o copie a mandatului într-o limbă oficială a Uniunii Europene. | 2.   Reprezentantul autorizat trebuie să furnizeze autorităților competente, la cerere, o copie a mandatului într-o limbă oficială a Uniunii Europene
  și o copie în limba statului membru în care este prelucrată declarația privind diligența necesară sau, în lipsa acesteia, o copie în limba engleză
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Reprezentantul autorizat trebuie să furnizeze autorităților competente, la cerere, o copie a mandatului într-o limbă oficială a Uniunii Europene.

2.   Reprezentantul autorizat trebuie să furnizeze autorităților competente, la cerere, o copie a mandatului într-o limbă oficială a Uniunii Europene
  și o copie în limba statului membru în care este prelucrată declarația privind diligența necesară sau, în lipsa acesteia, o copie în limba engleză
  .

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 6 | Eliminat |
| Obligațiile comercianților | |
| 1.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri pot pune la dispoziție pe piață produse de bază și alte produse relevante numai dacă se află în posesia informațiilor solicitate în temeiul alineatului (2). | |
| 2.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să colecteze și să păstreze următoarele informații referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante pe care intenționează să le pună la dispoziție pe piață: | |
| (a) | numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a operatorilor sau a comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 6

Articolul 6

Eliminat

Eliminat

Obligațiile comercianților

Obligațiile comercianților

1.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri pot pune la dispoziție pe piață produse de bază și alte produse relevante numai dacă se află în posesia informațiilor solicitate în temeiul alineatului (2).

2.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să colecteze și să păstreze următoarele informații referitoare la produsele de bază și la alte produse relevante pe care intenționează să le pună la dispoziție pe piață:

(a)

(a)

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a operatorilor sau a comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante;

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a operatorilor sau a comercianților care le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante;

| (b) | numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante. |
| --- | --- |

(b)

(b)

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante.

numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, adresa poștală, adresa de e-mail și, dacă este cazul, adresa de internet a comercianților cărora le-au furnizat produsele de bază și alte produse relevante.

3.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri trebuie să păstreze informațiile menționate la prezentul articol timp de cel puțin cinci ani și să le comunice, la cerere, autorităților competente.

4.
     
  Comercianții care sunt IMM-uri și care au primit informații noi, inclusiv suspiciuni motivate, cu privire la faptul că produsul de bază sau alt produs relevant pe care l-au pus deja la dispoziție pe piață nu este în conformitate cu cerințele prezentului regulament, trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente din statele membre în care au pus la dispoziție pe piață produsul de bază sau alt produs relevant.

5.
     
  Comercianții care nu sunt IMM-uri sunt considerați operatori și fac obiectul obligațiilor și dispozițiilor prevăzute la articolele 3, 4, 5, la articolele 8-12, la articolul 14 alineatul (9), la articolele 15 și 20 din prezentul regulament în ceea ce privește produsele de bază și alte produse relevante pe care le pun la dispoziție pe piața Uniunii.

6.
     
  Comercianții trebuie să acorde autorităților competente toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor în temeiul alineatului (16), inclusiv în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – paragraful 1

Articolul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 7 | Articolul 7 |
| Introducerea pe piață de către operatori stabiliți în țări terțe | Introducerea pe piață de către operatori stabiliți în țări terțe |
| În cazul în care o persoană fizică sau juridică stabilită în afara Uniunii introduce pe piața Uniunii produse de bază și alte produse relevante, prima persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care cumpără sau intră în posesia unor astfel de produse de bază și alte produse relevante este considerată operator în sensul prezentului regulament. | În cazul în care o persoană fizică sau juridică
  , indiferent de dimensiune,
  stabilită în afara Uniunii introduce pe piața Uniunii produse de bază și alte produse relevante, prima persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care cumpără sau intră în posesia unor astfel de produse de bază și alte produse relevante este considerată operator în sensul prezentului regulament. |
| | Dacă niciun producător sau importator nu este stabilit în Uniune, piețele online respectă obligațiile prevăzute la articolele 8-11 pentru produsele și produsele de bază a căror vânzare o înlesnesc. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 7

Articolul 7

Introducerea pe piață de către operatori stabiliți în țări terțe

Introducerea pe piață de către operatori stabiliți în țări terțe

În cazul în care o persoană fizică sau juridică stabilită în afara Uniunii introduce pe piața Uniunii produse de bază și alte produse relevante, prima persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care cumpără sau intră în posesia unor astfel de produse de bază și alte produse relevante este considerată operator în sensul prezentului regulament.

În cazul în care o persoană fizică sau juridică
  , indiferent de dimensiune,
  stabilită în afara Uniunii introduce pe piața Uniunii produse de bază și alte produse relevante, prima persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care cumpără sau intră în posesia unor astfel de produse de bază și alte produse relevante este considerată operator în sensul prezentului regulament.

, indiferent de dimensiune,

Dacă niciun producător sau importator nu este stabilit în Uniune, piețele online respectă obligațiile prevăzute la articolele 8-11 pentru produsele și produsele de bază a căror vânzare o înlesnesc.

Dacă niciun producător sau importator nu este stabilit în Uniune, piețele online respectă obligațiile prevăzute la articolele 8-11 pentru produsele și produsele de bază a căror vânzare o înlesnesc.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 8 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Componentele produselor care au fost deja supuse obligației de diligență în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) nu necesită o procedură suplimentară de diligență. Pentru componentele care nu au făcut obiectul unei proceduri de diligență, se aplică în continuare cerințele obligației de diligență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Componentele produselor care au fost deja supuse obligației de diligență în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) nu necesită o procedură suplimentară de diligență. Pentru componentele care nu au făcut obiectul unei proceduri de diligență, se aplică în continuare cerințele obligației de diligență.

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 9 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Operatorii trebuie să colecteze informații, documente și date care să demonstreze conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3. În acest scop, operatorul trebuie să colecteze, să organizeze și să păstreze pentru o perioadă de 5 ani următoarele informații referitoare la
  produsele
  de bază sau la alte produse relevante, susținute de elemente de probă: | Operatorii trebuie să colecteze informații, documente și date care să demonstreze conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3. În acest scop, operatorul trebuie să colecteze, să organizeze și să păstreze pentru o perioadă de 5 ani următoarele informații referitoare la
  fiecare produs
  de bază sau la alte produse relevante
  introduse pe piața Uniunii sau exportate din Uniune
  , susținute de elemente de probă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorii trebuie să colecteze informații, documente și date care să demonstreze conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3. În acest scop, operatorul trebuie să colecteze, să organizeze și să păstreze pentru o perioadă de 5 ani următoarele informații referitoare la
  produsele
  de bază sau la alte produse relevante, susținute de elemente de probă:

produsele

Operatorii trebuie să colecteze informații, documente și date care să demonstreze conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3. În acest scop, operatorul trebuie să colecteze, să organizeze și să păstreze pentru o perioadă de 5 ani următoarele informații referitoare la
  fiecare produs
  de bază sau la alte produse relevante
  introduse pe piața Uniunii sau exportate din Uniune
  , susținute de elemente de probă:

fiecare produs

introduse pe piața Uniunii sau exportate din Uniune

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera a

Articolul 9 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | descrierea, inclusiv denumirea comercială și tipul produselor de bază și a altor produse relevante, precum și, după caz, denumirea comună a speciei și denumirea științifică completă a acesteia; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

descrierea, inclusiv denumirea comercială și tipul produselor de bază și a altor produse relevante, precum și, după caz, denumirea comună a speciei și denumirea științifică completă a acesteia;

| (a) | descrierea, inclusiv denumirea comercială și tipul produselor de bază și a altor produse relevante, precum și, după caz, denumirea comună a speciei și denumirea științifică completă a acesteia;
  descrierea produsului include lista produselor de bază pe care le conține sau care sunt folosite pentru producerea acestor produse; pentru produsele de origine animală, descrierea include lista produselor de bază folosite pentru hrana animalelor; |
| --- | --- |

(a)

descrierea, inclusiv denumirea comercială și tipul produselor de bază și a altor produse relevante, precum și, după caz, denumirea comună a speciei și denumirea științifică completă a acesteia;
  descrierea produsului include lista produselor de bază pe care le conține sau care sunt folosite pentru producerea acestor produse; pentru produsele de origine animală, descrierea include lista produselor de bază folosite pentru hrana animalelor;

descrierea produsului include lista produselor de bază pe care le conține sau care sunt folosite pentru producerea acestor produse; pentru produsele de origine animală, descrierea include lista produselor de bază folosite pentru hrana animalelor;

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera c

Articolul 9 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | identificarea țării de producție; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

identificarea țării de producție;

| (c) | identificarea țării de producție
  sau a anumitor părți ale acesteia
  ; |
| --- | --- |

(c)

identificarea țării de producție
  sau a anumitor părți ale acesteia
  ;

sau a anumitor părți ale acesteia

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera d

Articolul 9 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren de pe care au fost obținute produsele de bază și alte produse relevante,
  precum
  și data sau
  perioada corespunzătoare producției
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren de pe care au fost obținute produsele de bază și alte produse relevante,
  precum
  și data sau
  perioada corespunzătoare producției
  ;

precum

perioada corespunzătoare producției

| (d) | coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren de pe care au fost obținute produsele de bază și alte produse relevante
  sau coordonatele geolocalizării
  ,
  latitudinea și longitudinea tuturor punctelor unui poligon pentru parcelele de teren unde au fost fabricate produsele de bază și alte produse relevante; orice defrișare sau degradare pe anumite parcele de teren, identificată printr-un singur punct de latitudine și longitudine sau prin poligon, descalifică automat toate produsele și produsele de bază de pe parcelele de teren respective de la introducerea și punerea la dispoziție pe piață sau exportul de pe aceste parcele; operatorii furnizează
  data
  sau perioada
  sau
  sezonul de recoltare a produsului de bază sau a produsului
  ;
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a completa prezentul regulament în ceea ce privește dimensiunea parcelelor de teren pe care companiile sunt obligate să asigure poligoane ca unic mijloc de geolocalizare pentru produsele de bază și produsele relevante; |
| --- | --- |

(d)

coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren de pe care au fost obținute produsele de bază și alte produse relevante
  sau coordonatele geolocalizării
  ,
  latitudinea și longitudinea tuturor punctelor unui poligon pentru parcelele de teren unde au fost fabricate produsele de bază și alte produse relevante; orice defrișare sau degradare pe anumite parcele de teren, identificată printr-un singur punct de latitudine și longitudine sau prin poligon, descalifică automat toate produsele și produsele de bază de pe parcelele de teren respective de la introducerea și punerea la dispoziție pe piață sau exportul de pe aceste parcele; operatorii furnizează
  data
  sau perioada
  sau
  sezonul de recoltare a produsului de bază sau a produsului
  ;
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a completa prezentul regulament în ceea ce privește dimensiunea parcelelor de teren pe care companiile sunt obligate să asigure poligoane ca unic mijloc de geolocalizare pentru produsele de bază și produsele relevante;

sau coordonatele geolocalizării

latitudinea și longitudinea tuturor punctelor unui poligon pentru parcelele de teren unde au fost fabricate produsele de bază și alte produse relevante; orice defrișare sau degradare pe anumite parcele de teren, identificată printr-un singur punct de latitudine și longitudine sau prin poligon, descalifică automat toate produsele și produsele de bază de pe parcelele de teren respective de la introducerea și punerea la dispoziție pe piață sau exportul de pe aceste parcele; operatorii furnizează

sau perioada

sezonul de recoltare a produsului de bază sau a produsului

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a completa prezentul regulament în ceea ce privește dimensiunea parcelelor de teren pe care companiile sunt obligate să asigure poligoane ca unic mijloc de geolocalizare pentru produsele de bază și produsele relevante;

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera h

Articolul 9 – alineatul 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | informații adecvate și verificabile conform cărora producția a fost realizată în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție,
  inclusiv orice acord care conferă dreptul de utilizare a zonei respective în vederea obținerii produsului de bază relevant
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

informații adecvate și verificabile conform cărora producția a fost realizată în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție,
  inclusiv orice acord care conferă dreptul de utilizare a zonei respective în vederea obținerii produsului de bază relevant
  .

inclusiv orice acord care conferă dreptul de utilizare a zonei respective în vederea obținerii produsului de bază relevant

| (h) | informații adecvate și verificabile conform cărora producția a fost realizată în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție,
  precum și cu legile și standardele relevante, așa cum sunt definite la articolul 2 punctul 28
  . |
| --- | --- |

(h)

informații adecvate și verificabile conform cărora producția a fost realizată în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție,
  precum și cu legile și standardele relevante, așa cum sunt definite la articolul 2 punctul 28
  .

precum și cu legile și standardele relevante, așa cum sunt definite la articolul 2 punctul 28

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera ha (nouă)

Articolul 9 – alineatul 1 – litera ha (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ha) | informații adecvate și verificabile, obținute prin audituri independente și procese de consultare adecvate, conform cărora suprafața utilizată în scopul cultivării produselor de bază și a produselor relevante nu face obiectul niciunei revendicări bazate pe drepturi de proprietate indigene, cutumiare sau alte drepturi funciare legitime și nici nu face obiectul vreunui litigiu privind utilizarea, proprietatea sau ocupația acestora; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ha)

(ha)

informații adecvate și verificabile, obținute prin audituri independente și procese de consultare adecvate, conform cărora suprafața utilizată în scopul cultivării produselor de bază și a produselor relevante nu face obiectul niciunei revendicări bazate pe drepturi de proprietate indigene, cutumiare sau alte drepturi funciare legitime și nici nu face obiectul vreunui litigiu privind utilizarea, proprietatea sau ocupația acestora;

informații adecvate și verificabile, obținute prin audituri independente și procese de consultare adecvate, conform cărora suprafața utilizată în scopul cultivării produselor de bază și a produselor relevante nu face obiectul niciunei revendicări bazate pe drepturi de proprietate indigene, cutumiare sau alte drepturi funciare legitime și nici nu face obiectul vreunui litigiu privind utilizarea, proprietatea sau ocupația acestora;

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera hb (nouă)

Articolul 9 – alineatul 1 – litera hb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (hb) | informații adecvate și verificabile care dezvăluie punctele de vedere ale populațiilor indigene, ale comunităților locale și ale altor grupuri care își revendică drepturi de proprietate asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și a produselor relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(hb)

(hb)

informații adecvate și verificabile care dezvăluie punctele de vedere ale populațiilor indigene, ale comunităților locale și ale altor grupuri care își revendică drepturi de proprietate asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și a produselor relevante.

informații adecvate și verificabile care dezvăluie punctele de vedere ale populațiilor indigene, ale comunităților locale și ale altor grupuri care își revendică drepturi de proprietate asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și a produselor relevante.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 9 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Instituțiile financiare colectează informații, documente și date care demonstrează că furnizarea de servicii financiare către clienți este conformă cu articolul 11a. Informațiile, documentele și datele cuprind cel puțin: |
| | (a) | descrierea activităților economice ale clientului, a activităților entităților controlate de client, a activităților economice ale furnizorilor clienților; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Instituțiile financiare colectează informații, documente și date care demonstrează că furnizarea de servicii financiare către clienți este conformă cu articolul 11a. Informațiile, documentele și datele cuprind cel puțin:

(a)

(a)

descrierea activităților economice ale clientului, a activităților entităților controlate de client, a activităților economice ale furnizorilor clienților;

descrierea activităților economice ale clientului, a activităților entităților controlate de client, a activităților economice ale furnizorilor clienților;

| (b) | informații cu privire la produsele de bază și alte produse relevante introduse pe piața Uniunii, puse la dispoziție pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta și cu privire la exercitarea obligației de diligență în acest sens în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informații cu privire la produsele de bază și alte produse relevante introduse pe piața Uniunii, puse la dispoziție pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta și cu privire la exercitarea obligației de diligență în acest sens în temeiul prezentului regulament;

informații cu privire la produsele de bază și alte produse relevante introduse pe piața Uniunii, puse la dispoziție pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta și cu privire la exercitarea obligației de diligență în acest sens în temeiul prezentului regulament;

| (c) | pentru activitățile de la litera (a), utilizarea produselor de bază și a altor produse relevante, inclusiv informații cu privire la produsele de bază și la alte produse relevante utilizate efectiv și cu privire la exercitarea obligației de diligență în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pentru activitățile de la litera (a), utilizarea produselor de bază și a altor produse relevante, inclusiv informații cu privire la produsele de bază și la alte produse relevante utilizate efectiv și cu privire la exercitarea obligației de diligență în temeiul prezentului regulament;

pentru activitățile de la litera (a), utilizarea produselor de bază și a altor produse relevante, inclusiv informații cu privire la produsele de bază și la alte produse relevante utilizate efectiv și cu privire la exercitarea obligației de diligență în temeiul prezentului regulament;

| (d) | politicile adoptate și puse în aplicare de către client și de către entitățile și furnizorii menționați la litera (a) pentru a se asigura că activitățile lor nu cauzează defrișări, degradarea pădurilor sau conversia pădurilor; |
| --- | --- |

(d)

(d)

politicile adoptate și puse în aplicare de către client și de către entitățile și furnizorii menționați la litera (a) pentru a se asigura că activitățile lor nu cauzează defrișări, degradarea pădurilor sau conversia pădurilor;

politicile adoptate și puse în aplicare de către client și de către entitățile și furnizorii menționați la litera (a) pentru a se asigura că activitățile lor nu cauzează defrișări, degradarea pădurilor sau conversia pădurilor;

| (e) | identificarea țării de producție și coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren pe care urmează să fie produse produsele de bază și alte produse relevante. |
| --- | --- |

(e)

(e)

identificarea țării de producție și coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren pe care urmează să fie produse produsele de bază și alte produse relevante.

identificarea țării de producție și coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea tuturor parcelelor de teren pe care urmează să fie produse produsele de bază și alte produse relevante.

Amendamentele 128 și 253

Amendamentele 128 și 253

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a completa alineatul (1) în ceea ce privește obținerea informațiilor relevante suplimentare care ar putea fi necesare pentru a asigura eficacitatea sistemului due diligence. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a completa alineatul (1) în ceea ce privește obținerea informațiilor relevante suplimentare care ar putea fi necesare pentru a asigura eficacitatea sistemului due diligence.

eliminat

eliminat

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a completa alineatul (1) și alineatul (1a) în ceea ce privește obținerea informațiilor relevante suplimentare care ar putea fi necesare pentru a asigura eficacitatea sistemului due diligence. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a completa alineatul (1) și alineatul (1a) în ceea ce privește obținerea informațiilor relevante suplimentare care ar putea fi necesare pentru a asigura eficacitatea sistemului due diligence.

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Operatorii trebuie să verifice și să analizeze informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 și orice alte documente relevante și, pe această bază, să efectueze o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca produsele de bază și alte produse relevante destinate a fi introduse sau exportate de pe piața Uniunii să nu respecte cerințele prezentului regulament. În cazul în care operatorii nu pot demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceștia nu vor introduce produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii și nici nu îl vor exporta. | 1.   Operatorii
  și instituțiile financiare
  trebuie să verifice și să analizeze informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 și orice alte documente relevante și, pe această bază, să efectueze o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca produsele de bază și alte produse relevante destinate a fi introduse sau exportate de pe piața Uniunii să nu respecte cerințele prezentului regulament.
  În cazul în care un operator nu este în măsură să colecteze în mod adecvat informațiile prevăzut în prezentul regulament, acesta are dreptul să solicite autorității competente clarificări sau asistență privind punerea în aplicare.
  În cazul în care operatorii nu pot demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceștia nu vor introduce produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii și nici nu îl vor exporta.
  În cazul în care instituțiile financiare nu pot concluziona că riscul de neconformitate este neglijabil, acestea nu trebuie să furnizeze servicii financiare clienților în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Operatorii trebuie să verifice și să analizeze informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 și orice alte documente relevante și, pe această bază, să efectueze o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca produsele de bază și alte produse relevante destinate a fi introduse sau exportate de pe piața Uniunii să nu respecte cerințele prezentului regulament. În cazul în care operatorii nu pot demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceștia nu vor introduce produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii și nici nu îl vor exporta.

1.   Operatorii
  și instituțiile financiare
  trebuie să verifice și să analizeze informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 și orice alte documente relevante și, pe această bază, să efectueze o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca produsele de bază și alte produse relevante destinate a fi introduse sau exportate de pe piața Uniunii să nu respecte cerințele prezentului regulament.
  În cazul în care un operator nu este în măsură să colecteze în mod adecvat informațiile prevăzut în prezentul regulament, acesta are dreptul să solicite autorității competente clarificări sau asistență privind punerea în aplicare.
  În cazul în care operatorii nu pot demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceștia nu vor introduce produsul de bază sau alt produs relevant pe piața Uniunii și nici nu îl vor exporta.
  În cazul în care instituțiile financiare nu pot concluziona că riscul de neconformitate este neglijabil, acestea nu trebuie să furnizeze servicii financiare clienților în cauză.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | prezența persoanelor vulnerabile, a populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare în țara și în zona din care provin produsele de bază sau alte produse relevante; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

prezența persoanelor vulnerabile, a populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare în țara și în zona din care provin produsele de bază sau alte produse relevante;

prezența persoanelor vulnerabile, a populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare în țara și în zona din care provin produsele de bază sau alte produse relevante;

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera bb (nouă)

Articolul 10 – alineatul 2 – litera bb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | existența unor revendicări sau litigii privind utilizarea, deținerea sau exercitarea drepturilor funciare cutumiare asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și altor produse relevante, indiferent dacă sunt înregistrate oficial sau nu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

existența unor revendicări sau litigii privind utilizarea, deținerea sau exercitarea drepturilor funciare cutumiare asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și altor produse relevante, indiferent dacă sunt înregistrate oficial sau nu;

existența unor revendicări sau litigii privind utilizarea, deținerea sau exercitarea drepturilor funciare cutumiare asupra suprafeței utilizate în scopul producerii produselor de bază și altor produse relevante, indiferent dacă sunt înregistrate oficial sau nu;

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera c

Articolul 10 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | prevalența defrișărilor
  sau
  a degradării pădurilor în țara, regiunea și zona de producție a produsului de bază sau a altui produs relevant; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

prevalența defrișărilor
  sau
  a degradării pădurilor în țara, regiunea și zona de producție a produsului de bază sau a altui produs relevant;

sau

| (c) | prevalența defrișărilor, a degradării
  pădurilor sau a conversiei
  pădurilor în țara, regiunea și zona de producție a produsului de bază sau a altui produs relevant; |
| --- | --- |

(c)

prevalența defrișărilor, a degradării
  pădurilor sau a conversiei
  pădurilor în țara, regiunea și zona de producție a produsului de bază sau a altui produs relevant;

pădurilor sau a conversiei

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera e

Articolul 10 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | preocupări legate de țara de producție și de origine, cum ar fi nivelul corupției, prevalența falsificării documentelor și a datelor,
  lipsa aplicării legii
  , conflictele armate sau prezența sancțiunilor impuse de Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite sau de Consiliul Uniunii Europene; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

preocupări legate de țara de producție și de origine, cum ar fi nivelul corupției, prevalența falsificării documentelor și a datelor,
  lipsa aplicării legii
  , conflictele armate sau prezența sancțiunilor impuse de Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite sau de Consiliul Uniunii Europene;

lipsa aplicării legii

| (e) | preocupări legate de țara de producție
  sau părți ale acesteia în conformitate cu articolul 27
  și
  și țara
  de origine, cum ar fi nivelul corupției, prevalența falsificării documentelor și a datelor,
  absența, încălcarea sau neaplicarea legilor ce țin de drepturile de proprietate și de alte drepturi ale populațiilor indigene și ale comunităților locale
  , conflictele armate sau prezența sancțiunilor impuse de Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite sau de Consiliul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(e)

preocupări legate de țara de producție
  sau părți ale acesteia în conformitate cu articolul 27
  și
  și țara
  de origine, cum ar fi nivelul corupției, prevalența falsificării documentelor și a datelor,
  absența, încălcarea sau neaplicarea legilor ce țin de drepturile de proprietate și de alte drepturi ale populațiilor indigene și ale comunităților locale
  , conflictele armate sau prezența sancțiunilor impuse de Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite sau de Consiliul Uniunii Europene;

sau părți ale acesteia în conformitate cu articolul 27

și țara

absența, încălcarea sau neaplicarea legilor ce țin de drepturile de proprietate și de alte drepturi ale populațiilor indigene și ale comunităților locale

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera f

Articolul 10 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | complexitatea lanțului de aprovizionare relevant, în special dificultățile de corelare a produselor de bază și/sau a altor produse cu parcela de teren de pe care au fost obținute; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

complexitatea lanțului de aprovizionare relevant, în special dificultățile de corelare a produselor de bază și/sau a altor produse cu parcela de teren de pe care au fost obținute;

| (f) | complexitatea lanțului de aprovizionare relevant, în special dificultățile de corelare a produselor de bază și/sau a altor produse cu parcela de teren de pe care au fost obținute
  sau existența unor norme naționale privind protecția datelor care interzic transmiterea acestor date
  ; |
| --- | --- |

(f)

complexitatea lanțului de aprovizionare relevant, în special dificultățile de corelare a produselor de bază și/sau a altor produse cu parcela de teren de pe care au fost obținute
  sau existența unor norme naționale privind protecția datelor care interzic transmiterea acestor date
  ;

sau existența unor norme naționale privind protecția datelor care interzic transmiterea acestor date

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera g

Articolul 10 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | riscul amestecării cu produse de origine necunoscută sau obținute în zone în care au avut sau au loc acțiuni de defrișare sau
  degradare
  a pădurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

riscul amestecării cu produse de origine necunoscută sau obținute în zone în care au avut sau au loc acțiuni de defrișare sau
  degradare
  a pădurilor;

degradare

| (g) | riscul amestecării cu produse de origine necunoscută sau obținute în zone în care au avut sau au loc acțiuni de defrișare
  , degradare a pădurilor
  sau
  conversie
  a pădurilor
  , precum și încălcări ale legislației relevante
  ; |
| --- | --- |

(g)

riscul amestecării cu produse de origine necunoscută sau obținute în zone în care au avut sau au loc acțiuni de defrișare
  , degradare a pădurilor
  sau
  conversie
  a pădurilor
  , precum și încălcări ale legislației relevante
  ;

, degradare a pădurilor

conversie

, precum și încălcări ale legislației relevante

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ha (nouă)

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ha (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ha) | rezultatul dialogurilor multilaterale la care părțile afectate, cum ar fi micii fermieri, IMM-urile, popoarele indigene și comunitățile locale, au fost invitate să participe în mod activ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ha)

(ha)

rezultatul dialogurilor multilaterale la care părțile afectate, cum ar fi micii fermieri, IMM-urile, popoarele indigene și comunitățile locale, au fost invitate să participe în mod activ;

rezultatul dialogurilor multilaterale la care părțile afectate, cum ar fi micii fermieri, IMM-urile, popoarele indigene și comunitățile locale, au fost invitate să participe în mod activ;

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ia (nouă)

Articolul 10 – alineatul 2 – litera ia (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | informațiile furnizate prin mecanismul de alertă timpurie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

informațiile furnizate prin mecanismul de alertă timpurie;

informațiile furnizate prin mecanismul de alertă timpurie;

Amendamentul 245

Amendamentul 245

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3

Articolul 10 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Produsele din lemn care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului și care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile în cadrul unui regim de licențe funcțional sunt considerate a fi în conformitate cu articolul 3 litera (b) din prezentul regulament. | 3.   Produsele din lemn care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului și care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile în cadrul unui regim de licențe funcțional sunt considerate a fi în conformitate cu
  normele aplicabile în țara de producție, astfel cum sunt stabilite la
  articolul 3 litera (b
  ) și după cum sunt definite la articolul 2 punctul 28 litera (a
  ) din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Produsele din lemn care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului și care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile în cadrul unui regim de licențe funcțional sunt considerate a fi în conformitate cu articolul 3 litera (b) din prezentul regulament.

3.   Produsele din lemn care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului și care fac obiectul unei licențe FLEGT valabile în cadrul unui regim de licențe funcțional sunt considerate a fi în conformitate cu
  normele aplicabile în țara de producție, astfel cum sunt stabilite la
  articolul 3 litera (b
  ) și după cum sunt definite la articolul 2 punctul 28 litera (a
  ) din prezentul regulament.

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 4

Articolul 10 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Cu excepția cazului în care analiza efectuată în conformitate cu alineatul (1) permite operatorului să se asigure că există riscuri zero sau neglijabile ca produsele de bază sau alte produse relevante să nu fie conforme cu cerințele prezentului regulament, operatorul trebuie să adopte, înainte de introducerea produselor de bază și a altor produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul acestora, proceduri și măsuri adecvate de reducere a riscului de export în scopul de a asigura riscuri zero sau neglijabile. Aceasta poate include solicitarea de informații, date sau documente suplimentare, efectuarea de anchete sau audituri independente sau alte măsuri referitoare la cerințele în materie de informare prevăzute la articolul 9. | 4.   Cu excepția cazului în care analiza efectuată în conformitate cu alineatul (1) permite operatorului să se asigure că există riscuri zero sau neglijabile ca produsele de bază sau alte produse relevante să nu fie conforme cu cerințele prezentului regulament, operatorul trebuie să adopte, înainte de introducerea produselor de bază și a altor produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul acestora, proceduri și măsuri adecvate de reducere a riscului de export în scopul de a asigura riscuri zero sau neglijabile. Aceasta poate include solicitarea de informații, date sau documente suplimentare, efectuarea de anchete sau audituri independente
  , consolidarea capacităților și investiții financiare pentru micii fermieri
  sau alte măsuri referitoare la cerințele în materie de informare prevăzute la articolul 9. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Cu excepția cazului în care analiza efectuată în conformitate cu alineatul (1) permite operatorului să se asigure că există riscuri zero sau neglijabile ca produsele de bază sau alte produse relevante să nu fie conforme cu cerințele prezentului regulament, operatorul trebuie să adopte, înainte de introducerea produselor de bază și a altor produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul acestora, proceduri și măsuri adecvate de reducere a riscului de export în scopul de a asigura riscuri zero sau neglijabile. Aceasta poate include solicitarea de informații, date sau documente suplimentare, efectuarea de anchete sau audituri independente sau alte măsuri referitoare la cerințele în materie de informare prevăzute la articolul 9.

4.   Cu excepția cazului în care analiza efectuată în conformitate cu alineatul (1) permite operatorului să se asigure că există riscuri zero sau neglijabile ca produsele de bază sau alte produse relevante să nu fie conforme cu cerințele prezentului regulament, operatorul trebuie să adopte, înainte de introducerea produselor de bază și a altor produse relevante pe piața Uniunii sau înainte de exportul acestora, proceduri și măsuri adecvate de reducere a riscului de export în scopul de a asigura riscuri zero sau neglijabile. Aceasta poate include solicitarea de informații, date sau documente suplimentare, efectuarea de anchete sau audituri independente
  , consolidarea capacităților și investiții financiare pentru micii fermieri
  sau alte măsuri referitoare la cerințele în materie de informare prevăzute la articolul 9.

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  După caz, operatorii se asigură că evaluările riscurilor și măsurile de atenuare sunt adoptate, asigurându-se participarea și consultarea populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare care sunt prezenți în zona în care se produc produsele de bază și alte produse relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  După caz, operatorii se asigură că evaluările riscurilor și măsurile de atenuare sunt adoptate, asigurându-se participarea și consultarea populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare care sunt prezenți în zona în care se produc produsele de bază și alte produse relevante.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 6 – litera a

Articolul 10 – alineatul 6 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | practici de gestionare a modelului de risc, raportarea, ținerea evidențelor, controlul intern și gestionarea conformității, inclusiv în cazul operatorilor care nu sunt IMM-uri, numirea unui coordonator al funcției de conformitate la nivel de conducere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

practici de gestionare a modelului de risc, raportarea, ținerea evidențelor, controlul intern și gestionarea conformității, inclusiv în cazul operatorilor care nu sunt IMM-uri, numirea unui coordonator al funcției de conformitate la nivel de conducere;

| (a) | practici de gestionare a modelului de risc, raportarea, ținerea evidențelor, controlul intern și gestionarea conformității, inclusiv în cazul operatorilor care nu sunt IMM-uri, numirea unui coordonator al funcției de conformitate la nivel de conducere
  , cu precizarea datelor de contact sau a unei adrese de e-mail de contact actualizate
  ; |
| --- | --- |

(a)

practici de gestionare a modelului de risc, raportarea, ținerea evidențelor, controlul intern și gestionarea conformității, inclusiv în cazul operatorilor care nu sunt IMM-uri, numirea unui coordonator al funcției de conformitate la nivel de conducere
  , cu precizarea datelor de contact sau a unei adrese de e-mail de contact actualizate
  ;

, cu precizarea datelor de contact sau a unei adrese de e-mail de contact actualizate

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 7

Articolul 10 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Evaluările riscurilor trebuie documentate, revizuite cel puțin o dată pe an și puse la dispoziția autorităților competente, la cerere. | 7.   Evaluările riscurilor
  , precum și, după caz, deciziile de atenuare a riscurilor adoptate
  trebuie documentate, revizuite cel puțin o dată pe an și puse la dispoziția autorităților competente, la cerere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Evaluările riscurilor trebuie documentate, revizuite cel puțin o dată pe an și puse la dispoziția autorităților competente, la cerere.

7.   Evaluările riscurilor
  , precum și, după caz, deciziile de atenuare a riscurilor adoptate
  trebuie documentate, revizuite cel puțin o dată pe an și puse la dispoziția autorităților competente, la cerere.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a acționa cu prudență în conformitate cu articolul 8, operatorii trebuie să instituie și să mențină actualizat un sistem due diligence pentru a se asigura că pot garanta conformitatea cu cerințele prevăzute la articolul 3
  literele (a) și (b)
  . Sistemul due diligence trebuie revizuit cel puțin o dată pe an și
  , dacă este necesar,
  trebuie adaptat la noile evoluții care ar putea influența exercitarea diligenței necesare
  și ținând seama
  de
  acestea
  . Operatorii trebuie să păstreze o evidență a actualizărilor în sistemul (sistemele) due diligence pentru o perioadă de 5 ani. | 1.   Pentru a acționa cu prudență în conformitate cu articolul 8, operatorii trebuie să instituie și să mențină actualizat un sistem due diligence pentru a se asigura că pot garanta conformitatea cu cerințele prevăzute la articolul 3. Sistemul due diligence trebuie revizuit cel puțin o dată pe an și trebuie adaptat la noile evoluții care ar putea influența exercitarea diligenței necesare
  pe măsură ce operatorii devin conștienți
  de
  noile evoluții
  . Operatorii trebuie să păstreze o evidență a actualizărilor în sistemul (sistemele) due diligence pentru o perioadă de 5 ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru a acționa cu prudență în conformitate cu articolul 8, operatorii trebuie să instituie și să mențină actualizat un sistem due diligence pentru a se asigura că pot garanta conformitatea cu cerințele prevăzute la articolul 3
  literele (a) și (b)
  . Sistemul due diligence trebuie revizuit cel puțin o dată pe an și
  , dacă este necesar,
  trebuie adaptat la noile evoluții care ar putea influența exercitarea diligenței necesare
  și ținând seama
  de
  acestea
  . Operatorii trebuie să păstreze o evidență a actualizărilor în sistemul (sistemele) due diligence pentru o perioadă de 5 ani.

1.   Pentru a acționa cu prudență în conformitate cu articolul 8, operatorii trebuie să instituie și să mențină actualizat un sistem due diligence pentru a se asigura că pot garanta conformitatea cu cerințele prevăzute la articolul 3. Sistemul due diligence trebuie revizuit cel puțin o dată pe an și trebuie adaptat la noile evoluții care ar putea influența exercitarea diligenței necesare
  pe măsură ce operatorii devin conștienți
  de
  noile evoluții
  . Operatorii trebuie să păstreze o evidență a actualizărilor în sistemul (sistemele) due diligence pentru o perioadă de 5 ani.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Cu excepția cazului în care se prevede altfel în alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în materie de durabilitate, operatorii care nu sunt IMM-uri
  trebuie să prezinte anual rapoarte publice pe o scară cât mai largă, inclusiv pe internet, cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolul 8. Operatorii care intră, de asemenea, în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative ale
  UE
  care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric își pot îndeplini obligațiile de raportare în temeiul prezentului alineat prin includerea informațiilor care se impun atunci când raportează în contextul altor instrumente legislative ale
  UE
  . | 2.   
  Operatorii
  trebuie să prezinte anual rapoarte publice pe o scară cât mai largă, inclusiv pe internet, cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 8
  , 9 și 10, precum și cu privire la implementarea diligenței necesare și rezultatele ei și măsurile pe care le-au luat pentru a sprijini respectarea obligațiilor de către micii fermieri, inclusiv prin investiții și consolidarea capacităților
  . Operatorii care intră, de asemenea, în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative ale
  Uniunii
  care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric își pot îndeplini obligațiile de raportare în temeiul prezentului alineat prin includerea informațiilor care se impun atunci când raportează în contextul altor instrumente legislative ale
  Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Cu excepția cazului în care se prevede altfel în alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric în materie de durabilitate, operatorii care nu sunt IMM-uri
  trebuie să prezinte anual rapoarte publice pe o scară cât mai largă, inclusiv pe internet, cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolul 8. Operatorii care intră, de asemenea, în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative ale
  UE
  care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric își pot îndeplini obligațiile de raportare în temeiul prezentului alineat prin includerea informațiilor care se impun atunci când raportează în contextul altor instrumente legislative ale
  UE
  .

2.   
  Operatorii
  trebuie să prezinte anual rapoarte publice pe o scară cât mai largă, inclusiv pe internet, cu privire la sistemul lor due diligence, inclusiv cu privire la măsurile adoptate în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 8
  , 9 și 10, precum și cu privire la implementarea diligenței necesare și rezultatele ei și măsurile pe care le-au luat pentru a sprijini respectarea obligațiilor de către micii fermieri, inclusiv prin investiții și consolidarea capacităților
  . Operatorii care intră, de asemenea, în domeniul de aplicare al altor instrumente legislative ale
  Uniunii
  care stabilesc cerințe privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric își pot îndeplini obligațiile de raportare în temeiul prezentului alineat prin includerea informațiilor care se impun atunci când raportează în contextul altor instrumente legislative ale
  Uniunii.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 11 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pentru produsele de bază și alte produse relevante furnizate de fiecare furnizor, rapoartele: |
| | (a) | oferă toate informațiile prevăzute la articolul 9; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Pentru produsele de bază și alte produse relevante furnizate de fiecare furnizor, rapoartele:

(a)

(a)

oferă toate informațiile prevăzute la articolul 9;

oferă toate informațiile prevăzute la articolul 9;

| (b) | descriu informațiile și dovezile obținute și utilizate pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3; |
| --- | --- |

(b)

(b)

descriu informațiile și dovezile obținute și utilizate pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3;

descriu informațiile și dovezile obținute și utilizate pentru a evalua conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu articolul 3;

| (c) | prezintă concluziile evaluării riscurilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (1) și descrie orice proceduri sau măsuri de atenuare a riscurilor întreprinse în temeiul articolului 10 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

(c)

prezintă concluziile evaluării riscurilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (1) și descrie orice proceduri sau măsuri de atenuare a riscurilor întreprinse în temeiul articolului 10 alineatul (4);

prezintă concluziile evaluării riscurilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (1) și descrie orice proceduri sau măsuri de atenuare a riscurilor întreprinse în temeiul articolului 10 alineatul (4);

| (d) | precizează data și locul în care produsele de bază și alte produse relevante au fost introduse pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta; și |
| --- | --- |

(d)

(d)

precizează data și locul în care produsele de bază și alte produse relevante au fost introduse pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta; și

precizează data și locul în care produsele de bază și alte produse relevante au fost introduse pe piața Uniunii sau exportate de pe aceasta; și

| (e) | prezintă dovezi privind consultarea populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare prezenți în zona în care se produc produsele de bază și alte produse relevante. |
| --- | --- |

(e)

(e)

prezintă dovezi privind consultarea populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare prezenți în zona în care se produc produsele de bază și alte produse relevante.

prezintă dovezi privind consultarea populațiilor indigene, a comunităților locale și a altor titulari de drepturi funciare cutumiare prezenți în zona în care se produc produsele de bază și alte produse relevante.

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Operatorii trebuie să păstreze pentru o perioadă de cel puțin 5 ani întreaga documentație referitoare la diligența necesară, cum ar fi toate registrele, măsurile și procedurile relevante în
  temeiul articolului
   8. La cerere,
  aceștia trebuie să le pună
  la dispoziția
  autorității
  competente. | 3.   Operatorii trebuie să păstreze pentru o perioadă de cel puțin 5 ani întreaga documentație referitoare la diligența necesară, cum ar fi toate registrele, măsurile și procedurile relevante în
  temeiul articolului
  8
  , permițând identificarea fără dubii a fiecărui produs de bază sau a altui produs introdus pe piață, a analizei riscurilor efectuate și a rezultatului obținut
  . La cerere,
  aceștia trebuie să pună documentația
  la dispoziția
  autorității
  competente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Operatorii trebuie să păstreze pentru o perioadă de cel puțin 5 ani întreaga documentație referitoare la diligența necesară, cum ar fi toate registrele, măsurile și procedurile relevante în
  temeiul articolului
   8. La cerere,
  aceștia trebuie să le pună
  la dispoziția
  autorității
  competente.

3.   Operatorii trebuie să păstreze pentru o perioadă de cel puțin 5 ani întreaga documentație referitoare la diligența necesară, cum ar fi toate registrele, măsurile și procedurile relevante în
  temeiul articolului
  8
  , permițând identificarea fără dubii a fiecărui produs de bază sau a altui produs introdus pe piață, a analizei riscurilor efectuate și a rezultatului obținut
  . La cerere,
  aceștia trebuie să pună documentația
  la dispoziția
  autorității
  competente.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Obligațiile instituțiilor financiare |
| | 1.
     
  În vederea respectării articolului 3, instituțiile financiare exercită diligența necesară înainte de a furniza servicii financiare clienților ale căror activități economice constau în tranzacționarea sau introducerea pe piață a produselor de bază și a altor produse. |
| | 2.
     
  Diligența necesară include: |
| | (a) | colectarea de informații și documente, astfel cum se menționează la articolul 9 alineatul (1a), necesare pentru a îndeplini cerința prevăzută la prezentul articol alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11a

Articolul 11a

Obligațiile instituțiilor financiare

Obligațiile instituțiilor financiare

1.
     
  În vederea respectării articolului 3, instituțiile financiare exercită diligența necesară înainte de a furniza servicii financiare clienților ale căror activități economice constau în tranzacționarea sau introducerea pe piață a produselor de bază și a altor produse.

2.
     
  Diligența necesară include:

(a)

(a)

colectarea de informații și documente, astfel cum se menționează la articolul 9 alineatul (1a), necesare pentru a îndeplini cerința prevăzută la prezentul articol alineatul (1);

colectarea de informații și documente, astfel cum se menționează la articolul 9 alineatul (1a), necesare pentru a îndeplini cerința prevăzută la prezentul articol alineatul (1);

| (b) | evaluarea riscurilor și măsurile de atenuare a acestora, astfel cum sunt menționate la articolul 10; |
| --- | --- |

(b)

(b)

evaluarea riscurilor și măsurile de atenuare a acestora, astfel cum sunt menționate la articolul 10;

evaluarea riscurilor și măsurile de atenuare a acestora, astfel cum sunt menționate la articolul 10;

3.
     
  Instituțiile financiare nu furnizează servicii financiare clienților fără a prezenta în prealabil autorităților competente o declarație privind diligența necesară.

4.
     
  În cazul clienților cu care au stabilit o relație de afaceri continuă înainte de ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament], instituțiile financiare îndeplinesc diligență necesară relevantă până la ... [OP: a se insera data: un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 b (nou)

Articolul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11b





  1.
     
  Instituțiile financiare verifică și analizează informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 alineatul (1a) și orice altă documentație relevantă și, în acest temei, efectuează o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca furnizarea de servicii financiare unui client să nu respecte articolul 12a alineatul (1). În cazul în care instituția financiară nu poate demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceasta nu furnizează servicii financiare clientului în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11b

1.
     
  Instituțiile financiare verifică și analizează informațiile colectate în conformitate cu articolul 9 alineatul (1a) și orice altă documentație relevantă și, în acest temei, efectuează o evaluare a riscurilor pentru a stabili dacă există riscul ca furnizarea de servicii financiare unui client să nu respecte articolul 12a alineatul (1). În cazul în care instituția financiară nu poate demonstra că riscul de neconformitate este neglijabil, aceasta nu furnizează servicii financiare clientului în cauză.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Atunci când introduc pe piața Uniunii produse de bază sau alte produse relevante sau când le exportă de pe piața Uniunii, operatorii nu sunt obligați să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 10 în cazul în care se pot asigura că toate produsele de bază și alte produse relevante au fost obținute în țări sau în anumite părți ale acestora care au fost identificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27. | 1.   Atunci când introduc pe piața Uniunii produse de bază sau alte produse relevante sau când le exportă de pe piața Uniunii, operatorii nu sunt obligați să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 10
  alineatul (2) literele (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) sau (j) sau articolul 10 alineatul (6),
  în cazul în care se pot asigura că toate produsele de bază și alte produse relevante au fost obținute în țări sau în anumite părți ale acestora care au fost identificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Atunci când introduc pe piața Uniunii produse de bază sau alte produse relevante sau când le exportă de pe piața Uniunii, operatorii nu sunt obligați să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 10 în cazul în care se pot asigura că toate produsele de bază și alte produse relevante au fost obținute în țări sau în anumite părți ale acestora care au fost identificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27.

1.   Atunci când introduc pe piața Uniunii produse de bază sau alte produse relevante sau când le exportă de pe piața Uniunii, operatorii nu sunt obligați să îndeplinească obligațiile prevăzute la articolul 10
  alineatul (2) literele (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) sau (j) sau articolul 10 alineatul (6),
  în cazul în care se pot asigura că toate produsele de bază și alte produse relevante au fost obținute în țări sau în anumite părți ale acestora care au fost identificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27.

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Cu toate acestea, în cazul în care operatorul obține sau i se aduce la cunoștință orice informație care ar indica un risc de neîndeplinire a cerințelor prezentului regulament de către produsele de bază și alte produse relevante, se impune îndeplinirea tuturor obligațiilor prevăzute la articolele 9 și 10. | 2.   Cu toate acestea, în cazul în care operatorul obține sau i se aduce la cunoștință orice informație
  relevantă
  care ar indica un risc de neîndeplinire a cerințelor prezentului regulament de către produsele de bază și alte produse relevante, se impune îndeplinirea tuturor obligațiilor prevăzute la articolele 9 și 10.
  Operatorul comunică imediat autorității competente orice informații relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Cu toate acestea, în cazul în care operatorul obține sau i se aduce la cunoștință orice informație care ar indica un risc de neîndeplinire a cerințelor prezentului regulament de către produsele de bază și alte produse relevante, se impune îndeplinirea tuturor obligațiilor prevăzute la articolele 9 și 10.

2.   Cu toate acestea, în cazul în care operatorul obține sau i se aduce la cunoștință orice informație
  relevantă
  care ar indica un risc de neîndeplinire a cerințelor prezentului regulament de către produsele de bază și alte produse relevante, se impune îndeplinirea tuturor obligațiilor prevăzute la articolele 9 și 10.
  Operatorul comunică imediat autorității competente orice informații relevante.

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În cazul în care unei autorități competente i se aduce la cunoștință orice informație care ar putea indica un risc de eludare a cerințelor prezentului regulament, inclusiv cazurile în care produsele de bază și alte produse relevante sunt produse într-o țară cu risc standard sau ridicat și sunt ulterior prelucrate sau exportate în Uniune dintr-o țară cu risc scăzut, autoritatea competentă realizează controale în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) și, dacă este necesar, adoptă măsuri provizorii în conformitate cu articolul 21. În cazul în care se constată nerespectarea prezentului regulament, autoritățile statelor membre iau măsuri suplimentare în conformitate cu articolele 22 și 23. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În cazul în care unei autorități competente i se aduce la cunoștință orice informație care ar putea indica un risc de eludare a cerințelor prezentului regulament, inclusiv cazurile în care produsele de bază și alte produse relevante sunt produse într-o țară cu risc standard sau ridicat și sunt ulterior prelucrate sau exportate în Uniune dintr-o țară cu risc scăzut, autoritatea competentă realizează controale în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) și, dacă este necesar, adoptă măsuri provizorii în conformitate cu articolul 21. În cazul în care se constată nerespectarea prezentului regulament, autoritățile statelor membre iau măsuri suplimentare în conformitate cu articolele 22 și 23.

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 a (nou)

Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 12a |
| | Orientări |
| | 1.
     
  Până la ... [data – 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia emite orientări ușor de folosit, specifice produselor de bază, pentru a clarifica responsabilitățile privind diligența necesară și normele de trasabilitate ale operatorilor, adaptate pentru a corespunde lanțurilor de aprovizionare respective. Comisia ia în considerare alte cerințe privind diligența necesară care decurg din dreptul Uniunii, în special [viitoarea Directivă privind diligența necesară în materie de guvernanță sustenabilă a întreprinderilor]. |
| | 2.
     
  Orientările țin seama în special de nevoile IMM-urilor și le informează cu privire la diferitele mijloace de acces la asistență administrativă și financiară și oferă orientări cu privire la modul în care cerințele rezultate din suprapunerea normelor privind diligența necesară în temeiul diferitelor acte ale Uniunii ar putea fi puse în aplicare în modul cel mai eficient. |
| | 3.
     
  Orientările sunt elaborate în consultare cu părțile interesate relevante, inclusiv din țări terțe și, după caz, ținând seama de cele mai bune practici ale organismelor internaționale cu expertiză în diligența necesară. |
| | 4.
     
  Comisia revizuiește și actualizează periodic orientările, ținând seama de cele mai recente evoluții din sectoarele în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12a

Articolul 12a

Orientări

Orientări

1.
     
  Până la ... [data – 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia emite orientări ușor de folosit, specifice produselor de bază, pentru a clarifica responsabilitățile privind diligența necesară și normele de trasabilitate ale operatorilor, adaptate pentru a corespunde lanțurilor de aprovizionare respective. Comisia ia în considerare alte cerințe privind diligența necesară care decurg din dreptul Uniunii, în special [viitoarea Directivă privind diligența necesară în materie de guvernanță sustenabilă a întreprinderilor].

2.
     
  Orientările țin seama în special de nevoile IMM-urilor și le informează cu privire la diferitele mijloace de acces la asistență administrativă și financiară și oferă orientări cu privire la modul în care cerințele rezultate din suprapunerea normelor privind diligența necesară în temeiul diferitelor acte ale Uniunii ar putea fi puse în aplicare în modul cel mai eficient.

3.
     
  Orientările sunt elaborate în consultare cu părțile interesate relevante, inclusiv din țări terțe și, după caz, ținând seama de cele mai bune practici ale organismelor internaționale cu expertiză în diligența necesară.

4.
     
  Comisia revizuiește și actualizează periodic orientările, ținând seama de cele mai recente evoluții din sectoarele în cauză.

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia trebuie să pună la dispoziția publicului pe site-ul său internet lista autorităților competente. Comisia trebuie să actualizeze periodic lista, pe baza actualizărilor relevante primite de la statele membre. | 3.   Comisia trebuie să pună la dispoziția publicului pe site-ul său internet lista autorităților competente
  fără întârzieri nejustificate
  . Comisia trebuie să actualizeze periodic lista, pe baza actualizărilor relevante primite de la statele membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia trebuie să pună la dispoziția publicului pe site-ul său internet lista autorităților competente. Comisia trebuie să actualizeze periodic lista, pe baza actualizărilor relevante primite de la statele membre.

3.   Comisia trebuie să pună la dispoziția publicului pe site-ul său internet lista autorităților competente
  fără întârzieri nejustificate
  . Comisia trebuie să actualizeze periodic lista, pe baza actualizărilor relevante primite de la statele membre.

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 4

Articolul 13 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente dispun de competențele și resursele adecvate îndeplinirii obligațiilor prevăzute în capitolul 3 din prezentul regulament. | 4.   Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente dispun de
  independența funcțională,
  competențele și resursele adecvate îndeplinirii obligațiilor prevăzute în capitolul 3 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente dispun de competențele și resursele adecvate îndeplinirii obligațiilor prevăzute în capitolul 3 din prezentul regulament.

4.   Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente dispun de
  independența funcțională,
  competențele și resursele adecvate îndeplinirii obligațiilor prevăzute în capitolul 3 din prezentul regulament.

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 6

Articolul 13 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Statele membre
  pot facilita
  schimbul și diseminarea informațiilor relevante, în special cu scopul de a oferi asistență operatorilor la evaluarea riscurilor astfel cum se prevede la articolul 9, și privind cele mai bune practici legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. | 6.   Statele membre
  facilitează
  schimbul și diseminarea informațiilor relevante, în special cu scopul de a oferi asistență operatorilor la evaluarea riscurilor astfel cum se prevede la articolul 9, și privind cele mai bune practici legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Statele membre
  pot facilita
  schimbul și diseminarea informațiilor relevante, în special cu scopul de a oferi asistență operatorilor la evaluarea riscurilor astfel cum se prevede la articolul 9, și privind cele mai bune practici legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

6.   Statele membre
  facilitează
  schimbul și diseminarea informațiilor relevante, în special cu scopul de a oferi asistență operatorilor la evaluarea riscurilor astfel cum se prevede la articolul 9, și privind cele mai bune practici legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a obligațiilor enumerate în prezentul capitol, în special a controalelor asupra operatorilor și comercianților, Comisia emite orientări pentru toate autoritățile competente până cel târziu la ... [OP: a se introduce data: 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a obligațiilor enumerate în prezentul capitol, în special a controalelor asupra operatorilor și comercianților, Comisia emite orientări pentru toate autoritățile competente până cel târziu la ... [OP: a se introduce data: 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament].

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7 b (nou)

Articolul 13 – alineatul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Autoritățile competente monitorizează respectarea de către instituțiile financiare a cerințelor prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7b.
     
  Autoritățile competente monitorizează respectarea de către instituțiile financiare a cerințelor prezentului regulament.

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3

Articolul 14 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Pentru a efectua controalele menționate la alineatul (1), autoritățile competente trebuie să stabilească un plan întemeiat pe o abordare bazată pe riscuri. Planul trebuie să conțină cel puțin criterii de risc pentru efectuarea analizei de risc în temeiul alineatului (4) și, astfel, să fundamenteze deciziile privind controalele. La stabilirea și revizuirea criteriilor de risc, autoritățile competente trebuie să ia în considerare
  în special atribuirea riscului
  către
  țări
  sau
  anumite părți ale acestora în conformitate cu articolul 27, istoricul respectării
  de către
  un
  operator sau comerciant a 
  prezentului regulament
  și orice alte informații relevante. Pe baza rezultatelor controalelor și a experienței privind punerea în aplicare a planurilor, autoritățile competente trebuie să revizuiască periodic respectivele planuri și criterii de risc pentru a le îmbunătăți eficacitatea. În contextul revizuirii planurilor, autoritățile competente
  trebuie să stabilească
  o frecvență redusă a controalelor în cazul operatorilor și al comercianților care au făcut în mod constant dovada respectării depline a cerințelor prevăzute în prezentul regulament. | 3.   Pentru a efectua controalele menționate la alineatul (1), autoritățile competente trebuie să stabilească un plan întemeiat pe o abordare bazată pe riscuri. Planul
  , care va fi făcut public în conformitate cu articolul 19,
  trebuie să conțină cel puțin criterii de risc pentru efectuarea analizei de risc în temeiul alineatului (4) și, astfel, să fundamenteze deciziile privind controalele. La stabilirea și revizuirea criteriilor de risc, autoritățile competente trebuie să ia în considerare
  încălcările anterioare ale prezentului regulament de
  către
  un operator
  sau
  un comerciant, cantitatea de produse de bază și alte produse relevante introduse sau comercializate pe piață sau exportate de pe piața Uniunii
  de către operator sau comerciant
  , perioada de timp de la finalizarea evaluării riscurilor pentru produsele de bază sau alte produse relevante, proximitatea față de păduri
  a 
  parcelelor de teren sau a poligoanelor pe care au fost produse produsele de bază sau alte produse relevante
  și orice alte informații relevante. Pe baza rezultatelor controalelor și a experienței privind punerea în aplicare a planurilor, autoritățile competente trebuie să revizuiască periodic respectivele planuri și criterii de risc pentru a le îmbunătăți eficacitatea. În contextul revizuirii planurilor, autoritățile competente
  pot stabili
  o frecvență redusă a controalelor în cazul operatorilor și al comercianților care au făcut în mod constant dovada respectării depline a cerințelor prevăzute în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Pentru a efectua controalele menționate la alineatul (1), autoritățile competente trebuie să stabilească un plan întemeiat pe o abordare bazată pe riscuri. Planul trebuie să conțină cel puțin criterii de risc pentru efectuarea analizei de risc în temeiul alineatului (4) și, astfel, să fundamenteze deciziile privind controalele. La stabilirea și revizuirea criteriilor de risc, autoritățile competente trebuie să ia în considerare
  în special atribuirea riscului
  către
  țări
  sau
  anumite părți ale acestora în conformitate cu articolul 27, istoricul respectării
  de către
  un
  operator sau comerciant a 
  prezentului regulament
  și orice alte informații relevante. Pe baza rezultatelor controalelor și a experienței privind punerea în aplicare a planurilor, autoritățile competente trebuie să revizuiască periodic respectivele planuri și criterii de risc pentru a le îmbunătăți eficacitatea. În contextul revizuirii planurilor, autoritățile competente
  trebuie să stabilească
  o frecvență redusă a controalelor în cazul operatorilor și al comercianților care au făcut în mod constant dovada respectării depline a cerințelor prevăzute în prezentul regulament.

3.   Pentru a efectua controalele menționate la alineatul (1), autoritățile competente trebuie să stabilească un plan întemeiat pe o abordare bazată pe riscuri. Planul
  , care va fi făcut public în conformitate cu articolul 19,
  trebuie să conțină cel puțin criterii de risc pentru efectuarea analizei de risc în temeiul alineatului (4) și, astfel, să fundamenteze deciziile privind controalele. La stabilirea și revizuirea criteriilor de risc, autoritățile competente trebuie să ia în considerare
  încălcările anterioare ale prezentului regulament de
  către
  un operator
  sau
  un comerciant, cantitatea de produse de bază și alte produse relevante introduse sau comercializate pe piață sau exportate de pe piața Uniunii
  de către operator sau comerciant
  , perioada de timp de la finalizarea evaluării riscurilor pentru produsele de bază sau alte produse relevante, proximitatea față de păduri
  a 
  parcelelor de teren sau a poligoanelor pe care au fost produse produsele de bază sau alte produse relevante
  și orice alte informații relevante. Pe baza rezultatelor controalelor și a experienței privind punerea în aplicare a planurilor, autoritățile competente trebuie să revizuiască periodic respectivele planuri și criterii de risc pentru a le îmbunătăți eficacitatea. În contextul revizuirii planurilor, autoritățile competente
  pot stabili
  o frecvență redusă a controalelor în cazul operatorilor și al comercianților care au făcut în mod constant dovada respectării depline a cerințelor prevăzute în prezentul regulament.

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 7

Articolul 14 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Suspendările menționate la alineatul (6) se încheie în termen de
  3
   zile lucrătoare, cu excepția cazului în care autoritățile competente, pe baza rezultatelor controalelor efectuate în perioada respectivă, ajung la concluzia că necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a stabili dacă produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament. În acest caz, autoritățile competente trebuie să prelungească perioada de suspendare prin intermediul unor măsuri provizorii suplimentare adoptate în temeiul articolului 21 sau, în cazul produselor de bază sau al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, prin notificarea autorităților vamale cu privire la necesitatea de a menține suspendarea în temeiul articolului 24 alineatul (6). | 7.   Suspendările menționate la alineatul (6) se încheie în termen de
  cinci
  zile lucrătoare
  sau 72 de ore în cazul produselor de bază și al altor produse proaspete care se pot deteriora
  , cu excepția cazului în care autoritățile competente, pe baza rezultatelor controalelor efectuate în perioada respectivă, ajung la concluzia că necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a stabili dacă produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament. În acest caz, autoritățile competente trebuie să prelungească perioada de suspendare prin intermediul unor măsuri provizorii suplimentare adoptate în temeiul articolului 21 sau, în cazul produselor de bază sau al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, prin notificarea autorităților vamale cu privire la necesitatea de a menține suspendarea în temeiul articolului 24 alineatul (6). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Suspendările menționate la alineatul (6) se încheie în termen de
  3
   zile lucrătoare, cu excepția cazului în care autoritățile competente, pe baza rezultatelor controalelor efectuate în perioada respectivă, ajung la concluzia că necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a stabili dacă produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament. În acest caz, autoritățile competente trebuie să prelungească perioada de suspendare prin intermediul unor măsuri provizorii suplimentare adoptate în temeiul articolului 21 sau, în cazul produselor de bază sau al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, prin notificarea autorităților vamale cu privire la necesitatea de a menține suspendarea în temeiul articolului 24 alineatul (6).

7.   Suspendările menționate la alineatul (6) se încheie în termen de
  cinci
  zile lucrătoare
  sau 72 de ore în cazul produselor de bază și al altor produse proaspete care se pot deteriora
  , cu excepția cazului în care autoritățile competente, pe baza rezultatelor controalelor efectuate în perioada respectivă, ajung la concluzia că necesită o perioadă suplimentară de timp pentru a stabili dacă produsele de bază și alte produse relevante respectă cerințele prezentului regulament. În acest caz, autoritățile competente trebuie să prelungească perioada de suspendare prin intermediul unor măsuri provizorii suplimentare adoptate în temeiul articolului 21 sau, în cazul produselor de bază sau al altor produse relevante care intră sau ies de pe piața Uniunii, prin notificarea autorităților vamale cu privire la necesitatea de a menține suspendarea în temeiul articolului 24 alineatul (6).

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 9

Articolul 14 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  5
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază relevante de pe piața lor, precum și
  5
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente. | 9.   Fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  10
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante de pe piața lor, precum și
  10
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.
  Pentru produsele de bază sau alte produse din țări sau părți ale acestora clasificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27, statele membre pot reduce controalele anuale la 5 %. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  5
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază relevante de pe piața lor, precum și
  5
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.

9.   Fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  10
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante de pe piața lor, precum și
  10
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.
  Pentru produsele de bază sau alte produse din țări sau părți ale acestora clasificate ca prezentând un risc scăzut în conformitate cu articolul 27, statele membre pot reduce controalele anuale la 5 %.

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 11

Articolul 14 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Fără a aduce atingere controalelor prevăzute la alineatele (5) și (6), autoritățile competente trebuie să efectueze controalele menționate la alineatul (1) atunci când se află în posesia unor elemente de probă sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate exprimate de terți în temeiul articolului 29 cu privire la o posibilă nerespectare a prezentului regulament. | 11.   Fără a aduce atingere controalelor prevăzute la alineatele (5) și (6), autoritățile competente trebuie să efectueze
  , fără întârzieri nejustificate,
  controalele menționate la alineatul (1) atunci când se află în posesia unor elemente de probă sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza
  mecanismelor de alertă timpurie sau pe baza
  unor suspiciuni motivate exprimate de terți în temeiul articolului 29 cu privire la o posibilă nerespectare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11.   Fără a aduce atingere controalelor prevăzute la alineatele (5) și (6), autoritățile competente trebuie să efectueze controalele menționate la alineatul (1) atunci când se află în posesia unor elemente de probă sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate exprimate de terți în temeiul articolului 29 cu privire la o posibilă nerespectare a prezentului regulament.

11.   Fără a aduce atingere controalelor prevăzute la alineatele (5) și (6), autoritățile competente trebuie să efectueze
  , fără întârzieri nejustificate,
  controalele menționate la alineatul (1) atunci când se află în posesia unor elemente de probă sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza
  mecanismelor de alertă timpurie sau pe baza
  unor suspiciuni motivate exprimate de terți în temeiul articolului 29 cu privire la o posibilă nerespectare a prezentului regulament.

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 12

Articolul 14 – alineatul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12.   Controalele se impun a fi efectuate fără înștiințarea prealabilă a operatorului sau a comerciantului, cu excepția cazului în care o notificare prealabilă din partea operatorului sau a comerciantului este necesară pentru a asigura eficacitatea controalelor. | 12.   Controalele se impun a fi efectuate fără înștiințarea prealabilă a operatorului sau a comerciantului, cu excepția cazului în care o notificare prealabilă din partea operatorului sau a comerciantului este necesară pentru a asigura eficacitatea controalelor.
  Autoritățile justifică astfel de notificări prealabile în rapoartele lor de control, inclusiv informații privind numărul de înștiințări prealabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

12.   Controalele se impun a fi efectuate fără înștiințarea prealabilă a operatorului sau a comerciantului, cu excepția cazului în care o notificare prealabilă din partea operatorului sau a comerciantului este necesară pentru a asigura eficacitatea controalelor.

12.   Controalele se impun a fi efectuate fără înștiințarea prealabilă a operatorului sau a comerciantului, cu excepția cazului în care o notificare prealabilă din partea operatorului sau a comerciantului este necesară pentru a asigura eficacitatea controalelor.
  Autoritățile justifică astfel de notificări prealabile în rapoartele lor de control, inclusiv informații privind numărul de înștiințări prealabile.

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 13

Articolul 14 – alineatul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13.   Autoritățile competente trebuie să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și măsurile luate în caz de neconformitate. Înregistrările aferente tuturor controalelor se păstrează pentru o perioadă de cel puțin
  5
   ani. | 13.   Autoritățile competente trebuie să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și măsurile luate în caz de neconformitate
  , inclusiv sancțiunile legate de cazurile de nerespectare a prezentului regulament
  . Înregistrările aferente tuturor controalelor se păstrează pentru o perioadă de cel puțin
  zece
  ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13.   Autoritățile competente trebuie să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și măsurile luate în caz de neconformitate. Înregistrările aferente tuturor controalelor se păstrează pentru o perioadă de cel puțin
  5
   ani.

13.   Autoritățile competente trebuie să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și măsurile luate în caz de neconformitate
  , inclusiv sancțiunile legate de cazurile de nerespectare a prezentului regulament
  . Înregistrările aferente tuturor controalelor se păstrează pentru o perioadă de cel puțin
  zece
  ani.

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 13 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Fără a aduce atingere obligațiilor autorităților competente, Comisia poate, la cerere, să ofere statelor membre asistență tehnică pentru a le ajuta să îndeplinească cerințele stabilite în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13a.
     
  Fără a aduce atingere obligațiilor autorităților competente, Comisia poate, la cerere, să ofere statelor membre asistență tehnică pentru a le ajuta să îndeplinească cerințele stabilite în prezentul regulament.

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 13 b (nou)

Articolul 14 – alineatul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 13b.
     
  În cazul în care Comisia primește informații potrivit cărora un stat membru nu efectuează controale suficiente pentru a garanta că produsele de bază și alte produse relevante puse la dispoziție pe piața Uniunii sau exportate de pe piața Uniunii respectă cerințele prezentului regulament, Comisia este mandatată ca, în dialog cu statul membru în cauză, să introducă modificări ale planului menționat la alineatul (3) stabilit de statul membru respectiv pentru a se asigura că situația este remediată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13b.
     
  În cazul în care Comisia primește informații potrivit cărora un stat membru nu efectuează controale suficiente pentru a garanta că produsele de bază și alte produse relevante puse la dispoziție pe piața Uniunii sau exportate de pe piața Uniunii respectă cerințele prezentului regulament, Comisia este mandatată ca, în dialog cu statul membru în cauză, să introducă modificări ale planului menționat la alineatul (3) stabilit de statul membru respectiv pentru a se asigura că situația este remediată.

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 13 c (nou)

Articolul 14 – alineatul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 13c.
     
  Înregistrările controalelor efectuate în temeiul prezentului regulament și rapoartele privind rezultatele acestora constituie informații despre mediu în sensul Directivei 2003/4/CE

   (1a)

  și sunt puse la dispoziție la cerere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13c.
     
  Înregistrările controalelor efectuate în temeiul prezentului regulament și rapoartele privind rezultatele acestora constituie informații despre mediu în sensul Directivei 2003/4/CE

   (1a)

  și sunt puse la dispoziție la cerere.

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – titlu

Articolul 15 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controale asupra operatorilor | Controale asupra operatorilor
  și a comercianților care nu sunt IMM-uri |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Controale asupra operatorilor

Controale asupra operatorilor
  și a comercianților care nu sunt IMM-uri

și a comercianților care nu sunt IMM-uri

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 – litera da (nouă)

Articolul 15 – alineatul 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | examinarea măsurilor provizorii luate în temeiul articolul 21 și a măsurilor corective luate în temeiul articolul 22; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

examinarea măsurilor provizorii luate în temeiul articolul 21 și a măsurilor corective luate în temeiul articolul 22;

examinarea măsurilor provizorii luate în temeiul articolul 21 și a măsurilor corective luate în temeiul articolul 22;

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 – litera f

Articolul 15 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili locul exact în care a fost obținut produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv
  testarea izotopilor
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili locul exact în care a fost obținut produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv
  testarea izotopilor
  ;

testarea izotopilor

| (f) | orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili locul exact în care a fost obținut produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv
  analiza anatomică, chimică și ADN
  ; |
| --- | --- |

(f)

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili locul exact în care a fost obținut produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv
  analiza anatomică, chimică și ADN
  ;

analiza anatomică, chimică și ADN

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 – litera fa (nouă)

Articolul 15 – alineatul 1 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili speciile biologice afectate de prezentul regulament, care sunt cuprinse în produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv analiza anatomică, chimică și ADN; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili speciile biologice afectate de prezentul regulament, care sunt cuprinse în produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv analiza anatomică, chimică și ADN;

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili speciile biologice afectate de prezentul regulament, care sunt cuprinse în produsul de bază sau alt produs relevant, inclusiv analiza anatomică, chimică și ADN;

Amendamentul 172

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 – litera g

Articolul 15 – alineatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili dacă produsul de bază sau alt produs relevant nu implică defrișări, inclusiv date de observare a Pământului, cum ar fi cele din cadrul programului și al instrumentelor Copernicus, și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili dacă produsul de bază sau alt produs relevant nu implică defrișări, inclusiv date de observare a Pământului, cum ar fi cele din cadrul programului și al instrumentelor Copernicus, și

| (g) | orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili dacă produsul de bază sau alt produs relevant nu implică defrișări, inclusiv date de observare a Pământului, cum ar fi cele din cadrul programului și al instrumentelor Copernicus
  sau din alte surse disponibile în mod public sau privat
  , și |
| --- | --- |

(g)

orice mijloace tehnice și științifice adecvate pentru a stabili dacă produsul de bază sau alt produs relevant nu implică defrișări, inclusiv date de observare a Pământului, cum ar fi cele din cadrul programului și al instrumentelor Copernicus
  sau din alte surse disponibile în mod public sau privat
  , și

sau din alte surse disponibile în mod public sau privat

Amendamentul 173

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – titlu

Articolul 16 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controale asupra comercianților | Controale asupra comercianților
  care sunt IMM-uri |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Controale asupra comercianților

Controale asupra comercianților
  care sunt IMM-uri

care sunt IMM-uri

Amendamentul 174

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Costurile menționate la alineatul (1) pot include costurile de efectuare a testărilor, costurile de stocare și costurile activităților legate de produsele care sunt identificate ca fiind neconforme și care fac obiectul unor măsuri corective
  înainte de punerea lor în liberă circulație, de introducerea lor pe piață sau de exportul de pe piața Uniunii. | 2.   Costurile menționate la alineatul (1) pot include
  , printre altele,
  costurile de efectuare a testărilor, costurile de stocare și costurile activităților legate de produsele care sunt identificate ca fiind neconforme și care fac obiectul unor măsuri corective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Costurile menționate la alineatul (1) pot include costurile de efectuare a testărilor, costurile de stocare și costurile activităților legate de produsele care sunt identificate ca fiind neconforme și care fac obiectul unor măsuri corective
  înainte de punerea lor în liberă circulație, de introducerea lor pe piață sau de exportul de pe piața Uniunii.

2.   Costurile menționate la alineatul (1) pot include
  , printre altele,
  costurile de efectuare a testărilor, costurile de stocare și costurile activităților legate de produsele care sunt identificate ca fiind neconforme și care fac obiectul unor măsuri corective.

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritățile competente trebuie să coopereze între ele, cu autoritățile din alte state membre, cu Comisia și, dacă este necesar, cu autoritățile administrative din țări terțe pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament. | 1.   Autoritățile competente trebuie să coopereze între ele, cu autoritățile din alte state membre, cu Comisia și, dacă este necesar, cu autoritățile administrative din țări terțe pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  , inclusiv pentru efectuarea de audituri pe teren
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritățile competente trebuie să coopereze între ele, cu autoritățile din alte state membre, cu Comisia și, dacă este necesar, cu autoritățile administrative din țări terțe pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament.

1.   Autoritățile competente trebuie să coopereze între ele, cu autoritățile din alte state membre, cu Comisia și, dacă este necesar, cu autoritățile administrative din țări terțe pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  , inclusiv pentru efectuarea de audituri pe teren
  .

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

Articolul 18 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta include acordarea accesului la date
  și schimbul de date
  privind operatorii și comercianții, inclusiv declarații privind diligența necesară cu autoritățile competente din alte state membre, pentru a facilita asigurarea respectării prezentului regulament. | 3.   Autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta include acordarea accesului la date privind operatorii și comercianții, inclusiv
  la
  declarații privind diligența necesară
  , la natura controalelor efectuate și la rezultatele acestora, precum și la sancțiunile aplicate, și schimbul de astfel de date
  cu autoritățile competente din alte state membre, pentru a facilita asigurarea respectării prezentului regulament.
  Autoritățile competente aplică, atunci când fac schimb de informații, norme stricte de protecție a datelor în conformitate cu legislația existentă privind protecția datelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta include acordarea accesului la date
  și schimbul de date
  privind operatorii și comercianții, inclusiv declarații privind diligența necesară cu autoritățile competente din alte state membre, pentru a facilita asigurarea respectării prezentului regulament.

3.   Autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Aceasta include acordarea accesului la date privind operatorii și comercianții, inclusiv
  la
  declarații privind diligența necesară
  , la natura controalelor efectuate și la rezultatele acestora, precum și la sancțiunile aplicate, și schimbul de astfel de date
  cu autoritățile competente din alte state membre, pentru a facilita asigurarea respectării prezentului regulament.
  Autoritățile competente aplică, atunci când fac schimb de informații, norme stricte de protecție a datelor în conformitate cu legislația existentă privind protecția datelor.

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4

Articolul 18 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Autoritățile competente semnalează fără întârziere autorităților competente din alte state membre și Comisiei atunci când constată încălcări ale prezentului regulament și deficiențe grave care pot afecta mai multe state membre. Autoritățile competente trebuie să informeze, cu precădere, autoritățile competente din alte state membre atunci când identifică pe piață un produs de bază sau un alt produs relevant care nu este conform cu prezentul regulament, pentru a permite retragerea de la vânzare sau rechemarea unui astfel de produs de bază sau a unui alt produs în toate statele membre. | 4.   Autoritățile competente semnalează fără întârziere autorităților competente din alte state membre și Comisiei atunci când constată încălcări
  efective sau potențiale
  ale prezentului regulament și deficiențe grave care pot afecta mai multe state membre. Autoritățile competente trebuie să informeze, cu precădere, autoritățile competente din alte state membre atunci când identifică pe piață un produs de bază sau un alt produs relevant care nu este
  sau poate să nu fie
  conform cu prezentul regulament, pentru a permite retragerea de la vânzare sau rechemarea unui astfel de produs de bază sau a unui alt produs în toate statele membre
  sau pentru a sprijini respectivele autorități competente să ia măsurile de asigurare a respectării legislației
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Autoritățile competente semnalează fără întârziere autorităților competente din alte state membre și Comisiei atunci când constată încălcări ale prezentului regulament și deficiențe grave care pot afecta mai multe state membre. Autoritățile competente trebuie să informeze, cu precădere, autoritățile competente din alte state membre atunci când identifică pe piață un produs de bază sau un alt produs relevant care nu este conform cu prezentul regulament, pentru a permite retragerea de la vânzare sau rechemarea unui astfel de produs de bază sau a unui alt produs în toate statele membre.

4.   Autoritățile competente semnalează fără întârziere autorităților competente din alte state membre și Comisiei atunci când constată încălcări
  efective sau potențiale
  ale prezentului regulament și deficiențe grave care pot afecta mai multe state membre. Autoritățile competente trebuie să informeze, cu precădere, autoritățile competente din alte state membre atunci când identifică pe piață un produs de bază sau un alt produs relevant care nu este
  sau poate să nu fie
  conform cu prezentul regulament, pentru a permite retragerea de la vânzare sau rechemarea unui astfel de produs de bază sau a unui alt produs în toate statele membre
  sau pentru a sprijini respectivele autorități competente să ia măsurile de asigurare a respectării legislației
  .

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 a (nou)

Articolul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 18a |
| | Imagini din satelit și acces la datele privind pădurile |
| | Comisia instituie o platformă care utilizează imagini din satelit, inclusiv din satelitul Sentinel al Copernicus, care să acopere zonele forestiere din întreaga lume și să conțină instrumente care să permită tuturor părților să treacă rapid la evitarea defrișărilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. Platforma furnizează: |
| | (a) | hărți tematice, inclusiv o hartă a acoperirii terenurilor cu serii cronologice începând de la data-limită definită la articolul 2 punctul 8 și o serie de clase care permit examinarea compoziției peisajului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 18a

Articolul 18a

Imagini din satelit și acces la datele privind pădurile

Imagini din satelit și acces la datele privind pădurile

Comisia instituie o platformă care utilizează imagini din satelit, inclusiv din satelitul Sentinel al Copernicus, care să acopere zonele forestiere din întreaga lume și să conțină instrumente care să permită tuturor părților să treacă rapid la evitarea defrișărilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. Platforma furnizează:

Comisia instituie o platformă care utilizează imagini din satelit, inclusiv din satelitul Sentinel al Copernicus, care să acopere zonele forestiere din întreaga lume și să conțină instrumente care să permită tuturor părților să treacă rapid la evitarea defrișărilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. Platforma furnizează:

(a)

(a)

hărți tematice, inclusiv o hartă a acoperirii terenurilor cu serii cronologice începând de la data-limită definită la articolul 2 punctul 8 și o serie de clase care permit examinarea compoziției peisajului;

hărți tematice, inclusiv o hartă a acoperirii terenurilor cu serii cronologice începând de la data-limită definită la articolul 2 punctul 8 și o serie de clase care permit examinarea compoziției peisajului;

| (b) | un sistem de alertă, bazat pe o monitorizare lunară a schimbării suprafețelor împădurite; |
| --- | --- |

(b)

(b)

un sistem de alertă, bazat pe o monitorizare lunară a schimbării suprafețelor împădurite;

un sistem de alertă, bazat pe o monitorizare lunară a schimbării suprafețelor împădurite;

| (c) | o serie de analize și rezultate ușor de utilizat și securizate, care descriu modul în care lanțurile de aprovizionare sunt legate de defrișări. |
| --- | --- |

(c)

(c)

o serie de analize și rezultate ușor de utilizat și securizate, care descriu modul în care lanțurile de aprovizionare sunt legate de defrișări.

o serie de analize și rezultate ușor de utilizat și securizate, care descriu modul în care lanțurile de aprovizionare sunt legate de defrișări.

Platforma este pusă la dispoziția autorităților statelor membre, a autorităților țărilor terțe interesate, a operatorilor și a comercianților.

Platforma este pusă la dispoziția autorităților statelor membre, a autorităților țărilor terțe interesate, a operatorilor și a comercianților.

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1

Articolul 19 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre pun la dispoziția publicului și a Comisiei, cel târziu până la data de 30 aprilie a fiecărui an, informații privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul anului calendaristic anterior. Aceste informații trebuie să includă planurile lor referitoare la controale, numărul și rezultatele controalelor efectuate asupra operatorilor și comercianților
  , inclusiv conținutul acestor controale
  , volumul produselor de bază și al altor produse relevante verificate în raport cu cantitatea totală de produse de bază și alte produse relevante introduse pe piață, țările de origine și de producție a produselor de bază și a altor produse relevante, precum și măsurile luate în
  caz de neconformitate
  și
  costurile recuperate
  în
  materie de controale
  . | 1.   Statele membre pun la dispoziția publicului și a Comisiei, cel târziu până la data de 30 aprilie a fiecărui an, informații privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul anului calendaristic anterior. Aceste informații trebuie să includă planurile lor referitoare la controale
  și criteriile de risc pe care se bazează
  ,
  inclusiv
  numărul și rezultatele controalelor efectuate asupra operatorilor și comercianților
  și produselor de bază și a altor produse relevante
  , volumul produselor de bază și al altor produse relevante verificate în raport cu cantitatea totală de produse de bază și alte produse relevante introduse pe piață, țările de origine și de producție a produselor de bază și a altor produse relevante, precum și
  , în caz de neconformitate,
  măsurile
  de supraveghere a pieței
  luate în
  conformitate cu articolul 22
  și
  sancțiunile impuse
  în
  conformitate cu articolul 23
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre pun la dispoziția publicului și a Comisiei, cel târziu până la data de 30 aprilie a fiecărui an, informații privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul anului calendaristic anterior. Aceste informații trebuie să includă planurile lor referitoare la controale, numărul și rezultatele controalelor efectuate asupra operatorilor și comercianților
  , inclusiv conținutul acestor controale
  , volumul produselor de bază și al altor produse relevante verificate în raport cu cantitatea totală de produse de bază și alte produse relevante introduse pe piață, țările de origine și de producție a produselor de bază și a altor produse relevante, precum și măsurile luate în
  caz de neconformitate
  și
  costurile recuperate
  în
  materie de controale
  .

1.   Statele membre pun la dispoziția publicului și a Comisiei, cel târziu până la data de 30 aprilie a fiecărui an, informații privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul anului calendaristic anterior. Aceste informații trebuie să includă planurile lor referitoare la controale
  și criteriile de risc pe care se bazează
  ,
  inclusiv
  numărul și rezultatele controalelor efectuate asupra operatorilor și comercianților
  și produselor de bază și a altor produse relevante
  , volumul produselor de bază și al altor produse relevante verificate în raport cu cantitatea totală de produse de bază și alte produse relevante introduse pe piață, țările de origine și de producție a produselor de bază și a altor produse relevante, precum și
  , în caz de neconformitate,
  măsurile
  de supraveghere a pieței
  luate în
  conformitate cu articolul 22
  și
  sancțiunile impuse
  în
  conformitate cu articolul 23
  .

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – paragraful 1

Articolul 20 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care produsele de bază sau alte produse relevante au fost obținute într-o țară sau într-o anumită parte a acesteia încadrată în categoria celor care prezintă un risc ridicat în conformitate cu articolul 27, sau dacă există riscul ca produsele de bază sau alte produse relevante obținute în respectivele țări sau în anumite părți ale acestora să intre în lanțul de aprovizionare relevant, fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  15
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază relevante de pe piața lor, precum și
  15
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor din țări sau anumite părți ale acestora care prezintă un risc ridicat fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente. | În cazul în care produsele de bază sau alte produse relevante au fost obținute într-o țară sau într-o anumită parte a acesteia încadrată în categoria celor care prezintă un risc ridicat în conformitate cu articolul 27, sau dacă există riscul ca produsele de bază sau alte produse relevante obținute în respectivele țări sau în anumite părți ale acestora să intre în lanțul de aprovizionare relevant, fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  20
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante de pe piața lor, precum și
  20
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor din țări sau anumite părți ale acestora care prezintă un risc ridicat fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.
  Autoritățile competente se asigură că controalele anuale efectuate în temeiul prezentului articol includ toate elementele enumerate la articolul 15. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care produsele de bază sau alte produse relevante au fost obținute într-o țară sau într-o anumită parte a acesteia încadrată în categoria celor care prezintă un risc ridicat în conformitate cu articolul 27, sau dacă există riscul ca produsele de bază sau alte produse relevante obținute în respectivele țări sau în anumite părți ale acestora să intre în lanțul de aprovizionare relevant, fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  15
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază relevante de pe piața lor, precum și
  15
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor din țări sau anumite părți ale acestora care prezintă un risc ridicat fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.

15

15

În cazul în care produsele de bază sau alte produse relevante au fost obținute într-o țară sau într-o anumită parte a acesteia încadrată în categoria celor care prezintă un risc ridicat în conformitate cu articolul 27, sau dacă există riscul ca produsele de bază sau alte produse relevante obținute în respectivele țări sau în anumite părți ale acestora să intre în lanțul de aprovizionare relevant, fiecare stat membru trebuie să se asigure că cel puțin
  20
   % dintre operatorii care introduc, pun la dispoziție sau exportă de pe piața Uniunii fiecare dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante de pe piața lor, precum și
  20
   % din cantitatea corespunzătoare fiecăruia dintre produsele de bază
  și alte produse
  relevante introduse sau puse la dispoziție pe piața lor sau exportate de pe piața lor din țări sau anumite părți ale acestora care prezintă un risc ridicat fac obiectul controalelor anuale efectuate de autoritățile sale competente.
  Autoritățile competente se asigură că controalele anuale efectuate în temeiul prezentului articol includ toate elementele enumerate la articolul 15.

20

și alte produse

20

și alte produse

Autoritățile competente se asigură că controalele anuale efectuate în temeiul prezentului articol includ toate elementele enumerate la articolul 15.

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1

Articolul 21 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, în urma controalelor menționate la articolele 15 și 16, au fost detectate posibile
  deficiențe grave
  ori au fost identificate riscuri în temeiul articolului 14 alineatul (6), autoritățile competente pot lua măsuri provizorii imediate, inclusiv confiscarea sau suspendarea introducerii sau a punerii la dispoziție pe piața Uniunii și a exportului de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante. | În cazul în care,
  pe baza examinării dovezilor sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 18 și a unor suspiciuni motivate prezentate de părți terțe în temeiul articolului 29 sau
  în urma controalelor menționate la articolele 15 și 16, au fost detectate posibile
  încălcări ale prezentului regulament
  ori au fost identificate riscuri în temeiul articolului 14 alineatul (6), autoritățile competente pot lua măsuri provizorii imediate, inclusiv confiscarea sau suspendarea introducerii sau a punerii la dispoziție pe piața Uniunii și a exportului de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante.
  Statele membre informează imediat Comisia și autoritățile competente din alte state membre despre astfel de măsuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, în urma controalelor menționate la articolele 15 și 16, au fost detectate posibile
  deficiențe grave
  ori au fost identificate riscuri în temeiul articolului 14 alineatul (6), autoritățile competente pot lua măsuri provizorii imediate, inclusiv confiscarea sau suspendarea introducerii sau a punerii la dispoziție pe piața Uniunii și a exportului de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante.

deficiențe grave

În cazul în care,
  pe baza examinării dovezilor sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 18 și a unor suspiciuni motivate prezentate de părți terțe în temeiul articolului 29 sau
  în urma controalelor menționate la articolele 15 și 16, au fost detectate posibile
  încălcări ale prezentului regulament
  ori au fost identificate riscuri în temeiul articolului 14 alineatul (6), autoritățile competente pot lua măsuri provizorii imediate, inclusiv confiscarea sau suspendarea introducerii sau a punerii la dispoziție pe piața Uniunii și a exportului de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante.
  Statele membre informează imediat Comisia și autoritățile competente din alte state membre despre astfel de măsuri.

pe baza examinării dovezilor sau a altor informații relevante, inclusiv pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 18 și a unor suspiciuni motivate prezentate de părți terțe în temeiul articolului 29 sau

încălcări ale prezentului regulament

Statele membre informează imediat Comisia și autoritățile competente din alte state membre despre astfel de măsuri.

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 1

Articolul 22 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere articolului 23, în cazul în care autoritățile competente stabilesc că un operator sau un comerciant nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau că un produs de bază sau un alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, acestea trebuie să solicite fără întârziere operatorului sau comerciantului în cauză să ia măsuri corective
  adecvate și proporționale
  pentru a pune capăt situației de neconformitate. | 1.   Fără a aduce atingere articolului 23, în cazul în care autoritățile competente stabilesc că un operator sau un comerciant nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau că un produs de bază sau un alt produs relevant nu este conform cu
  cerințele stabilite în
  prezentul regulament, acestea trebuie să solicite fără întârziere operatorului sau comerciantului în cauză să ia măsuri corective pentru a pune capăt situației de neconformitate
  într-un termen specificat și rezonabil
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fără a aduce atingere articolului 23, în cazul în care autoritățile competente stabilesc că un operator sau un comerciant nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau că un produs de bază sau un alt produs relevant nu este conform cu prezentul regulament, acestea trebuie să solicite fără întârziere operatorului sau comerciantului în cauză să ia măsuri corective
  adecvate și proporționale
  pentru a pune capăt situației de neconformitate.

1.   Fără a aduce atingere articolului 23, în cazul în care autoritățile competente stabilesc că un operator sau un comerciant nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament sau că un produs de bază sau un alt produs relevant nu este conform cu
  cerințele stabilite în
  prezentul regulament, acestea trebuie să solicite fără întârziere operatorului sau comerciantului în cauză să ia măsuri corective pentru a pune capăt situației de neconformitate
  într-un termen specificat și rezonabil
  .

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2 – litera d

Articolul 22 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | distrugerea
  produsului de bază sau a altui produs relevant
  sau donarea acestuia
  în scopuri caritabile sau de interes public. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

distrugerea
  produsului de bază sau a altui produs relevant
  sau donarea acestuia
  în scopuri caritabile sau de interes public.

distrugerea

sau donarea acestuia

| (d) | donarea, dacă este posibil, a
  produsului de bază sau a altui produs relevant în scopuri caritabile sau de interes public
  sau, în caz contrar reciclarea lui sau, în ultimă instanță, distrugerea acestuia; |
| --- | --- |

(d)

donarea, dacă este posibil, a
  produsului de bază sau a altui produs relevant în scopuri caritabile sau de interes public
  sau, în caz contrar reciclarea lui sau, în ultimă instanță, distrugerea acestuia;

donarea, dacă este posibil, a

sau, în caz contrar reciclarea lui sau, în ultimă instanță, distrugerea acestuia;

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 22 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Indiferent de măsurile corective luate în temeiul alineatului (2) și pentru a preveni riscul unor noi încălcări, operatorul sau comerciantul remediază orice deficiențe ale sistemului „due diligence” care ar fi putut duce la nerespectarea de către acesta a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Indiferent de măsurile corective luate în temeiul alineatului (2) și pentru a preveni riscul unor noi încălcări, operatorul sau comerciantul remediază orice deficiențe ale sistemului „due diligence” care ar fi putut duce la nerespectarea de către acesta a prezentului regulament.

Amendamentul 185

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3

Articolul 22 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Dacă operatorul sau comerciantul nu ia măsurile corective menționate la alineatul (2)
  sau dacă situația
  de
  neconformitate menționată la alineatul
   (1)
  se menține
  , autoritățile competente trebuie să se asigure că produsul este retras sau rechemat sau
  punerea sa
  la dispoziție ori
  exportul
  de pe piața Uniunii
  sunt interzise sau restricționate. | 3.   Dacă operatorul sau comerciantul nu ia măsurile corective menționate la alineatul (2)
  în perioada specificată
  de
  autoritatea competentă în temeiul alineatului
   (1), autoritățile competente trebuie să se asigure că produsul
  de bază sau produsul
  este retras sau rechemat sau
  nu este pus
  la dispoziție
  pe piața Uniunii
  ori
  exportat
  de pe piața Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Dacă operatorul sau comerciantul nu ia măsurile corective menționate la alineatul (2)
  sau dacă situația
  de
  neconformitate menționată la alineatul
   (1)
  se menține
  , autoritățile competente trebuie să se asigure că produsul este retras sau rechemat sau
  punerea sa
  la dispoziție ori
  exportul
  de pe piața Uniunii
  sunt interzise sau restricționate.

3.   Dacă operatorul sau comerciantul nu ia măsurile corective menționate la alineatul (2)
  în perioada specificată
  de
  autoritatea competentă în temeiul alineatului
   (1), autoritățile competente trebuie să se asigure că produsul
  de bază sau produsul
  este retras sau rechemat sau
  nu este pus
  la dispoziție
  pe piața Uniunii
  ori
  exportat
  de pe piața Uniunii.

Amendamentul 186

Amendamentul 186

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1

Articolul 23 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Statele membre stabilesc norme privind
  sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament de către operatori și comercianți
  și
  iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestora
  . Statele membre trebuie să notifice aceste dispoziții Comisiei și să o informeze fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. | 1.   
  În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia adoptă acte delegate de completare a prezentului regulament in ceea ce privește
  sancțiunile
  uniforme
  aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament de către operatori și comercianți
  , cu scopul de
  a 
  se asigura că sunt aplicate standarde armonizate în întreaga Uniune. Statele membre
  iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Statele membre stabilesc norme privind
  sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament de către operatori și comercianți
  și
  iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestora
  . Statele membre trebuie să notifice aceste dispoziții Comisiei și să o informeze fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.

1.   
  În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia adoptă acte delegate de completare a prezentului regulament in ceea ce privește
  sancțiunile
  uniforme
  aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament de către operatori și comercianți
  , cu scopul de
  a 
  se asigura că sunt aplicate standarde armonizate în întreaga Uniune. Statele membre
  iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestora.

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 23 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Aceste sancțiuni trebuie să fie efective, proporționale
  și
  cu efect de descurajare. Sancțiunile trebuie să includă, cel puțin: | 2.   Aceste sancțiuni trebuie să fie efective, proporționale, cu efect de descurajare
  și uniforme în toate statele membre
  . Sancțiunile trebuie să includă, cel puțin: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Aceste sancțiuni trebuie să fie efective, proporționale
  și
  cu efect de descurajare. Sancțiunile trebuie să includă, cel puțin:

2.   Aceste sancțiuni trebuie să fie efective, proporționale, cu efect de descurajare
  și uniforme în toate statele membre
  . Sancțiunile trebuie să includă, cel puțin:

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera a

Articolul 23 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | amenzi proporționale cu daunele ecologice produse și cu valoarea produselor de bază sau a altor produse relevante, calculând nivelul sancțiunilor astfel încât să se asigure că acestea privează persoanele responsabile de avantajele economice obținute ca urmare a încălcărilor comise de acestea și majorând progresiv amenzile pentru încălcările repetate; cuantumul maxim al acestor amenzi este de cel puțin
  4
   % din cifra de afaceri anuală a operatorilor sau a comercianților din
  statul membru sau statele membre în cauză
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

amenzi proporționale cu daunele ecologice produse și cu valoarea produselor de bază sau a altor produse relevante, calculând nivelul sancțiunilor astfel încât să se asigure că acestea privează persoanele responsabile de avantajele economice obținute ca urmare a încălcărilor comise de acestea și majorând progresiv amenzile pentru încălcările repetate; cuantumul maxim al acestor amenzi este de cel puțin
  4
   % din cifra de afaceri anuală a operatorilor sau a comercianților din
  statul membru sau statele membre în cauză
  ;

4

statul membru sau statele membre în cauză

| (a) | amenzi proporționale cu daunele ecologice produse
  , cu daunele economice aduse comunităților locale
  și cu valoarea produselor de bază sau a altor produse relevante, calculând nivelul sancțiunilor astfel încât să se asigure că acestea privează persoanele responsabile de avantajele economice obținute ca urmare a încălcărilor comise de acestea și majorând progresiv amenzile pentru încălcările repetate; cuantumul maxim al acestor amenzi este de cel puțin
  8
   % din cifra de afaceri anuală a operatorilor sau a comercianților din
  Uniune, calculată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului

   (1a),
  și este majorat pentru a garanta că sancțiunea depășește potențialul avantaj economic obținut și este disuasivă; |
| --- | --- |

(a)

amenzi proporționale cu daunele ecologice produse
  , cu daunele economice aduse comunităților locale
  și cu valoarea produselor de bază sau a altor produse relevante, calculând nivelul sancțiunilor astfel încât să se asigure că acestea privează persoanele responsabile de avantajele economice obținute ca urmare a încălcărilor comise de acestea și majorând progresiv amenzile pentru încălcările repetate; cuantumul maxim al acestor amenzi este de cel puțin
  8
   % din cifra de afaceri anuală a operatorilor sau a comercianților din
  Uniune, calculată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului

   (1a),
  și este majorat pentru a garanta că sancțiunea depășește potențialul avantaj economic obținut și este disuasivă;

, cu daunele economice aduse comunităților locale

8

Uniune, calculată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului

1a

și este majorat pentru a garanta că sancțiunea depășește potențialul avantaj economic obținut și este disuasivă;

Amendamentul 189

Amendamentul 189

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

Articolul 23 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | obligația de a repara daunele ecologice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

obligația de a repara daunele ecologice;

obligația de a repara daunele ecologice;

Amendamentul 190

Amendamentul 190

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera bb (nouă)

Articolul 23 – alineatul 2 – litera bb (nouă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | obligația de a despăgubi orice persoană fizică sau juridică pentru daunele pe care le-ar fi evitat exercitarea diligenței necesare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

obligația de a despăgubi orice persoană fizică sau juridică pentru daunele pe care le-ar fi evitat exercitarea diligenței necesare;

obligația de a despăgubi orice persoană fizică sau juridică pentru daunele pe care le-ar fi evitat exercitarea diligenței necesare;

Amendamentul 191

Amendamentul 191

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera d

Articolul 23 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | excluderea temporară de la procedurile de achiziții publice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

excluderea temporară de la procedurile de achiziții publice.

| (d) | excluderea temporară de la procedurile de achiziții publice
  și de la accesul la finanțare publică, inclusiv de la procedurile de licitații publice, granturi și concesiuni
  ; |
| --- | --- |

(d)

excluderea temporară de la procedurile de achiziții publice
  și de la accesul la finanțare publică, inclusiv de la procedurile de licitații publice, granturi și concesiuni
  ;

și de la accesul la finanțare publică, inclusiv de la procedurile de licitații publice, granturi și concesiuni

Amendamentul 192

Amendamentul 192

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera da (nouă)

Articolul 23 – alineatul 2 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | interdicția temporară sau permanentă de a introduce sau de a pune la dispoziție produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau de a le exporta, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

interdicția temporară sau permanentă de a introduce sau de a pune la dispoziție produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau de a le exporta, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate;

interdicția temporară sau permanentă de a introduce sau de a pune la dispoziție produse de bază și alte produse relevante pe piața Uniunii sau de a le exporta, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate;

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera db (nouă)

Articolul 23 – alineatul 2 – litera db (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | interdicția de a utiliza procedura simplificată privind diligența necesară prevăzută la articolul 12, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

interdicția de a utiliza procedura simplificată privind diligența necesară prevăzută la articolul 12, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate;

interdicția de a utiliza procedura simplificată privind diligența necesară prevăzută la articolul 12, în cazul unei încălcări grave sau al unor încălcări repetate;

Amendamentul 194

Amendamentul 194

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre notifică Comisiei operatorii și comercianții care nu și-au îndeplinit obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, precum și sancțiunile care le sunt impuse prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, în termen de 30 de zile de la constatarea relevantă a nerespectării obligațiilor, ținând seama în mod corespunzător de normele relevante privind protecția datelor. Comisia publică o listă a operatorilor și a comercianților în cauză. Aceștia sunt informați cu privire la includerea lor pe listă. |
| | Lista operatorilor și a comercianților care nu și-au respectat obligațiile conține următoarele elemente: |
| | (a) | numele operatorului sau al comerciantului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre notifică Comisiei operatorii și comercianții care nu și-au îndeplinit obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, precum și sancțiunile care le sunt impuse prin intermediul sistemului de informații menționat la articolul 31, în termen de 30 de zile de la constatarea relevantă a nerespectării obligațiilor, ținând seama în mod corespunzător de normele relevante privind protecția datelor. Comisia publică o listă a operatorilor și a comercianților în cauză. Aceștia sunt informați cu privire la includerea lor pe listă.

Lista operatorilor și a comercianților care nu și-au respectat obligațiile conține următoarele elemente:

Lista operatorilor și a comercianților care nu și-au respectat obligațiile conține următoarele elemente:

(a)

(a)

numele operatorului sau al comerciantului;

numele operatorului sau al comerciantului;

| (b) | data primei includeri pe listă și data de la care au fost luate măsuri de remediere suficiente; |
| --- | --- |

(b)

(b)

data primei includeri pe listă și data de la care au fost luate măsuri de remediere suficiente;

data primei includeri pe listă și data de la care au fost luate măsuri de remediere suficiente;

| (c) | un rezumat al activităților care justifică includerea operatorului sau a comerciantului pe listă și |
| --- | --- |

(c)

(c)

un rezumat al activităților care justifică includerea operatorului sau a comerciantului pe listă și

un rezumat al activităților care justifică includerea operatorului sau a comerciantului pe listă și

| (d) | caracterul și, dacă sancțiunea este pecuniară, cuantumul sancțiunii impuse. |
| --- | --- |

(d)

(d)

caracterul și, dacă sancțiunea este pecuniară, cuantumul sancțiunii impuse.

caracterul și, dacă sancțiunea este pecuniară, cuantumul sancțiunii impuse.

Lista se publică pe site-ul Comisiei și se actualizează periodic.

Lista se publică pe site-ul Comisiei și se actualizează periodic.

Comisia publică lista în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Registrul menționat la articolul 31.

Comisia publică lista în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Registrul menționat la articolul 31.

Amendamentul 195

Amendamentul 195

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 23 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Statele membre informează Comisia atunci când operatorul sau comerciantul care nu și-a respectat obligațiile menționat la alineatul (1) a luat suficiente măsuri de remediere, inclusiv a efectuat plata integrală a sancțiunilor sau a adus îmbunătățiri sistemului său due diligence și nu a fost raportată nicio altă sancțiune sau procedură referitoare la o presupusă încălcare. |
| | Comisia scoate de pe listă operatorul sau comerciantul în cauză după ce au fost luate măsuri de remediere. Comisia actualizează lista publică a operatorilor și comercianților în cauză o dată la șase luni. |
| | Comisia informează, fără întârzieri nejustificate, autoritățile competente cu privire la scoaterea de pe listă a unui operator sau a unui comerciant și actualizează Registrul menționat la articolul 31. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Statele membre informează Comisia atunci când operatorul sau comerciantul care nu și-a respectat obligațiile menționat la alineatul (1) a luat suficiente măsuri de remediere, inclusiv a efectuat plata integrală a sancțiunilor sau a adus îmbunătățiri sistemului său due diligence și nu a fost raportată nicio altă sancțiune sau procedură referitoare la o presupusă încălcare.

Comisia scoate de pe listă operatorul sau comerciantul în cauză după ce au fost luate măsuri de remediere. Comisia actualizează lista publică a operatorilor și comercianților în cauză o dată la șase luni.

Comisia scoate de pe listă operatorul sau comerciantul în cauză după ce au fost luate măsuri de remediere. Comisia actualizează lista publică a operatorilor și comercianților în cauză o dată la șase luni.

Comisia informează, fără întârzieri nejustificate, autoritățile competente cu privire la scoaterea de pe listă a unui operator sau a unui comerciant și actualizează Registrul menționat la articolul 31.

Comisia informează, fără întârzieri nejustificate, autoritățile competente cu privire la scoaterea de pe listă a unui operator sau a unui comerciant și actualizează Registrul menționat la articolul 31.

Amendamentul 196

Amendamentul 196

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 7 – paragraful 1 – litera b

Articolul 24 – alineatul 7 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | în cazul în care punerea în liberă circulație sau exportul a fost suspendat în conformitate cu alineatul (6), autoritățile competente nu au solicitat, în termenul de
  3
  zile lucrătoare indicat la articolul 14 alineatul (7), necesitatea de a menține suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului produsului de bază sau a altui produs relevant; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

în cazul în care punerea în liberă circulație sau exportul a fost suspendat în conformitate cu alineatul (6), autoritățile competente nu au solicitat, în termenul de
  3
  zile lucrătoare indicat la articolul 14 alineatul (7), necesitatea de a menține suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului produsului de bază sau a altui produs relevant;

3

| (b) | în cazul în care punerea în liberă circulație sau exportul a fost suspendat în conformitate cu alineatul (6), autoritățile competente nu au solicitat, în termenul de
  cinci
  zile lucrătoare
  , respectiv 72 de ore în cazul produselor de bază și al altor produse proaspete care se pot deteriora,
  indicat la articolul 14 alineatul (7), necesitatea de a menține suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului produsului de bază sau a altui produs relevant; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care punerea în liberă circulație sau exportul a fost suspendat în conformitate cu alineatul (6), autoritățile competente nu au solicitat, în termenul de
  cinci
  zile lucrătoare
  , respectiv 72 de ore în cazul produselor de bază și al altor produse proaspete care se pot deteriora,
  indicat la articolul 14 alineatul (7), necesitatea de a menține suspendarea punerii în liberă circulație sau a exportului produsului de bază sau a altui produs relevant;

cinci

, respectiv 72 de ore în cazul produselor de bază și al altor produse proaspete care se pot deteriora,

Amendamentul 197

Amendamentul 197

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 8 – paragraful 2

Articolul 24 – alineatul 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| După notificarea statutului
  respectiv
  , autoritățile vamale nu vor permite punerea în liberă circulație sau exportul produsului de bază sau al altui produs relevant. Acestea trebuie să includă și următoarea inscripție în sistemul informatic vamal și, după caz, pe factura comercială care însoțește produsul de bază sau alt produs relevant și pe orice alt document însoțitor relevant: „Produs de bază sau alt produs neconform – nu se autorizează punerea în liberă circulație/exportul – Regulamentul (UE) 2021/XXXX.” [OP trebuie să indice trimiterea la prezentul regulament] | După notificarea statutului
  de operator sau comerciant care nu și-a respectat obligațiile
  , autoritățile vamale nu vor permite punerea în liberă circulație sau exportul produsului de bază sau al altui produs relevant. Acestea trebuie să includă și următoarea inscripție în sistemul informatic vamal și, după caz, pe factura comercială care însoțește produsul de bază sau alt produs relevant și pe orice alt document însoțitor relevant: „Produs de bază sau alt produs neconform – nu se autorizează punerea în liberă circulație/exportul – Regulamentul (UE) 2021/XXXX.” [OP trebuie să indice trimiterea la prezentul regulament] |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

După notificarea statutului
  respectiv
  , autoritățile vamale nu vor permite punerea în liberă circulație sau exportul produsului de bază sau al altui produs relevant. Acestea trebuie să includă și următoarea inscripție în sistemul informatic vamal și, după caz, pe factura comercială care însoțește produsul de bază sau alt produs relevant și pe orice alt document însoțitor relevant: „Produs de bază sau alt produs neconform – nu se autorizează punerea în liberă circulație/exportul – Regulamentul (UE) 2021/XXXX.” [OP trebuie să indice trimiterea la prezentul regulament]

respectiv

După notificarea statutului
  de operator sau comerciant care nu și-a respectat obligațiile
  , autoritățile vamale nu vor permite punerea în liberă circulație sau exportul produsului de bază sau al altui produs relevant. Acestea trebuie să includă și următoarea inscripție în sistemul informatic vamal și, după caz, pe factura comercială care însoțește produsul de bază sau alt produs relevant și pe orice alt document însoțitor relevant: „Produs de bază sau alt produs neconform – nu se autorizează punerea în liberă circulație/exportul – Regulamentul (UE) 2021/XXXX.” [OP trebuie să indice trimiterea la prezentul regulament]

de operator sau comerciant care nu și-a respectat obligațiile

Amendamentul 198

Amendamentul 198

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 10

Articolul 24 – alineatul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   Autoritățile vamale pot distruge un produs de bază sau un alt produs relevant neconform, la cererea autorităților competente sau în cazul în care consideră această acțiune ca fiind necesară și proporțională. Costul unei astfel de măsuri este suportat de persoana fizică sau juridică care deține produsul de bază sau alt produs relevant.
  Articolele 197 și 198 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 se aplică în consecință. La cererea autorităților competente, produsele de bază și alte produse relevante neconforme pot fi, în mod alternativ, confiscate și puse de autoritățile vamale la dispoziția autorităților competente. | 10.   Autoritățile vamale pot
  dona produsul de bază sau alt produs relevant în scopuri caritabile sau de interes public sau, numai dacă o donație nu este posibilă, îl pot recicla sau, în ultimă instanță, pot
  distruge un produs de bază sau un alt produs relevant neconform, la cererea autorităților competente sau în cazul în care consideră această acțiune ca fiind necesară și proporțională. Costul unei astfel de măsuri este suportat de persoana fizică sau juridică care deține produsul de bază sau alt produs relevant. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   Autoritățile vamale pot distruge un produs de bază sau un alt produs relevant neconform, la cererea autorităților competente sau în cazul în care consideră această acțiune ca fiind necesară și proporțională. Costul unei astfel de măsuri este suportat de persoana fizică sau juridică care deține produsul de bază sau alt produs relevant.
  Articolele 197 și 198 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 se aplică în consecință. La cererea autorităților competente, produsele de bază și alte produse relevante neconforme pot fi, în mod alternativ, confiscate și puse de autoritățile vamale la dispoziția autorităților competente.

10.   Autoritățile vamale pot
  dona produsul de bază sau alt produs relevant în scopuri caritabile sau de interes public sau, numai dacă o donație nu este posibilă, îl pot recicla sau, în ultimă instanță, pot
  distruge un produs de bază sau un alt produs relevant neconform, la cererea autorităților competente sau în cazul în care consideră această acțiune ca fiind necesară și proporțională. Costul unei astfel de măsuri este suportat de persoana fizică sau juridică care deține produsul de bază sau alt produs relevant.

Amendamentul 199

Amendamentul 199

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 4

Articolul 25 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cazul în care, în legătură cu produsele de bază și cu alte produse relevante care fac obiectul prezentului regulament și care se află fie în depozitare temporară, fie sunt plasate sub un regim vamal, altul decât „punerea în liberă circulație”, autoritățile vamale de la primul punct de intrare au motive să creadă că aceste produse de bază și alte produse relevante nu sunt conforme cu prezentul regulament, ele trebuie să transmită toate informațiile relevante către biroul vamal competent din țara de destinație. | 4.   În cazul în care, în legătură cu produsele de bază și cu alte produse relevante care fac obiectul prezentului regulament și care se află fie în depozitare temporară, fie sunt plasate sub un regim vamal, altul decât „punerea în liberă circulație”, autoritățile vamale de la primul punct de intrare au motive să creadă că aceste produse de bază și alte produse relevante nu sunt conforme cu prezentul regulament, ele trebuie să transmită toate informațiile relevante către biroul vamal competent din țara de destinație
  , precum și către autoritățile competente responsabile cu îndeplinirea obligațiilor ce decurg din prezentul regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cazul în care, în legătură cu produsele de bază și cu alte produse relevante care fac obiectul prezentului regulament și care se află fie în depozitare temporară, fie sunt plasate sub un regim vamal, altul decât „punerea în liberă circulație”, autoritățile vamale de la primul punct de intrare au motive să creadă că aceste produse de bază și alte produse relevante nu sunt conforme cu prezentul regulament, ele trebuie să transmită toate informațiile relevante către biroul vamal competent din țara de destinație.

4.   În cazul în care, în legătură cu produsele de bază și cu alte produse relevante care fac obiectul prezentului regulament și care se află fie în depozitare temporară, fie sunt plasate sub un regim vamal, altul decât „punerea în liberă circulație”, autoritățile vamale de la primul punct de intrare au motive să creadă că aceste produse de bază și alte produse relevante nu sunt conforme cu prezentul regulament, ele trebuie să transmită toate informațiile relevante către biroul vamal competent din țara de destinație
  , precum și către autoritățile competente responsabile cu îndeplinirea obligațiilor ce decurg din prezentul regulament
  .

Amendamentul 200

Amendamentul 200

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 1

Articolul 26 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia trebuie să dezvolte o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită transmiterea de date, în special notificările și cererile menționate la articolul 24 alineatele (5)-(8), între sistemele vamale naționale și sistemul de informații menționat la articolul 31. Această interfață electronică trebuie să fie operativă în termen de cel mult
  patru ani
  de la data adoptării actului relevant de punere în aplicare menționat la alineatul (3). | 1.   Comisia trebuie să dezvolte o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită transmiterea de date, în special notificările și cererile menționate la articolul 24 alineatele (5)-(8), între sistemele vamale naționale și sistemul de informații menționat la articolul 31. Această interfață electronică trebuie să fie operativă în termen de cel mult
  un an
  de la data adoptării actului relevant de punere în aplicare menționat la alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia trebuie să dezvolte o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită transmiterea de date, în special notificările și cererile menționate la articolul 24 alineatele (5)-(8), între sistemele vamale naționale și sistemul de informații menționat la articolul 31. Această interfață electronică trebuie să fie operativă în termen de cel mult
  patru ani
  de la data adoptării actului relevant de punere în aplicare menționat la alineatul (3).

1.   Comisia trebuie să dezvolte o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită transmiterea de date, în special notificările și cererile menționate la articolul 24 alineatele (5)-(8), între sistemele vamale naționale și sistemul de informații menționat la articolul 31. Această interfață electronică trebuie să fie operativă în termen de cel mult
  un an
  de la data adoptării actului relevant de punere în aplicare menționat la alineatul (3).

Amendamentul 201

Amendamentul 201

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 26 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia
  poate dezvolta
  o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită: | 2.   Comisia
  dezvoltă
  o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia
  poate dezvolta
  o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită:

2.   Comisia
  dezvoltă
  o interfață electronică pe baza mediului aferent ghișeului unic al UE pentru vămi care să permită:

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 1

Articolul 27 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie un sistem pe trei niveluri pentru evaluarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora. Cu excepția cazului în care, în conformitate cu prezentul articol, țările sunt identificate ca prezentând un grad scăzut sau ridicat de risc, se consideră că acestea prezintă un grad standard de risc. Comisia
  poate identifica
  țările sau anumite
  părți
  ale acestora care prezintă un grad scăzut sau ridicat de risc de a obține produse de bază sau alte produse relevante care nu sunt conforme cu articolul 3 litera (a). Lista țărilor sau a anumitor
  părți
  ale acestora care prezintă un grad scăzut
  sau ridicat
  de risc trebuie publicată printr-un act (acte) de punere în aplicare care urmează să fie adoptat(e) în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2). Lista respectivă trebuie actualizată, după caz, în funcție de noile elemente de probă. | 1.   Prezentul regulament instituie un sistem pe trei niveluri pentru evaluarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora. Cu excepția cazului în care, în conformitate cu prezentul articol, țările sunt identificate ca prezentând un grad scăzut sau ridicat de risc, se consideră că acestea prezintă un grad standard de risc. Comisia
  identifică
  țările sau anumite
  regiuni
  ale acestora care prezintă un grad scăzut sau ridicat de risc de a obține produse de bază sau alte produse relevante care nu sunt conforme cu articolul 3 litera (a). Lista țărilor sau a anumitor
  regiuni
  ale acestora care prezintă un grad scăzut de risc trebuie publicată printr-un act (acte) de punere în aplicare care urmează să fie adoptat(e) în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2)
  până la ..
  .
  [OP: a se insera data 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament].
  Lista respectivă trebuie actualizată, după caz, în funcție de noile elemente de probă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie un sistem pe trei niveluri pentru evaluarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora. Cu excepția cazului în care, în conformitate cu prezentul articol, țările sunt identificate ca prezentând un grad scăzut sau ridicat de risc, se consideră că acestea prezintă un grad standard de risc. Comisia
  poate identifica
  țările sau anumite
  părți
  ale acestora care prezintă un grad scăzut sau ridicat de risc de a obține produse de bază sau alte produse relevante care nu sunt conforme cu articolul 3 litera (a). Lista țărilor sau a anumitor
  părți
  ale acestora care prezintă un grad scăzut
  sau ridicat
  de risc trebuie publicată printr-un act (acte) de punere în aplicare care urmează să fie adoptat(e) în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2). Lista respectivă trebuie actualizată, după caz, în funcție de noile elemente de probă.

1.   Prezentul regulament instituie un sistem pe trei niveluri pentru evaluarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora. Cu excepția cazului în care, în conformitate cu prezentul articol, țările sunt identificate ca prezentând un grad scăzut sau ridicat de risc, se consideră că acestea prezintă un grad standard de risc. Comisia
  identifică
  țările sau anumite
  regiuni
  ale acestora care prezintă un grad scăzut sau ridicat de risc de a obține produse de bază sau alte produse relevante care nu sunt conforme cu articolul 3 litera (a). Lista țărilor sau a anumitor
  regiuni
  ale acestora care prezintă un grad scăzut de risc trebuie publicată printr-un act (acte) de punere în aplicare care urmează să fie adoptat(e) în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2)
  până la ..
  .
  [OP: a se insera data 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament].
  Lista respectivă trebuie actualizată, după caz, în funcție de noile elemente de probă.

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 27 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Identificarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora care prezintă un grad scăzut și ridicat de risc în conformitate cu alineatul (1) trebuie să aibă în vedere informațiile
  furnizate
  de țara în cauză și să se bazeze pe următoarele criterii de evaluare: | Identificarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora care prezintă un grad scăzut și ridicat de risc în conformitate cu alineatul (1)
  se face printr-un proces de evaluare transparent și obiectiv care
  trebuie să aibă în vedere informațiile
  transmise
  de țara în cauză și
  de autoritățile regionale vizate, de operatori, precum și de ONG-uri și părți terțe, inclusiv de popoarele indigene, comunitățile locale și de organizațiile societății civile, și care trebuie
  să se bazeze pe următoarele criterii de evaluare: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Identificarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora care prezintă un grad scăzut și ridicat de risc în conformitate cu alineatul (1) trebuie să aibă în vedere informațiile
  furnizate
  de țara în cauză și să se bazeze pe următoarele criterii de evaluare:

furnizate

Identificarea țărilor sau a anumitor părți ale acestora care prezintă un grad scăzut și ridicat de risc în conformitate cu alineatul (1)
  se face printr-un proces de evaluare transparent și obiectiv care
  trebuie să aibă în vedere informațiile
  transmise
  de țara în cauză și
  de autoritățile regionale vizate, de operatori, precum și de ONG-uri și părți terțe, inclusiv de popoarele indigene, comunitățile locale și de organizațiile societății civile, și care trebuie
  să se bazeze pe următoarele criterii de evaluare:

se face printr-un proces de evaluare transparent și obiectiv care

aibă în vedere

transmise

de autoritățile regionale vizate, de operatori, precum și de ONG-uri și părți terțe, inclusiv de popoarele indigene, comunitățile locale și de organizațiile societății civile, și care trebuie

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera a

Articolul 27 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | rata defrișării
  și
  degradării pădurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

rata defrișării
  și
  degradării pădurilor;

și

| (a) | rata defrișării
  , a
  degradării pădurilor
  și a conversiei pădurilor
  ; |
| --- | --- |

(a)

rata defrișării
  , a
  degradării pădurilor
  și a conversiei pădurilor
  ;

, a

și a conversiei pădurilor

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera d

Articolul 27 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | dacă o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor, care asigură faptul că emisiile provenite din defrișări
  și
  din degradarea pădurilor sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

dacă o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor, care asigură faptul că emisiile provenite din defrișări
  și
  din degradarea pădurilor sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN;

și

| (d) | dacă o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor, care asigură faptul că emisiile provenite din defrișări, din degradarea pădurilor
  și din conversia pădurilor
  sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN; |
| --- | --- |

(d)

dacă o contribuție stabilită la nivel național (CSN) către Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice acoperă emisiile și absorbțiile din agricultură, din silvicultură și din exploatarea terenurilor, care asigură faptul că emisiile provenite din defrișări, din degradarea pădurilor
  și din conversia pădurilor
  sunt contabilizate pentru angajamentul țării de a reduce sau de a limita emisiile de gaze cu efect de seră specificat în CSN;

și din conversia pădurilor

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera e

Articolul 27 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | acordurile și alte instrumente încheiate între țara în cauză și Uniune, care vizează defrișările sau
  degradarea
  pădurilor și facilitează conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu cerințele prezentului regulament
  și
  punerea lor efectivă în
  aplicare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

acordurile și alte instrumente încheiate între țara în cauză și Uniune, care vizează defrișările sau
  degradarea
  pădurilor și facilitează conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu cerințele prezentului regulament
  și
  punerea lor efectivă în
  aplicare
  ;

degradarea

și

aplicare

| (e) | acordurile și alte instrumente încheiate între țara în cauză și Uniune, care vizează defrișările
  , degradarea pădurilor
  sau
  conversia
  pădurilor și facilitează conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu cerințele prezentului regulament
  , cu condiția ca
  punerea lor
  în aplicare
  efectivă
  și
  în
  timp util să fi fost atestată pe baza unei evaluări obiective și transparente
  ; |
| --- | --- |

(e)

acordurile și alte instrumente încheiate între țara în cauză și Uniune, care vizează defrișările
  , degradarea pădurilor
  sau
  conversia
  pădurilor și facilitează conformitatea produselor de bază și a altor produse relevante cu cerințele prezentului regulament
  , cu condiția ca
  punerea lor
  în aplicare
  efectivă
  și
  în
  timp util să fi fost atestată pe baza unei evaluări obiective și transparente
  ;

, degradarea pădurilor

conversia

, cu condiția ca

în aplicare

și

timp util să fi fost atestată pe baza unei evaluări obiective și transparente

Amendamentul 207

Amendamentul 207

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera f

Articolul 27 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | dacă țara în cauză are în vigoare legi naționale sau subnaționale, inclusiv în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris, și ia măsuri eficace de asigurare a respectării legislației pentru a evita și a sancționa activitățile care generează defrișări
  și
  degradarea pădurilor și, în special, dacă se aplică sancțiuni suficient de aspre pentru a priva entitățile de beneficiile care rezultă din defrișări sau din
  degradarea
  pădurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

dacă țara în cauză are în vigoare legi naționale sau subnaționale, inclusiv în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris, și ia măsuri eficace de asigurare a respectării legislației pentru a evita și a sancționa activitățile care generează defrișări
  și
  degradarea pădurilor și, în special, dacă se aplică sancțiuni suficient de aspre pentru a priva entitățile de beneficiile care rezultă din defrișări sau din
  degradarea
  pădurilor.

și

degradarea

| (f) | dacă țara în cauză are în vigoare legi naționale sau subnaționale, inclusiv în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris
  și cu legislația și normele aplicabile conform articolului 2 punctul 28 din prezentul regulament
  , și ia măsuri eficace de asigurare a respectării legislației
  prin care se garantează aplicarea acesteia și
  pentru a evita și a sancționa activitățile care generează defrișări, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  , în special dacă se aplică sancțiuni suficient de aspre pentru a priva entitățile de beneficiile care rezultă din defrișări
  , din degradarea pădurilor
  sau din
  conversia
  pădurilor
  sau din nerespectarea dispozițiilor și a normelor aplicabile menționate la articolul 2 punctul 28
  . |
| --- | --- |

(f)

dacă țara în cauză are în vigoare legi naționale sau subnaționale, inclusiv în conformitate cu articolul 5 din Acordul de la Paris
  și cu legislația și normele aplicabile conform articolului 2 punctul 28 din prezentul regulament
  , și ia măsuri eficace de asigurare a respectării legislației
  prin care se garantează aplicarea acesteia și
  pentru a evita și a sancționa activitățile care generează defrișări, degradarea pădurilor și
  conversia pădurilor
  , în special dacă se aplică sancțiuni suficient de aspre pentru a priva entitățile de beneficiile care rezultă din defrișări
  , din degradarea pădurilor
  sau din
  conversia
  pădurilor
  sau din nerespectarea dispozițiilor și a normelor aplicabile menționate la articolul 2 punctul 28
  .

și cu legislația și normele aplicabile conform articolului 2 punctul 28 din prezentul regulament

prin care se garantează aplicarea acesteia și

conversia pădurilor

, din degradarea pădurilor

conversia

sau din nerespectarea dispozițiilor și a normelor aplicabile menționate la articolul 2 punctul 28

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fa (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | dacă autoritățile naționale și subnaționale au elaborat abordări jurisdicționale care presupun o colaborare efectivă cu toate părțile interesate vizate, inclusiv implicarea societății civile, a popoarelor indigene și a comunităților locale, a sectorului privat, inclusiv a microîntreprinderilor, a IMM-urilor și a micilor fermieri, pentru a combate defrișările, degradarea pădurilor, conversia pădurilor, încălcarea drepturilor asupra terenurilor și producția ilegală; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

dacă autoritățile naționale și subnaționale au elaborat abordări jurisdicționale care presupun o colaborare efectivă cu toate părțile interesate vizate, inclusiv implicarea societății civile, a popoarelor indigene și a comunităților locale, a sectorului privat, inclusiv a microîntreprinderilor, a IMM-urilor și a micilor fermieri, pentru a combate defrișările, degradarea pădurilor, conversia pădurilor, încălcarea drepturilor asupra terenurilor și producția ilegală;

dacă autoritățile naționale și subnaționale au elaborat abordări jurisdicționale care presupun o colaborare efectivă cu toate părțile interesate vizate, inclusiv implicarea societății civile, a popoarelor indigene și a comunităților locale, a sectorului privat, inclusiv a microîntreprinderilor, a IMM-urilor și a micilor fermieri, pentru a combate defrișările, degradarea pădurilor, conversia pădurilor, încălcarea drepturilor asupra terenurilor și producția ilegală;

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fb (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | dacă țara în cauză pune la dispoziție în mod transparent datele necesare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fb)

(fb)

dacă țara în cauză pune la dispoziție în mod transparent datele necesare;

dacă țara în cauză pune la dispoziție în mod transparent datele necesare;

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fc (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera fc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fc) | dacă este cazul, existența, respectarea și aplicarea efectivă a legilor care protejează drepturile popoarelor indigene, ale comunităților locale și ale altor titulari de drepturi de proprietate cutumiară; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fc)

(fc)

dacă este cazul, existența, respectarea și aplicarea efectivă a legilor care protejează drepturile popoarelor indigene, ale comunităților locale și ale altor titulari de drepturi de proprietate cutumiară;

dacă este cazul, existența, respectarea și aplicarea efectivă a legilor care protejează drepturile popoarelor indigene, ale comunităților locale și ale altor titulari de drepturi de proprietate cutumiară;

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia trebuie să notifice țărilor în cauză intenția sa de a modifica
  o categorie
  de risc
  existentă și să le
  invite să
  furnizeze orice
  informații
  considerate
  utile în acest sens. Comisia trebuie să acorde țărilor o perioadă suficientă de timp pentru a 
  oferi
  un răspuns, care poate include informații cu privire la măsurile luate de țara respectivă pentru remedierea situației în cazul în care statutul său sau statutul unor
  părți
  ale acesteia ar putea fi schimbat într-o categorie cu grad mai ridicat de risc. | Comisia trebuie să notifice țărilor
  , autorităților regionale, precum și operatorilor și comercianților
  în cauză intenția sa de a modifica
  categoria
  de risc
  a unei țări sau a unei regiuni a acesteia și să-i
  invite să
  transmită
  informații
  pe care le consideră
  utile în acest sens. Comisia
  organizează, de asemenea, o consultare publică pentru a colecta informații și opinii de la părțile interesate, inclusiv, în special, de la populațiile indigene, comunitățile locale, micii fermieri și organizațiile societății civile. Comisia
  trebuie să acorde țărilor
  și autorităților regionale
  o perioadă suficientă de timp pentru a 
  transmite
  un răspuns, care poate include informații cu privire la măsurile luate de țara
  sau autoritatea regională
  respectivă pentru remedierea situației în cazul în care statutul său sau statutul unor
  regiuni
  ale acesteia ar putea fi schimbat într-o categorie cu grad mai ridicat de risc. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia trebuie să notifice țărilor în cauză intenția sa de a modifica
  o categorie
  de risc
  existentă și să le
  invite să
  furnizeze orice
  informații
  considerate
  utile în acest sens. Comisia trebuie să acorde țărilor o perioadă suficientă de timp pentru a 
  oferi
  un răspuns, care poate include informații cu privire la măsurile luate de țara respectivă pentru remedierea situației în cazul în care statutul său sau statutul unor
  părți
  ale acesteia ar putea fi schimbat într-o categorie cu grad mai ridicat de risc.

o categorie

existentă și să le

furnizeze orice

considerate

oferi

părți

Comisia trebuie să notifice țărilor
  , autorităților regionale, precum și operatorilor și comercianților
  în cauză intenția sa de a modifica
  categoria
  de risc
  a unei țări sau a unei regiuni a acesteia și să-i
  invite să
  transmită
  informații
  pe care le consideră
  utile în acest sens. Comisia
  organizează, de asemenea, o consultare publică pentru a colecta informații și opinii de la părțile interesate, inclusiv, în special, de la populațiile indigene, comunitățile locale, micii fermieri și organizațiile societății civile. Comisia
  trebuie să acorde țărilor
  și autorităților regionale
  o perioadă suficientă de timp pentru a 
  transmite
  un răspuns, care poate include informații cu privire la măsurile luate de țara
  sau autoritatea regională
  respectivă pentru remedierea situației în cazul în care statutul său sau statutul unor
  regiuni
  ale acesteia ar putea fi schimbat într-o categorie cu grad mai ridicat de risc.

, autorităților regionale, precum și operatorilor și comercianților

categoria

a unei țări sau a unei regiuni a acesteia și să-i

transmită

pe care le consideră

organizează, de asemenea, o consultare publică pentru a colecta informații și opinii de la părțile interesate, inclusiv, în special, de la populațiile indigene, comunitățile locale, micii fermieri și organizațiile societății civile. Comisia

și autorităților regionale

transmite

sau autoritatea regională

regiuni

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 2 – partea introductivă

Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia include în notificare următoarele informații: | Comisia include în notificare
  și în procesul de consultare
  următoarele informații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia include în notificare următoarele informații:

Comisia include în notificare
  și în procesul de consultare
  următoarele informații:

și în procesul de consultare

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1

Articolul 28 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia
  trebuie să colaboreze
  cu țările producătoare vizate de prezentul regulament
  pentru
  a 
  dezvolta parteneriate
  și
  relații
  de
  cooperare în vederea abordării în comun a fenomenului
  defrișărilor și
  al degradării
  pădurilor. Astfel de parteneriate și mecanisme de cooperare se
  vor axa
  pe conservarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, pe defrișări, degradarea pădurilor și tranziția către metode
  privind o producție durabilă
  de
  produse
  de
  bază
  ,
  prelucrare și comercializare în vederea consumului
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare pot include dialoguri structurate, programe și acțiuni de sprijin
  , acorduri administrative
  și
  dispoziții în acordurile existente sau în acordurile
  care permit țărilor producătoare să efectueze tranziția către o producție agricolă care să faciliteze conformitatea produselor de bază și a altor produse
  relevante
  cu cerințele prezentului regulament.
  Aceste acorduri
  și
  punerea lor efectivă
  în
  aplicare vor fi luate
  în
  considerare ca parte
  a 
  evaluării comparative
  în
  temeiul articolului
   27
  din prezentul
  regulament. | 1.   Comisia
  și statele membre colaborează, în mod coordonat,
  cu țările producătoare vizate de prezentul regulament
  , cu administrațiile locale și cu părțile interesate, în special cu cele care exportă volume semnificative de mărfuri enumerate în anexa I, inclusiv prin utilizarea parteneriatelor existente și viitoare și
  a 
  acordurilor de liber schimb, precum
  și
  prin alinierea instrumentelor
  de
  ajutor existente, pentru a aborda împreună cauzele fundamentale ale
  defrișărilor
  , ale degradării pădurilor
  și
  ale conversiei
  pădurilor. Astfel de parteneriate și mecanisme de cooperare
  sunt sprijinite cu resurse adecvate și
  se
  axează
  pe conservarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, pe defrișări, degradarea pădurilor
  , conversia pădurilor
  și
  pe
  tranziția către
  producția durabilă de mărfuri, prelucrarea durabilă pentru consum și
  metode
  comerciale durabile, pe buna guvernanță, precum și pe protejarea drepturilor și a mijloacelor
  de
  trai și
  de
  subzistență ale comunităților dependente de păduri, inclusiv ale populațiilor indigene
  ,
  ale comunităților locale, ale altor titulari de drepturi de proprietate cutumiară și ale micilor fermieri
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare pot include
  , printre altele,
  dialoguri structurate, programe și acțiuni de sprijin
  financiar
  și
  tehnic, acorduri administrative
  care permit țărilor producătoare
  și regiunilor acestora
  să efectueze tranziția către o producție agricolă care să faciliteze conformitatea produselor de bază și a altor produse
  vizate
  cu cerințele prezentului regulament.
  Comisia se asigură că popoarele indigene, comunitățile locale și societatea civilă sunt implicate în elaborarea unor foi de parcurs comune. Foile de parcurs comune se bazează pe etapele convenite cu părțile interesate de la nivel local. Comisia colaborează cu țările producătoare
  în
  special pentru a elimina obstacolele juridice care împiedică asigurarea conformității, inclusiv guvernanța națională a regimului funciar și legislația națională
  în
  materie de protecție
  a 
  datelor. Scopul acestor parteneriate este elaborarea unor foi de parcurs comune, inclusiv instituirea unui dialog și a unei cooperări susținute,
  în
  special cu țările și regiunile acestora identificate ca având un grad ridicat de risc, pentru a sprijini evoluția continuă a acestora către categoria de risc standard menționată la articolul
   27
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare acordă o atenție deosebită micilor fermieri, pentru a le permite acestora să realizeze o tranziție către practicile agricole și silvicole durabile și să respecte cerințele prezentului
  regulament
  , inclusiv prin transmiterea unui volum suficient de informații ușor de înțeles
  .
  Se pun la dispoziție resurse financiare adecvate pentru a răspunde nevoilor micilor fermieri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia
  trebuie să colaboreze
  cu țările producătoare vizate de prezentul regulament
  pentru
  a 
  dezvolta parteneriate
  și
  relații
  de
  cooperare în vederea abordării în comun a fenomenului
  defrișărilor și
  al degradării
  pădurilor. Astfel de parteneriate și mecanisme de cooperare se
  vor axa
  pe conservarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, pe defrișări, degradarea pădurilor și tranziția către metode
  privind o producție durabilă
  de
  produse
  de
  bază
  ,
  prelucrare și comercializare în vederea consumului
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare pot include dialoguri structurate, programe și acțiuni de sprijin
  , acorduri administrative
  și
  dispoziții în acordurile existente sau în acordurile
  care permit țărilor producătoare să efectueze tranziția către o producție agricolă care să faciliteze conformitatea produselor de bază și a altor produse
  relevante
  cu cerințele prezentului regulament.
  Aceste acorduri
  și
  punerea lor efectivă
  în
  aplicare vor fi luate
  în
  considerare ca parte
  a 
  evaluării comparative
  în
  temeiul articolului
   27
  din prezentul
  regulament.

1.   Comisia
  și statele membre colaborează, în mod coordonat,
  cu țările producătoare vizate de prezentul regulament
  , cu administrațiile locale și cu părțile interesate, în special cu cele care exportă volume semnificative de mărfuri enumerate în anexa I, inclusiv prin utilizarea parteneriatelor existente și viitoare și
  a 
  acordurilor de liber schimb, precum
  și
  prin alinierea instrumentelor
  de
  ajutor existente, pentru a aborda împreună cauzele fundamentale ale
  defrișărilor
  , ale degradării pădurilor
  și
  ale conversiei
  pădurilor. Astfel de parteneriate și mecanisme de cooperare
  sunt sprijinite cu resurse adecvate și
  se
  axează
  pe conservarea, refacerea și utilizarea durabilă a pădurilor, pe defrișări, degradarea pădurilor
  , conversia pădurilor
  și
  pe
  tranziția către
  producția durabilă de mărfuri, prelucrarea durabilă pentru consum și
  metode
  comerciale durabile, pe buna guvernanță, precum și pe protejarea drepturilor și a mijloacelor
  de
  trai și
  de
  subzistență ale comunităților dependente de păduri, inclusiv ale populațiilor indigene
  ,
  ale comunităților locale, ale altor titulari de drepturi de proprietate cutumiară și ale micilor fermieri
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare pot include
  , printre altele,
  dialoguri structurate, programe și acțiuni de sprijin
  financiar
  și
  tehnic, acorduri administrative
  care permit țărilor producătoare
  și regiunilor acestora
  să efectueze tranziția către o producție agricolă care să faciliteze conformitatea produselor de bază și a altor produse
  vizate
  cu cerințele prezentului regulament.
  Comisia se asigură că popoarele indigene, comunitățile locale și societatea civilă sunt implicate în elaborarea unor foi de parcurs comune. Foile de parcurs comune se bazează pe etapele convenite cu părțile interesate de la nivel local. Comisia colaborează cu țările producătoare
  în
  special pentru a elimina obstacolele juridice care împiedică asigurarea conformității, inclusiv guvernanța națională a regimului funciar și legislația națională
  în
  materie de protecție
  a 
  datelor. Scopul acestor parteneriate este elaborarea unor foi de parcurs comune, inclusiv instituirea unui dialog și a unei cooperări susținute,
  în
  special cu țările și regiunile acestora identificate ca având un grad ridicat de risc, pentru a sprijini evoluția continuă a acestora către categoria de risc standard menționată la articolul
   27
  . Parteneriatele și mecanismele de cooperare acordă o atenție deosebită micilor fermieri, pentru a le permite acestora să realizeze o tranziție către practicile agricole și silvicole durabile și să respecte cerințele prezentului
  regulament
  , inclusiv prin transmiterea unui volum suficient de informații ușor de înțeles
  .
  Se pun la dispoziție resurse financiare adecvate pentru a răspunde nevoilor micilor fermieri.

Amendamentul 265

Amendamentul 265

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Comisia și Consiliul se angajează în continuare să pună în aplicare și să asigure respectarea acordurilor comerciale, precum și să încheie noi acorduri de liber schimb care să includă dispoziții solide privind sustenabilitatea, în special pentru păduri, precum și obligația de a asigura respectarea efectivă a acordurilor multilaterale de mediu, cum ar fi Acordul de la Paris și Convenția privind diversitatea biologică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Comisia și Consiliul se angajează în continuare să pună în aplicare și să asigure respectarea acordurilor comerciale, precum și să încheie noi acorduri de liber schimb care să includă dispoziții solide privind sustenabilitatea, în special pentru păduri, precum și obligația de a asigura respectarea efectivă a acordurilor multilaterale de mediu, cum ar fi Acordul de la Paris și Convenția privind diversitatea biologică.

Amendamentele 214 și 266

Amendamentele 214 și 266

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2

Articolul 28 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Parteneriatele și cooperarea
  ar trebui să permită
  participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a 
  populațiilor
  indigene, a comunităților locale și a sectorului privat, inclusiv a IMM-urilor și a micilor fermieri. | 2.   Parteneriatele și cooperarea
  dispun de resurse financiare adecvate și țin seama pe deplin de informațiile și de avertizările transmise de observatorul UE. Acestea permit
  participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a 
  popoarelor
  indigene, a comunităților locale
  , a femeilor
  și a sectorului privat, inclusiv a 
  microîntreprinderilor, a
  IMM-urilor și a micilor fermieri.
  Parteneriatele și cooperarea ar trebui, de asemenea, să sprijine sau să inițieze un dialog participativ și favorabil incluziunii în ceea ce privește procesele naționale de reformă juridică și de guvernanță, pentru a consolida guvernanța în domeniul forestier și pentru a aborda factorii interni care contribuie la defrișări. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Parteneriatele și cooperarea
  ar trebui să permită
  participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a 
  populațiilor
  indigene, a comunităților locale și a sectorului privat, inclusiv a IMM-urilor și a micilor fermieri.

2.   Parteneriatele și cooperarea
  dispun de resurse financiare adecvate și țin seama pe deplin de informațiile și de avertizările transmise de observatorul UE. Acestea permit
  participarea deplină a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile, a 
  popoarelor
  indigene, a comunităților locale
  , a femeilor
  și a sectorului privat, inclusiv a 
  microîntreprinderilor, a
  IMM-urilor și a micilor fermieri.
  Parteneriatele și cooperarea ar trebui, de asemenea, să sprijine sau să inițieze un dialog participativ și favorabil incluziunii în ceea ce privește procesele naționale de reformă juridică și de guvernanță, pentru a consolida guvernanța în domeniul forestier și pentru a aborda factorii interni care contribuie la defrișări.

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 28 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pentru a se garanta că aplicarea prezentului regulament nu restricționează și nu perturbă în mod nejustificat comerțul, în special cu țările cel mai puțin dezvoltate vizate, Comisia oferă sprijin specific administrativ și de consolidare a capacităților destinat guvernelor, administrațiilor locale, organizațiilor societății civile, inclusiv sindicatelor, și producătorilor, în special micilor producători, din țările terțe, cu scopul de a facilita respectarea de către acești actori a cerințelor administrative din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Pentru a se garanta că aplicarea prezentului regulament nu restricționează și nu perturbă în mod nejustificat comerțul, în special cu țările cel mai puțin dezvoltate vizate, Comisia oferă sprijin specific administrativ și de consolidare a capacităților destinat guvernelor, administrațiilor locale, organizațiilor societății civile, inclusiv sindicatelor, și producătorilor, în special micilor producători, din țările terțe, cu scopul de a facilita respectarea de către acești actori a cerințelor administrative din prezentul regulament.

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 3

Articolul 28 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Parteneriatele și cooperarea trebuie să promoveze dezvoltarea unor procese integrate de amenajare a teritoriului,
  legislații
  relevante, stimulente
  fiscale
  și alte instrumente pertinente pentru îmbunătățirea conservării pădurilor și a biodiversității, gestionarea durabilă și refacerea pădurilor
  destructurate
  , combaterea conversiei pădurilor și a ecosistemelor vulnerabile către alte utilizări ale terenurilor, optimizarea câștigurilor pentru peisaj, securitatea proprietății, productivitatea și competitivitatea agriculturii, lanțuri de aprovizionare transparente, consolidarea drepturilor comunităților dependente de păduri, inclusiv
  a
  micilor fermieri,
  a
  populațiilor indigene și
  a
  comunităților locale, și asigurarea accesului public la documente de gestionare a pădurilor și la alte informații relevante. | 3.   Parteneriatele și cooperarea trebuie să promoveze dezvoltarea unor procese integrate de amenajare a teritoriului,
  a unor acte legislative relevante, inclusiv a unor procese multilaterale de definire a domeniului de aplicare al legislației
  relevante, stimulente
  bugetare sau comerciale
  și alte instrumente pertinente pentru îmbunătățirea conservării pădurilor și a biodiversității, gestionarea durabilă și refacerea pădurilor, combaterea conversiei pădurilor și a ecosistemelor vulnerabile către alte utilizări ale terenurilor, optimizarea câștigurilor pentru peisaj, securitatea proprietății, productivitatea și competitivitatea agriculturii, lanțuri de aprovizionare transparente
  și trasabilitate, protejarea drepturilor de proprietate, a drepturilor funciare și a drepturilor de acces la terenuri, inclusiv a drepturilor asupra arborilor pentru comunitățile locale și indigene, precum și a dreptului de a-și da sau nu consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză
  , consolidarea drepturilor comunităților dependente de păduri, inclusiv
  ale
  micilor fermieri,
  ale
  populațiilor indigene și
  ale
  comunităților locale,
  consolidarea sistemelor naționale de guvernanță și de asigurare a respectării legii, precum
  și asigurarea accesului public la documente de gestionare a pădurilor și la alte informații relevante.
  Comisia urmărește să integreze monitorizarea drepturilor funciare în cadrul Observatorului UE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Parteneriatele și cooperarea trebuie să promoveze dezvoltarea unor procese integrate de amenajare a teritoriului,
  legislații
  relevante, stimulente
  fiscale
  și alte instrumente pertinente pentru îmbunătățirea conservării pădurilor și a biodiversității, gestionarea durabilă și refacerea pădurilor
  destructurate
  , combaterea conversiei pădurilor și a ecosistemelor vulnerabile către alte utilizări ale terenurilor, optimizarea câștigurilor pentru peisaj, securitatea proprietății, productivitatea și competitivitatea agriculturii, lanțuri de aprovizionare transparente, consolidarea drepturilor comunităților dependente de păduri, inclusiv
  a
  micilor fermieri,
  a
  populațiilor indigene și
  a
  comunităților locale, și asigurarea accesului public la documente de gestionare a pădurilor și la alte informații relevante.

3.   Parteneriatele și cooperarea trebuie să promoveze dezvoltarea unor procese integrate de amenajare a teritoriului,
  a unor acte legislative relevante, inclusiv a unor procese multilaterale de definire a domeniului de aplicare al legislației
  relevante, stimulente
  bugetare sau comerciale
  și alte instrumente pertinente pentru îmbunătățirea conservării pădurilor și a biodiversității, gestionarea durabilă și refacerea pădurilor, combaterea conversiei pădurilor și a ecosistemelor vulnerabile către alte utilizări ale terenurilor, optimizarea câștigurilor pentru peisaj, securitatea proprietății, productivitatea și competitivitatea agriculturii, lanțuri de aprovizionare transparente
  și trasabilitate, protejarea drepturilor de proprietate, a drepturilor funciare și a drepturilor de acces la terenuri, inclusiv a drepturilor asupra arborilor pentru comunitățile locale și indigene, precum și a dreptului de a-și da sau nu consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză
  , consolidarea drepturilor comunităților dependente de păduri, inclusiv
  ale
  micilor fermieri,
  ale
  populațiilor indigene și
  ale
  comunităților locale,
  consolidarea sistemelor naționale de guvernanță și de asigurare a respectării legii, precum
  și asigurarea accesului public la documente de gestionare a pădurilor și la alte informații relevante.
  Comisia urmărește să integreze monitorizarea drepturilor funciare în cadrul Observatorului UE.

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 4

Articolul 28 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia trebuie să se angajeze în discuții internaționale bilaterale și multilaterale privind politicile și acțiunile de stopare a defrișărilor și a 
  degradării
  pădurilor, inclusiv în cadrul forurilor multilaterale precum Convenția privind diversitatea biologică, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Convenția Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării, Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu, Forumul Națiunilor Unite pentru păduri, Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Organizația Mondială a Comerțului, G7 și G20. Un astfel de angajament trebuie să includă promovarea tranziției către producția agricolă durabilă și gestionarea durabilă a pădurilor, precum și dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare transparente și durabile, precum și continuarea eforturilor de identificare și aprobare a unor definiții și standarde solide care să asigure un nivel ridicat de protecție a 
  ecosistemelor forestiere
  . | 4.   Comisia trebuie să se angajeze în discuții internaționale bilaterale și multilaterale privind politicile și acțiunile de stopare a defrișărilor
  , a degradării pădurilor
  și a 
  conversiei
  pădurilor, inclusiv în cadrul forurilor multilaterale precum Convenția privind diversitatea biologică, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Convenția Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării, Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu, Forumul Națiunilor Unite pentru păduri, Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Organizația Mondială a Comerțului, G7 și G20. Un astfel de angajament trebuie să includă promovarea tranziției către producția agricolă durabilă și gestionarea durabilă a pădurilor, precum și dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare transparente și durabile, precum și continuarea eforturilor de identificare și aprobare a unor definiții și standarde solide care să asigure un nivel ridicat de protecție a 
  pădurilor și a altor ecosisteme naturale, precum și a drepturilor omului conexe
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia trebuie să se angajeze în discuții internaționale bilaterale și multilaterale privind politicile și acțiunile de stopare a defrișărilor și a 
  degradării
  pădurilor, inclusiv în cadrul forurilor multilaterale precum Convenția privind diversitatea biologică, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Convenția Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării, Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu, Forumul Națiunilor Unite pentru păduri, Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Organizația Mondială a Comerțului, G7 și G20. Un astfel de angajament trebuie să includă promovarea tranziției către producția agricolă durabilă și gestionarea durabilă a pădurilor, precum și dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare transparente și durabile, precum și continuarea eforturilor de identificare și aprobare a unor definiții și standarde solide care să asigure un nivel ridicat de protecție a 
  ecosistemelor forestiere
  .

4.   Comisia trebuie să se angajeze în discuții internaționale bilaterale și multilaterale privind politicile și acțiunile de stopare a defrișărilor
  , a degradării pădurilor
  și a 
  conversiei
  pădurilor, inclusiv în cadrul forurilor multilaterale precum Convenția privind diversitatea biologică, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Convenția Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării, Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu, Forumul Națiunilor Unite pentru păduri, Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Organizația Mondială a Comerțului, G7 și G20. Un astfel de angajament trebuie să includă promovarea tranziției către producția agricolă durabilă și gestionarea durabilă a pădurilor, precum și dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare transparente și durabile, precum și continuarea eforturilor de identificare și aprobare a unor definiții și standarde solide care să asigure un nivel ridicat de protecție a 
  pădurilor și a altor ecosisteme naturale, precum și a drepturilor omului conexe
  .

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 2

Articolul 29 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritățile competente trebuie să evalueze în mod prudent și imparțial suspiciunile motivate și să ia măsurile care se impun, inclusiv verificări și audieri ale operatorilor și comercianților, în vederea detectării potențialelor încălcări ale dispozițiilor prezentului regulament și, după caz, măsuri provizorii în temeiul articolului 21 pentru a împiedica introducerea, punerea la dispoziție pe piața Uniunii și exportul de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante care fac obiectul anchetei. | 2.   Autoritățile competente trebuie să evalueze
  , fără întârzieri nejustificate,
  în mod prudent și imparțial suspiciunile motivate și să ia măsurile care se impun, inclusiv verificări și audieri ale operatorilor și comercianților, în vederea detectării potențialelor încălcări ale dispozițiilor prezentului regulament și, după caz, măsuri provizorii în temeiul articolului 21 pentru a împiedica introducerea, punerea la dispoziție pe piața Uniunii și exportul de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante care fac obiectul anchetei
  și să informeze Comisia despre măsurile instituite
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Autoritățile competente trebuie să evalueze în mod prudent și imparțial suspiciunile motivate și să ia măsurile care se impun, inclusiv verificări și audieri ale operatorilor și comercianților, în vederea detectării potențialelor încălcări ale dispozițiilor prezentului regulament și, după caz, măsuri provizorii în temeiul articolului 21 pentru a împiedica introducerea, punerea la dispoziție pe piața Uniunii și exportul de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante care fac obiectul anchetei.

2.   Autoritățile competente trebuie să evalueze
  , fără întârzieri nejustificate,
  în mod prudent și imparțial suspiciunile motivate și să ia măsurile care se impun, inclusiv verificări și audieri ale operatorilor și comercianților, în vederea detectării potențialelor încălcări ale dispozițiilor prezentului regulament și, după caz, măsuri provizorii în temeiul articolului 21 pentru a împiedica introducerea, punerea la dispoziție pe piața Uniunii și exportul de pe piața Uniunii a produselor de bază și a altor produse relevante care fac obiectul anchetei
  și să informeze Comisia despre măsurile instituite
  .

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 3

Articolul 29 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Autoritatea competentă trebuie să informeze
  ,
  cât mai curând posibil și
  în conformitate cu dispozițiile
  relevante
  ale legislației interne, persoanele fizice
  și
  juridice menționate la alineatul (1) care au prezentat
  observații
  autorității, cu privire la decizia sa de a 
  aproba
  sau refuza cererea de acțiune, indicând motivele care au stat la baza acestei decizii. | 3.   
  În termen de 30 de zile de la primirea unei suspiciuni motivate
  ,
  autoritatea competentă trebuie să informeze,
  în conformitate cu dispozițiile
  aplicabile
  ale legislației interne, persoanele fizice
  sau
  juridice menționate la alineatul (1), care au prezentat
  suspiciuni motivate
  autorității, cu privire la
  aprecierea sa a suspiciunii motivate, în conformitate cu alineatul (2), și la
  decizia sa de a 
  accepta
  sau
  de a
  refuza cererea de acțiune, indicând motivele care au stat la baza acestei decizii.
  În cazul în care se iau măsuri suplimentare în temeiul alineatului (2), autoritatea competentă informează persoanele fizice sau juridice, fără întârzieri nejustificate, cu privire la natura și calendarul măsurilor care trebuie luate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Autoritatea competentă trebuie să informeze
  ,
  cât mai curând posibil și
  în conformitate cu dispozițiile
  relevante
  ale legislației interne, persoanele fizice
  și
  juridice menționate la alineatul (1) care au prezentat
  observații
  autorității, cu privire la decizia sa de a 
  aproba
  sau refuza cererea de acțiune, indicând motivele care au stat la baza acestei decizii.

3.   
  În termen de 30 de zile de la primirea unei suspiciuni motivate
  ,
  autoritatea competentă trebuie să informeze,
  în conformitate cu dispozițiile
  aplicabile
  ale legislației interne, persoanele fizice
  sau
  juridice menționate la alineatul (1), care au prezentat
  suspiciuni motivate
  autorității, cu privire la
  aprecierea sa a suspiciunii motivate, în conformitate cu alineatul (2), și la
  decizia sa de a 
  accepta
  sau
  de a
  refuza cererea de acțiune, indicând motivele care au stat la baza acestei decizii.
  În cazul în care se iau măsuri suplimentare în temeiul alineatului (2), autoritatea competentă informează persoanele fizice sau juridice, fără întârzieri nejustificate, cu privire la natura și calendarul măsurilor care trebuie luate.

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 29 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pentru a facilita transmiterea unor suspiciuni motivate ale persoanelor fizice sau juridice din țările producătoare și, în special, ale comunităților locale, Comisia stabilește o procedură centralizată de comunicare pentru a dirija suspiciunile respective către statele membre vizate. Această procedură vine în completarea celor stabilite de autoritățile competente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Pentru a facilita transmiterea unor suspiciuni motivate ale persoanelor fizice sau juridice din țările producătoare și, în special, ale comunităților locale, Comisia stabilește o procedură centralizată de comunicare pentru a dirija suspiciunile respective către statele membre vizate. Această procedură vine în completarea celor stabilite de autoritățile competente.

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 29 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Statele membre prevăd măsuri pentru protejarea identității persoanelor fizice sau juridice care transmit suspiciuni motivate sau care desfășoară investigații pentru a verifica respectarea de către operatori sau comercianți a dispozițiilor prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Statele membre prevăd măsuri pentru protejarea identității persoanelor fizice sau juridice care transmit suspiciuni motivate sau care desfășoară investigații pentru a verifica respectarea de către operatori sau comercianți a dispozițiilor prezentului regulament.

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 30 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Accesul la o instanță sau la un alt organism public independent și imparțial în temeiul alineatului (1) trebuie să fie corect, echitabil, prompt și cu un cost care nu este prohibitiv și trebuie să ofere căi de atac adecvate și eficace, inclusiv ordonanțe președințiale, după caz. Statele membre se asigură că publicul este informat cu privire la aspectele practice privind accesul la căile de atac administrative și judiciare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Accesul la o instanță sau la un alt organism public independent și imparțial în temeiul alineatului (1) trebuie să fie corect, echitabil, prompt și cu un cost care nu este prohibitiv și trebuie să ofere căi de atac adecvate și eficace, inclusiv ordonanțe președințiale, după caz. Statele membre se asigură că publicul este informat cu privire la aspectele practice privind accesul la căile de atac administrative și judiciare.

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 1

Articolul 31 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia trebuie să instituie și să mențină, până la data prevăzută la articolul 36 alineatul (2), un sistem de informații („registru”) care conține declarațiile privind diligența necesară puse la dispoziție în temeiul articolului 4 alineatul (2). | 1.   Comisia trebuie să instituie și să mențină, până la data prevăzută la articolul 36 alineatul (2), un sistem de informații („registru”) care conține declarațiile privind diligența necesară puse la dispoziție în temeiul articolului 4 alineatul (2)
  , precum și lista operatorilor și a comercianților care nu și-au respectat obligațiile, menționată la articolul 23
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia trebuie să instituie și să mențină, până la data prevăzută la articolul 36 alineatul (2), un sistem de informații („registru”) care conține declarațiile privind diligența necesară puse la dispoziție în temeiul articolului 4 alineatul (2).

1.   Comisia trebuie să instituie și să mențină, până la data prevăzută la articolul 36 alineatul (2), un sistem de informații („registru”) care conține declarațiile privind diligența necesară puse la dispoziție în temeiul articolului 4 alineatul (2)
  , precum și lista operatorilor și a comercianților care nu și-au respectat obligațiile, menționată la articolul 23
  .

Amendamentul 224

Amendamentul 224

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 2 – litera c

Articolul 31 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | înregistrarea rezultatului controalelor efectuate asupra declarațiilor privind diligența necesară; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

înregistrarea rezultatului controalelor efectuate asupra declarațiilor privind diligența necesară;

| (c) | înregistrarea rezultatului controalelor efectuate asupra declarațiilor privind diligența necesară
  , precum și a sancțiunilor aplicate
  ; |
| --- | --- |

(c)

înregistrarea rezultatului controalelor efectuate asupra declarațiilor privind diligența necesară
  , precum și a sancțiunilor aplicate
  ;

, precum și a sancțiunilor aplicate

Amendamentul 225

Amendamentul 225

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 4

Articolul 31 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia trebuie să ofere acces la sistemul de informații respectiv autorităților vamale, autorităților competente, operatorilor și comercianților în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament. | 4.   Comisia trebuie să ofere acces la sistemul de informații respectiv autorităților vamale, autorităților competente, operatorilor și comercianților
  sau reprezentanților lor legali sau ambelor categorii, precum și furnizorilor vizați,
  în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament.
  Furnizorii în cauză au dreptul de a consulta toate informațiile care îi privesc. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia trebuie să ofere acces la sistemul de informații respectiv autorităților vamale, autorităților competente, operatorilor și comercianților în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament.

4.   Comisia trebuie să ofere acces la sistemul de informații respectiv autorităților vamale, autorităților competente, operatorilor și comercianților
  sau reprezentanților lor legali sau ambelor categorii, precum și furnizorilor vizați,
  în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament.
  Furnizorii în cauză au dreptul de a consulta toate informațiile care îi privesc.

Amendamentul 226

Amendamentul 226

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 5

Articolul 31 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În conformitate cu politica UE privind datele deschise și, în special, cu Directiva (UE) 2019/1024 (51), Comisia trebuie să ofere publicului larg acces la seturile de date complete anonimizate ale sistemului de informații într-un format deschis care
  pot
  fi
  prelucrabile
  automat și care asigură interoperabilitatea, reutilizarea și accesibilitatea. | 5.   
  Fără a aduce atingere articolului 23 și
  în conformitate cu politica UE privind datele deschise și, în special, cu Directiva (UE) 2019/1024 (51), Comisia trebuie să ofere publicului larg acces la seturile de date complete anonimizate ale sistemului de informații
  , cu excepția informațiilor prevăzute la alineatul (2) litera (e) de la prezentul articol,
  într-un format deschis care
  poate
  fi
  prelucrat
  automat și care asigură interoperabilitatea, reutilizarea și accesibilitatea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În conformitate cu politica UE privind datele deschise și, în special, cu Directiva (UE) 2019/1024 (51), Comisia trebuie să ofere publicului larg acces la seturile de date complete anonimizate ale sistemului de informații într-un format deschis care
  pot
  fi
  prelucrabile
  automat și care asigură interoperabilitatea, reutilizarea și accesibilitatea.

5.   
  Fără a aduce atingere articolului 23 și
  în conformitate cu politica UE privind datele deschise și, în special, cu Directiva (UE) 2019/1024 (51), Comisia trebuie să ofere publicului larg acces la seturile de date complete anonimizate ale sistemului de informații
  , cu excepția informațiilor prevăzute la alineatul (2) litera (e) de la prezentul articol,
  într-un format deschis care
  poate
  fi
  prelucrat
  automat și care asigură interoperabilitatea, reutilizarea și accesibilitatea.

Amendamentul 227

Amendamentul 227

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 1

Articolul 32 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  În termen de cel mult doi ani de la
  intrarea în vigoare
  , Comisia trebuie să realizeze o primă revizuire
  a prezentului regulament
  și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens, însoțit
  ,
  dacă este cazul, de o propunere legislativă. Raportul trebuie să se axeze
  în
  special pe o evaluare a necesității și a fezabilității extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme, inclusiv la terenuri cu stocuri mari de carbon și la terenuri cu o valoare ridicată a biodiversității, cum ar fi pajiștile, turbăriile și zonele umede și alte produse de bază. | 1.   
  După intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia monitorizează în permanență aplicarea acestuia. Comisia: |
| | (a) | prezintă,
  cel târziu la
  ... [OP: a se introduce data: un an
  de la
  data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament], o evaluare a impactului
  însoțită
  , după caz,
  de o propunere legislativă
  , cu scopul de a extinde
  domeniul de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme
  naturale,
  inclusiv la terenurile cu stocuri ridicate de carbon și la terenurile cu o valoare ridicată a biodiversității, cum ar fi pajiștile, turbăriile și zonele umede
  , în plus față de păduri și alte suprafețe împădurite, în conformitate cu data-limită și definițiile menționate la articolul 2, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  În termen de cel mult doi ani de la
  intrarea în vigoare
  , Comisia trebuie să realizeze o primă revizuire
  a prezentului regulament
  și să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens, însoțit
  ,
  dacă este cazul, de o propunere legislativă. Raportul trebuie să se axeze
  în
  special pe o evaluare a necesității și a fezabilității extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme, inclusiv la terenuri cu stocuri mari de carbon și la terenuri cu o valoare ridicată a biodiversității, cum ar fi pajiștile, turbăriile și zonele umede și alte produse de bază.

1.   
  După intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia monitorizează în permanență aplicarea acestuia. Comisia:

(a)

(a)

prezintă,
  cel târziu la
  ... [OP: a se introduce data: un an
  de la
  data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament], o evaluare a impactului
  însoțită
  , după caz,
  de o propunere legislativă
  , cu scopul de a extinde
  domeniul de aplicare al prezentului regulament la alte ecosisteme
  naturale,
  inclusiv la terenurile cu stocuri ridicate de carbon și la terenurile cu o valoare ridicată a biodiversității, cum ar fi pajiștile, turbăriile și zonele umede
  , în plus față de păduri și alte suprafețe împădurite, în conformitate cu data-limită și definițiile menționate la articolul 2,

prezintă,

... [OP: a se introduce data: un an

data

a prezentului regulament], o evaluare a impactului

, după caz,

, cu scopul de a extinde

naturale,

, în plus față de păduri și alte suprafețe împădurite, în conformitate cu data-limită și definițiile menționate la articolul 2,

| (b) | evaluează, cel târziu la ... [OP: a se insera data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], următoarele: |
| --- | --- |

(b)

(b)

evaluează, cel târziu la ... [OP: a se insera data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], următoarele:

evaluează, cel târziu la ... [OP: a se insera data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], următoarele:

| | (i) | necesitatea și fezabilitatea
  extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte mărfuri de bază și produse, în special la noi produse derivate din mărfurile de bază enumerate în anexa I, precum și la alte mărfuri și produse, în special trestia de zahăr, etanolul și produsele miniere; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

necesitatea și fezabilitatea
  extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte mărfuri de bază și produse, în special la noi produse derivate din mărfurile de bază enumerate în anexa I, precum și la alte mărfuri și produse, în special trestia de zahăr, etanolul și produsele miniere;

extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte mărfuri de bază și produse, în special la noi produse derivate din mărfurile de bază enumerate în anexa I, precum și la alte mărfuri și produse, în special trestia de zahăr, etanolul și produsele miniere;

| | (ii) | impactul regulamentului asupra fermierilor, în special asupra micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile și pentru ca micii fermieri să respecte cerințele prezentului regulament; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

impactul regulamentului asupra fermierilor, în special asupra micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile și pentru ca micii fermieri să respecte cerințele prezentului regulament;

impactul regulamentului asupra fermierilor, în special asupra micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile și pentru ca micii fermieri să respecte cerințele prezentului regulament;

| | (iii) | necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate care sunt puternic afectate de prezentul regulament și pentru țările identificate ca prezentând un grad standard sau ridicat de risc, pentru a sprijini realizarea obiectivelor prezentului regulament; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate care sunt puternic afectate de prezentul regulament și pentru țările identificate ca prezentând un grad standard sau ridicat de risc, pentru a sprijini realizarea obiectivelor prezentului regulament;

necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate care sunt puternic afectate de prezentul regulament și pentru țările identificate ca prezentând un grad standard sau ridicat de risc, pentru a sprijini realizarea obiectivelor prezentului regulament;

| (c) | analizează, în termen de un an de la adoptarea [viitoarei directive privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], dacă sunt necesare orientări pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament și pentru a asigura coerența dintre prezentul regulament și [viitoarea directivă privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], precum și pentru a evita sarcinile administrative nejustificate. |
| --- | --- |

(c)

(c)

analizează, în termen de un an de la adoptarea [viitoarei directive privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], dacă sunt necesare orientări pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament și pentru a asigura coerența dintre prezentul regulament și [viitoarea directivă privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], precum și pentru a evita sarcinile administrative nejustificate.

analizează, în termen de un an de la adoptarea [viitoarei directive privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], dacă sunt necesare orientări pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament și pentru a asigura coerența dintre prezentul regulament și [viitoarea directivă privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor], precum și pentru a evita sarcinile administrative nejustificate.

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 32 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În termen de cel mult cinci ani de
  la
  intrarea
  în
  vigoare și, ulterior
  ,
  cel puțin o dată la cinci ani
  ,
  Comisia trebuie să realizeze o revizuire generală a prezentului regulament și
  să
  prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens, însoțit, dacă este cazul
  ,
  de o propunere legislativă. Primul dintre rapoarte trebuie să includă, în special, pe baza unor studii specifice, o evaluare în raport cu următoarele: | Fără a aduce atingere revizuirilor prevăzute la primul paragraf, Comisia efectuează, la intervale regulate, o revizuire a anexei I pentru a determina dacă este oportună modificarea sau extinderea listei produselor din anexa I cu scopul de a asigura includerea în lista respectivă a tuturor produselor care conțin, au fost alimentate sau au fost obținute cu mărfurile de bază vizate, cu excepția cazului în care cererea pentru produsele respective are un efect neglijabil asupra defrișărilor. Revizuirile trebuie să se bazeze pe o evaluare a efectului mărfurilor de bază și al altor produse vizate asupra defrișărilor, a degradării pădurilor și a conversiei pădurilor și trebuie să țină seama de modificările ce au loc în practicile de consum, inclusiv pe o analiză detaliată a schimbărilor ce au loc în practicile comerciale din sectoarele vizate de prezentul regulament, conform datelor științifice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În termen de cel mult cinci ani de
  la
  intrarea
  în
  vigoare și, ulterior
  ,
  cel puțin o dată la cinci ani
  ,
  Comisia trebuie să realizeze o revizuire generală a prezentului regulament și
  să
  prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens, însoțit, dacă este cazul
  ,
  de o propunere legislativă. Primul dintre rapoarte trebuie să includă, în special, pe baza unor studii specifice, o evaluare în raport cu următoarele:

În termen de cel mult cinci ani de

intrarea

vigoare și, ulterior

cel puțin o dată la cinci ani

Comisia trebuie să realizeze o revizuire generală a prezentului regulament și

prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens, însoțit, dacă este cazul

de o propunere legislativă. Primul dintre rapoarte trebuie să includă, în special, pe baza unor studii specifice, o evaluare în raport cu următoarele:

Fără a aduce atingere revizuirilor prevăzute la primul paragraf, Comisia efectuează, la intervale regulate, o revizuire a anexei I pentru a determina dacă este oportună modificarea sau extinderea listei produselor din anexa I cu scopul de a asigura includerea în lista respectivă a tuturor produselor care conțin, au fost alimentate sau au fost obținute cu mărfurile de bază vizate, cu excepția cazului în care cererea pentru produsele respective are un efect neglijabil asupra defrișărilor. Revizuirile trebuie să se bazeze pe o evaluare a efectului mărfurilor de bază și al altor produse vizate asupra defrișărilor, a degradării pădurilor și a conversiei pădurilor și trebuie să țină seama de modificările ce au loc în practicile de consum, inclusiv pe o analiză detaliată a schimbărilor ce au loc în practicile comerciale din sectoarele vizate de prezentul regulament, conform datelor științifice.

Fără a aduce atingere revizuirilor prevăzute la primul paragraf, Comisia efectuează, la intervale regulate, o revizuire a anexei I pentru a determina dacă este oportună modificarea sau extinderea listei produselor din anexa I cu scopul de a asigura includerea în lista respectivă a tuturor produselor care conțin, au fost alimentate sau au fost obținute cu mărfurile de bază vizate, cu excepția cazului în care cererea pentru produsele respective are un efect neglijabil asupra defrișărilor. Revizuirile trebuie să se bazeze pe o evaluare a efectului mărfurilor de bază și al altor produse vizate asupra defrișărilor, a degradării pădurilor și a conversiei pădurilor și trebuie să țină seama de modificările ce au loc în practicile de consum, inclusiv pe o analiză detaliată a schimbărilor ce au loc în practicile comerciale din sectoarele vizate de prezentul regulament, conform datelor științifice.

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 2 – litera a

Articolul 32 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului pentru a sprijini realizarea obiectivelor regulamentului, inclusiv prin recunoașterea sistemelor de certificare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului pentru a sprijini realizarea obiectivelor regulamentului, inclusiv prin recunoașterea sistemelor de certificare;

necesitatea și fezabilitatea unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului pentru a sprijini realizarea obiectivelor regulamentului, inclusiv prin recunoașterea sistemelor de certificare;

eliminat

eliminat

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 2 – litera b

Articolul 32 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | impactul regulamentului asupra fermierilor, în special a micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

impactul regulamentului asupra fermierilor, în special a micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile.

impactul regulamentului asupra fermierilor, în special a micilor fermieri, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și eventualul sprijin suplimentar necesar pentru tranziția către lanțuri de aprovizionare durabile.

eliminat

eliminat

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 3

Articolul 32 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Fără a aduce atingere revizuirii generale prevăzute la alineatul (1), Comisia trebuie să efectueze o primă revizuire a anexei I în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale regulate, pentru a evalua dacă este oportună modificarea sau extinderea listei de produse relevante din anexa I pentru a se asigura că toate produsele care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante sunt incluse în lista respectivă, cu excepția cazului în care cererea pentru produsele respective are un efect neglijabil asupra defrișărilor. Revizuirile trebuie să se bazeze pe o evaluare a efectului produselor de bază și al altor produse relevante asupra defrișărilor și a degradării pădurilor și să țină seama de modificările la nivel de consum, astfel cum indică dovezile științifice. | 3.   
  Comisia trebuie să monitorizeze în permanență impactul prezentului regulament asupra părților interesate vulnerabile, cum ar fi micii fermieri, populațiile indigene și comunitățile locale, în special în țările terțe, acordând, de asemenea, o atenție deosebită situației femeilor. Monitorizarea trebuie să se bazeze pe o metodologie științifică și transparentă și să ia în considerare informațiile transmise de părțile interesate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Fără a aduce atingere revizuirii generale prevăzute la alineatul (1), Comisia trebuie să efectueze o primă revizuire a anexei I în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la intervale regulate, pentru a evalua dacă este oportună modificarea sau extinderea listei de produse relevante din anexa I pentru a se asigura că toate produsele care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante sunt incluse în lista respectivă, cu excepția cazului în care cererea pentru produsele respective are un efect neglijabil asupra defrișărilor. Revizuirile trebuie să se bazeze pe o evaluare a efectului produselor de bază și al altor produse relevante asupra defrișărilor și a degradării pădurilor și să țină seama de modificările la nivel de consum, astfel cum indică dovezile științifice.

3.   
  Comisia trebuie să monitorizeze în permanență impactul prezentului regulament asupra părților interesate vulnerabile, cum ar fi micii fermieri, populațiile indigene și comunitățile locale, în special în țările terțe, acordând, de asemenea, o atenție deosebită situației femeilor. Monitorizarea trebuie să se bazeze pe o metodologie științifică și transparentă și să ia în considerare informațiile transmise de părțile interesate.

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 32 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia monitorizează în permanență modificările ce au loc în practicile comerciale în legătură cu mărfurile de bază și alte produse incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Dacă se constată că modificările ce au loc în practicile comerciale nu au o altă cauză rezonabilă sau justificare economică decât evitarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament, inclusiv înlocuirea mărfurilor de bază și a altor produse cu alte mărfuri de bază și produse care nu sunt incluse în lista mărfurilor de bază și a altor produse din anexa I, însă au caracteristici similare, se va considera că modificările respective constituie practici de eludare. Părțile interesate pot informa Comisia cu privire la orice suspiciune de eludare, iar Comisia investighează toate declarațiile motivate prezentate de părțile interesate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia monitorizează în permanență modificările ce au loc în practicile comerciale în legătură cu mărfurile de bază și alte produse incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Dacă se constată că modificările ce au loc în practicile comerciale nu au o altă cauză rezonabilă sau justificare economică decât evitarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament, inclusiv înlocuirea mărfurilor de bază și a altor produse cu alte mărfuri de bază și produse care nu sunt incluse în lista mărfurilor de bază și a altor produse din anexa I, însă au caracteristici similare, se va considera că modificările respective constituie practici de eludare. Părțile interesate pot informa Comisia cu privire la orice suspiciune de eludare, iar Comisia investighează toate declarațiile motivate prezentate de părțile interesate.

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 4

Articolul 32 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În urma
  revizuirii
  prevăzute la
  alineatul
   (
  3
  ), Comisia
  poate adopta
  acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a 
  modifica
  anexa I 
  în vederea includerii produselor relevante care conțin sau au fost obținute utilizând produse de bază relevante
  . | 4.   În urma
  oricăreia dintre revizuirile
  prevăzute la
  alineatele (1)-
  (
  4
  ), Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a 
  completa lista din
  anexa I 
  sau, dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În urma
  revizuirii
  prevăzute la
  alineatul
   (
  3
  ), Comisia
  poate adopta
  acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a 
  modifica
  anexa I 
  în vederea includerii produselor relevante care conțin sau au fost obținute utilizând produse de bază relevante
  .

4.   În urma
  oricăreia dintre revizuirile
  prevăzute la
  alineatele (1)-
  (
  4
  ), Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 33 pentru a 
  completa lista din
  anexa I 
  sau, dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament
  .

Amendamentul 234

Amendamentul 234

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 4

Articolul 33 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. | 4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă
  părțile interesate și
  experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă
  părțile interesate și
  experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Amendamentul 235

Amendamentul 235

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 a (nou)

Articolul 35 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 35a |
| | Modificarea Directivei 2003/35/CE |
| | Anexa I la Directiva 2003/35/CE

   (1a)

  a Parlamentului European și a Consiliului se modifică prin adăugarea următoarei litere:










  (ga) | Articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/XX al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010

   (*1)

  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 35a

Articolul 35a

Modificarea Directivei 2003/35/CE

Modificarea Directivei 2003/35/CE

Anexa I la Directiva 2003/35/CE

   (1a)

  a Parlamentului European și a Consiliului se modifică prin adăugarea următoarei litere:

Anexa I la Directiva 2003/35/CE

1a

a Parlamentului European și a Consiliului se modifică prin adăugarea următoarei litere:

(ga)

(ga)

Articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/XX al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010

   (*1)

  .

Articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/XX al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010

*1

.

Amendamentul 236

Amendamentul 236

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 3

Articolul 36 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Articolele menționate la alineatul (2) se aplică după 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament operatorilor care sunt microîntreprinderi (53) înființate până la 31 decembrie 2020, cu excepția produselor care intră sub incidența anexei la Regulamentul (UE) nr. 995/2010. | 3.   Articolele menționate la alineatul (2) se aplică după 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament operatorilor care sunt microîntreprinderi
  și întreprinderi mici

   (53) înființate până la 31 decembrie 2020, cu excepția produselor care intră sub incidența anexei la Regulamentul (UE) nr. 995/2010. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Articolele menționate la alineatul (2) se aplică după 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament operatorilor care sunt microîntreprinderi (53) înființate până la 31 decembrie 2020, cu excepția produselor care intră sub incidența anexei la Regulamentul (UE) nr. 995/2010.

3.   Articolele menționate la alineatul (2) se aplică după 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament operatorilor care sunt microîntreprinderi
  și întreprinderi mici

   (53) înființate până la 31 decembrie 2020, cu excepția produselor care intră sub incidența anexei la Regulamentul (UE) nr. 995/2010.

Amendamentele 237 și 246

Amendamentele 237 și 246

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I

Anexa I

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Bovine | ex 0102 Bovine vii
  ex 0201 Carne de vită, proaspătă sau refrigerată
  ex 0202 Carne de vită, congelată
  ex 0206 10 Organe comestibile de vită, proaspete sau refrigerate
  ex 0206 22 Ficat comestibil de vită, congelat
  ex 0206 29 Organe comestibile de vită (exclusiv limbă și ficat), congelate
  ex 4101 Piei brute de bovine (proaspete sau sărate, uscate, cenușărite, piclate sau altfel conservate, dar netăbăcite, nepergamentate sau altfel preparate), chiar epilate sau șpăltuite
  ex 4104 Piei tăbăcite sau piei semifinite de bovine, epilate, chiar șpăltuite, dar fără alte prelucrări
  ex 4107 Piei de bovine, prelucrate după tăbăcire sau după uscare și piei pergamentate, epilate, chiar șpăltuite |
| --- | --- |
| Cacao | 1801 00 00 Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite
  1802 00 00 Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao
  1803 Pastă de cacao, degresată sau nu
  1804 00 00 Unt, grăsime și ulei de cacao
  1805 00 00 Pudră de cacao, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori
  1806 Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao |
| Cafea | 0901 Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului |
| Ulei de palmier | 1511 Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
  1207 10 Nuci și sâmburi de nuci de palmier
  1513 21 Uleiuri crude de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora
  1513 29 Uleiuri de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic (cu excepția uleiurilor brute)
  2306 60 Turte și alte reziduuri solide din nuci și sâmburi de palmier, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului din nuci și sâmburi de palmier |
| Soia | 1201 Boabe de soia, chiar sfărâmate
  1208 10 Făină și pudră din boabe de soia
  1507 Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
  2304 Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia |
| Lemn | 4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, aglomerate sau nu, sub formă de bușteni, brichete, pelete sau sub forme similare
  4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat
  4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare
  4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm
  4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm
  4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap
  4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici
  4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici
  4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar
  4413 00 00 Lemn densificat, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile
  4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare
  4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți și alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje pentru paleți, din lemn
  (Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață)
  4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele
  4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn
  Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn
  9406 10 00 Construcții prefabricate din lemn |

Bovine

ex 0102 Bovine vii

ex 0201 Carne de vită, proaspătă sau refrigerată

ex 0202 Carne de vită, congelată

ex 0206 10 Organe comestibile de vită, proaspete sau refrigerate

ex 0206 22 Ficat comestibil de vită, congelat

ex 0206 29 Organe comestibile de vită (exclusiv limbă și ficat), congelate

ex 4101 Piei brute de bovine (proaspete sau sărate, uscate, cenușărite, piclate sau altfel conservate, dar netăbăcite, nepergamentate sau altfel preparate), chiar epilate sau șpăltuite

ex 4104 Piei tăbăcite sau piei semifinite de bovine, epilate, chiar șpăltuite, dar fără alte prelucrări

ex 4107 Piei de bovine, prelucrate după tăbăcire sau după uscare și piei pergamentate, epilate, chiar șpăltuite

Cacao

1801 00 00 Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite

1802 00 00 Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao

1803 Pastă de cacao, degresată sau nu

1804 00 00 Unt, grăsime și ulei de cacao

1805 00 00 Pudră de cacao, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori

1806 Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao

Cafea

0901 Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului

Ulei de palmier

1511 Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic

1207 10 Nuci și sâmburi de nuci de palmier

1513 21 Uleiuri crude de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora

1513 29 Uleiuri de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic (cu excepția uleiurilor brute)

2306 60 Turte și alte reziduuri solide din nuci și sâmburi de palmier, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului din nuci și sâmburi de palmier

Soia

1201 Boabe de soia, chiar sfărâmate

1208 10 Făină și pudră din boabe de soia

1507 Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic

2304 Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia

Lemn

4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, aglomerate sau nu, sub formă de bușteni, brichete, pelete sau sub forme similare

4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat

4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare

4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm

4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm

4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap

4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici

4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici

4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar

4413 00 00 Lemn densificat, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile

4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare

4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți și alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje pentru paleți, din lemn

(Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață)

4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele

4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn

Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn

9406 10 00 Construcții prefabricate din lemn

Amendamentul

Amendamentul

| | |
| --- | --- |
| Bovine | ex 0102 Bovine vii
  ex 0201 Carne de vită, proaspătă sau refrigerată
  ex 0202 Carne de vită, congelată
  ex 0206 10 Organe comestibile de vită, proaspete sau refrigerate
  ex 0206 22 Ficat comestibil de vită, congelat
  ex 0206 29 Organe comestibile de vită (exclusiv limbă și ficat), congelate


  ex 0206 10 Organe comestibile de animale din specia bovină, proaspete sau refrigerate




  ex 0206 21 Limbă comestibilă de animale din specia bovină, congelată




  ex 0210 20 Carne de vită, sărată, în saramură, uscată sau afumată




  ex 1602 50 Carne sau organe de vită, preparate sau conservate


  ex 4101 Piei brute de bovine (proaspete sau sărate, uscate, cenușărite, piclate sau altfel conservate, dar netăbăcite, nepergamentate sau altfel preparate), chiar epilate sau șpăltuite
  ex 4104 Piei tăbăcite sau piei semifinite de bovine, epilate, chiar șpăltuite, dar fără alte prelucrări
  ex 4107 Piei de bovine, prelucrate după tăbăcire sau după uscare și piei pergamentate, epilate, chiar șpăltuite |
| Porcine | 0103 Animale vii din specia porcine




  0203 Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau




  congelată




  0210 11 Jamboane, spete și bucăți ale acestor produse,




  nedezosate, de animale domestice din specia porcine




  0210 12 Burtă (cu slănină) și bucăți din aceasta,




  de animale domestice din specia porcine




  0210 19 Alte tipuri de carne de animale domestice din specia porcine




  20910 Grăsime de porc, fără carne macră, nu




  topită sau extrasă în alt mod, proaspătă,




  refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau




  afumată |
| Ovine și caprine | 0104 Animale vii din speciile ovine sau caprine




  0204 Carne de animale din speciile ovine sau caprine, proaspătă, refrigerată sau congelată |
| Păsări de curte | 0105 Păsări de curte vii, și anume păsări din specia Gallus domesticus, rațe, gâște, curcani și bibilici




  0207 Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105




  0209 90 Grăsime de pasăre, netopită sau extrasă în alt mod, proaspătă, refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau afumată




  0210 99 39 Carne de pasăre sărată




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Preparate sau conserve de păsări de curte |
| Cacao | 1801 00 00 Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite
  1802 00 00 Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao
  1803 Pastă de cacao, degresată sau nu
  1804 00 00 Unt, grăsime și ulei de cacao
  1805 00 00 Pudră de cacao, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori
  1806 Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao |
| Cafea | 0901 Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului |
| Ulei de palmier | 1511 Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
  1207 10 Nuci și sâmburi de nuci de palmier
  1513 21 Uleiuri crude de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora
  1513 29 Uleiuri de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic (cu excepția uleiurilor brute)
  2306 60 Turte și alte reziduuri solide din nuci și sâmburi de palmier, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului din nuci și sâmburi de palmier


  2905 17 Dodecan-1-ol (alcool lauric), hexadecan-1-ol (alcool cetilic) și octadecan-1-ol (alcool stearic)




  2905 45 Alcooli; polialcool, glicerol




  2915 70 Acid palmitic, acid stearic, sărurile și esterii lor




  2915 90 Acizi; acizi monocarboxilici aciclici saturați; anhidride, halogenuri, peroxizi, peroxiacizi și derivații halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați, neclasificați altundeva la rubrica 2915




  Grupurile de coduri SA și subpozițiile 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Ulei de palmier și derivați pe bază de ulei de palmist |
| Soia | 1201 Boabe de soia, chiar sfărâmate
  1208 10 Făină și pudră din boabe de soia
  1507 Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
  2304 Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia |
| Porumb | 1005 Porumb




  1102 20 Făină de porumb




  1103 13 Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete,




  din porumb




  1103 29 40 Pelete de porumb




  1104 19 50 Boabe de cereale altfel




  preparate, din porumb




  1104 23 Alte boabe prelucrate




  de porumb




  1108 12 00 Amidon de porumb




  1515 21 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia:




  Ulei brut




  1904 10 10 Produse alimentare obținute prin




  expandarea sau prăjirea cerealelor sau




  produse cerealiere obținute din porumb




  2302 10 Tărâțe, spărturi și alte reziduuri,




  aglomerate sau nu sub formă de pelete




  derivate din cernere, măcinare sau alte




  metode de prelucrare a cerealelor sau a plantelor leguminoase




  de porumb




  1515 29 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia, rafinate sau nu, dar nemodificate chimic (cu excepția celor brute)




  2306 90 05 Turte și alte reziduuri solide, măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția germenilor de porumb |
| Lemn | 4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, aglomerate sau nu, sub formă de bușteni, brichete, pelete sau sub forme similare


  4402 Cărbune de lemn, inclusiv cărbunele din coji sau din nuci, aglomerat sau nu (cu excepția cărbunelui de lemn utilizat ca medicament, a cărbunelui amestecat cu substanțe aromatice, a cărbunelui activat și a cărbunelui sub formă de creioane)


  4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat
  4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare
  4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm
  4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm
  4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap
  4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici
  4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici
  4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar
  4413 00 00 Lemn densificat, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile
  4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare
  4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți și alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje pentru paleți, din lemn
  (Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață)
  4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele
  4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn
  Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi)


  4900 Cărți, ziare, imagini imprimate și alte produse ale industriei de imprimare, manuscrise, texte dactilografiate și schițe și planuri


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn
  9406 10 00 Construcții prefabricate din lemn |
| Cauciuc | 4001 Cauciuc natural, balată, gutapercă, guayule, chicle și gume similare; sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi




  4005 Cauciuc amestecat, nevulcanizat, sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi




  4006 Cauciuc nevulcanizat sub alte forme (de exemplu, bare, tuburi și profile) și articole (de exemplu, discuri și inele)




  4007 Fire și corzi din cauciuc vulcanizat




  4008 Plăci, foi, benzi, baghete și profile, din cauciuc vulcanizat nedurificat




  4010 Benzi transportoare sau curele de transmisie, din cauciuc vulcanizat




  4011 Anvelope pneumatice noi, din cauciuc (altele)




  4012 Anvelope pneumatice reșapate sau uzate, din cauciuc; bandaje, benzi de rulare amovibile pentru pneuri și „flapsuri”, din cauciuc




  4013 Camere de aer, din cauciuc




  4015 Îmbrăcăminte și accesorii de îmbrăcăminte (inclusiv mănuși), din cauciuc vulcanizat, nedurificat, pentru orice utilizare




  4016 Articole din cauciuc vulcanizat nedurificat, nemenționate în altă parte în capitolul 40




  4017 Cauciuc durificat (de exemplu, ebonită), sub toate formele, inclusiv deșeurile și resturile; articole din cauciuc durificat |

Bovine

ex 0102 Bovine vii

ex 0201 Carne de vită, proaspătă sau refrigerată

ex 0202 Carne de vită, congelată

ex 0206 10 Organe comestibile de vită, proaspete sau refrigerate

ex 0206 22 Ficat comestibil de vită, congelat

ex 0206 29 Organe comestibile de vită (exclusiv limbă și ficat), congelate

ex 0206 10 Organe comestibile de animale din specia bovină, proaspete sau refrigerate

ex 0206 10 Organe comestibile de animale din specia bovină, proaspete sau refrigerate

ex 0206 21 Limbă comestibilă de animale din specia bovină, congelată

ex 0206 21 Limbă comestibilă de animale din specia bovină, congelată

ex 0210 20 Carne de vită, sărată, în saramură, uscată sau afumată

ex 0210 20 Carne de vită, sărată, în saramură, uscată sau afumată

ex 1602 50 Carne sau organe de vită, preparate sau conservate

ex 1602 50 Carne sau organe de vită, preparate sau conservate

ex 4101 Piei brute de bovine (proaspete sau sărate, uscate, cenușărite, piclate sau altfel conservate, dar netăbăcite, nepergamentate sau altfel preparate), chiar epilate sau șpăltuite

ex 4104 Piei tăbăcite sau piei semifinite de bovine, epilate, chiar șpăltuite, dar fără alte prelucrări

ex 4107 Piei de bovine, prelucrate după tăbăcire sau după uscare și piei pergamentate, epilate, chiar șpăltuite

Porcine

Porcine

0103 Animale vii din specia porcine

0103 Animale vii din specia porcine

0203 Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau

0203 Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau

congelată

congelată

0210 11 Jamboane, spete și bucăți ale acestor produse,

0210 11 Jamboane, spete și bucăți ale acestor produse,

nedezosate, de animale domestice din specia porcine

nedezosate, de animale domestice din specia porcine

0210 12 Burtă (cu slănină) și bucăți din aceasta,

0210 12 Burtă (cu slănină) și bucăți din aceasta,

de animale domestice din specia porcine

de animale domestice din specia porcine

0210 19 Alte tipuri de carne de animale domestice din specia porcine

0210 19 Alte tipuri de carne de animale domestice din specia porcine

20910 Grăsime de porc, fără carne macră, nu

20910 Grăsime de porc, fără carne macră, nu

topită sau extrasă în alt mod, proaspătă,

topită sau extrasă în alt mod, proaspătă,

refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau

refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau

afumată

afumată

Ovine și caprine

Ovine și caprine

0104 Animale vii din speciile ovine sau caprine

0104 Animale vii din speciile ovine sau caprine

0204 Carne de animale din speciile ovine sau caprine, proaspătă, refrigerată sau congelată

0204 Carne de animale din speciile ovine sau caprine, proaspătă, refrigerată sau congelată

Păsări de curte

Păsări de curte

0105 Păsări de curte vii, și anume păsări din specia Gallus domesticus, rațe, gâște, curcani și bibilici

0105 Păsări de curte vii, și anume păsări din specia Gallus domesticus, rațe, gâște, curcani și bibilici

0207 Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105

0207 Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105

0209 90 Grăsime de pasăre, netopită sau extrasă în alt mod, proaspătă, refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau afumată

0209 90 Grăsime de pasăre, netopită sau extrasă în alt mod, proaspătă, refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau afumată

0210 99 39 Carne de pasăre sărată

0210 99 39 Carne de pasăre sărată

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Preparate sau conserve de păsări de curte

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Preparate sau conserve de păsări de curte

Cacao

1801 00 00 Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite

1802 00 00 Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao

1803 Pastă de cacao, degresată sau nu

1804 00 00 Unt, grăsime și ulei de cacao

1805 00 00 Pudră de cacao, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori

1806 Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao

Cafea

0901 Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului

Ulei de palmier

1511 Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic

1207 10 Nuci și sâmburi de nuci de palmier

1513 21 Uleiuri crude de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora

1513 29 Uleiuri de sâmburi de palmier și de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic (cu excepția uleiurilor brute)

2306 60 Turte și alte reziduuri solide din nuci și sâmburi de palmier, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului din nuci și sâmburi de palmier

2905 17 Dodecan-1-ol (alcool lauric), hexadecan-1-ol (alcool cetilic) și octadecan-1-ol (alcool stearic)

2905 17 Dodecan-1-ol (alcool lauric), hexadecan-1-ol (alcool cetilic) și octadecan-1-ol (alcool stearic)

2905 45 Alcooli; polialcool, glicerol

2905 45 Alcooli; polialcool, glicerol

2915 70 Acid palmitic, acid stearic, sărurile și esterii lor

2915 70 Acid palmitic, acid stearic, sărurile și esterii lor

2915 90 Acizi; acizi monocarboxilici aciclici saturați; anhidride, halogenuri, peroxizi, peroxiacizi și derivații halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați, neclasificați altundeva la rubrica 2915

2915 90 Acizi; acizi monocarboxilici aciclici saturați; anhidride, halogenuri, peroxizi, peroxiacizi și derivații halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați, neclasificați altundeva la rubrica 2915

Grupurile de coduri SA și subpozițiile 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Ulei de palmier și derivați pe bază de ulei de palmist

Grupurile de coduri SA și subpozițiile 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Ulei de palmier și derivați pe bază de ulei de palmist

Soia

1201 Boabe de soia, chiar sfărâmate

1208 10 Făină și pudră din boabe de soia

1507 Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic

2304 Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia

Porumb

Porumb

1005 Porumb

1005 Porumb

1102 20 Făină de porumb

1102 20 Făină de porumb

1103 13 Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete,

1103 13 Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete,

din porumb

din porumb

1103 29 40 Pelete de porumb

1103 29 40 Pelete de porumb

1104 19 50 Boabe de cereale altfel

1104 19 50 Boabe de cereale altfel

preparate, din porumb

preparate, din porumb

1104 23 Alte boabe prelucrate

1104 23 Alte boabe prelucrate

de porumb

de porumb

1108 12 00 Amidon de porumb

1108 12 00 Amidon de porumb

1515 21 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia:

1515 21 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia:

Ulei brut

Ulei brut

1904 10 10 Produse alimentare obținute prin

1904 10 10 Produse alimentare obținute prin

expandarea sau prăjirea cerealelor sau

expandarea sau prăjirea cerealelor sau

produse cerealiere obținute din porumb

produse cerealiere obținute din porumb

2302 10 Tărâțe, spărturi și alte reziduuri,

2302 10 Tărâțe, spărturi și alte reziduuri,

aglomerate sau nu sub formă de pelete

aglomerate sau nu sub formă de pelete

derivate din cernere, măcinare sau alte

derivate din cernere, măcinare sau alte

metode de prelucrare a cerealelor sau a plantelor leguminoase

metode de prelucrare a cerealelor sau a plantelor leguminoase

de porumb

de porumb

1515 29 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia, rafinate sau nu, dar nemodificate chimic (cu excepția celor brute)

1515 29 Ulei de porumb și fracțiunile acestuia, rafinate sau nu, dar nemodificate chimic (cu excepția celor brute)

2306 90 05 Turte și alte reziduuri solide, măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția germenilor de porumb

2306 90 05 Turte și alte reziduuri solide, măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția germenilor de porumb

Lemn

4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, aglomerate sau nu, sub formă de bușteni, brichete, pelete sau sub forme similare

4402 Cărbune de lemn, inclusiv cărbunele din coji sau din nuci, aglomerat sau nu (cu excepția cărbunelui de lemn utilizat ca medicament, a cărbunelui amestecat cu substanțe aromatice, a cărbunelui activat și a cărbunelui sub formă de creioane)

4402 Cărbune de lemn, inclusiv cărbunele din coji sau din nuci, aglomerat sau nu (cu excepția cărbunelui de lemn utilizat ca medicament, a cărbunelui amestecat cu substanțe aromatice, a cărbunelui activat și a cărbunelui sub formă de creioane)

4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat

4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare

4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm

4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm

4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap

4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici

4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici

4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar

4413 00 00 Lemn densificat, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile

4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare

4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți și alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje pentru paleți, din lemn

(Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață)

4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele

4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn

Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi)

4900 Cărți, ziare, imagini imprimate și alte produse ale industriei de imprimare, manuscrise, texte dactilografiate și schițe și planuri

4900 Cărți, ziare, imagini imprimate și alte produse ale industriei de imprimare, manuscrise, texte dactilografiate și schițe și planuri

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn

9406 10 00 Construcții prefabricate din lemn

Cauciuc

Cauciuc

4001 Cauciuc natural, balată, gutapercă, guayule, chicle și gume similare; sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi

4001 Cauciuc natural, balată, gutapercă, guayule, chicle și gume similare; sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi

4005 Cauciuc amestecat, nevulcanizat, sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi

4005 Cauciuc amestecat, nevulcanizat, sub forme primare sau în plăci, foi sau benzi

4006 Cauciuc nevulcanizat sub alte forme (de exemplu, bare, tuburi și profile) și articole (de exemplu, discuri și inele)

4006 Cauciuc nevulcanizat sub alte forme (de exemplu, bare, tuburi și profile) și articole (de exemplu, discuri și inele)

4007 Fire și corzi din cauciuc vulcanizat

4007 Fire și corzi din cauciuc vulcanizat

4008 Plăci, foi, benzi, baghete și profile, din cauciuc vulcanizat nedurificat

4008 Plăci, foi, benzi, baghete și profile, din cauciuc vulcanizat nedurificat

4010 Benzi transportoare sau curele de transmisie, din cauciuc vulcanizat

4010 Benzi transportoare sau curele de transmisie, din cauciuc vulcanizat

4011 Anvelope pneumatice noi, din cauciuc (altele)

4011 Anvelope pneumatice noi, din cauciuc (altele)

4012 Anvelope pneumatice reșapate sau uzate, din cauciuc; bandaje, benzi de rulare amovibile pentru pneuri și „flapsuri”, din cauciuc

4012 Anvelope pneumatice reșapate sau uzate, din cauciuc; bandaje, benzi de rulare amovibile pentru pneuri și „flapsuri”, din cauciuc

4013 Camere de aer, din cauciuc

4013 Camere de aer, din cauciuc

4015 Îmbrăcăminte și accesorii de îmbrăcăminte (inclusiv mănuși), din cauciuc vulcanizat, nedurificat, pentru orice utilizare

4015 Îmbrăcăminte și accesorii de îmbrăcăminte (inclusiv mănuși), din cauciuc vulcanizat, nedurificat, pentru orice utilizare

4016 Articole din cauciuc vulcanizat nedurificat, nemenționate în altă parte în capitolul 40

4016 Articole din cauciuc vulcanizat nedurificat, nemenționate în altă parte în capitolul 40

4017 Cauciuc durificat (de exemplu, ebonită), sub toate formele, inclusiv deșeurile și resturile; articole din cauciuc durificat

4017 Cauciuc durificat (de exemplu, ebonită), sub toate formele, inclusiv deșeurile și resturile; articole din cauciuc durificat

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – paragraful 1 – punctul 2

Anexa II – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | codul din Sistemul armonizat, descrierea
  textului liber
  și cantitatea (70) de produs de bază sau alt produs relevant destinat introducerii pe piața Uniunii de către operator; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

codul din Sistemul armonizat, descrierea
  textului liber
  și cantitatea (70) de produs de bază sau alt produs relevant destinat introducerii pe piața Uniunii de către operator;

textului liber

70

| 2. | codul din Sistemul armonizat, descrierea
  liberă, inclusiv denumirea comercială precum și, după caz, denumirea științifică completă,
  și cantitatea (70) de produs de bază sau alt produs relevant destinat introducerii pe piața Uniunii
  sau exportului de pe piața Uniunii
  de către operator; |
| --- | --- |

2.

codul din Sistemul armonizat, descrierea
  liberă, inclusiv denumirea comercială precum și, după caz, denumirea științifică completă,
  și cantitatea (70) de produs de bază sau alt produs relevant destinat introducerii pe piața Uniunii
  sau exportului de pe piața Uniunii
  de către operator;

liberă, inclusiv denumirea comercială precum și, după caz, denumirea științifică completă,

70

sau exportului de pe piața Uniunii

Amendamentul 239

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – paragraful 1 – punctul 3

Anexa II – paragraful 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Țara de producție și
  toate parcelele de teren de producție, inclusiv
  coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea. În cazul în care un produs de bază sau un alt produs conține materiale, ingrediente sau componente obținute pe parcele de teren diferite, trebuie incluse coordonatele geolocalizării parcelelor de teren
  diferite în ansamblu
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Țara de producție și
  toate parcelele de teren de producție, inclusiv
  coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea. În cazul în care un produs de bază sau un alt produs conține materiale, ingrediente sau componente obținute pe parcele de teren diferite, trebuie incluse coordonatele geolocalizării parcelelor de teren
  diferite în ansamblu
  ;

toate parcelele de teren de producție, inclusiv

diferite în ansamblu

| 3. | Țara de producție și
  regiunile acesteia, precum și toate
  coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea
  tuturor parcelelor de teren, astfel cum se precizează la articolul 9 alineatul (1) litera (d)
  . În cazul în care un produs de bază sau un alt produs conține materiale, ingrediente sau componente obținute pe parcele de teren
  sau poligoane
  diferite, trebuie incluse coordonatele geolocalizării
  tuturor
  parcelelor de teren
  sau poligoanelor diferite
  ; |
| --- | --- |

3.

Țara de producție și
  regiunile acesteia, precum și toate
  coordonatele geolocalizării, latitudinea și longitudinea
  tuturor parcelelor de teren, astfel cum se precizează la articolul 9 alineatul (1) litera (d)
  . În cazul în care un produs de bază sau un alt produs conține materiale, ingrediente sau componente obținute pe parcele de teren
  sau poligoane
  diferite, trebuie incluse coordonatele geolocalizării
  tuturor
  parcelelor de teren
  sau poligoanelor diferite
  ;

regiunile acesteia, precum și toate

tuturor parcelelor de teren, astfel cum se precizează la articolul 9 alineatul (1) litera (d)

sau poligoane

tuturor

sau poligoanelor diferite

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0219/2022).

1

(18)  Comunicarea Comisiei din 27 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, COM(2019) 352.

18

(18)  Comunicarea Comisiei din 27 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, COM(2019) 352.

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment (Evaluarea resurselor forestiere globale) 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment (Evaluarea resurselor forestiere globale) 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC, Schimbările climatice și terenurile: un raport special al IPCC privind schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră în ecosistemele terestre, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC, Schimbările climatice și terenurile: un raport special al IPCC privind schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră în ecosistemele terestre, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  PCC Report-Summary for policy makers (Raportul de sinteză al IPCC pentru factorii de decizie), februarie 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

PCC Report-Summary for policy makers (Raportul de sinteză al IPCC pentru factorii de decizie), februarie 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Conferința Ministerială privind Protecția Pădurilor din Europa, Starea pădurilor din Europa în 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Agenția Europeană de Mediu, State of the Environment 2020 (Starea mediului), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Conferința Ministerială privind Protecția Pădurilor din Europa, Starea pădurilor din Europa în 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Agenția Europeană de Mediu, State of the Environment 2020 (Starea mediului), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019) 352.

23

(24)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european, COM(2019) 640.

24

(25)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030. Readucerea naturii în viețile noastre, COM(2020) 380.

25

(26)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O Strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic, COM/2020/381.

26

(27)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier, COM(2013) 659.

27

(28)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Calea către o planetă sănătoasă pentru toți – Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”, COM(2021) 400.

28

(29)  De exemplu, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040, COM(2021) 345.

29

(30)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu: strategia actualizată în domeniul bioeconomiei, Strategia actualizată în domeniul bioeconomiei, COM(2018) 273.

30

(23)  COM(2019) 352.

23

(24)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european, COM(2019) 640.

24

(25)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030. Readucerea naturii în viețile noastre, COM(2020) 380.

25

(26)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O Strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic, COM/2020/381.

26

(27)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier, COM(2013) 659.

27

(28)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Calea către o planetă sănătoasă pentru toți – Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”, COM(2021) 400.

28

(29)  De exemplu, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040, COM(2021) 345.

29

(30)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu: strategia actualizată în domeniul bioeconomiei, Strategia actualizată în domeniul bioeconomiei, COM(2018) 273.

30

(31)  Concluziile Consiliului referitoare la comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (16 decembrie 2019) 15151/19. Disponibile la adresa: https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(31)  Concluziile Consiliului referitoare la comunicarea intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (16 decembrie 2019) 15151/19. Disponibile la adresa: https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(32)  Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE [2020/2006(INL)], disponibilă la adresa: https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_RO.html

32

(32)  Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE [2020/2006(INL)], disponibilă la adresa: https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_RO.html

32

(33)  Ratificat de UE la 5 octombrie 2016 și intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016.

33

(33)  Ratificat de UE la 5 octombrie 2016 și intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016.

33

(33a)  
  Decizia (UE) 2022/591 Parlamentului European și a Consiliului din 6 aprilie 2022 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030, (JO L 114, 12.4.2022, p. 22).

33a

Decizia (UE) 2022/591 Parlamentului European și a Consiliului din 6 aprilie 2022 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030, (JO L 114, 12.4.2022, p. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă, COM(2021) 66, 18 februarie 2021.

38

(38)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă, COM(2021) 66, 18 februarie 2021.

38

(39)  COM(2019) 352.

39

(39)  COM(2019) 352.

39

(40)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

40

(41)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Exploatarea-forestiera-ilegala-evaluarea-normelor-UE-verificarea-adecvarii-_ro

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Exploatarea-forestiera-ilegala-evaluarea-normelor-UE-verificarea-adecvarii-_ro

(40)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

40

(41)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

1a

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

1a

Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(51)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56-83).

51

(51)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

51

(1a)  
  Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție (JO L 156, 25.6.2003, p. 17).

1a

Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție (JO L 156, 25.6.2003, p. 17).

(*1)  
  JO: A se adăuga numărul și data prezentului regulament, precum și o notă de subsol care conține referința de publicare a acestuia.

*1

JO: A se adăuga numărul și data prezentului regulament, precum și o notă de subsol care conține referința de publicare a acestuia.

(53)  Astfel cum sunt definite la articolul 3
  alineatul
   (1) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului.

53

alineatul

(53)  Astfel cum sunt definite la articolul 3
  alineatele
   (1
  ) și (2
  ) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului.

53

alineatele

) și (2

(70)  cantitatea trebuie exprimată în kilograme de masă netă și, după caz, în unitatea suplimentară prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului în raport cu codul din Sistemul armonizat indicat. O unitate suplimentară este aplicabilă atunci când este definită în mod consecvent pentru toate subrubricile posibile încadrate la codul din Sistemul armonizat menționat în declarația privind diligența necesară.

70

(70)  cantitatea trebuie exprimată în kilograme de masă netă
  , precizând o estimare sau o abatere în procente,
  și, după caz, în unitatea suplimentară prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului în raport cu codul din Sistemul armonizat indicat. O unitate suplimentară este aplicabilă atunci când este definită în mod consecvent pentru toate subrubricile posibile încadrate la codul din Sistemul armonizat menționat în declarația privind diligența necesară.

70

, precizând o estimare sau o abatere în procente,

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0051),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0046/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2022 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0198/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 290, 29.7.2022, p. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central: măsuri de conservare și gestionare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0198),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0153/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iunie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iunie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0009/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 341, 24.8.2021, p. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2056.)

---

Miercuri, 14 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Eficiența energetică (reformare) ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: reformare)

[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

(2023/C 125/24)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind eficiența energetică (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată de mai multe ori în mod substanțial (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea directivei menționate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată de mai multe ori în mod substanțial (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea directivei menționate.

| (2) | În Planul privind obiectivul climatic (6), Comisia a propus creșterea nivelului de ambiție al Uniunii prin majorarea obiectivului privind emisiile de gaze cu efect de seră („GES”) la cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030. Aceasta reprezintă o creștere substanțială față de obiectivul actual de 40 %. Propunerea a dat curs angajamentului asumat în Comunicarea privind Pactul verde european (7) de a prezenta un plan cuprinzător de majorare a obiectivului Uniunii pentru 2030 la 55 % într-un mod responsabil. De asemenea, ea este în conformitate cu obiectivele celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”) de a menține creșterea temperaturii globale la mult sub 2 oC și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

În Planul privind obiectivul climatic (6), Comisia a propus creșterea nivelului de ambiție al Uniunii prin majorarea obiectivului privind emisiile de gaze cu efect de seră („GES”) la cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030. Aceasta reprezintă o creștere substanțială față de obiectivul actual de 40 %. Propunerea a dat curs angajamentului asumat în Comunicarea privind Pactul verde european (7) de a prezenta un plan cuprinzător de majorare a obiectivului Uniunii pentru 2030 la 55 % într-un mod responsabil. De asemenea, ea este în conformitate cu obiectivele celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”) de a menține creșterea temperaturii globale la mult sub 2 oC și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 oC.

| (3) | În decembrie 2020, Consiliul European a aprobat un obiectiv obligatoriu al Uniunii de reducere internă netă cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 comparativ cu 1990 (8). Consiliul European a concluzionat că nivelul de ambiție în ceea ce privește clima trebuie majorat într-un mod care să stimuleze creșterea economică, să creeze locuri de muncă, să ofere beneficii în materie de sănătate și de mediu pentru cetățenii Uniunii și să contribuie la competitivitatea generală pe termen lung a economiei Uniunii, prin promovarea inovării în domeniul tehnologiilor ecologice. |
| --- | --- |

(3)

În decembrie 2020, Consiliul European a aprobat un obiectiv obligatoriu al Uniunii de reducere internă netă cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 comparativ cu 1990 (8). Consiliul European a concluzionat că nivelul de ambiție în ceea ce privește clima trebuie majorat într-un mod care să stimuleze creșterea economică, să creeze locuri de muncă, să ofere beneficii în materie de sănătate și de mediu pentru cetățenii Uniunii și să contribuie la competitivitatea generală pe termen lung a economiei Uniunii, prin promovarea inovării în domeniul tehnologiilor ecologice.

| (4) | Pentru a implementa aceste obiective, Programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 (9) a anunțat un pachet „Pregătiți pentru 55” vizând reducerea emisiilor de GES cu cel puțin 55 % până în 2030 și realizarea unei Uniuni Europene neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Acest pachet acoperă o gamă de domenii de politică ce include eficiența energetică, energia din surse regenerabile, exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura, impozitarea energiei, partajarea eforturilor și comercializarea certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a implementa aceste obiective, Programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 (9) a anunțat un pachet „Pregătiți pentru 55” vizând reducerea emisiilor de GES cu cel puțin 55 % până în 2030 și realizarea unei Uniuni Europene neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Acest pachet acoperă o gamă de domenii de politică ce include eficiența energetică, energia din surse regenerabile, exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura, impozitarea energiei, partajarea eforturilor și comercializarea certificatelor de emisii.

| (4a) | Pachetul „Pregătiți pentru 55” ar trebui să asigure și să creeze locuri de muncă în Uniune și să ofere Uniunii posibilitatea de a deveni lider mondial în dezvoltarea și adoptarea tehnologiilor curate în tranziția energetică globală, în special în ceea ce privește soluțiile în materie de eficiență energetică. |
| --- | --- |

(4a)

Pachetul „Pregătiți pentru 55” ar trebui să asigure și să creeze locuri de muncă în Uniune și să ofere Uniunii posibilitatea de a deveni lider mondial în dezvoltarea și adoptarea tehnologiilor curate în tranziția energetică globală, în special în ceea ce privește soluțiile în materie de eficiență energetică.

| (5) | Previziunile indică faptul că, în contextul implementării integrale a politicilor actuale, reducerile de emisii de GES până în 2030 ar fi de aproximativ 45 % în comparație cu nivelurile din 1990, dacă se exclud emisiile și absorbțiile legate de utilizarea terenurilor, și de aproximativ 47 % dacă acestea sunt incluse. Prin urmare, Planul privind obiectivul climatic pentru 2030 prevede un set de acțiuni necesare în toate sectoarele economiei și revizuiri ale principalelor instrumente legislative pentru a atinge acest obiectiv mai ambițios. |
| --- | --- |

(5)

Previziunile indică faptul că, în contextul implementării integrale a politicilor actuale, reducerile de emisii de GES până în 2030 ar fi de aproximativ 45 % în comparație cu nivelurile din 1990, dacă se exclud emisiile și absorbțiile legate de utilizarea terenurilor, și de aproximativ 47 % dacă acestea sunt incluse. Prin urmare, Planul privind obiectivul climatic pentru 2030 prevede un set de acțiuni necesare în toate sectoarele economiei și revizuiri ale principalelor instrumente legislative pentru a atinge acest obiectiv mai ambițios.

| (6) | Eficiența energetică este un domeniu de acțiune esențial, fără de care decarbonizarea completă a economiei Uniunii nu poate fi realizată (10). Necesitatea de a capta oportunitățile de economisire a energiei într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor a condus la actuala politică a Uniunii în materie de eficiență energetică. În decembrie 2018, în cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii” a fost inclus un nou obiectiv principal de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 de cel puțin 32,5 % (față de consumul de energie preconizat pentru 2030). |
| --- | --- |

(6)

Eficiența energetică este un domeniu de acțiune esențial, fără de care decarbonizarea completă a economiei Uniunii nu poate fi realizată (10). Necesitatea de a capta oportunitățile de economisire a energiei într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor a condus la actuala politică a Uniunii în materie de eficiență energetică. În decembrie 2018, în cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii” a fost inclus un nou obiectiv principal de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 de cel puțin 32,5 % (față de consumul de energie preconizat pentru 2030).

| (7) | Pentru atingerea obiectivului climatic mai ambițios, evaluarea impactului care însoțește Planul privind obiectivul climatic a arătat că îmbunătățirile în materie de eficiență energetică vor trebui să fie sporite în mod semnificativ față de nivelul actual de ambiție de 32,5 %.
  Un obiectiv mai ambițios al Uniunii în materie de eficiență energetică pentru 2030 poate reduce prețurile la energie și poate juca un rol esențial în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, alături de creșterea și adoptarea electrificării, a hidrogenului, a e-combustibililor și a altor tehnologii pertinente necesare tranziției verzi, inclusiv în sectorul transporturilor. Chiar și având în vedere creșterea rapidă a producției de energie electrică ecologică, eficiența energetică poate reduce nevoia de noi capacități de producere a energiei electrice. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. Eficiența energetică este una dintre măsurile cele mai curate și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru a soluționa această dependență. |
| --- | --- |

(7)

Pentru atingerea obiectivului climatic mai ambițios, evaluarea impactului care însoțește Planul privind obiectivul climatic a arătat că îmbunătățirile în materie de eficiență energetică vor trebui să fie sporite în mod semnificativ față de nivelul actual de ambiție de 32,5 %.
  Un obiectiv mai ambițios al Uniunii în materie de eficiență energetică pentru 2030 poate reduce prețurile la energie și poate juca un rol esențial în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, alături de creșterea și adoptarea electrificării, a hidrogenului, a e-combustibililor și a altor tehnologii pertinente necesare tranziției verzi, inclusiv în sectorul transporturilor. Chiar și având în vedere creșterea rapidă a producției de energie electrică ecologică, eficiența energetică poate reduce nevoia de noi capacități de producere a energiei electrice. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. Eficiența energetică este una dintre măsurile cele mai curate și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru a soluționa această dependență.

| (8) | Suma contribuțiilor naționale comunicate de statele membre în planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) nu atinge nivelul de ambiție al Uniunii de 32,5 %. Luate împreună, contribuțiile ar genera o reducere de 29,4 % pentru consumul final de energie și de 29,7 % pentru consumul de energie primară față de previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007. Acest lucru s-ar traduce printr-un decalaj colectiv de 2,8 puncte procentuale pentru consumul de energie primară și de 3,1 puncte procentuale pentru consumul final de energie, pentru UE-27.
  În ceea ce privește cifrele privind consumul de energie primară și consumul final de energie pentru 2020 și atingerea obiectivului Uniunii, acestea ar trebui privite în contextul efectelor temporare ale măsurilor legate de pandemia de COVID-19 luate în 2020, care au încetinit considerabil activitatea economică și, în special, transporturile. Nivelurile consumului de energie primară și ale consumului final de energie raportate pentru 2020 necesită o analiză atentă. |
| --- | --- |

(8)

Suma contribuțiilor naționale comunicate de statele membre în planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) nu atinge nivelul de ambiție al Uniunii de 32,5 %. Luate împreună, contribuțiile ar genera o reducere de 29,4 % pentru consumul final de energie și de 29,7 % pentru consumul de energie primară față de previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007. Acest lucru s-ar traduce printr-un decalaj colectiv de 2,8 puncte procentuale pentru consumul de energie primară și de 3,1 puncte procentuale pentru consumul final de energie, pentru UE-27.
  În ceea ce privește cifrele privind consumul de energie primară și consumul final de energie pentru 2020 și atingerea obiectivului Uniunii, acestea ar trebui privite în contextul efectelor temporare ale măsurilor legate de pandemia de COVID-19 luate în 2020, care au încetinit considerabil activitatea economică și, în special, transporturile. Nivelurile consumului de energie primară și ale consumului final de energie raportate pentru 2020 necesită o analiză atentă.

| (9) | Deși potențialul de economisire a energiei rămâne ridicat în toate sectoarele, există o provocare deosebită legată de transporturi, deoarece acestea sunt responsabile pentru peste 30 % din consumul final de energie, precum și de clădiri, întrucât 75 % din parcul imobiliar al Uniunii are o performanță energetică scăzută. Un alt sector din ce în ce mai important este sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC), care este responsabil pentru 5-9 % din consumul total de energie electrică la nivel mondial și pentru peste 2 % din totalul emisiilor. În 2018, centrele de date au reprezentat 2,7 % din cererea de energie electrică din UE-28 (11). În acest context, Strategia digitală a Uniunii (12) a evidențiat necesitatea unor centre de date foarte eficiente din punct de vedere energetic și durabile, precum și a unor măsuri de transparență pentru operatorii de telecomunicații în ceea ce privește amprenta lor de mediu. În plus, trebuie să se țină seama și de posibila creștere a cererii de energie din partea sectorului industrial care ar putea rezulta din decarbonizarea acestuia, în special în ceea ce privește procesele mari consumatoare de energie. |
| --- | --- |

(9)

Deși potențialul de economisire a energiei rămâne ridicat în toate sectoarele, există o provocare deosebită legată de transporturi, deoarece acestea sunt responsabile pentru peste 30 % din consumul final de energie, precum și de clădiri, întrucât 75 % din parcul imobiliar al Uniunii are o performanță energetică scăzută. Un alt sector din ce în ce mai important este sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC), care este responsabil pentru 5-9 % din consumul total de energie electrică la nivel mondial și pentru peste 2 % din totalul emisiilor. În 2018, centrele de date au reprezentat 2,7 % din cererea de energie electrică din UE-28 (11). În acest context, Strategia digitală a Uniunii (12) a evidențiat necesitatea unor centre de date foarte eficiente din punct de vedere energetic și durabile, precum și a unor măsuri de transparență pentru operatorii de telecomunicații în ceea ce privește amprenta lor de mediu. În plus, trebuie să se țină seama și de posibila creștere a cererii de energie din partea sectorului industrial care ar putea rezulta din decarbonizarea acestuia, în special în ceea ce privește procesele mari consumatoare de energie.

| (10) | Nivelul sporit de ambiție necesită o promovare mai puternică a măsurilor de eficiență energetică ce sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, în toate domeniile sistemului energetic și în toate sectoarele relevante unde activitățile afectează cererea de energie, precum sectorul transporturilor, al apei și al agriculturii. Îmbunătățirea eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, inclusiv producția, transportul, distribuția și utilizarea finală de energie, va genera beneficii pentru mediu, va îmbunătăți calitatea aerului și sănătatea publică, va reduce emisiile de gaze cu efect de seră, va îmbunătăți securitatea energetică
  prin scăderea nevoii de importuri de energie, în special de combustibili fosili
  , va scădea costurile cu energia ale gospodăriilor și ale societăților, va contribui la atenuarea sărăciei energetice și va duce la o creștere a competitivității, a locurilor de muncă și a activității economice la nivelul tuturor sectoarelor economiei, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor. Acest lucru respectă angajamentele Uniunii asumate în cadrul uniunii energetice și al Planului global de acțiune împotriva schimbărilor climatice stabilit prin Acordul de la Paris din 2015. |
| --- | --- |

(10)

Nivelul sporit de ambiție necesită o promovare mai puternică a măsurilor de eficiență energetică ce sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, în toate domeniile sistemului energetic și în toate sectoarele relevante unde activitățile afectează cererea de energie, precum sectorul transporturilor, al apei și al agriculturii. Îmbunătățirea eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, inclusiv producția, transportul, distribuția și utilizarea finală de energie, va genera beneficii pentru mediu, va îmbunătăți calitatea aerului și sănătatea publică, va reduce emisiile de gaze cu efect de seră, va îmbunătăți securitatea energetică
  prin scăderea nevoii de importuri de energie, în special de combustibili fosili
  , va scădea costurile cu energia ale gospodăriilor și ale societăților, va contribui la atenuarea sărăciei energetice și va duce la o creștere a competitivității, a locurilor de muncă și a activității economice la nivelul tuturor sectoarelor economiei, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor. Acest lucru respectă angajamentele Uniunii asumate în cadrul uniunii energetice și al Planului global de acțiune împotriva schimbărilor climatice stabilit prin Acordul de la Paris din 2015.

| (10a) | Îmbunătățirea performanței energetice a diferitelor sectoare, inclusiv transporturile și locuințele, are potențialul de a stimula regenerarea urbană, ocuparea forței de muncă, îmbunătățirea clădirilor și schimbarea modelelor de mobilitate și de accesibilitate. Prin urmare, este esențial să se promoveze opțiuni mai eficiente, durabile și accesibile ca preț. |
| --- | --- |

(10a)

Îmbunătățirea performanței energetice a diferitelor sectoare, inclusiv transporturile și locuințele, are potențialul de a stimula regenerarea urbană, ocuparea forței de muncă, îmbunătățirea clădirilor și schimbarea modelelor de mobilitate și de accesibilitate. Prin urmare, este esențial să se promoveze opțiuni mai eficiente, durabile și accesibile ca preț.

| (11) | Prezenta directivă reprezintă un pas înainte în direcția realizării neutralității climatice până în 2050, în temeiul căreia eficiența energetică ar trebui tratată ca o sursă de energie în sine. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” este un principiu general de care ar trebui să se țină seama în toate sectoarele, dincolo de sistemul energetic, la toate nivelurile, inclusiv în sectorul financiar. Soluțiile de eficiență energetică ar trebui luate în considerare ca primă opțiune în deciziile de politică, de planificare și de investiții, atunci când se stabilesc noi norme privind oferta și alte domenii de politică
  , cu excepția cazurilor în care acest lucru ar genera o creștere a nivelului emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Cu toate că principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat fără a aduce atingere altor principii, obiective și obligații legale, nici acestea nu ar trebui să împiedice aplicarea sa sau să deroge de la aplicarea acestui principiu. Comisia ar trebui să se asigure că eficiența energetică și răspunsul din partea cererii pot concura în mod egal cu capacitatea de producție. Trebuie realizate îmbunătățiri în materie de eficiență energetică ori de câte ori acestea sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor decât soluțiile echivalente din partea ofertei. Acest lucru ar trebui să ajute la valorificarea numeroaselor beneficii pe care eficiența energetică le poate aduce Uniunii, în special cetățenilor și întreprinderilor. Implementarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui să constituie, de asemenea, o prioritate în vederea atenuării sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta directivă reprezintă un pas înainte în direcția realizării neutralității climatice până în 2050, în temeiul căreia eficiența energetică ar trebui tratată ca o sursă de energie în sine. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” este un principiu general de care ar trebui să se țină seama în toate sectoarele, dincolo de sistemul energetic, la toate nivelurile, inclusiv în sectorul financiar. Soluțiile de eficiență energetică ar trebui luate în considerare ca primă opțiune în deciziile de politică, de planificare și de investiții, atunci când se stabilesc noi norme privind oferta și alte domenii de politică
  , cu excepția cazurilor în care acest lucru ar genera o creștere a nivelului emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Cu toate că principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat fără a aduce atingere altor principii, obiective și obligații legale, nici acestea nu ar trebui să împiedice aplicarea sa sau să deroge de la aplicarea acestui principiu. Comisia ar trebui să se asigure că eficiența energetică și răspunsul din partea cererii pot concura în mod egal cu capacitatea de producție. Trebuie realizate îmbunătățiri în materie de eficiență energetică ori de câte ori acestea sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor decât soluțiile echivalente din partea ofertei. Acest lucru ar trebui să ajute la valorificarea numeroaselor beneficii pe care eficiența energetică le poate aduce Uniunii, în special cetățenilor și întreprinderilor. Implementarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui să constituie, de asemenea, o prioritate în vederea atenuării sărăciei energetice.

| (12) | Eficiența energetică ar trebui recunoscută ca un element esențial și o considerație prioritară în viitoarele decizii privind investițiile în infrastructura energetică a Uniunii. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat ținându-se seama în primul rând de abordarea eficienței sistemului și de perspectiva societală
  și sanitară, acordând atenție securității aprovizionării, integrării sistemului energetic și tranziției către neutralitatea climatică
  . În consecință, el ar trebui să contribuie la creșterea eficienței sectoarelor individuale de utilizare finală și a întregului sistem energetic. Aplicarea acestui principiu ar trebui să sprijine, de asemenea, investițiile în soluții eficiente din punct de vedere energetic care contribuie la obiectivele de mediu enumerate în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(12)

Eficiența energetică ar trebui recunoscută ca un element esențial și o considerație prioritară în viitoarele decizii privind investițiile în infrastructura energetică a Uniunii. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat ținându-se seama în primul rând de abordarea eficienței sistemului și de perspectiva societală
  și sanitară, acordând atenție securității aprovizionării, integrării sistemului energetic și tranziției către neutralitatea climatică
  . În consecință, el ar trebui să contribuie la creșterea eficienței sectoarelor individuale de utilizare finală și a întregului sistem energetic. Aplicarea acestui principiu ar trebui să sprijine, de asemenea, investițiile în soluții eficiente din punct de vedere energetic care contribuie la obiectivele de mediu enumerate în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (13) | Principiul „eficiența energetică înainte de toate” a fost definit în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și se află în centrul Strategiei pentru integrarea sistemului energetic (15). Deși principiul se bazează pe eficacitatea din punctul de vedere al costurilor, aplicarea sa are implicații mai ample
  dintr-o perspectivă societală
  , care
  ar trebui să fie evaluate cu atenție prin metodologii de analiză cost-beneficiu riguroase, care să țină seama de multiplele beneficii ale eficienței energetice
  . Comisia a pregătit orientări specifice privind funcționarea și aplicarea principiului, propunând instrumente specifice și exemple de aplicare în diferite sectoare. De asemenea, Comisia a emis o recomandare adresată statelor membre, care se bazează pe cerințele prezentei directive și solicită acțiuni specifice în ceea ce privește aplicarea acestui principiu.
  Statele membre ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de această recomandare și să se ghideze după ea atunci când transpun în practică principiul eficienței energetice. |
| --- | --- |

(13)

Principiul „eficiența energetică înainte de toate” a fost definit în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și se află în centrul Strategiei pentru integrarea sistemului energetic (15). Deși principiul se bazează pe eficacitatea din punctul de vedere al costurilor, aplicarea sa are implicații mai ample
  dintr-o perspectivă societală
  , care
  ar trebui să fie evaluate cu atenție prin metodologii de analiză cost-beneficiu riguroase, care să țină seama de multiplele beneficii ale eficienței energetice
  . Comisia a pregătit orientări specifice privind funcționarea și aplicarea principiului, propunând instrumente specifice și exemple de aplicare în diferite sectoare. De asemenea, Comisia a emis o recomandare adresată statelor membre, care se bazează pe cerințele prezentei directive și solicită acțiuni specifice în ceea ce privește aplicarea acestui principiu.
  Statele membre ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de această recomandare și să se ghideze după ea atunci când transpun în practică principiul eficienței energetice.

| (13a) | Principiul „eficiența energetică înainte de toate” implică adoptarea unei abordări globale, care să ia în considerare eficiența globală a sistemului energetic integrat, securitatea aprovizionării și raportul cost-eficacitate și să promoveze cele mai eficiente soluții pentru neutralitatea climatică în întregul lanț valoric (de la producția de energie și transportul în rețea, până la consumul final de energie), astfel încât să se obțină eficiență atât în ceea ce privește consumul de energie primară, cât și în ceea ce privește consumul final de energie. Această abordare ar trebui să analizeze performanța sistemului și utilizarea dinamică a energiei, considerând resursele din partea de consum și flexibilitatea sistemului drept soluții de eficiență. În același timp, principiul poate fi aplicat, de asemenea, la un nivel inferior al activelor, atunci când trebuie identificată performanța în materie de eficiență energetică a unor soluții specifice, iar soluțiile sunt adaptate pentru a le favoriza pe cele cu o eficiență mai mare, care constituie totodată și o cale de decarbonizare eficientă din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(13a)

Principiul „eficiența energetică înainte de toate” implică adoptarea unei abordări globale, care să ia în considerare eficiența globală a sistemului energetic integrat, securitatea aprovizionării și raportul cost-eficacitate și să promoveze cele mai eficiente soluții pentru neutralitatea climatică în întregul lanț valoric (de la producția de energie și transportul în rețea, până la consumul final de energie), astfel încât să se obțină eficiență atât în ceea ce privește consumul de energie primară, cât și în ceea ce privește consumul final de energie. Această abordare ar trebui să analizeze performanța sistemului și utilizarea dinamică a energiei, considerând resursele din partea de consum și flexibilitatea sistemului drept soluții de eficiență. În același timp, principiul poate fi aplicat, de asemenea, la un nivel inferior al activelor, atunci când trebuie identificată performanța în materie de eficiență energetică a unor soluții specifice, iar soluțiile sunt adaptate pentru a le favoriza pe cele cu o eficiență mai mare, care constituie totodată și o cale de decarbonizare eficientă din punctul de vedere al costurilor.

| (14) | Pentru a avea un impact, principiul „eficiența energetică înainte de toate” trebuie să fie aplicat în mod consecvent de către factorii de decizie
  naționali, regionali, locali și sectoriali
  în toate
  scenariile și
  deciziile relevante de politică, de planificare și de investiții majore – și anume investiții la scară largă cu o valoare de peste 50 de milioane EUR fiecare sau 75 de milioane EUR pentru proiecte de infrastructură de transport – care afectează consumul
  , transportul, distribuția, stocarea
  sau furnizarea de energie. Aplicarea corectă a principiului necesită utilizarea unei metodologii adecvate de analiză costuri-beneficii, stabilirea unor condiții favorabile pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic și o monitorizare adecvată.
  Analizele cost-beneficiu ar trebui să se bazeze întotdeauna pe cele mai recente informații privind prețurile la energie și să includă scenarii de creștere a prețurilor, cum ar fi din cauza reducerii certificatelor ETS, pentru a oferi un stimulent pentru aplicarea măsurilor de eficiență energetică, și ar trebui să fie elaborate, efectuate și puse la dispoziția publicului în mod sistematic. Ar trebui să se acorde prioritate soluțiilor axate pe cerere atunci când acestea sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor decât investițiile în infrastructura de aprovizionare cu energie în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică.
  Flexibilitatea cererii poate genera beneficii
  economice, societale și de mediu mai ample
  pentru consumatori și pentru
  comunitățile locale
  și poate spori eficiența sistemului energetic, reducând costurile energiei, de exemplu prin reducerea costurilor de exploatare a sistemului, ceea ce duce la tarife mai mici pentru toți consumatorii. Statele membre ar trebui să țină seama de potențialele beneficii ale flexibilității cererii atunci când aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate” și, acolo unde este relevant, să ia în considerare răspunsul la cerere
  atât la nivel centralizat, cât și descentralizat
  , stocarea energiei și soluțiile inteligente în cadrul eforturilor lor de sporire a eficienței sistemului energetic integrat. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a avea un impact, principiul „eficiența energetică înainte de toate” trebuie să fie aplicat în mod consecvent de către factorii de decizie
  naționali, regionali, locali și sectoriali
  în toate
  scenariile și
  deciziile relevante de politică, de planificare și de investiții majore – și anume investiții la scară largă cu o valoare de peste 50 de milioane EUR fiecare sau 75 de milioane EUR pentru proiecte de infrastructură de transport – care afectează consumul
  , transportul, distribuția, stocarea
  sau furnizarea de energie. Aplicarea corectă a principiului necesită utilizarea unei metodologii adecvate de analiză costuri-beneficii, stabilirea unor condiții favorabile pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic și o monitorizare adecvată.
  Analizele cost-beneficiu ar trebui să se bazeze întotdeauna pe cele mai recente informații privind prețurile la energie și să includă scenarii de creștere a prețurilor, cum ar fi din cauza reducerii certificatelor ETS, pentru a oferi un stimulent pentru aplicarea măsurilor de eficiență energetică, și ar trebui să fie elaborate, efectuate și puse la dispoziția publicului în mod sistematic. Ar trebui să se acorde prioritate soluțiilor axate pe cerere atunci când acestea sunt mai eficiente din punctul de vedere al costurilor decât investițiile în infrastructura de aprovizionare cu energie în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică.
  Flexibilitatea cererii poate genera beneficii
  economice, societale și de mediu mai ample
  pentru consumatori și pentru
  comunitățile locale
  și poate spori eficiența sistemului energetic, reducând costurile energiei, de exemplu prin reducerea costurilor de exploatare a sistemului, ceea ce duce la tarife mai mici pentru toți consumatorii. Statele membre ar trebui să țină seama de potențialele beneficii ale flexibilității cererii atunci când aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate” și, acolo unde este relevant, să ia în considerare răspunsul la cerere
  atât la nivel centralizat, cât și descentralizat
  , stocarea energiei și soluțiile inteligente în cadrul eforturilor lor de sporire a eficienței sistemului energetic integrat.

| (15) | Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat întotdeauna în mod proporțional, iar cerințele prezentei directive nu ar trebui să implice obligații care se suprapun sau sunt contradictorii pentru statele membre, în cazul în care aplicarea principiului este asigurată direct de alte acte legislative. Acesta ar putea fi cazul proiectelor de interes comun incluse în lista Uniunii în conformitate cu
  articolul 3 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului
   (16), care introduce cerința de a se ține seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în elaborarea și evaluarea proiectelor respective. |
| --- | --- |

(15)

Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat întotdeauna în mod proporțional, iar cerințele prezentei directive nu ar trebui să implice obligații care se suprapun sau sunt contradictorii pentru statele membre, în cazul în care aplicarea principiului este asigurată direct de alte acte legislative. Acesta ar putea fi cazul proiectelor de interes comun incluse în lista Uniunii în conformitate cu
  articolul 3 din Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului
   (16), care introduce cerința de a se ține seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în elaborarea și evaluarea proiectelor respective.

| (16) | O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (17), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (18). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte ori aceasta este identificată, inclusiv măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei.
  Acest lucru este deosebit de pertinent în contextul creșterii prețurilor la energie și al presiunii inflaționiste, în care ar trebui puse în aplicare atât măsuri pe termen scurt, cât și pe termen lung pentru a rezolva provocările sistemice cu care se confruntă sistemul energetic al Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (17), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (18). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte ori aceasta este identificată, inclusiv măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei.
  Acest lucru este deosebit de pertinent în contextul creșterii prețurilor la energie și al presiunii inflaționiste, în care ar trebui puse în aplicare atât măsuri pe termen scurt, cât și pe termen lung pentru a rezolva provocările sistemice cu care se confruntă sistemul energetic al Uniunii.

| (17) | Gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și IMM-urile și microîntreprinderile
  ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării
  și
  pentru a atenua sărăcia energetică
  și nu ar trebui să încurajeze nicio creștere disproporționată a costurilor locuințelor, ale mobilității sau ale energiei
  . O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers asupra acestor persoane și gospodării. |
| --- | --- |

(17)

Gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și IMM-urile și microîntreprinderile
  ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării
  și
  pentru a atenua sărăcia energetică
  și nu ar trebui să încurajeze nicio creștere disproporționată a costurilor locuințelor, ale mobilității sau ale energiei
  . O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers asupra acestor persoane și gospodării.

| (18) | Prezenta directivă face parte dintr-un cadru mai larg de politici privind eficiența energetică ce abordează potențialul de eficiență energetică în anumite domenii de politică, inclusiv în domeniul clădirilor (Directiva 2010/31/UE (20)), al produselor [Directiva 2009/125/CE, Regulamentul (UE) 2017/1369 și Regulamentul (UE) 2020/740 (21)] și al mecanismului de guvernanță (Regulamentul (UE) 2018/1999). Aceste politici joacă un rol foarte important în realizarea de economii de energie atunci se înlocuiesc produse sau se construiesc sau renovează clădiri (22). |
| --- | --- |

(18)

Prezenta directivă face parte dintr-un cadru mai larg de politici privind eficiența energetică ce abordează potențialul de eficiență energetică în anumite domenii de politică, inclusiv în domeniul clădirilor (Directiva 2010/31/UE (20)), al produselor [Directiva 2009/125/CE, Regulamentul (UE) 2017/1369 și Regulamentul (UE) 2020/740 (21)] și al mecanismului de guvernanță (Regulamentul (UE) 2018/1999). Aceste politici joacă un rol foarte important în realizarea de economii de energie atunci se înlocuiesc produse sau se construiesc sau renovează clădiri (22).

| (19) | Realizarea unui obiectiv de eficiență energetică ambițios necesită eliminarea anumitor bariere pentru a facilita investițiile în măsuri vizând eficiența energetică. Subprogramul „Tranziție către o energie curată” din cadrul LIFE va aloca fonduri pentru sprijinirea dezvoltării de bune practici europene în ceea ce privește implementarea politicilor de eficiență energetică vizând barierele comportamentale, de piață și de reglementare din calea eficienței energetice. |
| --- | --- |

(19)

Realizarea unui obiectiv de eficiență energetică ambițios necesită eliminarea anumitor bariere pentru a facilita investițiile în măsuri vizând eficiența energetică. Subprogramul „Tranziție către o energie curată” din cadrul LIFE va aloca fonduri pentru sprijinirea dezvoltării de bune practici europene în ceea ce privește implementarea politicilor de eficiență energetică vizând barierele comportamentale, de piață și de reglementare din calea eficienței energetice.

| (20) | Consiliul European din 23 și 24 octombrie 2014 a sprijinit un obiectiv de eficiență energetică de 27 % pentru 2030 la nivelul Uniunii, care trebuie revizuit până în 2020 luând în considerare un nivel al UE de 30 %. În rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei”, Parlamentul European i-a solicitat Comisiei să evalueze, de asemenea, viabilitatea unui obiectiv de eficiență energetică de 40 % pentru același interval de timp. |
| --- | --- |

(20)

Consiliul European din 23 și 24 octombrie 2014 a sprijinit un obiectiv de eficiență energetică de 27 % pentru 2030 la nivelul Uniunii, care trebuie revizuit până în 2020 luând în considerare un nivel al UE de 30 %. În rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei”, Parlamentul European i-a solicitat Comisiei să evalueze, de asemenea, viabilitatea unui obiectiv de eficiență energetică de 40 % pentru același interval de timp.

| (21) | Se estimează că obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 de 32,5 % și celelalte instrumente de politică ale cadrului existent ar duce la o reducere a emisiilor de GES cu aproximativ 45 % până în 2030 (23). Pentru un obiectiv climatic mai ambițios de reducere cu 55 % a emisiilor de GES până în 2030, evaluarea impactului aferentă Planului privind obiectivul climatic pentru 2030 a estimat nivelul eforturilor care ar fi necesare în diferitele domenii de politică. Concluzia a fost că, în raport cu nivelul de referință, atingerea obiectivului privind emisiile de GES într-un mod optim din punctul de vedere al costurilor înseamnă o scădere a consumului final de energie și a consumului de energie primară cu cel puțin 36-37 % și, respectiv, 39-41 %. |
| --- | --- |

(21)

Se estimează că obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 de 32,5 % și celelalte instrumente de politică ale cadrului existent ar duce la o reducere a emisiilor de GES cu aproximativ 45 % până în 2030 (23). Pentru un obiectiv climatic mai ambițios de reducere cu 55 % a emisiilor de GES până în 2030, evaluarea impactului aferentă Planului privind obiectivul climatic pentru 2030 a estimat nivelul eforturilor care ar fi necesare în diferitele domenii de politică. Concluzia a fost că, în raport cu nivelul de referință, atingerea obiectivului privind emisiile de GES într-un mod optim din punctul de vedere al costurilor înseamnă o scădere a consumului final de energie și a consumului de energie primară cu cel puțin 36-37 % și, respectiv, 39-41 %.

| (22) | Obiectivul de eficiență energetică al Uniunii a fost inițial stabilit și calculat utilizând ca nivel de referință previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007. Modificarea metodologiei Eurostat de calculare a bilanțului energetic și îmbunătățirea previziunilor de modelare ulterioare necesită o modificare a nivelului de referință. Astfel, utilizând aceeași abordare pentru a defini obiectivul, și anume comparându-l cu previziunile viitoare ale nivelului de referință, nivelul de ambiție al obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 este stabilit în raport cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2020, care reflectă contribuțiile naționale din PNEC-uri. Având în vedere acest nivel de referință actualizat, Uniunea va trebui să își crească și mai mult ambiția în materie de eficiență energetică ▌. Noul mod de exprimare a nivelului de ambiție al obiectivelor Uniunii nu aduce atingere nivelului real al eforturilor necesare ▌. |
| --- | --- |

(22)

Obiectivul de eficiență energetică al Uniunii a fost inițial stabilit și calculat utilizând ca nivel de referință previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007. Modificarea metodologiei Eurostat de calculare a bilanțului energetic și îmbunătățirea previziunilor de modelare ulterioare necesită o modificare a nivelului de referință. Astfel, utilizând aceeași abordare pentru a defini obiectivul, și anume comparându-l cu previziunile viitoare ale nivelului de referință, nivelul de ambiție al obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 este stabilit în raport cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2020, care reflectă contribuțiile naționale din PNEC-uri. Având în vedere acest nivel de referință actualizat, Uniunea va trebui să își crească și mai mult ambiția în materie de eficiență energetică ▌. Noul mod de exprimare a nivelului de ambiție al obiectivelor Uniunii nu aduce atingere nivelului real al eforturilor necesare ▌.

| (23) | Metodologia de calcul al consumului final de energie și al consumului de energie primară este aliniată la noua metodologie Eurostat, dar indicatorii utilizați în sensul prezentei directive au un domeniu de aplicare diferit – și anume exclud căldura ambiantă și includ consumul de energie al aviației internaționale pentru obiectivul privind consumul final de energie. Utilizarea de noi indicatori implică, de asemenea, faptul că orice modificare a consumului de energie al furnalelor înalte se reflectă în prezent doar în consumul de energie primară. |
| --- | --- |

(23)

Metodologia de calcul al consumului final de energie și al consumului de energie primară este aliniată la noua metodologie Eurostat, dar indicatorii utilizați în sensul prezentei directive au un domeniu de aplicare diferit – și anume exclud căldura ambiantă și includ consumul de energie al aviației internaționale pentru obiectivul privind consumul final de energie. Utilizarea de noi indicatori implică, de asemenea, faptul că orice modificare a consumului de energie al furnalelor înalte se reflectă în prezent doar în consumul de energie primară.

| (24) | Necesitatea ca Uniunea să își îmbunătățească eficiența energetică ar trebui să fie exprimată în consum de energie primară și în consum final de energie, care să fie realizat până în 2030, indicând nivelul eforturilor suplimentare necesare în comparație cu măsurile existente sau planificate în cadrul planurilor naționale privind energia și clima. Scenariul de referință din 2020 previzionează 864 Mtep pentru consumul final de energie și 1 124 Mtep pentru consumul de energie primară, valori care trebuie atinse în 2030 (excluzând căldura ambiantă și incluzând aviația internațională). O reducere suplimentară de
  14,5 %
  are ca rezultat, în 2030,
  740
   Mtep și, respectiv,
  960
   Mtep.
  Aceasta corespunde unei reduceri de 40 % pentru consumul final de energie și, respectiv, de 42,5 % pentru consumul de energie primară comparativ cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007.
  Nu există obiective obligatorii la nivelul statelor membre
  în vederea realizării obiectivului de eficiență energetică stabilit
  în 2020.
  În ceea ce privește obiectivul pentru 2030, contribuțiile naționale ar trebui să devină obligatorii
  , iar statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții la realizarea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii
  în conformitate cu
  formula prevăzută în prezenta directivă. Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a-și stabili propriile obiective naționale pe baza consumului de energie primară sau a consumului final de energie, a economiilor de energie primară sau finală sau a intensității energetice. Prezenta directivă modifică modul în care statele membre trebuie să își exprime contribuțiile naționale
  obligatorii
  la obiectivul
  obligatoriu al
  Uniunii. Contribuțiile
  obligatorii ale
  statelor membre la obiectivul Uniunii trebuie să fie exprimate drept consum final de energie și consum de energie primară, pentru a se asigura consecvența și monitorizarea progreselor. Este necesară o evaluare periodică a progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor Uniunii pentru 2030, aceasta fiind prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Necesitatea ca Uniunea să își îmbunătățească eficiența energetică ar trebui să fie exprimată în consum de energie primară și în consum final de energie, care să fie realizat până în 2030, indicând nivelul eforturilor suplimentare necesare în comparație cu măsurile existente sau planificate în cadrul planurilor naționale privind energia și clima. Scenariul de referință din 2020 previzionează 864 Mtep pentru consumul final de energie și 1 124 Mtep pentru consumul de energie primară, valori care trebuie atinse în 2030 (excluzând căldura ambiantă și incluzând aviația internațională). O reducere suplimentară de
  14,5 %
  are ca rezultat, în 2030,
  740
   Mtep și, respectiv,
  960
   Mtep.
  Aceasta corespunde unei reduceri de 40 % pentru consumul final de energie și, respectiv, de 42,5 % pentru consumul de energie primară comparativ cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007.
  Nu există obiective obligatorii la nivelul statelor membre
  în vederea realizării obiectivului de eficiență energetică stabilit
  în 2020.
  În ceea ce privește obiectivul pentru 2030, contribuțiile naționale ar trebui să devină obligatorii
  , iar statele membre ar trebui să își stabilească propriile contribuții la realizarea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii
  în conformitate cu
  formula prevăzută în prezenta directivă. Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a-și stabili propriile obiective naționale pe baza consumului de energie primară sau a consumului final de energie, a economiilor de energie primară sau finală sau a intensității energetice. Prezenta directivă modifică modul în care statele membre trebuie să își exprime contribuțiile naționale
  obligatorii
  la obiectivul
  obligatoriu al
  Uniunii. Contribuțiile
  obligatorii ale
  statelor membre la obiectivul Uniunii trebuie să fie exprimate drept consum final de energie și consum de energie primară, pentru a se asigura consecvența și monitorizarea progreselor. Este necesară o evaluare periodică a progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor Uniunii pentru 2030, aceasta fiind prevăzută în Regulamentul (UE) 2018/1999.

| (25) | Îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică
  ar trebui
  să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor
  locale, regionale,
  naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun. |
| --- | --- |

(25)

Îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică
  ar trebui
  să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor
  locale, regionale,
  naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun.

| (26) | Sectorul public este responsabil pentru circa 5-10 % din consumul final de energie total al Uniunii. Autoritățile publice cheltuiesc aproximativ 1,8 mii de miliarde EUR anual. Aceasta reprezintă circa 14 % din produsul intern brut al Uniunii. Din acest motiv, sectorul public constituie un motor important pentru orientarea pieței către produse, clădiri și servicii mai eficiente din punct de vedere energetic, precum și în favoarea modificării comportamentului de consum energetic al cetățenilor și întreprinderilor. De asemenea, reducerea consumului energetic prin intermediul măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice poate elibera resursele publice în alte scopuri. Organismele publice de la nivel național, regional și local ar trebui să îndeplinească un rol exemplar în ceea ce privește eficiența energetică. |
| --- | --- |

(26)

Sectorul public este responsabil pentru circa 5-10 % din consumul final de energie total al Uniunii. Autoritățile publice cheltuiesc aproximativ 1,8 mii de miliarde EUR anual. Aceasta reprezintă circa 14 % din produsul intern brut al Uniunii. Din acest motiv, sectorul public constituie un motor important pentru orientarea pieței către produse, clădiri și servicii mai eficiente din punct de vedere energetic, precum și în favoarea modificării comportamentului de consum energetic al cetățenilor și întreprinderilor. De asemenea, reducerea consumului energetic prin intermediul măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice poate elibera resursele publice în alte scopuri. Organismele publice de la nivel național, regional și local ar trebui să îndeplinească un rol exemplar în ceea ce privește eficiența energetică.

| (27) | Pentru a conduce prin puterea exemplului, sectorul public ar trebui să își stabilească propriile obiective de decarbonizare și de eficiență energetică. Îmbunătățirea eficienței energetice în sectorul public ar trebui să reflecte eforturile necesare la nivelul Uniunii. ▌Obligația de a realiza o reducere anuală de cel puțin
  2 %
  a consumului de energie în sectorul public ar trebui să asigure faptul că sectorul public își îndeplinește rolul exemplar. Statele membre își păstrează flexibilitatea deplină în ceea ce privește alegerea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a obține o reducere a consumului final de energie. Impunerea unei reduceri anuale a consumului final de energie prezintă o sarcină administrativă mai redusă decât instituirea de metode de măsurare a economiilor de energie. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a conduce prin puterea exemplului, sectorul public ar trebui să își stabilească propriile obiective de decarbonizare și de eficiență energetică. Îmbunătățirea eficienței energetice în sectorul public ar trebui să reflecte eforturile necesare la nivelul Uniunii. ▌Obligația de a realiza o reducere anuală de cel puțin
  2 %
  a consumului de energie în sectorul public ar trebui să asigure faptul că sectorul public își îndeplinește rolul exemplar. Statele membre își păstrează flexibilitatea deplină în ceea ce privește alegerea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a obține o reducere a consumului final de energie. Impunerea unei reduceri anuale a consumului final de energie prezintă o sarcină administrativă mai redusă decât instituirea de metode de măsurare a economiilor de energie.

| (28) | Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (24). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a organismelor publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (24). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a organismelor publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie.

| (29) | Statele membre ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică
  , auditurile energetice
  și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public.
  Statele membre ar trebui să ofere orientări și proceduri clare pentru utilizarea acestor instrumente. |
| --- | --- |

(29)

Statele membre ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică
  , auditurile energetice
  și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public.
  Statele membre ar trebui să ofere orientări și proceduri clare pentru utilizarea acestor instrumente.

| (30) | Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate în cadrul Convenției primarilor, care reunește autorități locale ce s-au angajat în mod voluntar să implementeze obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile de decarbonizare ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre. |
| --- | --- |

(30)

Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate în cadrul Convenției primarilor, care reunește autorități locale ce s-au angajat în mod voluntar să implementeze obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile de decarbonizare ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre.

| (31) | Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri care să abordeze lipsa forței de muncă și a personalului profesional calificat de care este nevoie în toate etapele tranziției verzi, cum ar fi meșteșugarii, precum și experții, cercetătorii științifici aplicați și inovatorii cu înaltă calificare în domeniul tehnologiilor ecologice
  .
  Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice să ia în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi calitatea mai bună a aerului interior și mediul ambiant interior mai sănătos, precum și îmbunătățirea calității vieții oamenilor, în special pentru școli, centre de zi, centre de îngrijire, adăposturi sociale și spitale. Statele membre ar trebui să furnizeze
  orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  să încurajeze cooperarea
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale
  și regionale
  de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată. |
| --- | --- |

(31)

Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri care să abordeze lipsa forței de muncă și a personalului profesional calificat de care este nevoie în toate etapele tranziției verzi, cum ar fi meșteșugarii, precum și experții, cercetătorii științifici aplicați și inovatorii cu înaltă calificare în domeniul tehnologiilor ecologice
  .
  Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice să ia în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi calitatea mai bună a aerului interior și mediul ambiant interior mai sănătos, precum și îmbunătățirea calității vieții oamenilor, în special pentru școli, centre de zi, centre de îngrijire, adăposturi sociale și spitale. Statele membre ar trebui să furnizeze
  orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  să încurajeze cooperarea
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale
  și regionale
  de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată.

| (31a) | Într-o situație de criză în materie de securitate energetică și în contextul unei creșteri a prețurilor la energie, statelor membre ar trebui să li se ofere stimulente pentru a anticipa investițiile în economiile de energie. În acest scop, statelor membre care renovează mai mult de 3 % din suprafața totală a clădirilor de pe teritoriul lor în orice an din perioada 2024-2026 ar trebui să li se dea posibilitatea de a contabiliza excedentul în cadrul ratei anuale de renovare corespunzătoare oricăruia dintre cei trei ani următori. Un stat membru care renovează mai mult de 3 % din suprafața totală a clădirilor de pe teritoriul său începând cu 1 ianuarie 2027 poate contabiliza excedentul în cadrul ratei anuale de renovare corespunzătoare următorilor doi ani. Această posibilitate nu ar trebui utilizată în scopuri care nu sunt conforme cu nivelul de ambiție și cu obiectivele generale ale prezentei directive. |
| --- | --- |

(31a)

Într-o situație de criză în materie de securitate energetică și în contextul unei creșteri a prețurilor la energie, statelor membre ar trebui să li se ofere stimulente pentru a anticipa investițiile în economiile de energie. În acest scop, statelor membre care renovează mai mult de 3 % din suprafața totală a clădirilor de pe teritoriul lor în orice an din perioada 2024-2026 ar trebui să li se dea posibilitatea de a contabiliza excedentul în cadrul ratei anuale de renovare corespunzătoare oricăruia dintre cei trei ani următori. Un stat membru care renovează mai mult de 3 % din suprafața totală a clădirilor de pe teritoriul său începând cu 1 ianuarie 2027 poate contabiliza excedentul în cadrul ratei anuale de renovare corespunzătoare următorilor doi ani. Această posibilitate nu ar trebui utilizată în scopuri care nu sunt conforme cu nivelul de ambiție și cu obiectivele generale ale prezentei directive.

| (32) | Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (25). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (26). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (27) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice
  , precum și clădirile care furnizează servicii de interes general, cum ar fi educația (de exemplu, centrele de zi, școlile și universitățile), sănătatea (de exemplu, spitalele și centrele de îngrijire și asistență pentru persoanele în vârstă) și serviciile sociale (de exemplu, centrele comunitare pentru tineri, vârstnici sau persoane care trăiesc în gospodării cu venituri scăzute) sau locuințele sociale
  reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă să se stabilească o rată anuală de renovare a clădirilor deținute de organisme publice
  și a clădirilor cu destinație socială de
  pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora
  și a transformării lor în clădiri cu emisii zero sau cel puțin în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero
  . Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28).
  Statele membre ar trebui să poată aplica cerințe mai puțin stricte în cazul anumitor clădiri, cum ar fi clădirile cu valoare arhitecturală sau istorică specială.
  În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB.
  Comisia și statele membre ar trebui să furnizeze orientări suplimentare cu privire la renovarea aprofundată a clădirilor cu valoare istorică. |
| --- | --- |

(32)

Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (25). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (26). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (27) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice
  , precum și clădirile care furnizează servicii de interes general, cum ar fi educația (de exemplu, centrele de zi, școlile și universitățile), sănătatea (de exemplu, spitalele și centrele de îngrijire și asistență pentru persoanele în vârstă) și serviciile sociale (de exemplu, centrele comunitare pentru tineri, vârstnici sau persoane care trăiesc în gospodării cu venituri scăzute) sau locuințele sociale
  reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă să se stabilească o rată anuală de renovare a clădirilor deținute de organisme publice
  și a clădirilor cu destinație socială de
  pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora
  și a transformării lor în clădiri cu emisii zero sau cel puțin în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero
  . Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28).
  Statele membre ar trebui să poată aplica cerințe mai puțin stricte în cazul anumitor clădiri, cum ar fi clădirile cu valoare arhitecturală sau istorică specială.
  În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB.
  Comisia și statele membre ar trebui să furnizeze orientări suplimentare cu privire la renovarea aprofundată a clădirilor cu valoare istorică.

| (33) | Pentru a stabili rata renovărilor, statele membre trebuie să aibă o imagine de ansamblu asupra clădirilor care nu ating nivelul NZEB. Prin urmare, statele membre ar trebui să publice și să actualizeze în permanență un inventar al clădirilor publice
  , inclusiv al locuințelor sociale
  , în cadrul unei baze de date generale a certificatelor de performanță energetică. Acest inventar ar trebui să permită și actorilor privați, inclusiv societăților de servicii energetice
  (SSE)
  , să propună soluții de renovare, acestea putând fi agregate de către Observatorul parcului imobiliar al Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a stabili rata renovărilor, statele membre trebuie să aibă o imagine de ansamblu asupra clădirilor care nu ating nivelul NZEB. Prin urmare, statele membre ar trebui să publice și să actualizeze în permanență un inventar al clădirilor publice
  , inclusiv al locuințelor sociale
  , în cadrul unei baze de date generale a certificatelor de performanță energetică. Acest inventar ar trebui să permită și actorilor privați, inclusiv societăților de servicii energetice
  (SSE)
  , să propună soluții de renovare, acestea putând fi agregate de către Observatorul parcului imobiliar al Uniunii.

| (34) | În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (29). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (30). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine municipalitățile din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de municipalități și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie, aprovizionarea cu energie
  și mobilitatea durabilă
  , de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile
  și al planurilor de mobilitate urbană durabilă
  , cum ar fi cele dezvoltate în temeiul inițiativei Convenția primarilor și abordările urbane integrate care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport.
  Sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul îmbunătățirii eficienței energetice a mobilității urbane, atât pentru transportul de călători, cât și pentru transportul de mărfuri, deoarece utilizează aproximativ 40 % din totalul energiei din transportul rutier. Regulamentul ... [Regulamentul TEN-T revizuit – COD 2021/420] ar trebui să contribuie în mod semnificativ la abordarea eficienței energetice a transportului urban printr-o abordare coerentă, integrată și multimodală, prin cerința de a adopta planuri de mobilitate urbană durabilă (PMUD), astfel cum sunt definite în regulamentul respectiv. În plus, pentru a atinge obiectivele prezentei directive, statele membre ar trebui să încurajeze cu fermitate cât mai multe autorități locale să adopte PMUD pentru a contribui la reducerea consumului de energie și pentru a evita transporturile inutile, acolo unde este posibil, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| --- | --- |

(34)

În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (29). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (30). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine municipalitățile din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de municipalități și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie, aprovizionarea cu energie
  și mobilitatea durabilă
  , de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile
  și al planurilor de mobilitate urbană durabilă
  , cum ar fi cele dezvoltate în temeiul inițiativei Convenția primarilor și abordările urbane integrate care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport.
  Sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul îmbunătățirii eficienței energetice a mobilității urbane, atât pentru transportul de călători, cât și pentru transportul de mărfuri, deoarece utilizează aproximativ 40 % din totalul energiei din transportul rutier. Regulamentul ... [Regulamentul TEN-T revizuit – COD 2021/420] ar trebui să contribuie în mod semnificativ la abordarea eficienței energetice a transportului urban printr-o abordare coerentă, integrată și multimodală, prin cerința de a adopta planuri de mobilitate urbană durabilă (PMUD), astfel cum sunt definite în regulamentul respectiv. În plus, pentru a atinge obiectivele prezentei directive, statele membre ar trebui să încurajeze cu fermitate cât mai multe autorități locale să adopte PMUD pentru a contribui la reducerea consumului de energie și pentru a evita transporturile inutile, acolo unde este posibil, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

| (35) | În ceea ce privește achiziționarea anumitor produse și servicii, precum și achiziționarea și închirierea clădirilor, autoritățile contractante și entitățile contractante care încheie contracte de achiziții publice de lucrări, bunuri sau servicii ar trebui să ofere un exemplu și să ia decizii de cumpărare eficiente din punct de vedere energetic, precum și să aplice principiul „eficiența energetică înainte de toate”, inclusiv în cazul concesiunilor și contractelor publice pentru care nu sunt prevăzute cerințe specifice în anexa IV. Această regulă ar trebui să se aplice departamentelor administrative a căror competență acoperă întregul teritoriu al unui stat membru. În cazul în care într-un stat membru nu există un departament administrativ relevant căruia să i se fi conferit o anumită competență pe întreg teritoriul, obligația ar trebui să le revină acelor departamente administrative ale căror competențe acoperă în mod colectiv întregul teritoriu. Cu toate acestea, nu trebuie să se aducă atingere dispozițiilor directivelor Uniunii privind achizițiile publice. Statele membre ar trebui să elimine barierele din calea achizițiilor publice comune realizate în cadrul unui stat membru sau la nivel transfrontalier, dacă aceste achiziții pot reduce costurile și pot spori beneficiile pieței interne prin crearea de oportunități de afaceri pentru prestatori și pentru furnizorii de servicii energetice. |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește achiziționarea anumitor produse și servicii, precum și achiziționarea și închirierea clădirilor, autoritățile contractante și entitățile contractante care încheie contracte de achiziții publice de lucrări, bunuri sau servicii ar trebui să ofere un exemplu și să ia decizii de cumpărare eficiente din punct de vedere energetic, precum și să aplice principiul „eficiența energetică înainte de toate”, inclusiv în cazul concesiunilor și contractelor publice pentru care nu sunt prevăzute cerințe specifice în anexa IV. Această regulă ar trebui să se aplice departamentelor administrative a căror competență acoperă întregul teritoriu al unui stat membru. În cazul în care într-un stat membru nu există un departament administrativ relevant căruia să i se fi conferit o anumită competență pe întreg teritoriul, obligația ar trebui să le revină acelor departamente administrative ale căror competențe acoperă în mod colectiv întregul teritoriu. Cu toate acestea, nu trebuie să se aducă atingere dispozițiilor directivelor Uniunii privind achizițiile publice. Statele membre ar trebui să elimine barierele din calea achizițiilor publice comune realizate în cadrul unui stat membru sau la nivel transfrontalier, dacă aceste achiziții pot reduce costurile și pot spori beneficiile pieței interne prin crearea de oportunități de afaceri pentru prestatori și pentru furnizorii de servicii energetice.

| (36) | Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE. În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice. |
| --- | --- |

(36)

Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE. În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice.

| (37) | Este de asemenea important ca statele membre să monitorizeze modul în care sunt luate în considerare cerințele de eficiență energetică de către autoritățile contractante și entitățile contractante în cadrul achizițiilor de produse, de clădiri, de lucrări și de servicii, prin asigurarea faptului că sunt făcute publice informațiile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al ofertelor câștigătoare care depășesc pragurile menționate în directivele privind achizițiile publice. Acest lucru le permite părților interesate și cetățenilor să evalueze rolul sectorului public în ceea ce privește asigurarea eficienței energetice înainte de toate în cadrul achizițiilor publice într-un mod transparent. |
| --- | --- |

(37)

Este de asemenea important ca statele membre să monitorizeze modul în care sunt luate în considerare cerințele de eficiență energetică de către autoritățile contractante și entitățile contractante în cadrul achizițiilor de produse, de clădiri, de lucrări și de servicii, prin asigurarea faptului că sunt făcute publice informațiile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al ofertelor câștigătoare care depășesc pragurile menționate în directivele privind achizițiile publice. Acest lucru le permite părților interesate și cetățenilor să evalueze rolul sectorului public în ceea ce privește asigurarea eficienței energetice înainte de toate în cadrul achizițiilor publice într-un mod transparent.

| (38) | Pactul verde european recunoaște rolul economiei circulare în ceea ce privește contribuția la obiectivele generale de decarbonizare ale Uniunii. Sectorul public
  ar trebui să contribuie
  la aceste obiective prin utilizarea puterii sale de cumpărare pentru a alege, acolo unde este cazul, produse, clădiri, servicii și lucrări ecologice prin intermediul instrumentelor disponibile pentru achizițiile publice ecologice, aducând astfel o contribuție importantă la reducerea consumului de energie și a impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

(38)

Pactul verde european recunoaște rolul economiei circulare în ceea ce privește contribuția la obiectivele generale de decarbonizare ale Uniunii. Sectorul public
  ar trebui să contribuie
  la aceste obiective prin utilizarea puterii sale de cumpărare pentru a alege, acolo unde este cazul, produse, clădiri, servicii și lucrări ecologice prin intermediul instrumentelor disponibile pentru achizițiile publice ecologice, aducând astfel o contribuție importantă la reducerea consumului de energie și a impactului asupra mediului.

| (39) | Este important ca statele membre să ofere organismelor publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și ▌pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici. |
| --- | --- |

(39)

Este important ca statele membre să ofere organismelor publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și ▌pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici.

| (40) | Întrucât clădirile sunt responsabile pentru emisii de gaze cu efect de seră atât înainte, cât și după ciclul lor de exploatare, statele membre ar trebui să ia în considerare, de asemenea, întregul ciclu de viață al emisiilor de carbon ale clădirilor. Acest lucru are loc în contextul eforturilor de sporire a atenției acordate performanței pe parcursul ciclului de viață, aspectelor legate de economia circulară și impactului asupra mediului, ca parte a rolului exemplar al sectorului public. Astfel, achizițiile publice pot reprezenta o oportunitate de a aborda problema carbonului încorporat din clădiri pe durata ciclului lor de viață. În acest sens, autoritățile contractante sunt actori importanți care
  ar trebui să ia
  măsuri în cadrul procedurilor de achiziții publice prin achiziționarea de noi clădiri care abordează potențialul de încălzire globală pe parcursul întregului ciclu de viață. |
| --- | --- |

(40)

Întrucât clădirile sunt responsabile pentru emisii de gaze cu efect de seră atât înainte, cât și după ciclul lor de exploatare, statele membre ar trebui să ia în considerare, de asemenea, întregul ciclu de viață al emisiilor de carbon ale clădirilor. Acest lucru are loc în contextul eforturilor de sporire a atenției acordate performanței pe parcursul ciclului de viață, aspectelor legate de economia circulară și impactului asupra mediului, ca parte a rolului exemplar al sectorului public. Astfel, achizițiile publice pot reprezenta o oportunitate de a aborda problema carbonului încorporat din clădiri pe durata ciclului lor de viață. În acest sens, autoritățile contractante sunt actori importanți care
  ar trebui să ia
  măsuri în cadrul procedurilor de achiziții publice prin achiziționarea de noi clădiri care abordează potențialul de încălzire globală pe parcursul întregului ciclu de viață.

| (41) | Potențialul de încălzire globală pe parcursul întregului ciclu de viață măsoară emisiile de gaze cu efect de seră asociate clădirii în diferite etape de-a lungul ciclului său de viață. Prin urmare, el măsoară contribuția globală a clădirii la emisiile care duc la schimbări climatice. Acest lucru este denumit uneori „evaluarea amprentei de carbon” sau „măsurarea emisiilor de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață”. El reunește emisiile de carbon încorporate în materialele de construcție și emisiile de carbon directe și indirecte din etapa de utilizare. Clădirile sunt o „bancă” de materiale importantă, fiind depozite de resurse cu emisii ridicate de carbon timp de mai multe decenii și, prin urmare, este important să se proiecteze clădirile în așa fel încât să se faciliteze reutilizarea și reciclarea la sfârșitul ciclului de exploatare
  , în conformitate cu noul plan de acțiune pentru economia circulară
  .
  Statele membre ar trebui să promoveze circularitatea, sustenabilitatea și adaptabilitatea materialelor de construcții pentru a aborda performanța în materie de durabilitate a produselor pentru construcții, stabilind în același timp un cost competitiv și atractiv, prin utilizarea tuturor instrumentelor financiare disponibile pentru a oferi stimulente pentru folosirea materialelor circulare. |
| --- | --- |

(41)

Potențialul de încălzire globală pe parcursul întregului ciclu de viață măsoară emisiile de gaze cu efect de seră asociate clădirii în diferite etape de-a lungul ciclului său de viață. Prin urmare, el măsoară contribuția globală a clădirii la emisiile care duc la schimbări climatice. Acest lucru este denumit uneori „evaluarea amprentei de carbon” sau „măsurarea emisiilor de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață”. El reunește emisiile de carbon încorporate în materialele de construcție și emisiile de carbon directe și indirecte din etapa de utilizare. Clădirile sunt o „bancă” de materiale importantă, fiind depozite de resurse cu emisii ridicate de carbon timp de mai multe decenii și, prin urmare, este important să se proiecteze clădirile în așa fel încât să se faciliteze reutilizarea și reciclarea la sfârșitul ciclului de exploatare
  , în conformitate cu noul plan de acțiune pentru economia circulară
  .
  Statele membre ar trebui să promoveze circularitatea, sustenabilitatea și adaptabilitatea materialelor de construcții pentru a aborda performanța în materie de durabilitate a produselor pentru construcții, stabilind în același timp un cost competitiv și atractiv, prin utilizarea tuturor instrumentelor financiare disponibile pentru a oferi stimulente pentru folosirea materialelor circulare.

| (42) | Potențialul de încălzire globală este exprimat ca indicator numeric în kgCO2e/m2 (de suprafață interioară utilă) pentru fiecare etapă a ciclului de viață, calculat ca medie pentru un an dintr-o perioadă de studiu de referință de 50 de ani. Selectarea datelor, definirea scenariului și calculele se efectuează în conformitate cu standardul EN 15978. Domeniul de aplicare în ceea ce privește echipamentele tehnice și elementele clădirilor este stabilit la indicatorul 1,2 al cadrului comun Level(s) al Uniunii. În cazul în care există un instrument național de calcul sau dacă acesta este necesar pentru divulgarea informațiilor sau pentru obținerea autorizațiilor de construcție, ar trebui să fie posibilă utilizarea respectivului instrument național pentru a furniza informațiile solicitate. Ar trebui să fie posibilă utilizarea altor instrumente de calcul dacă acestea îndeplinesc criteriile minime stabilite de cadrul comun Level(s) al Uniunii. |
| --- | --- |

(42)

Potențialul de încălzire globală este exprimat ca indicator numeric în kgCO2e/m2 (de suprafață interioară utilă) pentru fiecare etapă a ciclului de viață, calculat ca medie pentru un an dintr-o perioadă de studiu de referință de 50 de ani. Selectarea datelor, definirea scenariului și calculele se efectuează în conformitate cu standardul EN 15978. Domeniul de aplicare în ceea ce privește echipamentele tehnice și elementele clădirilor este stabilit la indicatorul 1,2 al cadrului comun Level(s) al Uniunii. În cazul în care există un instrument național de calcul sau dacă acesta este necesar pentru divulgarea informațiilor sau pentru obținerea autorizațiilor de construcție, ar trebui să fie posibilă utilizarea respectivului instrument național pentru a furniza informațiile solicitate. Ar trebui să fie posibilă utilizarea altor instrumente de calcul dacă acestea îndeplinesc criteriile minime stabilite de cadrul comun Level(s) al Uniunii.

| (43) | Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (33) reglementează instalațiile care contribuie la producția de energie sau care utilizează energie în scopuri de producție, iar informațiile privind energia utilizată sau generată de instalație trebuie incluse în cererile de autorizații integrate [articolul 12 alineatul (1) litera (b)]. Mai mult, directiva respectivă precizează, la articolul 11, că utilizarea eficientă a energiei este unul dintre principiile generale care reglementează obligațiile de bază ale operatorului și constituie unul dintre criterii pentru determinarea celor mai bune tehnici disponibile în conformitate cu anexa III la Directiva 2010/75/UE. Eficiența operațională a sistemelor energetice în orice moment este influențată de capacitatea de a alimenta rețeaua cu energie generată din surse diferite, cu diferite grade de inerție și de punere în funcțiune, în mod flexibil și fără obstacole. Îmbunătățirea acestei eficiențe va permite o mai bună utilizare a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(43)

Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (33) reglementează instalațiile care contribuie la producția de energie sau care utilizează energie în scopuri de producție, iar informațiile privind energia utilizată sau generată de instalație trebuie incluse în cererile de autorizații integrate [articolul 12 alineatul (1) litera (b)]. Mai mult, directiva respectivă precizează, la articolul 11, că utilizarea eficientă a energiei este unul dintre principiile generale care reglementează obligațiile de bază ale operatorului și constituie unul dintre criterii pentru determinarea celor mai bune tehnici disponibile în conformitate cu anexa III la Directiva 2010/75/UE. Eficiența operațională a sistemelor energetice în orice moment este influențată de capacitatea de a alimenta rețeaua cu energie generată din surse diferite, cu diferite grade de inerție și de punere în funcțiune, în mod flexibil și fără obstacole. Îmbunătățirea acestei eficiențe va permite o mai bună utilizare a energiei din surse regenerabile.

| (44) | Îmbunătățirea eficienței energetice poate contribui la sporirea producției economice. Statele membre și Uniunea ar trebui să urmărească reducerea consumului energetic, indiferent de nivelurile de creștere economică. |
| --- | --- |

(44)

Îmbunătățirea eficienței energetice poate contribui la sporirea producției economice. Statele membre și Uniunea ar trebui să urmărească reducerea consumului energetic, indiferent de nivelurile de creștere economică.

| (45) | Obligația privind economiile de energie stabilită prin prezenta directivă ar trebui să fie majorată și să se aplice și după anul 2030. Acest lucru asigură o mai mare stabilitate pentru investitori și, prin urmare, ar încuraja investițiile pe termen lung și măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung, precum renovarea aprofundată a clădirilor cu obiectivul pe termen lung de a facilita transformarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. 
  În prezent, numai 0,2 % din parcul imobiliar este supus anual unor renovări aprofundate care îmbunătățesc performanța energetică a clădirilor cu cel puțin 60 %, iar eficiența energetică este îmbunătățită semnificativ numai într-o cincime din cazuri.
  Obligația privind economiile de energie are un rol important în generarea creșterii economice, a locurilor de muncă, a competitivității și în atenuarea sărăciei energetice la nivel local. Ea ar trebui să asigure faptul că Uniunea își poate atinge obiectivele privind energia și clima prin crearea de oportunități suplimentare și pentru a întrerupe legătura dintre consumul de energie și creșterea economică. Cooperarea cu sectorul privat este importantă pentru a evalua condițiile în care pot fi deblocate investițiile private pentru proiectele de eficiență energetică și pentru a dezvolta noi modele de venituri pentru inovare în domeniul eficienței energetice. |
| --- | --- |

(45)

Obligația privind economiile de energie stabilită prin prezenta directivă ar trebui să fie majorată și să se aplice și după anul 2030. Acest lucru asigură o mai mare stabilitate pentru investitori și, prin urmare, ar încuraja investițiile pe termen lung și măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung, precum renovarea aprofundată a clădirilor cu obiectivul pe termen lung de a facilita transformarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a clădirilor existente în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. 
  În prezent, numai 0,2 % din parcul imobiliar este supus anual unor renovări aprofundate care îmbunătățesc performanța energetică a clădirilor cu cel puțin 60 %, iar eficiența energetică este îmbunătățită semnificativ numai într-o cincime din cazuri.
  Obligația privind economiile de energie are un rol important în generarea creșterii economice, a locurilor de muncă, a competitivității și în atenuarea sărăciei energetice la nivel local. Ea ar trebui să asigure faptul că Uniunea își poate atinge obiectivele privind energia și clima prin crearea de oportunități suplimentare și pentru a întrerupe legătura dintre consumul de energie și creșterea economică. Cooperarea cu sectorul privat este importantă pentru a evalua condițiile în care pot fi deblocate investițiile private pentru proiectele de eficiență energetică și pentru a dezvolta noi modele de venituri pentru inovare în domeniul eficienței energetice.

| (46) | Măsurile de sporire a eficienței energetice au, de asemenea, un impact pozitiv asupra calității aerului, întrucât clădirile mai eficiente din punct de vedere energetic contribuie la reducerea cererii de combustibili pentru încălzire, inclusiv de combustibili solizi pentru încălzire. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică contribuie la îmbunătățirea calității aerului interior și exterior și sprijină realizarea, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, a obiectivelor politicii Uniunii în materie de calitate a aerului, astfel cum sunt stabilite în special prin Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (34). |
| --- | --- |

(46)

Măsurile de sporire a eficienței energetice au, de asemenea, un impact pozitiv asupra calității aerului, întrucât clădirile mai eficiente din punct de vedere energetic contribuie la reducerea cererii de combustibili pentru încălzire, inclusiv de combustibili solizi pentru încălzire. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică contribuie la îmbunătățirea calității aerului interior și exterior și sprijină realizarea, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, a obiectivelor politicii Uniunii în materie de calitate a aerului, astfel cum sunt stabilite în special prin Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului (34).

| (47) | Statele membre trebuie să realizeze economii cumulate la nivelul utilizării finale, pe întreaga perioadă de obligații până în 2030, echivalente cu economii anuale noi de cel puțin 0,8 % din consumul final de energie până la 31 decembrie 2023 și de cel puțin
  2
   % începând cu 1 ianuarie 2024. Respectiva cerință ar putea fi îndeplinită prin noi măsuri de politică adoptate în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, sau prin noi acțiuni individuale ca urmare a măsurilor de politică adoptate în cursul sau înaintea perioadei anterioare, cu condiția ca acțiunile individuale ce declanșează economii de energie să fie introduse în perioada următoare. În acest scop, statele membre ar trebui să poată utiliza o schemă de obligații în materie de eficiență energetică sau măsuri de politică alternative sau ambele. |
| --- | --- |

(47)

Statele membre trebuie să realizeze economii cumulate la nivelul utilizării finale, pe întreaga perioadă de obligații până în 2030, echivalente cu economii anuale noi de cel puțin 0,8 % din consumul final de energie până la 31 decembrie 2023 și de cel puțin
  2
   % începând cu 1 ianuarie 2024. Respectiva cerință ar putea fi îndeplinită prin noi măsuri de politică adoptate în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030, sau prin noi acțiuni individuale ca urmare a măsurilor de politică adoptate în cursul sau înaintea perioadei anterioare, cu condiția ca acțiunile individuale ce declanșează economii de energie să fie introduse în perioada următoare. În acest scop, statele membre ar trebui să poată utiliza o schemă de obligații în materie de eficiență energetică sau măsuri de politică alternative sau ambele.

| (48) | Pentru perioada 2021-31 decembrie 2023, Ciprului și Maltei ar trebui să le revină obligația de a realiza economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale echivalente cu economii noi de 0,24 % din consumul de energie finală numai pentru perioada 2021-2030. Această rată individuală de economisire ar trebui să nu se mai aplice începând de la 1 ianuarie 2024. |
| --- | --- |

(48)

Pentru perioada 2021-31 decembrie 2023, Ciprului și Maltei ar trebui să le revină obligația de a realiza economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale echivalente cu economii noi de 0,24 % din consumul de energie finală numai pentru perioada 2021-2030. Această rată individuală de economisire ar trebui să nu se mai aplice începând de la 1 ianuarie 2024.

| (49) | În cazul în care utilizează o schemă de obligații, statele membre ar trebui să desemneze părți obligate din rândul operatorilor de transport și de sistem
  , al operatorilor de sisteme de distribuție
  , al distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor sau comercianților cu amănuntul de combustibil utilizat în transporturi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. Desemnarea, sau scutirea de la a fi desemnate, a anumitor categorii de astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul nu trebuie interpretată ca fiind incompatibilă cu principiul nediscriminării. Prin urmare, statele membre pot decide dacă astfel de operatori de transport și de sistem, operatori de sisteme de distribuție
  , distribuitori sau comercianți cu amănuntul sau numai anumite categorii dintre aceștia să fie desemnați în calitate de părți obligate. Pentru a responsabiliza și a proteja clienții vulnerabili
  și gospodăriile cu venituri scăzute
  , persoanele afectate de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale, precum și pentru a implementa cu prioritate măsuri de politică în rândul acestor persoane, statele membre pot impune părților obligate să realizeze economii de energie în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. În acest scop, statele membre pot stabili, de asemenea, obiective de reducere a costurilor energiei. Părțile obligate ar putea atinge aceste obiective prin promovarea adoptării de măsuri care să conducă la economii de energie și la economii financiare privind facturile la energie, precum adoptarea de măsuri privind izolarea și încălzirea
  , precum și prin sprijinirea inițiativelor de reducere a consumului de energie demarate de comunitățile de energie din surse regenerabile și de comunitățile energetice ale cetățenilor
  . 
  Măsurile pot fi deosebit de benefice pentru clienții vulnerabili, pentru persoanele afectate de sărăcia energetică și pentru persoanele care trăiesc în locuințe sociale, deoarece aceste persoane tind să locuiască în clădiri cu performanțe mai slabe și, prin urmare, să beneficieze cel mai mult de pe urma îmbunătățirii eficienței energetice. |
| --- | --- |

(49)

În cazul în care utilizează o schemă de obligații, statele membre ar trebui să desemneze părți obligate din rândul operatorilor de transport și de sistem
  , al operatorilor de sisteme de distribuție
  , al distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor sau comercianților cu amănuntul de combustibil utilizat în transporturi, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii. Desemnarea, sau scutirea de la a fi desemnate, a anumitor categorii de astfel de distribuitori sau comercianți cu amănuntul nu trebuie interpretată ca fiind incompatibilă cu principiul nediscriminării. Prin urmare, statele membre pot decide dacă astfel de operatori de transport și de sistem, operatori de sisteme de distribuție
  , distribuitori sau comercianți cu amănuntul sau numai anumite categorii dintre aceștia să fie desemnați în calitate de părți obligate. Pentru a responsabiliza și a proteja clienții vulnerabili
  și gospodăriile cu venituri scăzute
  , persoanele afectate de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale, precum și pentru a implementa cu prioritate măsuri de politică în rândul acestor persoane, statele membre pot impune părților obligate să realizeze economii de energie în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. În acest scop, statele membre pot stabili, de asemenea, obiective de reducere a costurilor energiei. Părțile obligate ar putea atinge aceste obiective prin promovarea adoptării de măsuri care să conducă la economii de energie și la economii financiare privind facturile la energie, precum adoptarea de măsuri privind izolarea și încălzirea
  , precum și prin sprijinirea inițiativelor de reducere a consumului de energie demarate de comunitățile de energie din surse regenerabile și de comunitățile energetice ale cetățenilor
  . 
  Măsurile pot fi deosebit de benefice pentru clienții vulnerabili, pentru persoanele afectate de sărăcia energetică și pentru persoanele care trăiesc în locuințe sociale, deoarece aceste persoane tind să locuiască în clădiri cu performanțe mai slabe și, prin urmare, să beneficieze cel mai mult de pe urma îmbunătățirii eficienței energetice.

| (50) | Atunci când elaborează măsuri de politică pentru a îndeplini obligația privind economiile de energie, statele membre ar trebui să respecte standardele și prioritățile Uniunii în materie de climă și de mediu, precum și principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în sensul Regulamentului (UE) 2020/852 (35). Statele membre ar trebui să nu promoveze activități care nu sunt sustenabile din punctul de vedere al mediului, precum utilizarea combustibililor fosili ▌. Obligația privind economiile de energie vizează consolidarea răspunsului la schimbările climatice prin promovarea de stimulente pentru ca statele membre să implementeze un mix de politici sustenabile și ecologice care să fie rezilient și să atenueze schimbările climatice. Prin urmare,
  în anumite condiții și pentru o anumită perioadă după
  transpunerea prezentei directive, economiile de energie rezultate din măsurile de politică privind utilizarea arderii directe a combustibililor fosili
  ar putea
  fi economii de energie eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie
  , în conformitate cu anexa V
  . Acest lucru va permite alinierea obligației privind economiile de energie la obiectivele Pactului verde european, ale Planului privind obiectivul climatic, ale Strategiei privind valul de renovări ale clădirilor și va reflecta nevoia de acțiune identificată de AIE în raportul său privind emisiile nete zero (36). Această restricție urmărește să încurajeze statele membre să cheltuiască banii publici exclusiv pentru tehnologii sustenabile și adaptate exigențelor viitorului. Este important ca statele membre să ofere actorilor de pe piață un cadru politic clar și certitudine pentru investiții. Implementarea metodologiei de calcul în temeiul obligației privind economiile de energie ar trebui să permită tuturor actorilor de pe piață să își adapteze tehnologiile într-un interval de timp rezonabil. În cazul în care statele membre sprijină adoptarea de tehnologii eficiente pe bază de combustibili fosili sau înlocuirea timpurie a unor astfel de tehnologii, de exemplu prin scheme de subvenții sau prin scheme de obligații în materie de eficiență energetică, economiile de energie nu mai pot fi eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie. Deși economiile de energie rezultate, de exemplu, din promovarea cogenerării pe bază de gaze naturale nu ar fi eligibile, restricția nu s-ar aplica utilizării indirecte a combustibililor fosili, de exemplu în cazul în care producția de energie electrică include generarea de combustibili fosili. Măsurile de politică ce vizează schimbări comportamentale pentru a reduce consumul de combustibili fosili, de exemplu prin campanii de informare, prin șofat ecologic, ar trebui să rămână eligibile. Economiile de energie rezultate din măsuri de politică ce vizează renovarea clădirilor pot include măsuri cum ar fi înlocuirea sistemelor de încălzire cu combustibili fosili odată cu îmbunătățirea structurii clădirilor, care ar trebui să se limiteze la tehnologiile ce permit realizarea economiilor de energie necesare în conformitate cu codurile naționale în domeniul clădirilor instituite într-un stat membru. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să promoveze modernizarea sistemelor de încălzire în cadrul renovărilor aprofundate, în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității din punctul de vedere al emisiilor de carbon, și anume reducerea cererii de încălzire și satisfacerea cererii de încălzire rămase dintr-o sursă de energie fără emisii de carbon.
  Atunci când contabilizează economiile necesare pentru a atinge o cotă din obligația privind economiile de energie în rândul persoanelor afectate de sărăcia energetică, statele membre pot ține seama de condițiile lor climatice. |
| --- | --- |

(50)

Atunci când elaborează măsuri de politică pentru a îndeplini obligația privind economiile de energie, statele membre ar trebui să respecte standardele și prioritățile Uniunii în materie de climă și de mediu, precum și principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în sensul Regulamentului (UE) 2020/852 (35). Statele membre ar trebui să nu promoveze activități care nu sunt sustenabile din punctul de vedere al mediului, precum utilizarea combustibililor fosili ▌. Obligația privind economiile de energie vizează consolidarea răspunsului la schimbările climatice prin promovarea de stimulente pentru ca statele membre să implementeze un mix de politici sustenabile și ecologice care să fie rezilient și să atenueze schimbările climatice. Prin urmare,
  în anumite condiții și pentru o anumită perioadă după
  transpunerea prezentei directive, economiile de energie rezultate din măsurile de politică privind utilizarea arderii directe a combustibililor fosili
  ar putea
  fi economii de energie eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie
  , în conformitate cu anexa V
  . Acest lucru va permite alinierea obligației privind economiile de energie la obiectivele Pactului verde european, ale Planului privind obiectivul climatic, ale Strategiei privind valul de renovări ale clădirilor și va reflecta nevoia de acțiune identificată de AIE în raportul său privind emisiile nete zero (36). Această restricție urmărește să încurajeze statele membre să cheltuiască banii publici exclusiv pentru tehnologii sustenabile și adaptate exigențelor viitorului. Este important ca statele membre să ofere actorilor de pe piață un cadru politic clar și certitudine pentru investiții. Implementarea metodologiei de calcul în temeiul obligației privind economiile de energie ar trebui să permită tuturor actorilor de pe piață să își adapteze tehnologiile într-un interval de timp rezonabil. În cazul în care statele membre sprijină adoptarea de tehnologii eficiente pe bază de combustibili fosili sau înlocuirea timpurie a unor astfel de tehnologii, de exemplu prin scheme de subvenții sau prin scheme de obligații în materie de eficiență energetică, economiile de energie nu mai pot fi eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie. Deși economiile de energie rezultate, de exemplu, din promovarea cogenerării pe bază de gaze naturale nu ar fi eligibile, restricția nu s-ar aplica utilizării indirecte a combustibililor fosili, de exemplu în cazul în care producția de energie electrică include generarea de combustibili fosili. Măsurile de politică ce vizează schimbări comportamentale pentru a reduce consumul de combustibili fosili, de exemplu prin campanii de informare, prin șofat ecologic, ar trebui să rămână eligibile. Economiile de energie rezultate din măsuri de politică ce vizează renovarea clădirilor pot include măsuri cum ar fi înlocuirea sistemelor de încălzire cu combustibili fosili odată cu îmbunătățirea structurii clădirilor, care ar trebui să se limiteze la tehnologiile ce permit realizarea economiilor de energie necesare în conformitate cu codurile naționale în domeniul clădirilor instituite într-un stat membru. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să promoveze modernizarea sistemelor de încălzire în cadrul renovărilor aprofundate, în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității din punctul de vedere al emisiilor de carbon, și anume reducerea cererii de încălzire și satisfacerea cererii de încălzire rămase dintr-o sursă de energie fără emisii de carbon.
  Atunci când contabilizează economiile necesare pentru a atinge o cotă din obligația privind economiile de energie în rândul persoanelor afectate de sărăcia energetică, statele membre pot ține seama de condițiile lor climatice.

| (51) | Măsurile statelor membre de îmbunătățire a eficienței energetice în transporturi sunt eligibile pentru a fi luate în considerare în ceea ce privește îndeplinirea obligației care le revine privind economiile de energie la nivelul utilizării finale. Astfel de măsuri includ politici specifice, care, printre altele, sunt dedicate promovării unor vehicule mai eficiente
  , inclusiv a modurilor de transport alimentate cu baterii
  , a transferului modal către mersul cu bicicleta, a mersului pe jos și a transportului în comun, sau mobilitatea și planificarea urbană care să reducă cererea de transport. În plus, scheme care accelerează utilizarea unor vehicule noi și mai eficiente sau adoptarea unor politici care promovează trecerea la combustibili cu niveluri scăzute de emisii
  de gaze cu efect de seră
  , cu excepția măsurilor de politică ce vizează utilizarea arderii directe a combustibililor fosili, care reduc consumul de energie pe kilometru sunt, de asemenea, potențial eligibile, sub rezerva respectării cerințelor de pertinență și de adiționalitate prevăzute în anexa V la prezenta directivă. Măsurile de politică ce promovează utilizarea vehiculelor noi pe bază de combustibili fosili nu ar trebui să se califice ca măsuri eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie. |
| --- | --- |

(51)

Măsurile statelor membre de îmbunătățire a eficienței energetice în transporturi sunt eligibile pentru a fi luate în considerare în ceea ce privește îndeplinirea obligației care le revine privind economiile de energie la nivelul utilizării finale. Astfel de măsuri includ politici specifice, care, printre altele, sunt dedicate promovării unor vehicule mai eficiente
  , inclusiv a modurilor de transport alimentate cu baterii
  , a transferului modal către mersul cu bicicleta, a mersului pe jos și a transportului în comun, sau mobilitatea și planificarea urbană care să reducă cererea de transport. În plus, scheme care accelerează utilizarea unor vehicule noi și mai eficiente sau adoptarea unor politici care promovează trecerea la combustibili cu niveluri scăzute de emisii
  de gaze cu efect de seră
  , cu excepția măsurilor de politică ce vizează utilizarea arderii directe a combustibililor fosili, care reduc consumul de energie pe kilometru sunt, de asemenea, potențial eligibile, sub rezerva respectării cerințelor de pertinență și de adiționalitate prevăzute în anexa V la prezenta directivă. Măsurile de politică ce promovează utilizarea vehiculelor noi pe bază de combustibili fosili nu ar trebui să se califice ca măsuri eligibile în temeiul obligației privind economiile de energie.

| (52) | Măsurile luate de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (37), și care vor avea drept rezultat îmbunătățiri verificabile, dar și măsurabile sau estimabile ale eficienței energetice, pot fi considerate o modalitate eficientă pentru statele membre de a-și îndeplini obligația de economisire a energiei în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(52)

Măsurile luate de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (37), și care vor avea drept rezultat îmbunătățiri verificabile, dar și măsurabile sau estimabile ale eficienței energetice, pot fi considerate o modalitate eficientă pentru statele membre de a-și îndeplini obligația de economisire a energiei în temeiul prezentei directive.

| (53) | Ca o alternativă la a impune părților obligate cerința de a obține cantitatea de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la articolul 8 alineatul (1) din prezenta directivă, ar trebui să fie posibil ca statele membre, în schemele lor de obligații, să permită sau să impună părților obligate să contribuie la Fondul național pentru eficiență energetică, care ar putea fi folosit pentru a implementa în mod prioritar măsuri de politică în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. |
| --- | --- |

(53)

Ca o alternativă la a impune părților obligate cerința de a obține cantitatea de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la articolul 8 alineatul (1) din prezenta directivă, ar trebui să fie posibil ca statele membre, în schemele lor de obligații, să permită sau să impună părților obligate să contribuie la Fondul național pentru eficiență energetică, care ar putea fi folosit pentru a implementa în mod prioritar măsuri de politică în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale.

| (54) | Statele membre și părțile obligate ar trebui să utilizeze toate mijloacele și tehnologiile disponibile, cu excepția utilizării tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili, pentru a realiza economiile cumulate de energie obligatorii la nivelul utilizării finale, inclusiv prin promovarea utilizării tehnologiilor
  inteligente și
  durabile în sisteme eficiente de încălzire și de răcire centralizată, a infrastructurii eficiente de încălzire și răcire
  , a clădirilor, a vehiculelor și a industriilor electrice eficiente și inteligente
  și a auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare echivalente, cu condiția ca economiile de energie declarate să respecte cerințele prevăzute la articolul 8 și în anexa V la prezenta directivă. Statele membre ar trebui să urmărească un nivel ridicat de flexibilitate în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor de politică alternative. Statele membre ar trebui să încurajeze acțiuni care duc la economii de energie pe parcursul
  întregului ciclu
  de viață. |
| --- | --- |

(54)

Statele membre și părțile obligate ar trebui să utilizeze toate mijloacele și tehnologiile disponibile, cu excepția utilizării tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili, pentru a realiza economiile cumulate de energie obligatorii la nivelul utilizării finale, inclusiv prin promovarea utilizării tehnologiilor
  inteligente și
  durabile în sisteme eficiente de încălzire și de răcire centralizată, a infrastructurii eficiente de încălzire și răcire
  , a clădirilor, a vehiculelor și a industriilor electrice eficiente și inteligente
  și a auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare echivalente, cu condiția ca economiile de energie declarate să respecte cerințele prevăzute la articolul 8 și în anexa V la prezenta directivă. Statele membre ar trebui să urmărească un nivel ridicat de flexibilitate în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor de politică alternative. Statele membre ar trebui să încurajeze acțiuni care duc la economii de energie pe parcursul
  întregului ciclu
  de viață.

| (55) | Măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung vor continua să asigure realizarea unor economii de energie după 2020, însă, pentru a contribui la obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, aceste măsuri ar trebui să asigure realizarea de noi economii după 2020. Pe de altă parte, economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea obligațiilor privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(55)

Măsurile vizând eficiența energetică pe termen lung vor continua să asigure realizarea unor economii de energie după 2020, însă, pentru a contribui la obiectivul de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, aceste măsuri ar trebui să asigure realizarea de noi economii după 2020. Pe de altă parte, economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea obligațiilor privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

| (56) | Noile economii ar trebui să fie suplimentare față de scenariul de statu-quo, motiv pentru care economiile care s-ar fi produs oricum nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea îndeplinirii cerințelor privind economiile de energie. Pentru a calcula impactul măsurilor introduse, ar trebui luate în calcul numai economiile nete, măsurate ca modificări ale consumului de energie care pot fi atribuite în mod direct măsurii vizând eficiența energetică în cauză, implementată în sensul articolului 8 din prezenta directivă. Pentru a calcula economiile nete, statele membre ar trebui să stabilească un scenariu de referință cu privire la modul în care ar evolua situația în absența măsurii în cauză. Măsura de politică în cauză ar trebui evaluată în raport cu acest nivel de referință. Statele membre ar trebui să țină seama de cerințele minime prevăzute de cadrul legislativ relevant la nivelul Uniunii și ar trebui să țină cont de faptul că în același interval de timp pot fi duse la îndeplinire și alte măsuri de politică, care ar putea avea de asemenea un impact asupra cantității economiilor de energie, astfel că nu toate modificările observate de la introducerea unei anumite măsuri de politică evaluate pot fi atribuite exclusiv măsurii de politică respective. Acțiunile părții obligate, participante sau mandatate ar trebui de fapt să contribuie la realizarea economiilor de energie declarate pentru a se asigura îndeplinirea cerinței de pertinență. |
| --- | --- |

(56)

Noile economii ar trebui să fie suplimentare față de scenariul de statu-quo, motiv pentru care economiile care s-ar fi produs oricum nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea îndeplinirii cerințelor privind economiile de energie. Pentru a calcula impactul măsurilor introduse, ar trebui luate în calcul numai economiile nete, măsurate ca modificări ale consumului de energie care pot fi atribuite în mod direct măsurii vizând eficiența energetică în cauză, implementată în sensul articolului 8 din prezenta directivă. Pentru a calcula economiile nete, statele membre ar trebui să stabilească un scenariu de referință cu privire la modul în care ar evolua situația în absența măsurii în cauză. Măsura de politică în cauză ar trebui evaluată în raport cu acest nivel de referință. Statele membre ar trebui să țină seama de cerințele minime prevăzute de cadrul legislativ relevant la nivelul Uniunii și ar trebui să țină cont de faptul că în același interval de timp pot fi duse la îndeplinire și alte măsuri de politică, care ar putea avea de asemenea un impact asupra cantității economiilor de energie, astfel că nu toate modificările observate de la introducerea unei anumite măsuri de politică evaluate pot fi atribuite exclusiv măsurii de politică respective. Acțiunile părții obligate, participante sau mandatate ar trebui de fapt să contribuie la realizarea economiilor de energie declarate pentru a se asigura îndeplinirea cerinței de pertinență.

| (57) | Este important să se aibă în vedere, după caz, toate etapele lanțului energetic la calcularea economiilor de energie pentru a crește potențialul de economii de energie în transportul și distribuția de energie electrică. Studiile realizate și consultarea părților interesate au evidențiat un potențial semnificativ. Cu toate acestea, condițiile fizice și economice sunt destul de diferite de la un stat membru la altul și, adesea, în cadrul mai multor state membre și există un număr mare de operatori de sistem. Aceste circumstanțe indică o abordare descentralizată, în conformitate cu principiul subsidiarității. Autoritățile naționale de reglementare dețin cunoștințele, competențele juridice și capacitatea administrativă necesare pentru a promova dezvoltarea unei rețele de energie electrică eficiente din punct de vedere energetic. Entități precum Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și Entitatea europeană pentru operatorii de sisteme de distribuție (entitatea OSD UE) pot oferi, de asemenea, contribuții utile și ar trebui să își sprijine membrii în ceea ce privește adoptarea măsurilor de eficiență energetică. |
| --- | --- |

(57)

Este important să se aibă în vedere, după caz, toate etapele lanțului energetic la calcularea economiilor de energie pentru a crește potențialul de economii de energie în transportul și distribuția de energie electrică. Studiile realizate și consultarea părților interesate au evidențiat un potențial semnificativ. Cu toate acestea, condițiile fizice și economice sunt destul de diferite de la un stat membru la altul și, adesea, în cadrul mai multor state membre și există un număr mare de operatori de sistem. Aceste circumstanțe indică o abordare descentralizată, în conformitate cu principiul subsidiarității. Autoritățile naționale de reglementare dețin cunoștințele, competențele juridice și capacitatea administrativă necesare pentru a promova dezvoltarea unei rețele de energie electrică eficiente din punct de vedere energetic. Entități precum Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și Entitatea europeană pentru operatorii de sisteme de distribuție (entitatea OSD UE) pot oferi, de asemenea, contribuții utile și ar trebui să își sprijine membrii în ceea ce privește adoptarea măsurilor de eficiență energetică.

| (58) | Considerații similare se aplică în cazul numărului foarte mare de operatori de sisteme de gaze naturale. Rolul gazelor naturale și rata de aprovizionare și de acoperire a teritoriului variază foarte mult în rândul statelor membre. În aceste cazuri, autoritățile naționale de reglementare sunt cele mai în măsură să monitorizeze și să orienteze evoluția sistemului către o eficiență sporită, iar entități precum Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) pot oferi contribuții utile și ar trebui să își sprijine membrii în ceea ce privește adoptarea măsurilor de eficiență energetică. |
| --- | --- |

(58)

Considerații similare se aplică în cazul numărului foarte mare de operatori de sisteme de gaze naturale. Rolul gazelor naturale și rata de aprovizionare și de acoperire a teritoriului variază foarte mult în rândul statelor membre. În aceste cazuri, autoritățile naționale de reglementare sunt cele mai în măsură să monitorizeze și să orienteze evoluția sistemului către o eficiență sporită, iar entități precum Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) pot oferi contribuții utile și ar trebui să își sprijine membrii în ceea ce privește adoptarea măsurilor de eficiență energetică.

| (58a) | SSE sunt importante pentru dezvoltarea, proiectarea, construirea și organizarea finanțării proiectelor care economisesc energie, reduc costurile energetice și reduc costurile de exploatare și întreținere în sectoare precum construcțiile, industria și transporturile. |
| --- | --- |

(58a)

SSE sunt importante pentru dezvoltarea, proiectarea, construirea și organizarea finanțării proiectelor care economisesc energie, reduc costurile energetice și reduc costurile de exploatare și întreținere în sectoare precum construcțiile, industria și transporturile.

| (59) | Este deosebit de important să se țină seama de legătura apă-energie pentru a aborda interdependența utilizării energiei și a apei și presiunea crescândă asupra celor două resurse.
  Gestionarea eficientă a apei poate aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie
  , oferind nu numai avantaje climatice, ci și beneficii economice și sociale
  . Sectorul apei și cel al apelor uzate reprezintă 3,5 % din consumul de energie electrică în Uniune și se estimează că respectiva pondere va crește. În același timp, scurgerile de apă reprezintă 24 % din consumul total de apă în Uniune, iar sectorul energetic este cel mai mare consumator de apă, reprezentând 44 % din consum. Potențialul realizării de economii de energie prin utilizarea tehnologiilor și a proceselor inteligente
  la nivelul tuturor ciclurilor de apă industriale, rezidențiale și comerciale și al aplicațiilor aferente
  ar trebui explorat pe deplin și aplicat ori de câte ori trebuie să se țină seama de eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Pe lângă aceasta, tehnologiile avansate de irigare
  , tehnologiile de colectare a apei pluviale și tehnologiile de reutilizare a apei
  ar putea reduce în mod substanțial consumul de apă în agricultură,
  clădiri și industrie,
  precum și energia utilizată pentru tratarea și transportul acesteia. |
| --- | --- |

(59)

Este deosebit de important să se țină seama de legătura apă-energie pentru a aborda interdependența utilizării energiei și a apei și presiunea crescândă asupra celor două resurse.
  Gestionarea eficientă a apei poate aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie
  , oferind nu numai avantaje climatice, ci și beneficii economice și sociale
  . Sectorul apei și cel al apelor uzate reprezintă 3,5 % din consumul de energie electrică în Uniune și se estimează că respectiva pondere va crește. În același timp, scurgerile de apă reprezintă 24 % din consumul total de apă în Uniune, iar sectorul energetic este cel mai mare consumator de apă, reprezentând 44 % din consum. Potențialul realizării de economii de energie prin utilizarea tehnologiilor și a proceselor inteligente
  la nivelul tuturor ciclurilor de apă industriale, rezidențiale și comerciale și al aplicațiilor aferente
  ar trebui explorat pe deplin și aplicat ori de câte ori trebuie să se țină seama de eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Pe lângă aceasta, tehnologiile avansate de irigare
  , tehnologiile de colectare a apei pluviale și tehnologiile de reutilizare a apei
  ar putea reduce în mod substanțial consumul de apă în agricultură,
  clădiri și industrie,
  precum și energia utilizată pentru tratarea și transportul acesteia.

| (60) | Conform articolului 9 din tratat, politicile Uniunii privind eficiența energetică ar trebui să fie favorabile incluziunii și, prin urmare, ar trebui să asigure faptul că măsurile vizând eficiența energetică sunt accesibile în mod egal tuturor consumatorilor afectați de sărăcie energetică. Îmbunătățirile în ceea ce privește eficiența energetică ar trebui să fie implementate în mod prioritar în rândul utilizatorilor finali și clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și ▌ în rândul gospodăriilor cu venituri
  mici sau
  medii și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, al persoanelor în vârstă și al persoanelor care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate 
  sau în regiunile ultraperiferice
  . În acest context, trebuie să se acorde o atenție specială anumitor grupuri care prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau sunt mai susceptibile să sufere impactul advers al sărăciei energetice, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. Statele membre pot solicita părților obligate să includă în măsurile de economisire a energiei obiective sociale în legătură cu sărăcia energetică, iar această posibilitate a fost deja extinsă la măsuri de politică alternative și la fonduri naționale pentru eficiență energetică. Aceasta ar trebui să fie transformată într-o obligație de a proteja și de a responsabiliza utilizatorii finali și clienții vulnerabili și de a atenua sărăcia energetică, permițând în același timp statelor membre să mențină o flexibilitate deplină în ceea ce privește tipul măsurilor de politică, dimensiunea, domeniul de aplicare și conținutul acestora. Dacă o schemă de obligații în materie de eficiență energetică nu permite măsuri care se referă la consumatori individuali de energie, statul membru poate lua măsuri pentru a atenua sărăcia energetică exclusiv prin intermediul unor măsuri de politică alternative. În cadrul mixului lor de politici, statele membre ar trebui să se asigure că alte măsuri de politică nu au un efect advers asupra clienților vulnerabili, a utilizatorilor finali, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, a persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să utilizeze în mod optim investițiile din fonduri publice în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv instrumentele financiare și de finanțare instituite la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(60)

Conform articolului 9 din tratat, politicile Uniunii privind eficiența energetică ar trebui să fie favorabile incluziunii și, prin urmare, ar trebui să asigure faptul că măsurile vizând eficiența energetică sunt accesibile în mod egal tuturor consumatorilor afectați de sărăcie energetică. Îmbunătățirile în ceea ce privește eficiența energetică ar trebui să fie implementate în mod prioritar în rândul utilizatorilor finali și clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și ▌ în rândul gospodăriilor cu venituri
  mici sau
  medii și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, al persoanelor în vârstă și al persoanelor care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate 
  sau în regiunile ultraperiferice
  . În acest context, trebuie să se acorde o atenție specială anumitor grupuri care prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau sunt mai susceptibile să sufere impactul advers al sărăciei energetice, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. Statele membre pot solicita părților obligate să includă în măsurile de economisire a energiei obiective sociale în legătură cu sărăcia energetică, iar această posibilitate a fost deja extinsă la măsuri de politică alternative și la fonduri naționale pentru eficiență energetică. Aceasta ar trebui să fie transformată într-o obligație de a proteja și de a responsabiliza utilizatorii finali și clienții vulnerabili și de a atenua sărăcia energetică, permițând în același timp statelor membre să mențină o flexibilitate deplină în ceea ce privește tipul măsurilor de politică, dimensiunea, domeniul de aplicare și conținutul acestora. Dacă o schemă de obligații în materie de eficiență energetică nu permite măsuri care se referă la consumatori individuali de energie, statul membru poate lua măsuri pentru a atenua sărăcia energetică exclusiv prin intermediul unor măsuri de politică alternative. În cadrul mixului lor de politici, statele membre ar trebui să se asigure că alte măsuri de politică nu au un efect advers asupra clienților vulnerabili, a utilizatorilor finali, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, a persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să utilizeze în mod optim investițiile din fonduri publice în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv instrumentele financiare și de finanțare instituite la nivelul Uniunii.

| (61) | Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili. |
| --- | --- |

(61)

Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili.

| (62) | Aproximativ 34 de milioane de gospodării din Uniune nu au fost în măsură să își încălzească locuința în mod adecvat în 2019 (38). Pactul verde european pune pe primul loc dimensiunea socială a tranziției, angajându-se să respecte principiul „nimeni nu este lăsat în urmă”. Tranziția verde, inclusiv tranziția către o energie curată, afectează femeile și bărbații în mod diferit și poate avea un impact deosebit asupra unor grupuri dezavantajate, între care persoanele cu handicap. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică trebuie să se afle în centrul oricăror strategii eficiente din punctul de vedere al costurilor de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială la nivelul statelor membre. Pentru a se asigura faptul că măsurile vizând eficiența energetică atenuează sărăcia energetică pentru chiriași în mod durabil, ar trebui să se ia în considerare eficiența acestor măsuri din punctul de vedere al costurilor, precum și accesibilitatea acestora din punct de vedere financiar pentru proprietari și chiriași, și ar trebui să fie garantat, la nivel de stat membru, un sprijin financiar și tehnic adecvat pentru astfel de măsuri. Statele membre ar trebui să acorde sprijin la nivel local și regional pentru identificarea și atenuarea sărăciei energetice. 
  Acest lucru implică, printre altele, identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre ar trebui să încurajeze părțile obligate să desfășoare acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, acordarea de sprijin și de stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau efectuarea unor audituri energetice. Statele membre ar trebui să le solicite părților obligate să colaboreze cu autoritățile regionale și locale și să mențină dialogul cu serviciile sociale și cu organizațiile societății civile (cum ar fi organizațiile de consumatori, ONG-urile sociale și asociațiile de locuințe) pentru a înființa o platformă de implicare dedicată atenuării sărăciei energetice.
  Parcul imobiliar al Uniunii trebuie să fie convertit, pe termen lung, în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Ratele actuale de renovare a clădirilor sunt insuficiente, iar clădirile ocupate de cetățeni cu venituri scăzute, care sunt afectați de sărăcie energetică, sunt cele la care se ajunge cel mai greu. Măsurile prevăzute în prezenta directivă cu privire la obligațiile privind economiile de energie, schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative sunt, prin urmare, deosebit de importante. |
| --- | --- |

(62)

Aproximativ 34 de milioane de gospodării din Uniune nu au fost în măsură să își încălzească locuința în mod adecvat în 2019 (38). Pactul verde european pune pe primul loc dimensiunea socială a tranziției, angajându-se să respecte principiul „nimeni nu este lăsat în urmă”. Tranziția verde, inclusiv tranziția către o energie curată, afectează femeile și bărbații în mod diferit și poate avea un impact deosebit asupra unor grupuri dezavantajate, între care persoanele cu handicap. Prin urmare, măsurile vizând eficiența energetică trebuie să se afle în centrul oricăror strategii eficiente din punctul de vedere al costurilor de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială la nivelul statelor membre. Pentru a se asigura faptul că măsurile vizând eficiența energetică atenuează sărăcia energetică pentru chiriași în mod durabil, ar trebui să se ia în considerare eficiența acestor măsuri din punctul de vedere al costurilor, precum și accesibilitatea acestora din punct de vedere financiar pentru proprietari și chiriași, și ar trebui să fie garantat, la nivel de stat membru, un sprijin financiar și tehnic adecvat pentru astfel de măsuri. Statele membre ar trebui să acorde sprijin la nivel local și regional pentru identificarea și atenuarea sărăciei energetice. 
  Acest lucru implică, printre altele, identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre ar trebui să încurajeze părțile obligate să desfășoare acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, acordarea de sprijin și de stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau efectuarea unor audituri energetice. Statele membre ar trebui să le solicite părților obligate să colaboreze cu autoritățile regionale și locale și să mențină dialogul cu serviciile sociale și cu organizațiile societății civile (cum ar fi organizațiile de consumatori, ONG-urile sociale și asociațiile de locuințe) pentru a înființa o platformă de implicare dedicată atenuării sărăciei energetice.
  Parcul imobiliar al Uniunii trebuie să fie convertit, pe termen lung, în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Ratele actuale de renovare a clădirilor sunt insuficiente, iar clădirile ocupate de cetățeni cu venituri scăzute, care sunt afectați de sărăcie energetică, sunt cele la care se ajunge cel mai greu. Măsurile prevăzute în prezenta directivă cu privire la obligațiile privind economiile de energie, schemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsurile de politică alternative sunt, prin urmare, deosebit de importante.

| (63) | Pentru a valorifica potențialul de economisire a energiei în anumite segmente ale pieței unde auditurile energetice nu sunt în general oferite cu titlu comercial [cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM)], statele membre ar trebui să elaboreze programe care să încurajeze
  și să sprijine
  IMM-urile să se supună unor audituri energetice
  și să pună în aplicare recomandările formulate în urma auditurilor energetice, de exemplu prin crearea unor scheme de sprijin, cum ar fi centrele de audit energetic pentru IMM-uri și microîntreprinderi, pentru a acoperi costurile unui audit energetic
  .
  Astfel de centre ar putea fi create în universități, cu o bază de date centrală pentru colectarea și comunicarea rezultatelor auditului.
  Auditurile energetice ar trebui să aibă un caracter obligatoriu și periodic pentru întreprinderile mari, întrucât economiile de energie pot fi semnificative. Auditurile energetice ar trebui să țină seama de standardele europene sau internaționale relevante, precum EN ISO 50001 (sisteme de gestionare a energiei),
  EN ISO 50005 (sisteme de gestionare a energiei),
  EN 16247-1 (audituri energetice),
  ISO 50002 (audituri energetice)
  sau EN ISO 14000 (sisteme de gestionare a mediului) în cazul în care includ un audit energetic, fiind astfel în conformitate cu dispozițiile anexei VI la prezenta directivă deoarece aceste dispoziții nu depășesc cerințele prevăzute în standardele relevante respective. În prezent se află în curs de elaborare un standard european specific privind auditurile energetice. Auditurile energetice pot fi efectuate în mod de sine stătător sau pot face parte dintr-un sistem mai amplu de management de mediu sau dintr-un contract de performanță energetică. În toate aceste cazuri, sistemele respective ar trebui să respecte cerințele minime din anexa VI. În plus, anumite mecanisme și scheme instituite pentru a monitoriza emisiile și consumul de combustibil al anumitor operatori de transport (de exemplu, în temeiul legislației UE, EU ETS) pot fi considerate compatibile cu auditurile energetice, inclusiv în cadrul sistemelor de gestionare a energiei, dacă respectă cerințele minime prevăzute în anexa VI. |
| --- | --- |

(63)

Pentru a valorifica potențialul de economisire a energiei în anumite segmente ale pieței unde auditurile energetice nu sunt în general oferite cu titlu comercial [cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM)], statele membre ar trebui să elaboreze programe care să încurajeze
  și să sprijine
  IMM-urile să se supună unor audituri energetice
  și să pună în aplicare recomandările formulate în urma auditurilor energetice, de exemplu prin crearea unor scheme de sprijin, cum ar fi centrele de audit energetic pentru IMM-uri și microîntreprinderi, pentru a acoperi costurile unui audit energetic
  .
  Astfel de centre ar putea fi create în universități, cu o bază de date centrală pentru colectarea și comunicarea rezultatelor auditului.
  Auditurile energetice ar trebui să aibă un caracter obligatoriu și periodic pentru întreprinderile mari, întrucât economiile de energie pot fi semnificative. Auditurile energetice ar trebui să țină seama de standardele europene sau internaționale relevante, precum EN ISO 50001 (sisteme de gestionare a energiei),
  EN ISO 50005 (sisteme de gestionare a energiei),
  EN 16247-1 (audituri energetice),
  ISO 50002 (audituri energetice)
  sau EN ISO 14000 (sisteme de gestionare a mediului) în cazul în care includ un audit energetic, fiind astfel în conformitate cu dispozițiile anexei VI la prezenta directivă deoarece aceste dispoziții nu depășesc cerințele prevăzute în standardele relevante respective. În prezent se află în curs de elaborare un standard european specific privind auditurile energetice. Auditurile energetice pot fi efectuate în mod de sine stătător sau pot face parte dintr-un sistem mai amplu de management de mediu sau dintr-un contract de performanță energetică. În toate aceste cazuri, sistemele respective ar trebui să respecte cerințele minime din anexa VI. În plus, anumite mecanisme și scheme instituite pentru a monitoriza emisiile și consumul de combustibil al anumitor operatori de transport (de exemplu, în temeiul legislației UE, EU ETS) pot fi considerate compatibile cu auditurile energetice, inclusiv în cadrul sistemelor de gestionare a energiei, dacă respectă cerințele minime prevăzute în anexa VI.

| (63a) | Statele membre ar trebui să asigure caracterul obligatoriu al aplicării de către întreprinderi a recomandărilor formulate în auditurile energetice. Absența obligației de a pune în aplicare recomandările de audit reprezintă un motiv major pentru care aceste recomandări nu sunt luate în considerare în mod corespunzător de întreprinderi. |
| --- | --- |

(63a)

Statele membre ar trebui să asigure caracterul obligatoriu al aplicării de către întreprinderi a recomandărilor formulate în auditurile energetice. Absența obligației de a pune în aplicare recomandările de audit reprezintă un motiv major pentru care aceste recomandări nu sunt luate în considerare în mod corespunzător de întreprinderi.

| (64) | Consumul mediu al întreprinderii ar trebui să fie criteriul definitoriu pentru aplicarea sistemelor de gestionare a energiei și a auditurilor energetice, pentru a spori sensibilitatea acestor mecanisme în vederea identificării oportunităților relevante de economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor. Întreprinderile care se situează sub pragurile de consum definite pentru sistemele de gestionare a energiei și pentru auditurile energetice ar trebui încurajate să se supună auditurilor energetice și să implementeze recomandările rezultate în urma acestor audituri
  și ar trebui să beneficieze de asistență tehnică în acest sens
  . |
| --- | --- |

(64)

Consumul mediu al întreprinderii ar trebui să fie criteriul definitoriu pentru aplicarea sistemelor de gestionare a energiei și a auditurilor energetice, pentru a spori sensibilitatea acestor mecanisme în vederea identificării oportunităților relevante de economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor. Întreprinderile care se situează sub pragurile de consum definite pentru sistemele de gestionare a energiei și pentru auditurile energetice ar trebui încurajate să se supună auditurilor energetice și să implementeze recomandările rezultate în urma acestor audituri
  și ar trebui să beneficieze de asistență tehnică în acest sens
  .

| (65) | În cazul în care auditurile energetice sunt efectuate de către experți interni, pentru a se asigura independența necesară, aceștia trebuie să nu fie direct implicați în activitatea auditată. |
| --- | --- |

(65)

În cazul în care auditurile energetice sunt efectuate de către experți interni, pentru a se asigura independența necesară, aceștia trebuie să nu fie direct implicați în activitatea auditată.

| (66) | Sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) este un alt sector important care beneficiază de o atenție sporită. În 2018, consumul de energie al centrelor de date din UE a fost de 76,8 TWh. Se preconizează că acesta va crește la 98,5 TWh până în 2030, ceea ce reprezintă o creștere de 28 %. Această creștere în termeni absoluți poate fi observată și în termeni relativi: în UE, centrele de date au reprezentat 2,7 % din cererea de energie electrică în 2018 și vor ajunge să reprezinte 3,21 % până în 2030 dacă dezvoltarea continuă pe traiectoria actuală (39). Strategia digitală a Europei a evidențiat deja necesitatea unor centre de date foarte eficiente din punct de vedere energetic și sustenabile și solicită adoptarea unor măsuri de transparență pentru operatorii de telecomunicații în ceea ce privește amprenta lor de mediu. Pentru a promova dezvoltarea durabilă în sectorul TIC, în special în ceea ce privește centrele de date, statele membre ar trebui să colecteze și să publice date relevante pentru performanța energetică, pentru amprenta de apă
  și pentru flexibilitatea pe partea de consum
  a centrelor de date
  , pe baza unei metodologii standardizate la nivelul Uniunii
  . Statele membre ar trebui să colecteze și să publice numai date privind centrele de date cu
  un necesar de energie electrică instalată pentru infrastructura IT de cel puțin 100 kW
  , în cazul cărora concepția adecvată sau intervențiile în materie de eficiență pentru, respectiv, instalațiile noi sau cele existente pot duce la o scădere considerabilă a consumului de energie și de apă
  , la o creștere a eficienței sistemelor care promovează decarbonizarea rețelei
  sau la reutilizarea căldurii reziduale în instalațiile și rețelele de energie termică din apropiere. Pe baza datelor colectate
  și ținând seama totodată de inițiativele deja existente în acest sector ar trebui să se stabilească indicatori
  de sustenabilitate a centrului de date.
  În vederea facilitării prezentării informațiilor, Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind monitorizarea și publicarea informațiilor despre performanța energetică a centrelor de date, după consultări cu părțile interesate pertinente și luând în considerare indicatorii standardizați existenți. Este absolut necesară o abordare armonizată în toate statele membre, pentru a evita diferențele între statele membre în ceea ce privește sistemele de raportare și indicatorii-cheie de performanță. |
| --- | --- |

(66)

Sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) este un alt sector important care beneficiază de o atenție sporită. În 2018, consumul de energie al centrelor de date din UE a fost de 76,8 TWh. Se preconizează că acesta va crește la 98,5 TWh până în 2030, ceea ce reprezintă o creștere de 28 %. Această creștere în termeni absoluți poate fi observată și în termeni relativi: în UE, centrele de date au reprezentat 2,7 % din cererea de energie electrică în 2018 și vor ajunge să reprezinte 3,21 % până în 2030 dacă dezvoltarea continuă pe traiectoria actuală (39). Strategia digitală a Europei a evidențiat deja necesitatea unor centre de date foarte eficiente din punct de vedere energetic și sustenabile și solicită adoptarea unor măsuri de transparență pentru operatorii de telecomunicații în ceea ce privește amprenta lor de mediu. Pentru a promova dezvoltarea durabilă în sectorul TIC, în special în ceea ce privește centrele de date, statele membre ar trebui să colecteze și să publice date relevante pentru performanța energetică, pentru amprenta de apă
  și pentru flexibilitatea pe partea de consum
  a centrelor de date
  , pe baza unei metodologii standardizate la nivelul Uniunii
  . Statele membre ar trebui să colecteze și să publice numai date privind centrele de date cu
  un necesar de energie electrică instalată pentru infrastructura IT de cel puțin 100 kW
  , în cazul cărora concepția adecvată sau intervențiile în materie de eficiență pentru, respectiv, instalațiile noi sau cele existente pot duce la o scădere considerabilă a consumului de energie și de apă
  , la o creștere a eficienței sistemelor care promovează decarbonizarea rețelei
  sau la reutilizarea căldurii reziduale în instalațiile și rețelele de energie termică din apropiere. Pe baza datelor colectate
  și ținând seama totodată de inițiativele deja existente în acest sector ar trebui să se stabilească indicatori
  de sustenabilitate a centrului de date.
  În vederea facilitării prezentării informațiilor, Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind monitorizarea și publicarea informațiilor despre performanța energetică a centrelor de date, după consultări cu părțile interesate pertinente și luând în considerare indicatorii standardizați existenți. Este absolut necesară o abordare armonizată în toate statele membre, pentru a evita diferențele între statele membre în ceea ce privește sistemele de raportare și indicatorii-cheie de performanță.

| (67) | Indicatorii de sustenabilitate a centrelor de date
  ar trebui
  utilizați pentru a măsura patru dimensiuni de bază ale unui centru de date sustenabil, și anume cât de eficient utilizează energia, cât din această energie provine din surse regenerabile, reutilizarea căldurii reziduale pe care o produce
  , eficiența răcirii, eficiența utilizării carbonului
  și utilizarea apei dulci. Indicatorii de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să sensibilizeze
  operatorii de rețele,
  proprietarii și operatorii de centre de date, producătorii de echipamente, dezvoltatorii de software și de servicii, utilizatorii serviciilor de centre de date la toate nivelurile, precum și entitățile și organizațiile care implementează, utilizează sau achiziționează servicii de tip cloud și de centru de date. De asemenea, ar trebui să ofere încredere cu privire la îmbunătățirile efective în urma eforturilor și a măsurilor de sporire a sustenabilității în centrele de date noi sau existente. În fine, acești indicatori ar trebui utilizați ca bază pentru o planificare și un proces decizional transparente și bazate pe dovezi. Utilizarea indicatorilor de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să fie
  obligatorie
  pentru statele membre. Utilizarea indicatorului de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să fie opțională pentru statele membre.
  Comisia ar trebui să evalueze eficiența centrelor de date pe baza informațiilor comunicate de statele membre. |
| --- | --- |

(67)

Indicatorii de sustenabilitate a centrelor de date
  ar trebui
  utilizați pentru a măsura patru dimensiuni de bază ale unui centru de date sustenabil, și anume cât de eficient utilizează energia, cât din această energie provine din surse regenerabile, reutilizarea căldurii reziduale pe care o produce
  , eficiența răcirii, eficiența utilizării carbonului
  și utilizarea apei dulci. Indicatorii de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să sensibilizeze
  operatorii de rețele,
  proprietarii și operatorii de centre de date, producătorii de echipamente, dezvoltatorii de software și de servicii, utilizatorii serviciilor de centre de date la toate nivelurile, precum și entitățile și organizațiile care implementează, utilizează sau achiziționează servicii de tip cloud și de centru de date. De asemenea, ar trebui să ofere încredere cu privire la îmbunătățirile efective în urma eforturilor și a măsurilor de sporire a sustenabilității în centrele de date noi sau existente. În fine, acești indicatori ar trebui utilizați ca bază pentru o planificare și un proces decizional transparente și bazate pe dovezi. Utilizarea indicatorilor de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să fie
  obligatorie
  pentru statele membre. Utilizarea indicatorului de sustenabilitate a centrelor de date ar trebui să fie opțională pentru statele membre.
  Comisia ar trebui să evalueze eficiența centrelor de date pe baza informațiilor comunicate de statele membre.

| (67a) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului
   (40)

  , Comisia ar trebui să instituie parteneriate sectoriale specifice pentru eficiența energetică, reunind principalele părți interesate, printre care ONG-urile și partenerii sociali, din sectoare precum TIC, transporturile, finanțele și construcțiile într-un mod reprezentativ și favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

(67a)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului
   (40)

  , Comisia ar trebui să instituie parteneriate sectoriale specifice pentru eficiența energetică, reunind principalele părți interesate, printre care ONG-urile și partenerii sociali, din sectoare precum TIC, transporturile, finanțele și construcțiile într-un mod reprezentativ și favorabil incluziunii.

| (68) | În vederea obținerii unor cheltuieli de consum scăzute la plata facturilor de energie, s-ar putea acorda sprijin consumatorilor pentru ca aceștia să își reducă consumul de energie prin reducerea nevoilor energetice ale clădirilor și prin îmbunătățirea eficienței aparatelor electrocasnice, care ar trebui combinate cu disponibilitatea unor moduri de transport cu consum redus de energie, integrate în transportul public
  , cu mobilitatea partajată
  și cu bicicleta. Statele membre ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere îmbunătățirea conectivității în zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

(68)

În vederea obținerii unor cheltuieli de consum scăzute la plata facturilor de energie, s-ar putea acorda sprijin consumatorilor pentru ca aceștia să își reducă consumul de energie prin reducerea nevoilor energetice ale clădirilor și prin îmbunătățirea eficienței aparatelor electrocasnice, care ar trebui combinate cu disponibilitatea unor moduri de transport cu consum redus de energie, integrate în transportul public
  , cu mobilitatea partajată
  și cu bicicleta. Statele membre ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere îmbunătățirea conectivității în zonele rurale și îndepărtate.

| (69) | Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. |
| --- | --- |

(69)

Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe.

| (70) | Costurile și beneficiile tuturor măsurilor de eficiență energetică luate, inclusiv perioadele de recuperare a investiției, ar trebui să fie pe deplin transparente pentru consumatori. |
| --- | --- |

(70)

Costurile și beneficiile tuturor măsurilor de eficiență energetică luate, inclusiv perioadele de recuperare a investiției, ar trebui să fie pe deplin transparente pentru consumatori.

| (71) | La punerea în aplicare a prezentei directive și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare. |
| --- | --- |

(71)

La punerea în aplicare a prezentei directive și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare.

| (72) | Profitând de noile tehnologii și modele de afaceri, statele membre ar trebui să se străduiască să promoveze și să faciliteze adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, inclusiv prin intermediul unor servicii energetice inovatoare pentru clienții mari și mici. |
| --- | --- |

(72)

Profitând de noile tehnologii și modele de afaceri, statele membre ar trebui să se străduiască să promoveze și să faciliteze adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, inclusiv prin intermediul unor servicii energetice inovatoare pentru clienții mari și mici.

| (73) | Este necesar să se prevadă un feedback frecvent și consolidat referitor la consumul de energie, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și eficient din punctul de vedere al costurilor având în vedere dispozitivele de măsurare existente. Prezenta directivă clarifică faptul că eficiența subcontorizării din punctul de vedere al costurilor depinde de măsura în care costurile aferente sunt proporționale cu economiile de energie potențiale. La evaluarea măsurii în care subcontorizarea este eficientă din punctul de vedere al costurilor, se poate ține seama de efectul altor măsuri concrete planificate pentru o anumită clădire, cum ar fi orice renovare viitoare.
  Statele membre ar trebui să se asigure că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu eventualele economii de energie, clienții finali pentru gaze naturale, încălzire, răcire și apa caldă menajeră dispun de contoare individuale la prețuri competitive, care să reflecte cu acuratețe consumul real de energie al clientului final și care să furnizeze informații privind momentul efectiv al utilizării. |
| --- | --- |

(73)

Este necesar să se prevadă un feedback frecvent și consolidat referitor la consumul de energie, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și eficient din punctul de vedere al costurilor având în vedere dispozitivele de măsurare existente. Prezenta directivă clarifică faptul că eficiența subcontorizării din punctul de vedere al costurilor depinde de măsura în care costurile aferente sunt proporționale cu economiile de energie potențiale. La evaluarea măsurii în care subcontorizarea este eficientă din punctul de vedere al costurilor, se poate ține seama de efectul altor măsuri concrete planificate pentru o anumită clădire, cum ar fi orice renovare viitoare.
  Statele membre ar trebui să se asigure că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu eventualele economii de energie, clienții finali pentru gaze naturale, încălzire, răcire și apa caldă menajeră dispun de contoare individuale la prețuri competitive, care să reflecte cu acuratețe consumul real de energie al clientului final și care să furnizeze informații privind momentul efectiv al utilizării.

| (74) | Prezenta directivă clarifică, de asemenea, faptul că drepturile legate de facturare, precum și informațiile privind facturarea sau consumul ar trebui să se aplice consumatorilor de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră furnizată de o sursă centrală, chiar dacă aceștia nu au o relație contractuală directă, individuală, cu un furnizor de energie. |
| --- | --- |

(74)

Prezenta directivă clarifică, de asemenea, faptul că drepturile legate de facturare, precum și informațiile privind facturarea sau consumul ar trebui să se aplice consumatorilor de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră furnizată de o sursă centrală, chiar dacă aceștia nu au o relație contractuală directă, individuală, cu un furnizor de energie.

| (75) | Pentru a asigura transparența contabilizării consumului individual de energie termică și pentru a facilita astfel implementarea subcontorizării, statele membre ar trebui să se asigure că au instituit norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte. Pe lângă transparență, statele membre ar putea avea în vedere luarea unor măsuri pentru a consolida concurența în ceea ce privește furnizarea de servicii de subcontorizare, contribuind astfel la asigurarea faptului că toate costurile suportate de utilizatorii finali sunt rezonabile. |
| --- | --- |

(75)

Pentru a asigura transparența contabilizării consumului individual de energie termică și pentru a facilita astfel implementarea subcontorizării, statele membre ar trebui să se asigure că au instituit norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte. Pe lângă transparență, statele membre ar putea avea în vedere luarea unor măsuri pentru a consolida concurența în ceea ce privește furnizarea de servicii de subcontorizare, contribuind astfel la asigurarea faptului că toate costurile suportate de utilizatorii finali sunt rezonabile.

| (76) | Contoarele de căldură și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou-instalate ar trebui să poată fi citite de la distanță pentru a asigura furnizarea frecventă și eficientă din punctul de vedere al costurilor a informațiilor referitoare la consum
  și pentru a putea furniza informații precum temperaturile detaliate și sarcina de fază
  .
  Toate datele ar trebui să fie ușor disponibile în timp real și partajabile pentru consumatorul final de energie. Contoarele și subcontoarele ar trebui să afișeze consumul de energie într-un format accesibil și ușor de utilizat.
  Dispozițiile prezentei directive referitoare la contorizarea încălzirii, răcirii și apei calde menajere; subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră; cerințele privind citirea la distanță; informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră; costul accesării informațiilor privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și apa caldă menajeră; precum și cerințele minime privind informațiile referitoare la facturare și la consumul de încălzire, răcire și apă caldă menajeră, sunt destinate să se aplice numai încălzirii, răcirii și apei calde menajere furnizate dintr-o sursă centrală. Statele membre sunt libere să decidă dacă tehnologiile walk-by sau drive-by pot fi considerate că ar permite sau nu citirea de la distanță. Dispozitivele care pot fi citite de la distanță nu necesită accesul la apartamente sau unități individuale pentru a putea fi citite. |
| --- | --- |

(76)

Contoarele de căldură și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou-instalate ar trebui să poată fi citite de la distanță pentru a asigura furnizarea frecventă și eficientă din punctul de vedere al costurilor a informațiilor referitoare la consum
  și pentru a putea furniza informații precum temperaturile detaliate și sarcina de fază
  .
  Toate datele ar trebui să fie ușor disponibile în timp real și partajabile pentru consumatorul final de energie. Contoarele și subcontoarele ar trebui să afișeze consumul de energie într-un format accesibil și ușor de utilizat.
  Dispozițiile prezentei directive referitoare la contorizarea încălzirii, răcirii și apei calde menajere; subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră; cerințele privind citirea la distanță; informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră; costul accesării informațiilor privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și apa caldă menajeră; precum și cerințele minime privind informațiile referitoare la facturare și la consumul de încălzire, răcire și apă caldă menajeră, sunt destinate să se aplice numai încălzirii, răcirii și apei calde menajere furnizate dintr-o sursă centrală. Statele membre sunt libere să decidă dacă tehnologiile walk-by sau drive-by pot fi considerate că ar permite sau nu citirea de la distanță. Dispozitivele care pot fi citite de la distanță nu necesită accesul la apartamente sau unități individuale pentru a putea fi citite.

| (77) | Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că punerea în aplicare cu succes a noilor tehnologii pentru măsurarea consumului de energie necesită investiții sporite în educație și în competențe atât pentru utilizatori, cât și pentru furnizorii de energie. |
| --- | --- |

(77)

Statele membre ar trebui să țină cont de faptul că punerea în aplicare cu succes a noilor tehnologii pentru măsurarea consumului de energie necesită investiții sporite în educație și în competențe atât pentru utilizatori, cât și pentru furnizorii de energie.

| (78) | Informațiile privind facturarea și situațiile anuale reprezintă mijloace importante de informare a clienților referitor la consumul lor de energie. Datele privind consumul și costurile pot, de asemenea, să transmită alte informații care îi ajută pe consumatori să își compare contractul actual cu alte oferte și să utilizeze sisteme de gestionare a plângerilor și mecanisme alternative de soluționare a litigiilor. Cu toate acestea, având în vedere că litigiile legate de facturare reprezintă o sursă frecventă de plângeri ale consumatorilor și un factor care contribuie la niveluri scăzute persistente de satisfacție și de implicare ale consumatorilor în relația lor cu furnizorii lor de energie, este necesar ca facturile să fie mai simple, mai clare și mai ușor de înțeles, asigurând totodată faptul că instrumentele separate, cum ar fi informațiile privind facturarea, instrumentele de informare și situațiile anuale, furnizează toate informațiile necesare pentru a le permite consumatorilor să își regleze consumul de energie, să compare ofertele și să schimbe furnizorii. |
| --- | --- |

(78)

Informațiile privind facturarea și situațiile anuale reprezintă mijloace importante de informare a clienților referitor la consumul lor de energie. Datele privind consumul și costurile pot, de asemenea, să transmită alte informații care îi ajută pe consumatori să își compare contractul actual cu alte oferte și să utilizeze sisteme de gestionare a plângerilor și mecanisme alternative de soluționare a litigiilor. Cu toate acestea, având în vedere că litigiile legate de facturare reprezintă o sursă frecventă de plângeri ale consumatorilor și un factor care contribuie la niveluri scăzute persistente de satisfacție și de implicare ale consumatorilor în relația lor cu furnizorii lor de energie, este necesar ca facturile să fie mai simple, mai clare și mai ușor de înțeles, asigurând totodată faptul că instrumentele separate, cum ar fi informațiile privind facturarea, instrumentele de informare și situațiile anuale, furnizează toate informațiile necesare pentru a le permite consumatorilor să își regleze consumul de energie, să compare ofertele și să schimbe furnizorii.

| (79) | La elaborarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, statele membre ar trebui să țină seama în mod corespunzător de necesitatea de a se asigura buna funcționare a pieței interne și punerea în aplicare coerentă a acquis-ului, în conformitate cu TFUE. |
| --- | --- |

(79)

La elaborarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, statele membre ar trebui să țină seama în mod corespunzător de necesitatea de a se asigura buna funcționare a pieței interne și punerea în aplicare coerentă a acquis-ului, în conformitate cu TFUE.

| (80) | Cogenerarea de înaltă eficiență și încălzirea și răcirea centralizată eficientă prezintă un potențial semnificativ de economisire a energiei primare în Uniune. Statele membre ar trebui să realizeze o evaluare cuprinzătoare a potențialului cogenerării de înaltă eficiență și al încălzirii și răcirii centralizate eficiente. Aceste evaluări ar trebui
  să se întemeieze pe un scenariu de referință care să ducă la un sector național al încălzirii și răcirii bazat pe energie din surse regenerabile într-un interval de timp compatibil cu realizarea obiectivului neutralității climatice și
  să fie coerente cu planurile naționale integrate privind energia și clima și cu strategiile de renovare pe termen lung. Noile instalații de producere a energiei electrice și instalațiile existente substanțial reabilitate sau a căror licență ori autorizație de funcționare este actualizată ar trebui, sub rezerva unei analize cost-beneficiu care arată un surplus cost-beneficiu, să fie echipate cu unități de cogenerare de înaltă eficiență care să recupereze căldura reziduală rezultată în urma producerii de energie electrică. În mod similar, și alte instalații cu intrări de energie medii substanțiale la nivel anual ar trebui să fie dotate cu soluții tehnice de utilizare a căldurii reziduale generate de instalație, în cazul în care analiza cost-beneficiu arată un surplus cost-beneficiu. Căldura reziduală poate fi transportată acolo unde este solicitată prin intermediul rețelelor de încălzire centralizată. Evenimentele care determină o cerință pentru aplicarea criteriilor de autorizare vor fi, în general, evenimente care determină și cerințe privind permisele în conformitate cu Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (41) și privind autorizarea în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Cogenerarea de înaltă eficiență și încălzirea și răcirea centralizată eficientă prezintă un potențial semnificativ de economisire a energiei primare în Uniune. Statele membre ar trebui să realizeze o evaluare cuprinzătoare a potențialului cogenerării de înaltă eficiență și al încălzirii și răcirii centralizate eficiente. Aceste evaluări ar trebui
  să se întemeieze pe un scenariu de referință care să ducă la un sector național al încălzirii și răcirii bazat pe energie din surse regenerabile într-un interval de timp compatibil cu realizarea obiectivului neutralității climatice și
  să fie coerente cu planurile naționale integrate privind energia și clima și cu strategiile de renovare pe termen lung. Noile instalații de producere a energiei electrice și instalațiile existente substanțial reabilitate sau a căror licență ori autorizație de funcționare este actualizată ar trebui, sub rezerva unei analize cost-beneficiu care arată un surplus cost-beneficiu, să fie echipate cu unități de cogenerare de înaltă eficiență care să recupereze căldura reziduală rezultată în urma producerii de energie electrică. În mod similar, și alte instalații cu intrări de energie medii substanțiale la nivel anual ar trebui să fie dotate cu soluții tehnice de utilizare a căldurii reziduale generate de instalație, în cazul în care analiza cost-beneficiu arată un surplus cost-beneficiu. Căldura reziduală poate fi transportată acolo unde este solicitată prin intermediul rețelelor de încălzire centralizată. Evenimentele care determină o cerință pentru aplicarea criteriilor de autorizare vor fi, în general, evenimente care determină și cerințe privind permisele în conformitate cu Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (41) și privind autorizarea în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

| (80a) | Atunci când evaluează potențialul de încălzire și răcire eficientă, statele membre ar trebui să ia în considerare aspecte mai generale legate de mediu, sănătate și siguranță. Întrucât pompele de căldură constituie un instrument indispensabil pentru realizarea eficienței energetice în ceea ce privește încălzirea și răcirea, orice eventual impact asupra mediului generat de agenții frigorifici ar trebui în totalitate evaluat și eliminat. |
| --- | --- |

(80a)

Atunci când evaluează potențialul de încălzire și răcire eficientă, statele membre ar trebui să ia în considerare aspecte mai generale legate de mediu, sănătate și siguranță. Întrucât pompele de căldură constituie un instrument indispensabil pentru realizarea eficienței energetice în ceea ce privește încălzirea și răcirea, orice eventual impact asupra mediului generat de agenții frigorifici ar trebui în totalitate evaluat și eliminat.

| (81) | Ar putea fi oportun ca centralele electrice destinate să utilizeze stocarea geologică permisă în temeiul Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (42) să fie amplasate în locuri în care valorificarea căldurii reziduale prin cogenerarea de înaltă eficiență sau prin aprovizionarea unei rețele de încălzire sau răcire centralizată nu este eficientă din punct de vedere al costurilor. Prin urmare, statele membre ar trebui să poată scuti aceste centrale de obligația de a efectua o analiză cost-beneficiu pentru dotarea centralei cu echipamente care permit valorificarea căldurii reziduale prin intermediul unei unități de cogenerare de înaltă eficiență. Ar trebui să fie de asemenea posibil ca centralele electrice cu sarcină de vârf și cele de rezervă care sunt planificate să funcționeze sub 1 500 de ore de funcționare pe an ca medie mobilă pe o perioadă de cinci ani să fie scutite de cerința de a furniza și căldură. |
| --- | --- |

(81)

Ar putea fi oportun ca centralele electrice destinate să utilizeze stocarea geologică permisă în temeiul Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (42) să fie amplasate în locuri în care valorificarea căldurii reziduale prin cogenerarea de înaltă eficiență sau prin aprovizionarea unei rețele de încălzire sau răcire centralizată nu este eficientă din punct de vedere al costurilor. Prin urmare, statele membre ar trebui să poată scuti aceste centrale de obligația de a efectua o analiză cost-beneficiu pentru dotarea centralei cu echipamente care permit valorificarea căldurii reziduale prin intermediul unei unități de cogenerare de înaltă eficiență. Ar trebui să fie de asemenea posibil ca centralele electrice cu sarcină de vârf și cele de rezervă care sunt planificate să funcționeze sub 1 500 de ore de funcționare pe an ca medie mobilă pe o perioadă de cinci ani să fie scutite de cerința de a furniza și căldură.

| (82) | Este oportun ca statele membre să încurajeze introducerea unor măsuri și proceduri pentru promovarea instalațiilor de cogenerare cu o putere termică nominală totală mai mică de 5 MW, în vederea stimulării producerii distribuite de energie. |
| --- | --- |

(82)

Este oportun ca statele membre să încurajeze introducerea unor măsuri și proceduri pentru promovarea instalațiilor de cogenerare cu o putere termică nominală totală mai mică de 5 MW, în vederea stimulării producerii distribuite de energie.

| (83) | Pentru a implementa evaluări cuprinzătoare la nivel național, statele membre ar trebui să încurajeze evaluarea potențialului de cogenerare de înaltă eficiență
  , de generare a energiei electrice din căldură reziduală pentru autoconsum
  și de încălzire și răcire centralizată eficientă la nivel regional și local. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova și a facilita valorificarea potențialului identificat, eficient din punctul de vedere al costurilor, de cogenerare de înaltă eficiență și de încălzire și răcire centralizată eficientă. |
| --- | --- |

(83)

Pentru a implementa evaluări cuprinzătoare la nivel național, statele membre ar trebui să încurajeze evaluarea potențialului de cogenerare de înaltă eficiență
  , de generare a energiei electrice din căldură reziduală pentru autoconsum
  și de încălzire și răcire centralizată eficientă la nivel regional și local. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova și a facilita valorificarea potențialului identificat, eficient din punctul de vedere al costurilor, de cogenerare de înaltă eficiență și de încălzire și răcire centralizată eficientă.

| (84) | Cerințele privind încălzirea și răcirea centralizată eficientă ar trebui să fie consecvente cu obiectivele pe termen lung ale politicii privind clima și cu standardele și prioritățile Uniunii în materie de climă și de mediu și ar trebui să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în sensul Regulamentului (UE) 2020/85. Toate sistemele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să vizeze îmbunătățirea capacității de a interacționa cu alte părți ale sistemului energetic pentru a optimiza utilizarea energiei și pentru a preveni risipa de energie prin utilizarea întregului potențial al clădirilor de a stoca răcoare sau căldură, inclusiv surplusul de căldură din infrastructurile de servicii și din centrele de date din apropiere. Din acest motiv, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată ar trebui să asigure creșterea eficienței de utilizare a energiei primare și o integrare progresivă a energiei din surse regenerabile și a căldurii sau răcorii reziduale
  , astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului
   (43). Prin urmare, prezenta directivă introduce progresiv cerințe mai stricte pentru furnizarea de încălzire și de răcire, care ar trebui să fie aplicabile pe parcursul anumitor perioade de timp stabilite și să se aplice în mod permanent începând de la 1 ianuarie 2050. |
| --- | --- |

(84)

Cerințele privind încălzirea și răcirea centralizată eficientă ar trebui să fie consecvente cu obiectivele pe termen lung ale politicii privind clima și cu standardele și prioritățile Uniunii în materie de climă și de mediu și ar trebui să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în sensul Regulamentului (UE) 2020/85. Toate sistemele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să vizeze îmbunătățirea capacității de a interacționa cu alte părți ale sistemului energetic pentru a optimiza utilizarea energiei și pentru a preveni risipa de energie prin utilizarea întregului potențial al clădirilor de a stoca răcoare sau căldură, inclusiv surplusul de căldură din infrastructurile de servicii și din centrele de date din apropiere. Din acest motiv, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată ar trebui să asigure creșterea eficienței de utilizare a energiei primare și o integrare progresivă a energiei din surse regenerabile și a căldurii sau răcorii reziduale
  , astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului
   (43). Prin urmare, prezenta directivă introduce progresiv cerințe mai stricte pentru furnizarea de încălzire și de răcire, care ar trebui să fie aplicabile pe parcursul anumitor perioade de timp stabilite și să se aplice în mod permanent începând de la 1 ianuarie 2050.

| (85) | Cogenerarea de înaltă eficiență a fost definită de economiile de energie obținute din producerea combinată în locul producerii separate de căldură și energie electrică. Cerințele privind cogenerarea de înaltă eficiență ar trebui să fie consecvente cu obiectivele pe termen lung ale politicii privind clima. Definițiile cogenerării și ale cogenerării de înaltă eficiență utilizate în legislația Uniunii nu ar trebui să aducă atingere utilizării diferitelor definiții din legislația națională în alte scopuri decât cele vizate de legislația în cauză a Uniunii. Pentru a se maximiza economiile de energie și pentru a se evita pierderea oportunităților de economisire a energiei, ar trebui acordată cea mai mare atenție condițiilor de exploatare a unităților de cogenerare. |
| --- | --- |

(85)

Cogenerarea de înaltă eficiență a fost definită de economiile de energie obținute din producerea combinată în locul producerii separate de căldură și energie electrică. Cerințele privind cogenerarea de înaltă eficiență ar trebui să fie consecvente cu obiectivele pe termen lung ale politicii privind clima. Definițiile cogenerării și ale cogenerării de înaltă eficiență utilizate în legislația Uniunii nu ar trebui să aducă atingere utilizării diferitelor definiții din legislația națională în alte scopuri decât cele vizate de legislația în cauză a Uniunii. Pentru a se maximiza economiile de energie și pentru a se evita pierderea oportunităților de economisire a energiei, ar trebui acordată cea mai mare atenție condițiilor de exploatare a unităților de cogenerare.

| (86) | Pentru a se asigura transparența și a permite clienților finali să aleagă între energia electrică produsă prin cogenerare și energia electrică produsă prin alte tehnici, originea cogenerării de înaltă eficiență ar trebui garantată pe baza valorilor de referință armonizate privind eficiența energetică. Sistemele privind garanțiile de origine nu implică în sine dreptul de a beneficia de pe urma mecanismelor naționale de sprijin. Este important ca toate formele de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență să fie acoperite de garanțiile de origine. Garanțiile de origine ar trebui să fie diferențiate de certificatele care pot fi preschimbate. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a se asigura transparența și a permite clienților finali să aleagă între energia electrică produsă prin cogenerare și energia electrică produsă prin alte tehnici, originea cogenerării de înaltă eficiență ar trebui garantată pe baza valorilor de referință armonizate privind eficiența energetică. Sistemele privind garanțiile de origine nu implică în sine dreptul de a beneficia de pe urma mecanismelor naționale de sprijin. Este important ca toate formele de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență să fie acoperite de garanțiile de origine. Garanțiile de origine ar trebui să fie diferențiate de certificatele care pot fi preschimbate.

| (87) | Ar trebui luată în considerare structura specifică a cogenerării și a sectoarelor de încălzire și răcire centralizată, care includ numeroși producători mici și mijlocii, în special în momentul reexaminării procedurilor administrative pentru obținerea permisiunii de a construi capacitatea de cogenerare sau rețele asociate, în aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică”. |
| --- | --- |

(87)

Ar trebui luată în considerare structura specifică a cogenerării și a sectoarelor de încălzire și răcire centralizată, care includ numeroși producători mici și mijlocii, în special în momentul reexaminării procedurilor administrative pentru obținerea permisiunii de a construi capacitatea de cogenerare sau rețele asociate, în aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică”.

| (88) | Majoritatea întreprinderilor Uniunii sunt IMM-uri. Acestea prezintă un potențial enorm de economisire a energiei pentru Uniune. Pentru a le ajuta să adopte măsuri privind eficiența energetică, statele membre ar trebui să stabilească un cadru favorabil menit să ofere IMM-urilor asistență tehnică și informații mai bine orientate. |
| --- | --- |

(88)

Majoritatea întreprinderilor Uniunii sunt IMM-uri. Acestea prezintă un potențial enorm de economisire a energiei pentru Uniune. Pentru a le ajuta să adopte măsuri privind eficiența energetică, statele membre ar trebui să stabilească un cadru favorabil menit să ofere IMM-urilor asistență tehnică și informații mai bine orientate.

| (89) | Pe baza unor criterii obiective, transparente și nediscriminatorii, statele membre ar trebui să stabilească norme care să reglementeze suportarea și împărțirea costurilor privind conectările la rețea și consolidările de rețea, precum și adaptările tehnice necesare pentru a integra noii producători de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, luând în considerare orientările și codurile dezvoltate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului (44) și cu Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (45). Producătorii de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență ar trebui să aibă posibilitatea de a emite o invitație la licitație pentru lucrările de conectare. Ar trebui facilitat accesul la sistemul rețelei pentru energia electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, în special pentru unitățile de cogenerare de mică putere și pentru unitățile de microcogenerare. În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2019/944 și cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/73/CE, statele membre pot impune obligații de serviciu public, inclusiv referitoare la eficiența energetică, asupra întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul energiei electrice, respectiv în sectorul gazelor. |
| --- | --- |

(89)

Pe baza unor criterii obiective, transparente și nediscriminatorii, statele membre ar trebui să stabilească norme care să reglementeze suportarea și împărțirea costurilor privind conectările la rețea și consolidările de rețea, precum și adaptările tehnice necesare pentru a integra noii producători de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, luând în considerare orientările și codurile dezvoltate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului (44) și cu Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (45). Producătorii de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență ar trebui să aibă posibilitatea de a emite o invitație la licitație pentru lucrările de conectare. Ar trebui facilitat accesul la sistemul rețelei pentru energia electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, în special pentru unitățile de cogenerare de mică putere și pentru unitățile de microcogenerare. În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2019/944 și cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/73/CE, statele membre pot impune obligații de serviciu public, inclusiv referitoare la eficiența energetică, asupra întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul energiei electrice, respectiv în sectorul gazelor.

| (90) | Este necesar să se stabilească dispoziții privind facturarea, punctul unic de contact, soluționarea alternativă a litigiilor, sărăcia energetică și drepturile contractuale de bază, cu scopul de a le alinia, acolo unde este cazul, la dispozițiile relevante privind energia electrică în temeiul Directivei (UE) 2019/944, pentru a consolida protecția consumatorilor și a permite clienților finali să
  aibă acces direct la
  informații
  detaliate
  , clare și actualizate cu privire la consumul lor de
  energie electrică,
  de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră, precum și să își regleze consumul de energie
  , astfel încât consumul de energie să fie complet transparent pentru consumatori
  . |
| --- | --- |

(90)

Este necesar să se stabilească dispoziții privind facturarea, punctul unic de contact, soluționarea alternativă a litigiilor, sărăcia energetică și drepturile contractuale de bază, cu scopul de a le alinia, acolo unde este cazul, la dispozițiile relevante privind energia electrică în temeiul Directivei (UE) 2019/944, pentru a consolida protecția consumatorilor și a permite clienților finali să
  aibă acces direct la
  informații
  detaliate
  , clare și actualizate cu privire la consumul lor de
  energie electrică,
  de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră, precum și să își regleze consumul de energie
  , astfel încât consumul de energie să fie complet transparent pentru consumatori
  .

| (91) | O mai bună protecție a consumatorilor ar trebui garantată prin disponibilitatea unor mecanisme eficace și independente de soluționare alternativă a litigiilor pentru toți consumatorii, cum ar fi un mediator pentru energie, un organism al consumatorilor sau o autoritate de reglementare. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie proceduri rapide și eficace de tratare a plângerilor. |
| --- | --- |

(91)

O mai bună protecție a consumatorilor ar trebui garantată prin disponibilitatea unor mecanisme eficace și independente de soluționare alternativă a litigiilor pentru toți consumatorii, cum ar fi un mediator pentru energie, un organism al consumatorilor sau o autoritate de reglementare. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie proceduri rapide și eficace de tratare a plângerilor.

| (92) | Ar trebui recunoscută
  și sprijinită activ
  contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 ▌, precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să
  pună în aplicare la nivel local principiul „eficiența energetică înainte de toate”
  prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie
  , precum și în clădirile publice, în colaborare cu autoritățile locale
  . Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale, îndepărtate
  și din regiunile ultraperiferice,
  să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice
  , combinând adesea aceste acțiuni cu investițiile în energia din surse regenerabile
  .
  De asemenea, comunitățile de energie joacă un rol important în educarea cetățenilor și în creșterea gradului de conștientizare al acestora cu privire la măsurile pe care le pot lua pentru a realiza economii de energie. Dacă sunt sprijinite corespunzător de statele membre, comunitățile
  de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute.
  Statele membre ar trebui să elimine obstacolele inutile astfel încât construirea comunităților de energie să fie atractivă. Administrațiile publice de la toate nivelurile ar trebui să fie instruite în mod corespunzător în acest domeniu. |
| --- | --- |

(92)

Ar trebui recunoscută
  și sprijinită activ
  contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 ▌, precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să
  pună în aplicare la nivel local principiul „eficiența energetică înainte de toate”
  prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie
  , precum și în clădirile publice, în colaborare cu autoritățile locale
  . Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale, îndepărtate
  și din regiunile ultraperiferice,
  să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice
  , combinând adesea aceste acțiuni cu investițiile în energia din surse regenerabile
  .
  De asemenea, comunitățile de energie joacă un rol important în educarea cetățenilor și în creșterea gradului de conștientizare al acestora cu privire la măsurile pe care le pot lua pentru a realiza economii de energie. Dacă sunt sprijinite corespunzător de statele membre, comunitățile
  de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute.
  Statele membre ar trebui să elimine obstacolele inutile astfel încât construirea comunităților de energie să fie atractivă. Administrațiile publice de la toate nivelurile ar trebui să fie instruite în mod corespunzător în acest domeniu.

| (92a) | Modificarea pe termen lung a comportamentului de consum energetic poate fi obținută prin responsabilizarea cetățenilor. Comunitățile energetice pot contribui la asigurarea unor economii de energie pe termen lung, în special în rândul gospodăriilor, și la o creștere a investițiilor durabile din partea cetățenilor și a întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să promoveze astfel de acțiuni ale cetățenilor, sprijinind proiectele și organizațiile locale din domeniul energiei. |
| --- | --- |

(92a)

Modificarea pe termen lung a comportamentului de consum energetic poate fi obținută prin responsabilizarea cetățenilor. Comunitățile energetice pot contribui la asigurarea unor economii de energie pe termen lung, în special în rândul gospodăriilor, și la o creștere a investițiilor durabile din partea cetățenilor și a întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să promoveze astfel de acțiuni ale cetățenilor, sprijinind proiectele și organizațiile locale din domeniul energiei.

| (93) | Ar trebui recunoscută contribuția ghișeelor unice sau a structurilor similare ca mecanisme care pot permite mai multor grupuri-țintă, inclusiv cetățenilor, IMM-urilor și autorităților publice, să conceapă și să implementeze proiecte și măsuri legate de tranziția către o energie curată.
  Contribuția ghișeelor unice poate fi foarte importantă pentru clienții cei mai vulnerabili, inclusiv pentru femei în toată diversitatea lor și pentru părinții unici susținători ai familiei monoparentale, deoarece acestea ar putea reprezenta o sursă de informații mai ușoară, fiabilă și accesibilă cu privire la îmbunătățirile în materie de eficiență energetică.
  Această contribuție poate include furnizarea de consiliere și asistență tehnică, administrativă și financiară, facilitarea procedurilor administrative necesare sau a accesului la piețele financiare sau orientări privind cadrul juridic național și european, inclusiv normele și criteriile privind achizițiile publice, precum și taxonomia UE. |
| --- | --- |

(93)

Ar trebui recunoscută contribuția ghișeelor unice sau a structurilor similare ca mecanisme care pot permite mai multor grupuri-țintă, inclusiv cetățenilor, IMM-urilor și autorităților publice, să conceapă și să implementeze proiecte și măsuri legate de tranziția către o energie curată.
  Contribuția ghișeelor unice poate fi foarte importantă pentru clienții cei mai vulnerabili, inclusiv pentru femei în toată diversitatea lor și pentru părinții unici susținători ai familiei monoparentale, deoarece acestea ar putea reprezenta o sursă de informații mai ușoară, fiabilă și accesibilă cu privire la îmbunătățirile în materie de eficiență energetică.
  Această contribuție poate include furnizarea de consiliere și asistență tehnică, administrativă și financiară, facilitarea procedurilor administrative necesare sau a accesului la piețele financiare sau orientări privind cadrul juridic național și european, inclusiv normele și criteriile privind achizițiile publice, precum și taxonomia UE.

| (94) | Comisia ar trebui să revizuiască impactul măsurilor sale de sprijinire a dezvoltării de platforme sau de forumuri, implicând, printre altele, organismele europene de dialog social în promovarea programelor de formare pentru eficiența energetică, și să propună măsuri suplimentare, acolo unde este cazul. Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze partenerii sociali europeni în discuțiile lor privind eficiența energetică, în special în ceea ce privește utilizatorii finali și clienții vulnerabili, inclusiv persoanele care sunt afectate de sărăcie energetică. |
| --- | --- |

(94)

Comisia ar trebui să revizuiască impactul măsurilor sale de sprijinire a dezvoltării de platforme sau de forumuri, implicând, printre altele, organismele europene de dialog social în promovarea programelor de formare pentru eficiența energetică, și să propună măsuri suplimentare, acolo unde este cazul. Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze partenerii sociali europeni în discuțiile lor privind eficiența energetică, în special în ceea ce privește utilizatorii finali și clienții vulnerabili, inclusiv persoanele care sunt afectate de sărăcie energetică.

| (95) | O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este un element central al Pactului verde european. Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat în comun de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie la 17 noiembrie 2017, include energia printre serviciile esențiale pe care toată lumea are dreptul de a le accesa. Persoanele aflate într-o situație dificilă trebuie sprijinite pentru a avea acces la aceste servicii (46)

  , mai ales în contextul presiunii inflaționiste și al creșterii semnificative a prețurilor la energie
  . |
| --- | --- |

(95)

O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este un element central al Pactului verde european. Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat în comun de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie la 17 noiembrie 2017, include energia printre serviciile esențiale pe care toată lumea are dreptul de a le accesa. Persoanele aflate într-o situație dificilă trebuie sprijinite pentru a avea acces la aceste servicii (46)

  , mai ales în contextul presiunii inflaționiste și al creșterii semnificative a prețurilor la energie
  .

| (96) | Este necesar să se asigure faptul că persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale sunt protejate și, în acest scop, responsabilizate să participe în mod activ la intervențiile și măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și la măsurile conexe de protecție a consumatorilor sau de informare pe care le implementează statele membre.
  Ar trebui elaborate campanii de sensibilizare țintite pentru a prezenta beneficiile eficienței energetice, precum și pentru a oferi informații despre sprijinul financiar disponibil. |
| --- | --- |

(96)

Este necesar să se asigure faptul că persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale sunt protejate și, în acest scop, responsabilizate să participe în mod activ la intervențiile și măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și la măsurile conexe de protecție a consumatorilor sau de informare pe care le implementează statele membre.
  Ar trebui elaborate campanii de sensibilizare țintite pentru a prezenta beneficiile eficienței energetice, precum și pentru a oferi informații despre sprijinul financiar disponibil.

| (97) | Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (47) și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

(97)

Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (47) și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate.

| (98) | Schemele naționale de finanțare ar trebui să fie completate de scheme adecvate de îmbunătățire a informării, de asistență tehnică și administrativă, de facilitare a accesului la finanțare, care să permită utilizarea optimă a fondurilor disponibile, în special de către persoanele afectate de sărăcie energetică, de către clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, de către persoanele care trăiesc în locuințe sociale. |
| --- | --- |

(98)

Schemele naționale de finanțare ar trebui să fie completate de scheme adecvate de îmbunătățire a informării, de asistență tehnică și administrativă, de facilitare a accesului la finanțare, care să permită utilizarea optimă a fondurilor disponibile, în special de către persoanele afectate de sărăcie energetică, de către clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, de către persoanele care trăiesc în locuințe sociale.

| (99) | Statele membre ar trebui să responsabilizeze și să protejeze toate persoanele în mod egal, indiferent de sex, gen, vârstă, handicap, rasă sau origine etnică, orientare sexuală, religie sau convingeri, precum și să asigure protecția adecvată a persoanelor celor mai afectate sau expuse unui risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau care sunt cele mai expuse efectelor adverse ale sărăciei energetice. În plus, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile de eficiență energetică nu exacerbează inegalitățile existente, în special în ceea ce privește sărăcia energetică. |
| --- | --- |

(99)

Statele membre ar trebui să responsabilizeze și să protejeze toate persoanele în mod egal, indiferent de sex, gen, vârstă, handicap, rasă sau origine etnică, orientare sexuală, religie sau convingeri, precum și să asigure protecția adecvată a persoanelor celor mai afectate sau expuse unui risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau care sunt cele mai expuse efectelor adverse ale sărăciei energetice. În plus, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile de eficiență energetică nu exacerbează inegalitățile existente, în special în ceea ce privește sărăcia energetică.

| (100) | Statele membre ar trebui să se asigure că autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei adoptă o abordare integrată care să cuprindă economiile potențiale în sectoarele aprovizionării cu energie și utilizării finale. Fără a aduce atingere securității aprovizionării, integrării pieței și investițiilor anticipative în rețele offshore care sunt necesare pentru implementarea energiei din surse regenerabile offshore, autoritățile naționale de reglementare din domeniul energiei ar trebui să se asigure că principiul „eficiența energetică înainte de toate” este aplicat în cadrul proceselor de planificare și al proceselor decizionale și că tarifele de rețea și reglementările stimulează îmbunătățirea eficienței energetice. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție țin seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Acest lucru ar ajuta operatorii de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție să ia în considerare soluții mai bune în materie de eficiență energetică și costurile suplimentare suportate pentru achiziționarea de resurse din perspectiva cererii, precum și impactul socioeconomic și de mediu al diferitelor investiții în rețea și planuri de exploatare. O asemenea abordare necesită o trecere de la perspectiva restrânsă a eficienței economice la cea a unei bunăstări sociale maxime. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat în special în contextul scenariului de construcție pentru extinderea infrastructurii energetice, în cazul căruia soluțiile bazate pe cerere ar putea fi considerate alternative viabile și trebuie evaluate în mod corespunzător, și ar trebui să devină o parte intrinsecă a evaluării proiectelor de planificare a rețelei. Aplicarea sa ar trebui să fie examinată de autoritățile naționale de reglementare. |
| --- | --- |

(100)

Statele membre ar trebui să se asigure că autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei adoptă o abordare integrată care să cuprindă economiile potențiale în sectoarele aprovizionării cu energie și utilizării finale. Fără a aduce atingere securității aprovizionării, integrării pieței și investițiilor anticipative în rețele offshore care sunt necesare pentru implementarea energiei din surse regenerabile offshore, autoritățile naționale de reglementare din domeniul energiei ar trebui să se asigure că principiul „eficiența energetică înainte de toate” este aplicat în cadrul proceselor de planificare și al proceselor decizionale și că tarifele de rețea și reglementările stimulează îmbunătățirea eficienței energetice. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție țin seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Acest lucru ar ajuta operatorii de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție să ia în considerare soluții mai bune în materie de eficiență energetică și costurile suplimentare suportate pentru achiziționarea de resurse din perspectiva cererii, precum și impactul socioeconomic și de mediu al diferitelor investiții în rețea și planuri de exploatare. O asemenea abordare necesită o trecere de la perspectiva restrânsă a eficienței economice la cea a unei bunăstări sociale maxime. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui aplicat în special în contextul scenariului de construcție pentru extinderea infrastructurii energetice, în cazul căruia soluțiile bazate pe cerere ar putea fi considerate alternative viabile și trebuie evaluate în mod corespunzător, și ar trebui să devină o parte intrinsecă a evaluării proiectelor de planificare a rețelei. Aplicarea sa ar trebui să fie examinată de autoritățile naționale de reglementare.

| (101) | Ar trebui să fie disponibil un număr suficient de profesioniști competenți în domeniul eficienței energetice care să asigure punerea în aplicare eficientă și în timp util a prezentei directive, de exemplu, în legătură cu respectarea cerințelor privind auditurile energetice și punerea în aplicare a schemelor de obligații în ceea ce privește eficiența energetică. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună în aplicare scheme de certificare și/sau de calificare echivalente și formare adecvată pentru furnizorii de servicii energetice, audituri energetice și alte măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, cu furnizorii de programe de formare și cu alte părți interesate relevante. Aceste scheme ar trebui evaluate o dată la patru ani începând din decembrie 2024 și, dacă este necesar, actualizate pentru a asigura nivelul necesar de competențe al furnizorilor de servicii energetice, al auditorilor energetici și al instalatorilor de elemente de clădiri. |
| --- | --- |

(101)

Ar trebui să fie disponibil un număr suficient de profesioniști competenți în domeniul eficienței energetice care să asigure punerea în aplicare eficientă și în timp util a prezentei directive, de exemplu, în legătură cu respectarea cerințelor privind auditurile energetice și punerea în aplicare a schemelor de obligații în ceea ce privește eficiența energetică. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună în aplicare scheme de certificare și/sau de calificare echivalente și formare adecvată pentru furnizorii de servicii energetice, audituri energetice și alte măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, cu furnizorii de programe de formare și cu alte părți interesate relevante. Aceste scheme ar trebui evaluate o dată la patru ani începând din decembrie 2024 și, dacă este necesar, actualizate pentru a asigura nivelul necesar de competențe al furnizorilor de servicii energetice, al auditorilor energetici și al instalatorilor de elemente de clădiri.

| (102) | Este necesar să se continue dezvoltarea pieței de servicii energetice pentru a se asigura disponibilitatea cererii și ofertei de servicii energetice. Transparența, de exemplu, prin intermediul listelor cu furnizorii de servicii energetice certificați și prin contractele-tip, schimbul de bune practici și orientările disponibile, contribuie la adoptarea serviciilor energetice și la contractarea performanței energetice și, de asemenea, pot contribui la stimularea cererii și la creșterea încrederii în furnizorii de servicii energetice. În cazul unui contract de performanță energetică, beneficiarul serviciilor energetice evită costurile pentru investiții prin utilizarea unei părți din valoarea financiară a economiilor de energie pentru a rambursa integral sau parțial investițiile efectuate de către un terț. Acest lucru poate contribui la atragerea de capital privat, care este esențial pentru majorarea ratelor de renovare a clădirilor din Uniune, aducând expertiză pe piață și creând modele de afaceri inovatoare. Prin urmare, clădirile nerezidențiale
  și clădirile rezidențiale publice
  cu o suprafață utilă de peste
  500
   m2
  , precum și clădirile cu destinație socială
  ar trebui să fie obligate să evalueze fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică pentru renovare. Acesta este un pas înainte în direcția sporirii încrederii în societățile de servicii energetice și pentru a deschide calea în vederea creșterii numărului de astfel de proiecte în viitor. |
| --- | --- |

(102)

Este necesar să se continue dezvoltarea pieței de servicii energetice pentru a se asigura disponibilitatea cererii și ofertei de servicii energetice. Transparența, de exemplu, prin intermediul listelor cu furnizorii de servicii energetice certificați și prin contractele-tip, schimbul de bune practici și orientările disponibile, contribuie la adoptarea serviciilor energetice și la contractarea performanței energetice și, de asemenea, pot contribui la stimularea cererii și la creșterea încrederii în furnizorii de servicii energetice. În cazul unui contract de performanță energetică, beneficiarul serviciilor energetice evită costurile pentru investiții prin utilizarea unei părți din valoarea financiară a economiilor de energie pentru a rambursa integral sau parțial investițiile efectuate de către un terț. Acest lucru poate contribui la atragerea de capital privat, care este esențial pentru majorarea ratelor de renovare a clădirilor din Uniune, aducând expertiză pe piață și creând modele de afaceri inovatoare. Prin urmare, clădirile nerezidențiale
  și clădirile rezidențiale publice
  cu o suprafață utilă de peste
  500
   m2
  , precum și clădirile cu destinație socială
  ar trebui să fie obligate să evalueze fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică pentru renovare. Acesta este un pas înainte în direcția sporirii încrederii în societățile de servicii energetice și pentru a deschide calea în vederea creșterii numărului de astfel de proiecte în viitor.

| (103) | Având în vedere obiectivele ambițioase privind renovarea pentru următorul deceniu, în contextul comunicării Comisiei intitulate „Valul de renovări ale clădirilor”, este necesar să se sporească rolul intermediarilor independenți de pe piață, inclusiv al ghișeelor unice sau al mecanismelor de sprijin similare, pentru a se stimula dezvoltarea pieței în ceea ce privește cererea și oferta și pentru a se promova contractele de performanță energetică pentru renovarea atât a clădirilor private, cât și a celor publice. Agențiile locale pentru energie ar putea juca un rol esențial în această privință și ar putea identifica și sprijini crearea unor potențiali facilitatori sau a unor potențiale ghișee unice.
  Prezenta directivă ar trebui să contribuie la o mai mare disponibilitate a produselor, a serviciilor și a consultanței pe piețele Uniunii și pe piețele locale, inclusiv prin promovarea potențialului antreprenoarelor de a elimina lacunele de pe piață și de a oferi modalități inovatoare de creștere a eficienței energetice. |
| --- | --- |

(103)

Având în vedere obiectivele ambițioase privind renovarea pentru următorul deceniu, în contextul comunicării Comisiei intitulate „Valul de renovări ale clădirilor”, este necesar să se sporească rolul intermediarilor independenți de pe piață, inclusiv al ghișeelor unice sau al mecanismelor de sprijin similare, pentru a se stimula dezvoltarea pieței în ceea ce privește cererea și oferta și pentru a se promova contractele de performanță energetică pentru renovarea atât a clădirilor private, cât și a celor publice. Agențiile locale pentru energie ar putea juca un rol esențial în această privință și ar putea identifica și sprijini crearea unor potențiali facilitatori sau a unor potențiale ghișee unice.
  Prezenta directivă ar trebui să contribuie la o mai mare disponibilitate a produselor, a serviciilor și a consultanței pe piețele Uniunii și pe piețele locale, inclusiv prin promovarea potențialului antreprenoarelor de a elimina lacunele de pe piață și de a oferi modalități inovatoare de creștere a eficienței energetice.

| (104) | Contractele de performanță energetică se confruntă în continuare cu obstacole importante în mai multe state membre, din cauza barierelor de reglementare și de altă natură rămase. Prin urmare, este necesar să se abordeze ambiguitățile cadrelor legislative naționale, lipsa de expertiză, în special în ceea ce privește procedurile de licitație, precum și împrumuturile și granturile concurente. |
| --- | --- |

(104)

Contractele de performanță energetică se confruntă în continuare cu obstacole importante în mai multe state membre, din cauza barierelor de reglementare și de altă natură rămase. Prin urmare, este necesar să se abordeze ambiguitățile cadrelor legislative naționale, lipsa de expertiză, în special în ceea ce privește procedurile de licitație, precum și împrumuturile și granturile concurente.

| (105) | Statele membre ar trebui să sprijine în continuare sectorul public în ceea ce privește adoptarea contractelor de performanță energetică, furnizând modele de contracte care să țină seama de standardele europene sau internaționale disponibile, de orientările privind licitațiile și de Ghidul privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică (48), publicat în mai 2018 de Eurostat și de Banca Europeană de Investiții, referitor la tratamentul contractelor de performanță energetică în conturile publice, care au oferit oportunități pentru abordarea barierelor de reglementare rămase în calea acestor contracte în statele membre. |
| --- | --- |

(105)

Statele membre ar trebui să sprijine în continuare sectorul public în ceea ce privește adoptarea contractelor de performanță energetică, furnizând modele de contracte care să țină seama de standardele europene sau internaționale disponibile, de orientările privind licitațiile și de Ghidul privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică (48), publicat în mai 2018 de Eurostat și de Banca Europeană de Investiții, referitor la tratamentul contractelor de performanță energetică în conturile publice, care au oferit oportunități pentru abordarea barierelor de reglementare rămase în calea acestor contracte în statele membre.

| (106) | Statele membre au luat măsuri în vederea identificării și a abordării barierelor de reglementare și de altă natură. Cu toate acestea, este necesar să se intensifice efortul de a elimina barierele de reglementare, precum și cele de altă natură, apărute în calea utilizării contractelor de performanță energetică și a acordurilor de finanțare din partea terților care contribuie la realizarea de economii de energie. Aceste bariere includ normele și practicile contabile care împiedică reflectarea corespunzătoare în conturi a investițiilor de capital și a economiilor financiare anuale rezultate în urma adoptării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru întreaga durată de viață a investițiilor. |
| --- | --- |

(106)

Statele membre au luat măsuri în vederea identificării și a abordării barierelor de reglementare și de altă natură. Cu toate acestea, este necesar să se intensifice efortul de a elimina barierele de reglementare, precum și cele de altă natură, apărute în calea utilizării contractelor de performanță energetică și a acordurilor de finanțare din partea terților care contribuie la realizarea de economii de energie. Aceste bariere includ normele și practicile contabile care împiedică reflectarea corespunzătoare în conturi a investițiilor de capital și a economiilor financiare anuale rezultate în urma adoptării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru întreaga durată de viață a investițiilor.

| (107) | Statele membre au utilizat planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE) din 2014 și 2017 pentru a raporta progresele înregistrate în ceea ce privește eliminarea barierelor de reglementare și de altă natură din calea eficienței energetice, în ceea ce privește motivațiile divergente dintre proprietari și chiriași sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unor unități de clădiri. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să continue să acționeze în direcția respectivă și să valorifice potențialul de eficiență energetică în contextul statisticilor Eurostat din 2016, reprezentate de faptul că mai mult de patru din zece europeni locuiesc în apartamente și mai mult de trei din zece europeni sunt chiriași. |
| --- | --- |

(107)

Statele membre au utilizat planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE) din 2014 și 2017 pentru a raporta progresele înregistrate în ceea ce privește eliminarea barierelor de reglementare și de altă natură din calea eficienței energetice, în ceea ce privește motivațiile divergente dintre proprietari și chiriași sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unor unități de clădiri. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să continue să acționeze în direcția respectivă și să valorifice potențialul de eficiență energetică în contextul statisticilor Eurostat din 2016, reprezentate de faptul că mai mult de patru din zece europeni locuiesc în apartamente și mai mult de trei din zece europeni sunt chiriași.

| (108) | Statele membre și
  autoritățile locale și regionale
  ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice. Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  formarea, recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, mai ales în ocupații legate de renovarea clădirilor
  , pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice. Comisia va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice. |
| --- | --- |

(108)

Statele membre și
  autoritățile locale și regionale
  ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice. Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  formarea, recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, mai ales în ocupații legate de renovarea clădirilor
  , pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice. Comisia va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice.

| (109) | Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (49); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică.
  Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a înființa platforme care să vizeze agregarea proiectelor mici și mijlocii, în vederea creării unor grupuri de proiecte adecvate în scopul finanțării. |
| --- | --- |

(109)

Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (49); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică.
  Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a înființa platforme care să vizeze agregarea proiectelor mici și mijlocii, în vederea creării unor grupuri de proiecte adecvate în scopul finanțării.

| (110) | Mecanismele de finanțare s-ar putea baza, acolo unde este cazul, pe resurse alocate eficienței energetice din obligațiunile Uniunii pentru finanțarea proiectelor; resurse alocate eficienței energetice de la Banca Europeană de Investiții și alte instituții financiare europene, în special Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei; resurse provenind de la instituțiile financiare; resurse naționale, inclusiv prin crearea de cadre de reglementare și fiscale care să încurajeze punerea în aplicare a inițiativelor și programelor privind eficiența energetică; venituri din nivelul anual de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (50). |
| --- | --- |

(110)

Mecanismele de finanțare s-ar putea baza, acolo unde este cazul, pe resurse alocate eficienței energetice din obligațiunile Uniunii pentru finanțarea proiectelor; resurse alocate eficienței energetice de la Banca Europeană de Investiții și alte instituții financiare europene, în special Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei; resurse provenind de la instituțiile financiare; resurse naționale, inclusiv prin crearea de cadre de reglementare și fiscale care să încurajeze punerea în aplicare a inițiativelor și programelor privind eficiența energetică; venituri din nivelul anual de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (50).

| (111) | În special, mecanismele de finanțare ar putea utiliza aceste contribuții, resurse și venituri pentru a facilita și a încuraja investițiile de capital privat, bazându-se în special pe investitori instituționali și folosind criterii care să asigure atingerea atât a obiectivelor de mediu cât și a obiectivelor sociale pentru acordarea fondurilor; pentru a utiliza instrumente financiare inovatoare (de exemplu, garanții de credit pentru capitalul privat, garanții de credit pentru încurajarea contractelor de performanță energetică, subvenții, credite subvenționate și linii de credit specifice, sisteme de finanțare a terților) care să reducă riscurile proiectelor în materie de eficiență energetică și să permită renovări eficiente din punctul de vedere al costurilor, chiar și la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și medii; pentru a fi legate de programe sau de agenții care vor agrega și vor evalua calitatea proiectelor de economisire de energie, vor furniza asistență tehnică, vor promova piața serviciilor energetice și vor contribui la generarea de cereri din partea consumatorilor pentru servicii energetice. |
| --- | --- |

(111)

În special, mecanismele de finanțare ar putea utiliza aceste contribuții, resurse și venituri pentru a facilita și a încuraja investițiile de capital privat, bazându-se în special pe investitori instituționali și folosind criterii care să asigure atingerea atât a obiectivelor de mediu cât și a obiectivelor sociale pentru acordarea fondurilor; pentru a utiliza instrumente financiare inovatoare (de exemplu, garanții de credit pentru capitalul privat, garanții de credit pentru încurajarea contractelor de performanță energetică, subvenții, credite subvenționate și linii de credit specifice, sisteme de finanțare a terților) care să reducă riscurile proiectelor în materie de eficiență energetică și să permită renovări eficiente din punctul de vedere al costurilor, chiar și la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și medii; pentru a fi legate de programe sau de agenții care vor agrega și vor evalua calitatea proiectelor de economisire de energie, vor furniza asistență tehnică, vor promova piața serviciilor energetice și vor contribui la generarea de cereri din partea consumatorilor pentru servicii energetice.

| (112) | Mecanismele de finanțare ar putea, de asemenea, să furnizeze resurse corespunzătoare pentru sprijinirea programelor de formare și de certificare care îmbunătățesc și acreditează competențele în materie de eficiență energetică; să furnizeze resurse pentru cercetare, demonstrare și accelerarea absorbției de tehnologii la scară mică și de microtehnologii în vederea producerii de energie, precum și pentru optimizarea conectării acestor generatoare la rețea; să fie legate de programe care iau măsuri de promovare a eficienței energetice în toate gospodăriile, vizând prevenirea sărăciei energetice și stimularea proprietarilor care închiriază casele să asigure cel mai ridicat nivel de eficiență energetică a proprietăților lor; să furnizeze resurse corespunzătoare pentru sprijinirea dialogului social și a stabilirii de standarde, vizând îmbunătățirea eficienței energetice și asigurarea unor condiții de lucru bune, precum și a sănătății și a siguranței la locul de muncă. |
| --- | --- |

(112)

Mecanismele de finanțare ar putea, de asemenea, să furnizeze resurse corespunzătoare pentru sprijinirea programelor de formare și de certificare care îmbunătățesc și acreditează competențele în materie de eficiență energetică; să furnizeze resurse pentru cercetare, demonstrare și accelerarea absorbției de tehnologii la scară mică și de microtehnologii în vederea producerii de energie, precum și pentru optimizarea conectării acestor generatoare la rețea; să fie legate de programe care iau măsuri de promovare a eficienței energetice în toate gospodăriile, vizând prevenirea sărăciei energetice și stimularea proprietarilor care închiriază casele să asigure cel mai ridicat nivel de eficiență energetică a proprietăților lor; să furnizeze resurse corespunzătoare pentru sprijinirea dialogului social și a stabilirii de standarde, vizând îmbunătățirea eficienței energetice și asigurarea unor condiții de lucru bune, precum și a sănătății și a siguranței la locul de muncă.

| (113) | Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale.
  Comisia și statele membre ar trebui să furnizeze administrațiilor regionale și locale informații adecvate cu privire la astfel de programe. De exemplu, unul dintre instrumentele de furnizare a unor informații adecvate ar putea fi inițiativa Convenția primarilor. |
| --- | --- |

(113)

Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale.
  Comisia și statele membre ar trebui să furnizeze administrațiilor regionale și locale informații adecvate cu privire la astfel de programe. De exemplu, unul dintre instrumentele de furnizare a unor informații adecvate ar putea fi inițiativa Convenția primarilor.

| (114) | La punerea în aplicare a obiectivului în materie de eficiență energetică, Comisia ar trebui să monitorizeze impactul măsurilor relevante asupra Directivei 2003/87/CE, care stabilește sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), pentru a menține stimulentele din sistemul de comercializare a emisiilor care promovează investițiile cu emisii scăzute de carbon și pregătesc sectoarele ETS în vederea inovațiilor necesare în viitor. Va fi necesară monitorizarea de către Comisie a impactului asupra acelor sectoare industriale care sunt expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum s-a stabilit în Decizia 2014/746/UE a Comisiei (51), pentru a asigura faptul că prezenta directivă promovează și nu împiedică dezvoltarea sectoarelor respective. |
| --- | --- |

(114)

La punerea în aplicare a obiectivului în materie de eficiență energetică, Comisia ar trebui să monitorizeze impactul măsurilor relevante asupra Directivei 2003/87/CE, care stabilește sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), pentru a menține stimulentele din sistemul de comercializare a emisiilor care promovează investițiile cu emisii scăzute de carbon și pregătesc sectoarele ETS în vederea inovațiilor necesare în viitor. Va fi necesară monitorizarea de către Comisie a impactului asupra acelor sectoare industriale care sunt expuse la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum s-a stabilit în Decizia 2014/746/UE a Comisiei (51), pentru a asigura faptul că prezenta directivă promovează și nu împiedică dezvoltarea sectoarelor respective.

| (115) | Măsurile din partea statelor membre ar trebui să fie sprijinite de instrumente financiare ale Uniunii bine concepute și eficace în cadrul programului InvestEU, precum și prin finanțare de către Banca Europeană de Investiții (BEI) și de către Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care ar trebui să sprijine investițiile în materie de eficiență energetică în toate etapele lanțului energetic și să utilizeze o analiză cost-beneficiu cuprinzătoare, cu un model de rate de actualizare diferențiate. Sprijinul financiar ar trebui să se concentreze pe metode eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru creșterea eficienței energetice, ceea ce ar duce la o reducere a consumului de energie. BEI și BERD, împreună cu băncile naționale de promovare, ar trebui să conceapă, să genereze și să finanțeze programe și proiecte adaptate sectorului eficienței, inclusiv pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică. |
| --- | --- |

(115)

Măsurile din partea statelor membre ar trebui să fie sprijinite de instrumente financiare ale Uniunii bine concepute și eficace în cadrul programului InvestEU, precum și prin finanțare de către Banca Europeană de Investiții (BEI) și de către Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care ar trebui să sprijine investițiile în materie de eficiență energetică în toate etapele lanțului energetic și să utilizeze o analiză cost-beneficiu cuprinzătoare, cu un model de rate de actualizare diferențiate. Sprijinul financiar ar trebui să se concentreze pe metode eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru creșterea eficienței energetice, ceea ce ar duce la o reducere a consumului de energie. BEI și BERD, împreună cu băncile naționale de promovare, ar trebui să conceapă, să genereze și să finanțeze programe și proiecte adaptate sectorului eficienței, inclusiv pentru gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică.

| (116) | Dreptul transsectorial oferă o bază solidă pentru protecția consumatorilor în cazul unei game largi de servicii energetice actuale și ar putea evolua în viitor. Cu toate acestea, anumite drepturi contractuale de bază ale clienților ar trebui să fie stabilite în mod clar. Consumatorilor ar trebui să li se pună la dispoziție, într-un limbaj simplu și lipsit de ambiguități, informații referitoare la drepturile lor legate de sectorul energiei. |
| --- | --- |

(116)

Dreptul transsectorial oferă o bază solidă pentru protecția consumatorilor în cazul unei game largi de servicii energetice actuale și ar putea evolua în viitor. Cu toate acestea, anumite drepturi contractuale de bază ale clienților ar trebui să fie stabilite în mod clar. Consumatorilor ar trebui să li se pună la dispoziție, într-un limbaj simplu și lipsit de ambiguități, informații referitoare la drepturile lor legate de sectorul energiei.

| (117) | Existența unor mecanisme independente de soluționare alternativă a litigiilor, eficace și accesibile tuturor consumatorilor, de exemplu un mediator pentru energie, un organism pentru consumatori sau o autoritate de reglementare, reprezintă garanția unei protecții mai mari a consumatorilor. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie proceduri rapide și eficace de gestionare a plângerilor. |
| --- | --- |

(117)

Existența unor mecanisme independente de soluționare alternativă a litigiilor, eficace și accesibile tuturor consumatorilor, de exemplu un mediator pentru energie, un organism pentru consumatori sau o autoritate de reglementare, reprezintă garanția unei protecții mai mari a consumatorilor. Prin urmare, statele membre ar trebui să instituie proceduri rapide și eficace de gestionare a plângerilor.

| (118) | Pentru a putea evalua eficacitatea prezentei directive, ar trebui prevăzută o cerință privind efectuarea unei reexaminări generale a prezentei directive și transmiterea unui raport către Parlamentul European și către Consiliu până la data de 28 februarie 2027. Reexaminarea respectivă ar trebui să permită alinierile necesare, ținând seama, de asemenea, de evoluțiile economice și în materie de inovare. |
| --- | --- |

(118)

Pentru a putea evalua eficacitatea prezentei directive, ar trebui prevăzută o cerință privind efectuarea unei reexaminări generale a prezentei directive și transmiterea unui raport către Parlamentul European și către Consiliu până la data de 28 februarie 2027. Reexaminarea respectivă ar trebui să permită alinierile necesare, ținând seama, de asemenea, de evoluțiile economice și în materie de inovare.

| (119) | Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți. |
| --- | --- |

(119)

Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți.

| (119a) | Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, recunoscute la articolul 349 din TFUE, în special în ceea ce privește conectarea, producția, aprovizionarea și consumul de energie, precum și riscul crescut de sărăcie energetică, ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor ultraperiferice și locuitorilor acestora la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(119a)

Având în vedere caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, recunoscute la articolul 349 din TFUE, în special în ceea ce privește conectarea, producția, aprovizionarea și consumul de energie, precum și riscul crescut de sărăcie energetică, ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor ultraperiferice și locuitorilor acestora la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă.

| (120) | Reflectând progresul tehnologic și sporirea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul producției de energie electrică, coeficientul implicit pentru economii în kWh de energie electrică ar trebui revizuit pentru a reflecta modificarea factorului de energie primară (FEP) pentru energia electrică și alți purtători de energie. Calculele care reflectă mixul energetic al FEP pentru energia electrică se bazează pe valorile medii anuale. Pentru producerea de căldură și de energie electrică nucleară se folosește metoda de contabilizare a „conținutului de energie fizică”, iar pentru producerea de căldură și de energie electrică din combustibili fosili și din biomasă se folosește metoda „de eficiență a conversiei tehnice”. Pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, metoda reprezintă echivalentul direct bazat pe abordarea „energiei primare totale”. Pentru a calcula ponderea energiei primare pentru energia electrică în cadrul cogenerării, se aplică metoda stabilită în anexa II la prezenta directivă. Se folosește mai degrabă o poziție medie pe piață, decât una marginală. Eficiența conversiilor se presupune a fi de 100 % pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, de 10 % pentru centralele geotermice și de 33 % pentru centralele nucleare. Eficiența totală pentru cogenerare se calculează pe baza celor mai recente date de la Eurostat. În ceea ce privește limitele sistemului, valoarea FEP este 1 pentru toate sursele de energie. Valoarea FEP se referă la anul 2018 și se bazează pe date interpolate din cea mai recentă versiune a scenariului de referință PRIMES pentru 2015 și 2020 și ajustate cu datele Eurostat până în 2016. Analiza cuprinde statele membre și Norvegia. Setul de date pentru Norvegia se bazează pe datele ENTSO-E. |
| --- | --- |

(120)

Reflectând progresul tehnologic și sporirea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul producției de energie electrică, coeficientul implicit pentru economii în kWh de energie electrică ar trebui revizuit pentru a reflecta modificarea factorului de energie primară (FEP) pentru energia electrică și alți purtători de energie. Calculele care reflectă mixul energetic al FEP pentru energia electrică se bazează pe valorile medii anuale. Pentru producerea de căldură și de energie electrică nucleară se folosește metoda de contabilizare a „conținutului de energie fizică”, iar pentru producerea de căldură și de energie electrică din combustibili fosili și din biomasă se folosește metoda „de eficiență a conversiei tehnice”. Pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, metoda reprezintă echivalentul direct bazat pe abordarea „energiei primare totale”. Pentru a calcula ponderea energiei primare pentru energia electrică în cadrul cogenerării, se aplică metoda stabilită în anexa II la prezenta directivă. Se folosește mai degrabă o poziție medie pe piață, decât una marginală. Eficiența conversiilor se presupune a fi de 100 % pentru energia din surse regenerabile necombustibilă, de 10 % pentru centralele geotermice și de 33 % pentru centralele nucleare. Eficiența totală pentru cogenerare se calculează pe baza celor mai recente date de la Eurostat. În ceea ce privește limitele sistemului, valoarea FEP este 1 pentru toate sursele de energie. Valoarea FEP se referă la anul 2018 și se bazează pe date interpolate din cea mai recentă versiune a scenariului de referință PRIMES pentru 2015 și 2020 și ajustate cu datele Eurostat până în 2016. Analiza cuprinde statele membre și Norvegia. Setul de date pentru Norvegia se bazează pe datele ENTSO-E.

| (121) | Economiile de energie care rezultă din punerea în aplicare a dreptului Uniunii nu ar trebui declarate decât în cazul în care acestea rezultă dintr-o măsură ce depășește minimul impus de actele juridice ale Uniunii în cauză, fie prin stabilirea unor cerințe mai ambițioase de eficiență energetică la nivelul statelor membre, fie prin sporirea gradului de utilizare a măsurii. Clădirile prezintă un potențial semnificativ pentru sporirea în continuare a eficienței energetice, iar renovarea clădirilor reprezintă un element esențial și pe termen lung cu economii de scară în ceea ce privește sporirea economiilor de energie. Prin urmare, este necesar să se clarifice faptul că toate economiile de energie care rezultă din măsurile ce promovează renovarea clădirilor existente pot fi declarate, cu condiția să depășească economiile care s-ar fi produs în absența măsurii de politică respective și cu condiția ca statul membru să demonstreze că părțile obligate, participante sau mandatate au contribuit efectiv la realizarea economiilor de energie declarate. |
| --- | --- |

(121)

Economiile de energie care rezultă din punerea în aplicare a dreptului Uniunii nu ar trebui declarate decât în cazul în care acestea rezultă dintr-o măsură ce depășește minimul impus de actele juridice ale Uniunii în cauză, fie prin stabilirea unor cerințe mai ambițioase de eficiență energetică la nivelul statelor membre, fie prin sporirea gradului de utilizare a măsurii. Clădirile prezintă un potențial semnificativ pentru sporirea în continuare a eficienței energetice, iar renovarea clădirilor reprezintă un element esențial și pe termen lung cu economii de scară în ceea ce privește sporirea economiilor de energie. Prin urmare, este necesar să se clarifice faptul că toate economiile de energie care rezultă din măsurile ce promovează renovarea clădirilor existente pot fi declarate, cu condiția să depășească economiile care s-ar fi produs în absența măsurii de politică respective și cu condiția ca statul membru să demonstreze că părțile obligate, participante sau mandatate au contribuit efectiv la realizarea economiilor de energie declarate.

| (122) | În conformitate cu Strategia privind uniunea energetică și cu principiile unei mai bune reglementări, ar trebui să se acorde o mai mare importanță normelor privind monitorizarea și verificarea punerii în aplicare a schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor de politică alternative, inclusiv cerinței de a verifica un eșantion de măsuri reprezentativ din punct de vedere statistic. În prezenta directivă, o parte semnificativă și un eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui interpretate ca necesitând stabilirea unui subgrup al unei populații statistice al măsurilor de economii de energie în cauză în așa fel încât să reflecte cu acuratețe întreaga populație a tuturor măsurilor de economisire de energie, permițând astfel formularea unor concluzii suficient de fiabile cu privire la încrederea în ansamblul măsurilor. |
| --- | --- |

(122)

În conformitate cu Strategia privind uniunea energetică și cu principiile unei mai bune reglementări, ar trebui să se acorde o mai mare importanță normelor privind monitorizarea și verificarea punerii în aplicare a schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor de politică alternative, inclusiv cerinței de a verifica un eșantion de măsuri reprezentativ din punct de vedere statistic. În prezenta directivă, o parte semnificativă și un eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice ar trebui interpretate ca necesitând stabilirea unui subgrup al unei populații statistice al măsurilor de economii de energie în cauză în așa fel încât să reflecte cu acuratețe întreaga populație a tuturor măsurilor de economisire de energie, permițând astfel formularea unor concluzii suficient de fiabile cu privire la încrederea în ansamblul măsurilor.

| (123) | Energia generată pe sau în clădiri prin tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile reduce cantitatea de energie furnizată din combustibili fosili. Reducerea consumului de energie și utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul clădirilor reprezintă măsuri importante pentru a reduce dependența energetică a Uniunii și emisiile de gaze cu efect de seră, îndeosebi având în vedere obiectivele ambițioase privind clima și energia stabilite pentru 2030, precum și angajamentul global asumat în contextul Acordului de la Paris. În sensul obligației ce le revine privind economiile cumulate de energie, statele membre pot lua în calcul economiile de energie rezultate din măsurile de politică ce promovează tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile în vederea îndeplinirii cerințelor lor privind economiile de energie în conformitate cu metodele de calcul prevăzute în prezenta directivă. Nu ar trebui luate în calcul economiile de energie rezultate din măsurile de politică referitoare la arderea directă a combustibililor fosili. |
| --- | --- |

(123)

Energia generată pe sau în clădiri prin tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile reduce cantitatea de energie furnizată din combustibili fosili. Reducerea consumului de energie și utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul clădirilor reprezintă măsuri importante pentru a reduce dependența energetică a Uniunii și emisiile de gaze cu efect de seră, îndeosebi având în vedere obiectivele ambițioase privind clima și energia stabilite pentru 2030, precum și angajamentul global asumat în contextul Acordului de la Paris. În sensul obligației ce le revine privind economiile cumulate de energie, statele membre pot lua în calcul economiile de energie rezultate din măsurile de politică ce promovează tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile în vederea îndeplinirii cerințelor lor privind economiile de energie în conformitate cu metodele de calcul prevăzute în prezenta directivă. Nu ar trebui luate în calcul economiile de energie rezultate din măsurile de politică referitoare la arderea directă a combustibililor fosili.

| (124) | Unele dintre modificările introduse prin prezenta directivă ar putea necesita modificarea ulterioară a Regulamentului (UE) 2018/1999 pentru a se asigura coerența între cele două acte juridice. Noile dispoziții, în special cele referitoare la stabilirea contribuțiilor
  , traiectoriilor și jaloanelor
  naționale
  obligatorii
  , la mecanismele de reducere a decalajelor și la obligațiile de raportare, ar trebui integrate și transferate în regulamentul respectiv, odată ce acesta va fi modificat. Este posibil să fie necesar, de asemenea, ca unele dispoziții din Regulamentul (UE) 2018/1999 să fie reevaluate în lumina modificărilor propuse în prezenta directivă. Cerințele suplimentare de raportare și de monitorizare nu ar trebui să creeze noi sisteme de raportare paralele, ci vor face obiectul cadrului de monitorizare și de raportare existent în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Unele dintre modificările introduse prin prezenta directivă ar putea necesita modificarea ulterioară a Regulamentului (UE) 2018/1999 pentru a se asigura coerența între cele două acte juridice. Noile dispoziții, în special cele referitoare la stabilirea contribuțiilor
  , traiectoriilor și jaloanelor
  naționale
  obligatorii
  , la mecanismele de reducere a decalajelor și la obligațiile de raportare, ar trebui integrate și transferate în regulamentul respectiv, odată ce acesta va fi modificat. Este posibil să fie necesar, de asemenea, ca unele dispoziții din Regulamentul (UE) 2018/1999 să fie reevaluate în lumina modificărilor propuse în prezenta directivă. Cerințele suplimentare de raportare și de monitorizare nu ar trebui să creeze noi sisteme de raportare paralele, ci vor face obiectul cadrului de monitorizare și de raportare existent în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

| (125) | Pentru a stimula punerea în practică a prezentei directive la nivel național, regional și local, Comisia ar trebui să sprijine în continuare, prin intermediul unei platforme online, schimbul de experiențe cu privire la practici, analize comparative, activități de interrelaționare, precum și practicile inovatoare. |
| --- | --- |

(125)

Pentru a stimula punerea în practică a prezentei directive la nivel național, regional și local, Comisia ar trebui să sprijine în continuare, prin intermediul unei platforme online, schimbul de experiențe cu privire la practici, analize comparative, activități de interrelaționare, precum și practicile inovatoare.

| (126) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îndeplinirea obiectivului Uniunii privind eficiența energetică și deschiderea căii către viitoare creșteri ale eficienței energetice și către atingerea neutralității climatice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate. |
| --- | --- |

(126)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îndeplinirea obiectivului Uniunii privind eficiența energetică și deschiderea căii către viitoare creșteri ale eficienței energetice și către atingerea neutralității climatice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.

| (127) | Pentru a permite adaptarea la progresul tehnic și la modificările privind distribuția surselor de energie, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește reexaminarea valorilor de referință armonizate privind eficiența prevăzute în prezenta directivă, precum și în ceea ce privește valorile, metodele de calcul, coeficientul de energie primară implicit și cerințele din anexele la prezenta directivă. |
| --- | --- |

(127)

Pentru a permite adaptarea la progresul tehnic și la modificările privind distribuția surselor de energie, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește reexaminarea valorilor de referință armonizate privind eficiența prevăzute în prezenta directivă, precum și în ceea ce privește valorile, metodele de calcul, coeficientul de energie primară implicit și cerințele din anexele la prezenta directivă.

| (128) | Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(128)

Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (129) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53). |
| --- | --- |

(129)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53).

| (130) | Obligația de a transpune prezenta directivă în legislația națională ar trebui să fie limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond față de directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile nemodificate decurge din această directivă anterioară. |
| --- | --- |

(130)

Obligația de a transpune prezenta directivă în legislația națională ar trebui să fie limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond față de directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile nemodificate decurge din această directivă anterioară.

| (131) | Este necesar ca prezenta directivă să nu aducă atingere obligațiilor statelor membre legate de termenele de transpunere în legislația națională a directivelor stabilite în anexa XV partea B. |
| --- | --- |

(131)

Este necesar ca prezenta directivă să nu aducă atingere obligațiilor statelor membre legate de termenele de transpunere în legislația națională a directivelor stabilite în anexa XV partea B.

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

OBIECTUL, DOMENIUL DE APLICARE, DEFINIȚII ȘI OBIECTIVE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește un cadru comun de măsuri pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii, cu scopul de a se asigura că obiectivul
  obligatoriu al
  Uniunii privind eficiența energetică este atins și permite viitoare creșteri ale eficienței energetice
  , contribuind la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și la securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii prin reducerea dependenței sale de importurile de energie, inclusiv de combustibili fosili, și transformând totodată relațiile în materie de energie ale Uniunii cu partenerii din țările terțe în scopul realizării neutralității climatice
  .

Prezenta directivă stabilește norme menite să acorde prioritate implementării eficienței energetice în toate sectoarele, să elimine obstacolele existente pe piața energiei și să depășească deficiențele pieței care împiedică eficiența în ceea ce privește aprovizionarea
  , transportul, stocarea
  și utilizarea energiei. De asemenea, directiva prevede stabilirea de contribuții naționale
  obligatorii
  în materie de eficiență energetică pentru 2030.

Prezenta directivă contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, participând astfel la transformarea Uniunii într-o societate echitabilă, prosperă și favorabilă incluziunii, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor.

(2)   Cerințele prevăzute de prezenta directivă sunt cerințe minime și nu împiedică niciun stat membru să mențină sau să introducă măsuri mai stricte. Astfel de măsuri trebuie să fie compatibile cu dreptul Uniunii. În cazul în care legislația națională prevede măsuri mai stricte, statul membru notifică această legislație Comisiei.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (1) | „energie” înseamnă toate formele de produse energetice, combustibili, energie termică, energie din surse regenerabile, energie electrică sau orice altă formă de energie, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (54); |
| --- | --- |

(1)

„energie” înseamnă toate formele de produse energetice, combustibili, energie termică, energie din surse regenerabile, energie electrică sau orice altă formă de energie, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (54);

| (2) | „principiul «eficiența energetică înainte de toate»” înseamnă „principiul «eficiența energetică înainte de toate»” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(2)

„principiul «eficiența energetică înainte de toate»” înseamnă „principiul «eficiența energetică înainte de toate»” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (3) | „sistem energetic” înseamnă un sistem proiectat în principal pentru a furniza servicii energetice care să satisfacă cererea de energie sub formă de încălzire, combustibili și energie electrică din sectoarele utilizatorilor finali; |
| --- | --- |

(3)

„sistem energetic” înseamnă un sistem proiectat în principal pentru a furniza servicii energetice care să satisfacă cererea de energie sub formă de încălzire, combustibili și energie electrică din sectoarele utilizatorilor finali;

| (3a) | „eficiență a sistemului” înseamnă selectarea de soluții eficiente din punct de vedere energetic, în cazul în care acestea permit, de asemenea, o cale de decarbonizare rentabilă, o flexibilitate suplimentară și utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

(3a)

„eficiență a sistemului” înseamnă selectarea de soluții eficiente din punct de vedere energetic, în cazul în care acestea permit, de asemenea, o cale de decarbonizare rentabilă, o flexibilitate suplimentară și utilizarea eficientă a resurselor;

| (4) | „consum de energie primară” înseamnă energia disponibilă brută, cu excepția buncherajului maritim internațional, a consumului final neenergetic, a căldurii ambiante
  și a energiei geotermale utilizate în pompele de căldură
  ; |
| --- | --- |

(4)

„consum de energie primară” înseamnă energia disponibilă brută, cu excepția buncherajului maritim internațional, a consumului final neenergetic, a căldurii ambiante
  și a energiei geotermale utilizate în pompele de căldură
  ;

| (5) | „consumul final de energie” înseamnă toată energia furnizată industriei, transporturilor, (inclusiv consumul de energie din sectorul aviației internaționale), gospodăriilor, sectoarelor prestatoare de servicii publice și private, agriculturii, silviculturii, pescuitului și altor utilizatori finali (consumatori finali de energie). Acesta exclude consumul de energie din sectorul buncherajului maritim internațional, căldura ambiantă și
  energia geotermală utilizată în pompele de căldură și
  livrările către sectorul de transformare și sectorul energetic, precum și pierderile cauzate de transport și de distribuție (se aplică definițiile din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008); |
| --- | --- |

(5)

„consumul final de energie” înseamnă toată energia furnizată industriei, transporturilor, (inclusiv consumul de energie din sectorul aviației internaționale), gospodăriilor, sectoarelor prestatoare de servicii publice și private, agriculturii, silviculturii, pescuitului și altor utilizatori finali (consumatori finali de energie). Acesta exclude consumul de energie din sectorul buncherajului maritim internațional, căldura ambiantă și
  energia geotermală utilizată în pompele de căldură și
  livrările către sectorul de transformare și sectorul energetic, precum și pierderile cauzate de transport și de distribuție (se aplică definițiile din anexa A la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008);

| (6) | „eficiență energetică” înseamnă raportul dintre rezultatul constând în performanță, servicii, bunuri sau energie și energia folosită în acest scop; |
| --- | --- |

(6)

„eficiență energetică” înseamnă raportul dintre rezultatul constând în performanță, servicii, bunuri sau energie și energia folosită în acest scop;

| (7) | „economii de energie” înseamnă o cantitate de energie economisită determinată prin măsurarea și/sau estimarea consumului înainte și după punerea în aplicare a unei măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, asigurând în același timp normalizarea condițiilor externe care afectează consumul de energie; |
| --- | --- |

(7)

„economii de energie” înseamnă o cantitate de energie economisită determinată prin măsurarea și/sau estimarea consumului înainte și după punerea în aplicare a unei măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, asigurând în același timp normalizarea condițiilor externe care afectează consumul de energie;

| (8) | „îmbunătățirea eficienței energetice” înseamnă o creștere a eficienței energetice ca rezultat al schimbărilor tehnologice, comportamentale și/sau economice; |
| --- | --- |

(8)

„îmbunătățirea eficienței energetice” înseamnă o creștere a eficienței energetice ca rezultat al schimbărilor tehnologice, comportamentale și/sau economice;

| (9) | „serviciu energetic” înseamnă beneficiu fizic, utilitate sau bun obținut dintr-o combinație de energie cu o tehnologie sau acțiune eficientă din punct de vedere energetic care poate include activitățile de exploatare, întreținere și control necesare pentru prestarea serviciului, care este furnizat pe baza unui contract și care, în condiții normale, s-a dovedit că duce la o îmbunătățire a eficienței energetice sau la economii de energie primară, în condiții verificabile și măsurabile sau estimabile; |
| --- | --- |

(9)

„serviciu energetic” înseamnă beneficiu fizic, utilitate sau bun obținut dintr-o combinație de energie cu o tehnologie sau acțiune eficientă din punct de vedere energetic care poate include activitățile de exploatare, întreținere și control necesare pentru prestarea serviciului, care este furnizat pe baza unui contract și care, în condiții normale, s-a dovedit că duce la o îmbunătățire a eficienței energetice sau la economii de energie primară, în condiții verificabile și măsurabile sau estimabile;

| (10) | „organisme publice” înseamnă „autorități contractante” astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (55); |
| --- | --- |

(10)

„organisme publice” înseamnă „autorități contractante” astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (55);

| (10a) | „clădiri cu destinație socială” înseamnă clădiri ocupate exclusiv de organisme, altele decât organismele publice, care sunt finanțate din fonduri publice și care furnizează servicii de interes general, cum ar fi educația, sănătatea, serviciile sociale sau locuințele sociale; |
| --- | --- |

(10a)

„clădiri cu destinație socială” înseamnă clădiri ocupate exclusiv de organisme, altele decât organismele publice, care sunt finanțate din fonduri publice și care furnizează servicii de interes general, cum ar fi educația, sănătatea, serviciile sociale sau locuințele sociale;

| (11) | „suprafață totală utilă” înseamnă suprafața unei clădiri sau a unei părți de clădire unde se utilizează energie pentru a regla climatul interior; |
| --- | --- |

(11)

„suprafață totală utilă” înseamnă suprafața unei clădiri sau a unei părți de clădire unde se utilizează energie pentru a regla climatul interior;

| (12) | „autorități contractante” înseamnă autorități contractante astfel cum sunt definite la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(12)

„autorități contractante” înseamnă autorități contractante astfel cum sunt definite la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE;

| (13) | „entități contractante” înseamnă entități contractante astfel cum sunt definite în Directivele 2014/23/UE și, respectiv, 2014/25/UE; |
| --- | --- |

(13)

„entități contractante” înseamnă entități contractante astfel cum sunt definite în Directivele 2014/23/UE și, respectiv, 2014/25/UE;

| (14) | „sistem de gestionare a energiei” înseamnă un set de elemente legate între ele sau care interacționează între ele, aparținând unui plan care stabilește obiectivul de eficiență energetică și strategia de atingere a acestui obiectiv, inclusiv monitorizarea consumului real de energie, măsurile luate în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și măsurarea progreselor; |
| --- | --- |

(14)

„sistem de gestionare a energiei” înseamnă un set de elemente legate între ele sau care interacționează între ele, aparținând unui plan care stabilește obiectivul de eficiență energetică și strategia de atingere a acestui obiectiv, inclusiv monitorizarea consumului real de energie, măsurile luate în vederea îmbunătățirii eficienței energetice și măsurarea progreselor;

| (15) | „standard european” înseamnă un standard adoptat de Comitetul European de Standardizare, de Comitetul European de Standardizare Electrotehnică sau de Institutul European de Standardizare în Telecomunicații și pus la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

(15)

„standard european” înseamnă un standard adoptat de Comitetul European de Standardizare, de Comitetul European de Standardizare Electrotehnică sau de Institutul European de Standardizare în Telecomunicații și pus la dispoziția publicului;

| (16) | „standard internațional” înseamnă un standard adoptat de Organizația Internațională de Standardizare și pus la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

(16)

„standard internațional” înseamnă un standard adoptat de Organizația Internațională de Standardizare și pus la dispoziția publicului;

| (17) | „parte obligată” înseamnă distribuitorul de energie sau societatea de vânzare cu amănuntul a energiei sau operatorul de transport și de sistem pentru care sunt obligatorii schemele naționale de obligații în materie de eficiență energetică, prevăzute la articolul 9; |
| --- | --- |

(17)

„parte obligată” înseamnă distribuitorul de energie sau societatea de vânzare cu amănuntul a energiei sau operatorul de transport și de sistem pentru care sunt obligatorii schemele naționale de obligații în materie de eficiență energetică, prevăzute la articolul 9;

| (18) | „parte mandatată” înseamnă o entitate juridică căreia i-au fost delegate competențe de către administrația publică sau de un alt organism public pentru a dezvolta, gestiona sau exploata un sistem de finanțare în numele administrației publice sau al altui organism public; |
| --- | --- |

(18)

„parte mandatată” înseamnă o entitate juridică căreia i-au fost delegate competențe de către administrația publică sau de un alt organism public pentru a dezvolta, gestiona sau exploata un sistem de finanțare în numele administrației publice sau al altui organism public;

| (19) | „parte participantă” înseamnă o întreprindere sau un organism public care s-a angajat să atingă anumite obiective în cadrul unui acord voluntar sau căruia i se aplică un instrument național de politică de reglementare; |
| --- | --- |

(19)

„parte participantă” înseamnă o întreprindere sau un organism public care s-a angajat să atingă anumite obiective în cadrul unui acord voluntar sau căruia i se aplică un instrument național de politică de reglementare;

| (20) | „autoritate publică de punere în aplicare” înseamnă un organism reglementat de dreptul public, responsabil cu realizarea sau monitorizarea impozitării energiei sau a carbonului, a sistemelor și instrumentelor financiare, a stimulentelor fiscale, a standardelor și normelor, a sistemelor de etichetare energetică, a formării și educației; |
| --- | --- |

(20)

„autoritate publică de punere în aplicare” înseamnă un organism reglementat de dreptul public, responsabil cu realizarea sau monitorizarea impozitării energiei sau a carbonului, a sistemelor și instrumentelor financiare, a stimulentelor fiscale, a standardelor și normelor, a sistemelor de etichetare energetică, a formării și educației;

| (21) | „măsură de politică” înseamnă un instrument de reglementare, financiar, fiscal, voluntar sau de furnizare a informațiilor stabilit în mod oficial și pus în aplicare într-un stat membru pentru a crea un cadru favorabil, o cerință sau un stimulent pentru ca actorii de pe piață să furnizeze și să achiziționeze servicii energetice și să întreprindă alte măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice; |
| --- | --- |

(21)

„măsură de politică” înseamnă un instrument de reglementare, financiar, fiscal, voluntar sau de furnizare a informațiilor stabilit în mod oficial și pus în aplicare într-un stat membru pentru a crea un cadru favorabil, o cerință sau un stimulent pentru ca actorii de pe piață să furnizeze și să achiziționeze servicii energetice și să întreprindă alte măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice;

| (22) | „acțiune individuală” înseamnă o acțiune care duce la îmbunătățiri verificabile și măsurabile sau care pot fi estimate ale eficienței energetice și care este efectuată ca rezultat al unei măsuri de politică; |
| --- | --- |

(22)

„acțiune individuală” înseamnă o acțiune care duce la îmbunătățiri verificabile și măsurabile sau care pot fi estimate ale eficienței energetice și care este efectuată ca rezultat al unei măsuri de politică;

| (23) | „distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de sistem de distribuție, responsabilă cu transportul energiei în vederea livrării acesteia la clienții finali sau la stațiile de distribuție care vând energie clienților finali; |
| --- | --- |

(23)

„distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de sistem de distribuție, responsabilă cu transportul energiei în vederea livrării acesteia la clienții finali sau la stațiile de distribuție care vând energie clienților finali;

| (24) | „operator de sistem de distribuție” înseamnă „operator de distribuție” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 29 din Directiva (UE) 2019/944 în ceea ce privește energia electrică și, respectiv, la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE, în ceea ce privește gazele; |
| --- | --- |

(24)

„operator de sistem de distribuție” înseamnă „operator de distribuție” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 29 din Directiva (UE) 2019/944 în ceea ce privește energia electrică și, respectiv, la articolul 2 punctul 6 din Directiva 2009/73/CE, în ceea ce privește gazele;

| (25) | „societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce vinde energie clienților finali; |
| --- | --- |

(25)

„societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce vinde energie clienților finali;

| (26) | „client final” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce achiziționează energie pentru propriul său consum final; |
| --- | --- |

(26)

„client final” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce achiziționează energie pentru propriul său consum final;

| (27) | „furnizor de servicii energetice” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce furnizează servicii energetice sau măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice către instalația sau sediul clientului final; |
| --- | --- |

(27)

„furnizor de servicii energetice” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce furnizează servicii energetice sau măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice către instalația sau sediul clientului final;

| (27a) | „întreprindere mică sau mijlocie” sau „IMM” înseamnă o întreprindere astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei
   (56); |
| --- | --- |

(27a)

„întreprindere mică sau mijlocie” sau „IMM” înseamnă o întreprindere astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei
   (56);

| (27b) | „microîntreprindere” înseamnă o întreprindere astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (3) din anexa la Recomandarea 2003/361/CE; |
| --- | --- |

(27b)

„microîntreprindere” înseamnă o întreprindere astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (3) din anexa la Recomandarea 2003/361/CE;

| (28) | „audit energetic” înseamnă o procedură sistematică al cărei scop este obținerea unor cunoștințe corespunzătoare despre profilul de consum energetic
  și de administrare
  al unei clădiri sau al unui grup de clădiri, al unei operațiuni sau instalații industriale sau comerciale sau al unui serviciu privat sau public, identificarea și cuantificarea oportunităților de economisire a energiei într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, identificarea potențialului de utilizare sau de producție eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile și raportarea rezultatelor; |
| --- | --- |

(28)

„audit energetic” înseamnă o procedură sistematică al cărei scop este obținerea unor cunoștințe corespunzătoare despre profilul de consum energetic
  și de administrare
  al unei clădiri sau al unui grup de clădiri, al unei operațiuni sau instalații industriale sau comerciale sau al unui serviciu privat sau public, identificarea și cuantificarea oportunităților de economisire a energiei într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, identificarea potențialului de utilizare sau de producție eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile și raportarea rezultatelor;

| (29) | „contract de performanță energetică” înseamnă un acord contractual între beneficiarul și furnizorul unei măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, verificată și monitorizată pe toată perioada contractului, prin care activitatea, aprovizionarea sau serviciile incluse în măsura respectivă sunt plătite proporțional cu un nivel al îmbunătățirii eficienței energetice convenit prin contract sau cu alte criterii convenite privind performanța energetică, cum ar fi economiile financiare; |
| --- | --- |

(29)

„contract de performanță energetică” înseamnă un acord contractual între beneficiarul și furnizorul unei măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, verificată și monitorizată pe toată perioada contractului, prin care activitatea, aprovizionarea sau serviciile incluse în măsura respectivă sunt plătite proporțional cu un nivel al îmbunătățirii eficienței energetice convenit prin contract sau cu alte criterii convenite privind performanța energetică, cum ar fi economiile financiare;

| (30) | „sistem de contorizare inteligentă” înseamnă un „sistem de contorizare inteligentă”, astfel cum este definit în Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

(30)

„sistem de contorizare inteligentă” înseamnă un „sistem de contorizare inteligentă”, astfel cum este definit în Directiva (UE) 2019/944;

| (30a) | „punct de reîncărcare” înseamnă un punct de reîncărcare astfel cum este definit la articolul 2 punctul 41 din Directiva ... [RICA – 2021/0223(COD)]; |
| --- | --- |

(30a)

„punct de reîncărcare” înseamnă un punct de reîncărcare astfel cum este definit la articolul 2 punctul 41 din Directiva ... [RICA – 2021/0223(COD)];

| (31) | „operator de transport și de sistem” înseamnă „operator de transport și de sistem” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2019/944 și, respectiv, în Directiva 2009/73/CE, pentru energia electrică și, respectiv, pentru gaze; |
| --- | --- |

(31)

„operator de transport și de sistem” înseamnă „operator de transport și de sistem” astfel cum este definit la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2019/944 și, respectiv, în Directiva 2009/73/CE, pentru energia electrică și, respectiv, pentru gaze;

| (32) | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, în același proces, a energiei termice și a energiei electrice sau mecanice; |
| --- | --- |

(32)

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, în același proces, a energiei termice și a energiei electrice sau mecanice;

| (33) | „cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă o cerere care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care ar putea fi satisfăcută altfel în condițiile pieței, prin alte procese de producere a energiei, în afară de cogenerare; |
| --- | --- |

(33)

„cerere justificată din punct de vedere economic” înseamnă o cerere care nu depășește necesarul de încălzire sau răcire și care ar putea fi satisfăcută altfel în condițiile pieței, prin alte procese de producere a energiei, în afară de cogenerare;

| (34) | „energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă într-un proces de cogenerare pentru a satisface o cerere de încălzire sau răcire justificată din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

(34)

„energie termică utilă” înseamnă energia termică produsă într-un proces de cogenerare pentru a satisface o cerere de încălzire sau răcire justificată din punct de vedere economic;

| (35) | „energie electrică produsă prin cogenerare” înseamnă energia electrică produsă într-un proces legat de producerea de energie termică utilă și calculată în conformitate cu metodologia prezentată în anexa II; |
| --- | --- |

(35)

„energie electrică produsă prin cogenerare” înseamnă energia electrică produsă într-un proces legat de producerea de energie termică utilă și calculată în conformitate cu metodologia prezentată în anexa II;

| (36) | „cogenerare de înaltă eficiență” înseamnă cogenerarea care îndeplinește criteriile stabilite în anexa III; |
| --- | --- |

(36)

„cogenerare de înaltă eficiență” înseamnă cogenerarea care îndeplinește criteriile stabilite în anexa III;

| (37) | „eficiență globală” înseamnă suma anuală a producției de energie electrică și mecanică și a producției de energie termică utilă, împărțită la cantitatea de combustibil folosită pentru producerea energiei termice într-un proces de cogenerare și în producția brută de energie electrică și mecanică; |
| --- | --- |

(37)

„eficiență globală” înseamnă suma anuală a producției de energie electrică și mecanică și a producției de energie termică utilă, împărțită la cantitatea de combustibil folosită pentru producerea energiei termice într-un proces de cogenerare și în producția brută de energie electrică și mecanică;

| (38) | „raportul dintre energia electrică și energia termică” înseamnă raportul dintre energia electrică produsă prin cogenerare și energia termică utilă la funcționarea exclusiv în regim de cogenerare, utilizând datele operaționale ale unei unități specifice; |
| --- | --- |

(38)

„raportul dintre energia electrică și energia termică” înseamnă raportul dintre energia electrică produsă prin cogenerare și energia termică utilă la funcționarea exclusiv în regim de cogenerare, utilizând datele operaționale ale unei unități specifice;

| (39) | „unitate de cogenerare” înseamnă o unitate care poate funcționa în regim de cogenerare; |
| --- | --- |

(39)

„unitate de cogenerare” înseamnă o unitate care poate funcționa în regim de cogenerare;

| (40) | „unitate de cogenerare de mică putere” înseamnă o unitate de cogenerare cu capacitate instalată mai mică de 1 MWe; |
| --- | --- |

(40)

„unitate de cogenerare de mică putere” înseamnă o unitate de cogenerare cu capacitate instalată mai mică de 1 MWe;

| (41) | „unitate de microcogenerare” înseamnă o unitate de cogenerare cu o capacitate maximă mai mică de 50 kWe; |
| --- | --- |

(41)

„unitate de microcogenerare” înseamnă o unitate de cogenerare cu o capacitate maximă mai mică de 50 kWe;

| (42) | „sistem eficient de încălzire și răcire centralizată” înseamnă un sistem de încălzire sau răcire centralizat care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 24; |
| --- | --- |

(42)

„sistem eficient de încălzire și răcire centralizată” înseamnă un sistem de încălzire sau răcire centralizat care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 24;

| (43) | „încălzire și răcire eficientă” înseamnă o opțiune de încălzire și răcire care, comparativ cu un scenariu de bază care reflectă situația normală, reduce măsurabil consumul de energie primară necesar pentru a furniza o unitate de energie livrată în cadrul unei limite de sistem relevante într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, după cum a fost evaluat în analiza cost-beneficiu la care se face trimitere în prezenta directivă, ținând seama de energia necesară pentru extracție, conversie, transport și distribuție; |
| --- | --- |

(43)

„încălzire și răcire eficientă” înseamnă o opțiune de încălzire și răcire care, comparativ cu un scenariu de bază care reflectă situația normală, reduce măsurabil consumul de energie primară necesar pentru a furniza o unitate de energie livrată în cadrul unei limite de sistem relevante într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, după cum a fost evaluat în analiza cost-beneficiu la care se face trimitere în prezenta directivă, ținând seama de energia necesară pentru extracție, conversie, transport și distribuție;

| (44) | „încălzire și răcire individuală eficientă” înseamnă o opțiune privind furnizarea de încălzire și răcire individuală care, comparativ cu încălzirea și răcirea centralizată eficientă, reduce măsurabil consumul de energie primară din surse neregenerabile necesar pentru a furniza o unitate de energie livrată în cadrul unei limite de sistem relevante sau necesită același consum de energie primară din surse neregenerabile, dar la un cost inferior, ținând seama de energia necesară pentru extracție, conversie, transport și distribuție; |
| --- | --- |

(44)

„încălzire și răcire individuală eficientă” înseamnă o opțiune privind furnizarea de încălzire și răcire individuală care, comparativ cu încălzirea și răcirea centralizată eficientă, reduce măsurabil consumul de energie primară din surse neregenerabile necesar pentru a furniza o unitate de energie livrată în cadrul unei limite de sistem relevante sau necesită același consum de energie primară din surse neregenerabile, dar la un cost inferior, ținând seama de energia necesară pentru extracție, conversie, transport și distribuție;

| (45) | „centru de date” înseamnă o structură sau un grup de structuri
  utilizate pentru găzduirea, conectarea și operarea sistemelor/serverelor informatice și a
  echipamentelor
  asociate
  pentru stocarea, prelucrarea și
  /sau
  distribuția datelor
  , precum și activitățile conexe, definite în Regulamentul (UE) 2022/132 al Comisiei
   (57); |
| --- | --- |

(45)

„centru de date” înseamnă o structură sau un grup de structuri
  utilizate pentru găzduirea, conectarea și operarea sistemelor/serverelor informatice și a
  echipamentelor
  asociate
  pentru stocarea, prelucrarea și
  /sau
  distribuția datelor
  , precum și activitățile conexe, definite în Regulamentul (UE) 2022/132 al Comisiei
   (57);

| (46) | „reabilitare substanțială” înseamnă reabilitarea ale cărei costuri depășesc 50 % din costurile de investiții pentru o nouă unitate comparabilă; |
| --- | --- |

(46)

„reabilitare substanțială” înseamnă reabilitarea ale cărei costuri depășesc 50 % din costurile de investiții pentru o nouă unitate comparabilă;

| (47) | „agregator” are sensul atribuit termenului „agregator independent”, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 19 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

(47)

„agregator” are sensul atribuit termenului „agregator independent”, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 19 din Directiva (UE) 2019/944;

| (48) | „sărăcie energetică” înseamnă
  incapacitatea unei gospodării, legată de lipsa accesibilității, de a-și satisface nevoile de bază de aprovizionare cu energie și
  lipsa accesului la serviciile energetice esențiale
  astfel încât să garanteze niveluri de bază de confort și sănătate
  , condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de
  încălzire, alimentare cu apă caldă,
  răcire și iluminare, precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, al politicii sociale existente și al altor politici relevante
  , ca urmare a unuia dintre următorii factori sau a unei combinații a acestora: veniturile disponibile insuficiente, cheltuielile mari cu energia și eficiența energetică slabă a locuințelor; |
| --- | --- |

(48)

„sărăcie energetică” înseamnă
  incapacitatea unei gospodării, legată de lipsa accesibilității, de a-și satisface nevoile de bază de aprovizionare cu energie și
  lipsa accesului la serviciile energetice esențiale
  astfel încât să garanteze niveluri de bază de confort și sănătate
  , condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de
  încălzire, alimentare cu apă caldă,
  răcire și iluminare, precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, al politicii sociale existente și al altor politici relevante
  , ca urmare a unuia dintre următorii factori sau a unei combinații a acestora: veniturile disponibile insuficiente, cheltuielile mari cu energia și eficiența energetică slabă a locuințelor;

| (49) | „utilizator final” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru propria sa utilizare finală sau o persoană fizică sau juridică ce ocupă o clădire individuală sau o unitate în cadrul unei clădiri cu mai multe apartamente sau al unei clădiri mixte aprovizionate cu încălzire, răcire sau apă caldă menajeră de la o sursă centrală și care nu are un contract direct sau individual cu furnizorul de energie; |
| --- | --- |

(49)

„utilizator final” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce achiziționează încălzire, răcire sau apă caldă menajeră pentru propria sa utilizare finală sau o persoană fizică sau juridică ce ocupă o clădire individuală sau o unitate în cadrul unei clădiri cu mai multe apartamente sau al unei clădiri mixte aprovizionate cu încălzire, răcire sau apă caldă menajeră de la o sursă centrală și care nu are un contract direct sau individual cu furnizorul de energie;

| (50) | „motivații divergente” înseamnă lipsa unei distribuții echitabile și rezonabile a obligațiilor și recompenselor financiare legate de investițiile în eficiența energetică între actorii implicați, de exemplu între proprietarii și chiriașii sau diferiții proprietari ai unităților de clădiri sau între proprietarii și chiriașii sau diferiții proprietari ai clădirilor cu mai multe apartamente sau ai clădirilor mixte; |
| --- | --- |

(50)

„motivații divergente” înseamnă lipsa unei distribuții echitabile și rezonabile a obligațiilor și recompenselor financiare legate de investițiile în eficiența energetică între actorii implicați, de exemplu între proprietarii și chiriașii sau diferiții proprietari ai unităților de clădiri sau între proprietarii și chiriașii sau diferiții proprietari ai clădirilor cu mai multe apartamente sau ai clădirilor mixte;

| (50a) | „strategie de implicare” înseamnă o strategie care stabilește obiective, dezvoltă tehnici și instituie procesul prin care să implice toate părțile interesate relevante la nivel național și local, inclusiv reprezentanții societății civile, cum ar fi organizațiile de consumatori, în procesul de elaborare a politicilor, cu scopul de a crește gradul de conștientizare, de a obține feedback cu privire la astfel de politici și de a îmbunătăți gradul de acceptare a acestora la nivel public; |
| --- | --- |

(50a)

„strategie de implicare” înseamnă o strategie care stabilește obiective, dezvoltă tehnici și instituie procesul prin care să implice toate părțile interesate relevante la nivel național și local, inclusiv reprezentanții societății civile, cum ar fi organizațiile de consumatori, în procesul de elaborare a politicilor, cu scopul de a crește gradul de conștientizare, de a obține feedback cu privire la astfel de politici și de a îmbunătăți gradul de acceptare a acestora la nivel public;

| (50b) | „ghișeu unic” înseamnă un punct unic pentru furnizarea de consiliere, orientare și informare. |
| --- | --- |

(50b)

„ghișeu unic” înseamnă un punct unic pentru furnizarea de consiliere, orientare și informare.

Articolul 3

Principiul „eficiența energetică înainte de toate”

(1)   În conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, statele membre se asigură că soluțiile de eficiență energetică,
  printre care resursele din partea de consum și flexibilitățile sistemului, sunt evaluate în procesul de concepere și
  planificare
  a deciziilor de
  politică
  și totodată a
  investițiilor majore legate de următoarele sectoare:

| (a) | sistemele energetice și |
| --- | --- |

(a)

sistemele energetice și

| (b) | sectoarele neenergetice, în cazul în care aceste sectoare au un impact asupra consumului de energie și al eficienței energetice,
  inclusiv la construcții, transporturi, apă, tehnologia informațiilor și comunicațiilor, agricultura și sectorul financiar. |
| --- | --- |

(b)

sectoarele neenergetice, în cazul în care aceste sectoare au un impact asupra consumului de energie și al eficienței energetice,
  inclusiv la construcții, transporturi, apă, tehnologia informațiilor și comunicațiilor, agricultura și sectorul financiar.

(2)   Statele membre se asigură că aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”
  și, dacă este cazul, integrarea sectorului și a impacturilor transsectoriale
  , sunt verificate de entitățile relevante în cazul în care deciziile de politică, de planificare și de investiții fac obiectul cerințelor de aprobare și de monitorizare.

(2a)
     
  La aplicarea prezentului articol, statele membre țin seama de Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei
   (58).

(3)   Atunci când aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate”, statele membre:

| (a) | elaborează, aplică și pune la dispoziția publicului o metodologie de rentabilitate care permite evaluarea corespunzătoare a beneficiilor mai ample ale soluțiilor de eficiență energetică, luând în considerare întregul ciclu de viață și evoluțiile previzibile, eficiența sistemului și a costurilor, securitatea aprovizionării și cuantificarea din perspectiva societății, sănătății, economiei și neutralității climatice; |
| --- | --- |

(a)

elaborează, aplică și pune la dispoziția publicului o metodologie de rentabilitate care permite evaluarea corespunzătoare a beneficiilor mai ample ale soluțiilor de eficiență energetică, luând în considerare întregul ciclu de viață și evoluțiile previzibile, eficiența sistemului și a costurilor, securitatea aprovizionării și cuantificarea din perspectiva societății, sănătății, economiei și neutralității climatice;

| (aa) | să asigure că aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate” va avea un impact pozitiv asupra combaterii sărăciei energetice; |
| --- | --- |

(aa)

să asigure că aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate” va avea un impact pozitiv asupra combaterii sărăciei energetice;

| (b) | identifică o entitate responsabilă cu monitorizarea aplicării principiului „eficiența energetică înainte de toate” și a efectelor
  cadrelor de reglementare, inclusiv ale regulamentelor financiare
  , ale deciziilor de planificare, de politică și de investiții asupra consumului de energie și asupra eficienței energetice
  și a sistemelor energetice
  ; |
| --- | --- |

(b)

identifică o entitate responsabilă cu monitorizarea aplicării principiului „eficiența energetică înainte de toate” și a efectelor
  cadrelor de reglementare, inclusiv ale regulamentelor financiare
  , ale deciziilor de planificare, de politică și de investiții asupra consumului de energie și asupra eficienței energetice
  și a sistemelor energetice
  ;

| (ba) | se asigură că investițiile realizate sunt sustenabile din punctul de vedere al mediului în toate etapele lanțului valoric în domeniul energiei și aplică principiile circularității în tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

(ba)

se asigură că investițiile realizate sunt sustenabile din punctul de vedere al mediului în toate etapele lanțului valoric în domeniul energiei și aplică principiile circularității în tranziția către neutralitatea climatică;

| (c) | raportează Comisiei, în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la modul în care principiul
  „eficiența energetică înainte de toate”
  a fost luat în considerare în cea mai mare măsură în deciziile naționale, regionale
  și locale
  de planificare, de politică și de investiții majore legate de sistemele energetice naționale și regionale,
  precum și de sectoarele neenergetice în cazul în care aceste sectoare au un impact asupra consumului de energie și a eficienței energetice, printre care și
  :








  (i) | o evaluare a aplicării sistematice și a beneficiilor principiului „eficiența energetică înainte de toate” în sistemele energetice, în special în ceea ce privește consumul de energie; |
| --- | --- | --- |

(c)

raportează Comisiei, în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la modul în care principiul
  „eficiența energetică înainte de toate”
  a fost luat în considerare în cea mai mare măsură în deciziile naționale, regionale
  și locale
  de planificare, de politică și de investiții majore legate de sistemele energetice naționale și regionale,
  precum și de sectoarele neenergetice în cazul în care aceste sectoare au un impact asupra consumului de energie și a eficienței energetice, printre care și
  :

(i)

o evaluare a aplicării sistematice și a beneficiilor principiului „eficiența energetică înainte de toate” în sistemele energetice, în special în ceea ce privește consumul de energie;

| (ii) | o listă de acțiuni întreprinse pentru a elimina orice bariere inutile de reglementare sau de altă natură la aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate” și a soluțiilor axate pe cerere, inclusiv prin identificarea legislației naționale și a măsurilor care contravin principiului „eficiența energetică înainte de toate”; |
| --- | --- |

(ii)

o listă de acțiuni întreprinse pentru a elimina orice bariere inutile de reglementare sau de altă natură la aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate” și a soluțiilor axate pe cerere, inclusiv prin identificarea legislației naționale și a măsurilor care contravin principiului „eficiența energetică înainte de toate”;

(3a)
     
  Până la ... [6 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia adoptă un act delegat de completare a prezentei directive prin stabilirea unui cadru general comun care să includă supravegherea, procedura de monitorizare și de raportare pe care statele membre o pot utiliza pentru a elabora metodologiile de rentabilitate menționate la alineatul (3) litera (a), pentru a asigura comparabilitatea, lăsând totodată statelor membre posibilitatea de a se adapta la circumstanțele naționale și locale.

Articolul 4

Obiective de eficiență energetică

(1)   Statele membre asigură în mod colectiv o reducere a consumului de energie cu cel puțin
  40 %
  până în 2030
  din consumul total de energie și 42,5 % din consumul de energie primară,
  comparativ cu previziunile scenariului de referință din
  2007
  , astfel încât consumul final de energie al Uniunii să nu fie mai mare de
  740
  Mtep, iar consumul de energie primară al Uniunii să nu depășească
  960
  Mtep până în 2030 (59).

(2)   Fiecare stat membru stabilește contribuții naționale
  obligatorii
  în materie de eficiență energetică pentru consumul de energie primară și pentru consumul final de energie în vederea îndeplinirii, la nivel colectiv, a obiectivului obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1). Statele membre notifică Comisiei aceste contribuții, împreună o traiectorie
  liniară obligatorie cu două puncte de referință (jaloane) în 2025 și 2027
  pentru aceste contribuții, ca parte a actualizării planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în, și în conformitate cu, procedura stabilită la articolul 3 și la articolele 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  La stabilirea contribuțiilor lor naționale obligatorii
  , statele membre
  aplică
  formula definită în anexa I la prezenta directivă și explică în ce fel și pe baza căror date au fost calculate contribuțiile respective.

De asemenea, statele membre includ în contribuțiile lor naționale în materie de eficiență energetică ponderile consumului de energie al sectoarelor utilizatorilor finali ai energiei, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 privind statisticile în domeniul energiei, inclusiv sectorul industrial, sectorul rezidențial, sectorul serviciilor și sectorul transporturilor. Trebuie indicate, de asemenea, previziunile referitoare la consumul de energie din sectorul ▌ TIC ▌.

La stabilirea acestor contribuții, statele membre iau în considerare:

| (a) | faptul că, în 2030 , consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum
  740
  Mtep (consumul final de energie) sau de maximum
  960
  Mtep (consumul de energie primară); |
| --- | --- |

(a)

faptul că, în 2030 , consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum
  740
  Mtep (consumul final de energie) sau de maximum
  960
  Mtep (consumul de energie primară);

| (b) | măsurile prevăzute în prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

măsurile prevăzute în prezenta directivă;

| (c) | alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii;

| (d) | următorii
  factori relevanți care afectează eforturile de eficiență
  incluși în formula stabilită în anexa I
  :






  (i) | nivelul colectiv de ambiție necesar pentru atingerea obiectivelor climatice; |
| --- | --- | --- |

(d)

următorii
  factori relevanți care afectează eforturile de eficiență
  incluși în formula stabilită în anexa I
  :

(i)

nivelul colectiv de ambiție necesar pentru atingerea obiectivelor climatice;

| (ii) | distribuția echitabilă a eforturilor la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

distribuția echitabilă a eforturilor la nivelul Uniunii;

| (iii) | intensitatea energetică a economiei; |
| --- | --- |

(iii)

intensitatea energetică a economiei;

| (iv) | potențialul rămas de reducere a consumului de energie într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

(iv)

potențialul rămas de reducere a consumului de energie într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor;

| (e) | alți factori
  naționali care afectează consumul de energie, în special:






  (i) | evoluția și prognozele privind PIB; |
| --- | --- | --- |

(e)

alți factori
  naționali care afectează consumul de energie, în special:

(i)

evoluția și prognozele privind PIB;

| (ii) | schimbările înregistrate în importurile și exporturile de energie, evoluțiile mixului energetic și introducerea de noi combustibili sustenabili; |
| --- | --- |

(ii)

schimbările înregistrate în importurile și exporturile de energie, evoluțiile mixului energetic și introducerea de noi combustibili sustenabili;

| (iii) | dezvoltarea tuturor surselor regenerabile de energie, energia nucleară, captarea și stocarea dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

(iii)

dezvoltarea tuturor surselor regenerabile de energie, energia nucleară, captarea și stocarea dioxidului de carbon;

| (iv) | decarbonizarea industriilor energointensive. |
| --- | --- |

(iv)

decarbonizarea industriilor energointensive.

| (iv a) | nivelul de ambiție din planurile naționale de decarbonizare/neutralitate climatică. |
| --- | --- |

(iv a)

nivelul de ambiție din planurile naționale de decarbonizare/neutralitate climatică.

În cazul în care statele membre iau în considerare factorii naționali menționați la al treilea paragraf litera (e), acest lucru nu poate duce la neîndeplinirea obiectivului Uniunii în materie de eficiență energetică. Comisia evaluează dacă contribuția colectivă a statelor membre este suficientă pentru a atinge obiectivul Uniunii în materie de eficiență energetică și evaluează dacă contribuțiile sunt în concordanță cu atingerea jaloanelor intermediare. Dacă conchide că nu este suficient, în termen de două luni de la notificarea de către statele membre a contribuțiilor lor naționale în materie de eficiență energetică, propune fiecărui stat membru o contribuție națională corectată în materie de eficiență energetică, asigurându-se că contribuția colectivă a statelor membre atinge obiectivul Uniunii în materie de eficiență energetică. Atunci când aplică acest mecanism, Comisia se asigură că nu există nicio diferență în consumul de energie primară și finală între suma contribuțiilor naționale ale statelor membre și obiectivul Uniunii în materie de eficiență energetică.

(3)   Comisia
  evaluează
  , pe baza evaluării sale în temeiul articolului 29 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (UE) 2018/1999,
  progresele statelor membre în realizarea contribuțiilor lor naționale obligatorii și a jaloanelor menționate la alineatul (2) din prezentul articol
  .
  În cazul în care Comisia concluzionează, pe baza evaluării sale,
  că nu s-au realizat progrese suficiente în direcția îndeplinirii contribuțiilor în materie de eficiență energetică, statele membre care aflate deasupra traiectoriilor lor
  și a jaloanelor
  menționate la alineatul (2) din prezentul articol se asigură că pun în aplicare măsuri suplimentare în termen de un an de la data primirii evaluării Comisiei, pentru a-și asigura revenirea pe calea cea bună în direcția îndeplinirii contribuțiilor lor în materie de eficiență energetică. Respectivele măsuri suplimentare includ, printre altele, următoarele:

| (a) | măsuri naționale vizând realizarea de economii suplimentare de energie, inclusiv o asistență mai eficace în materie de dezvoltare a proiectelor pentru punerea în aplicare a măsurilor de investiții în eficiența energetică; |
| --- | --- |

(a)

măsuri naționale vizând realizarea de economii suplimentare de energie, inclusiv o asistență mai eficace în materie de dezvoltare a proiectelor pentru punerea în aplicare a măsurilor de investiții în eficiența energetică;

| (b) | majorarea obligației privind economiile de energie stabilite la articolul 8; |
| --- | --- |

(b)

majorarea obligației privind economiile de energie stabilite la articolul 8;

| (c) | ajustarea obligației pentru sectorul public; |
| --- | --- |

(c)

ajustarea obligației pentru sectorul public;

| (d) | realizarea unei contribuții financiare voluntare la Fondul național pentru eficiență energetică menționat la articolul 28 sau la alt instrument financiar destinat eficienței energetice, unde contribuțiile financiare anuale trebuie să fie egale cu investițiile necesare pentru atingerea traiectoriei ▌. |
| --- | --- |

(d)

realizarea unei contribuții financiare voluntare la Fondul național pentru eficiență energetică menționat la articolul 28 sau la alt instrument financiar destinat eficienței energetice, unde contribuțiile financiare anuale trebuie să fie egale cu investițiile necesare pentru atingerea traiectoriei ▌.

În cazul în care un stat membru se află deasupra traiectoriei sale ▌menționate la alineatul (2) din prezentul articol, statul membru respectiv include în raportul său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 o explicație a 
  măsurilor pe care le va lua pentru
  a elimina decalajul pentru a asigura îndeplinirea contribuțiilor sale naționale în materie de eficiență energetică
  și volumul economiilor de energie pe care fiecare măsură urmează să îl realizeze
  .

Comisia evaluează dacă măsurile naționale menționate la prezentul alineat sunt suficiente pentru a realiza obiectivele de eficiență energetică ale Uniunii. În cazul în care măsurile naționale sunt considerate a fi insuficiente, Comisia, după caz, propune măsuri și își exercită competența la nivelul Uniunii, pentru a asigura, în special, atingerea obiectivelor de eficiență energetică pentru 2030 ale Uniunii.

(4)   Comisia evaluează, până la 31 decembrie 2026, eventualele modificări metodologice în ceea ce privește datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 privind statisticile în domeniul energiei, metodologia de calculare a bilanțului energetic și modelele energetice pentru utilizarea energiei la nivel european și, dacă este necesar, propune ajustarea prin calcule tehnice a obiectivelor Uniunii pentru 2030, în vederea menținerii nivelului de ambiție stabilit la alineatul (1) din prezentul articol.

CAPITOLUL II

CAPITOLUL II

ROLUL DE EXEMPLU AL SECTORULUI PUBLIC

ROLUL DE EXEMPLU AL SECTORULUI PUBLIC

Articolul 5

Rolul de lider al sectorului public în domeniul eficienței energetice

(1)   Statele membre asigură reducerea cu cel puțin
  2 %
  pe an față de anul X-2 (unde X este anul în care intră în vigoare prezenta directivă) a consumului final total de energie al tuturor organismelor publice luate împreună.

La calcularea consumului final de energie al organismelor lor publice, statele membre pot lua în considerare variațiile climatice de pe teritoriul lor.

(2)   Statele membre includ, în planurile lor naționale privind energia și clima și în versiunile actualizate ale acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, o listă a 
  tuturor
  organismelor publice care vor contribui la îndeplinirea obligației stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, valoarea reducerii consumului
  și a economiilor
  de energie care trebuie realizată de fiecare dintre ele și măsurile planificate pentru realizarea acesteia. În cadrul rapoartelor lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei reducerea consumului final de energie realizată anual.

(3)   Statele membre se asigură să autoritățile locale și regionale stabilesc măsuri specifice privind eficiența energetică în planurile lor de decarbonizare, după consultarea a părților interesate
  relevante, a agențiilor pentru energie, după caz,
  și a publicului, inclusiv a grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia,
  în funcție de venit, gen, caracteristici demografice, starea de sănătate sau apartenența la un grup minoritar,
  precum ▌ persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.
  Statele membre se asigură și că, atunci când concep și pun în aplicare măsuri de eficiență energetică, autoritățile regionale și locale evită efectele negative directe sau indirecte ale măsurilor de eficiență energetică asupra gospodăriilor sărace din punct de vedere energetic, a gospodăriilor cu venituri mici sau a grupurilor vulnerabile.

(4)   Statele membre
  oferă sprijin financiar si tehnic
  organismelor publice în ceea ce privește adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice
  și le încurajează să ia în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi calitatea aerului și a mediului din încăperi, îmbunătățirea calității vieții și confortul clădirilor renovate, în special în școli, centre de îngrijire și asistență pentru persoane în vârstă, adăposturi, spitale și locuințe sociale
  , inclusiv la nivel regional și local.
  Statele membre furnizează
  orientări,
  promovează
  consolidarea competențelor și oportunitățile de formare,
  inclusiv privind reabilitarea energetică prin utilizarea contractelor de performanță energetică și a parteneriatelor public-privat, precum și prin încurajarea
  cooperării între organismele publice.
  Statele membre acordă sprijin autorităților publice în problema forței de muncă necesare în toate etapele tranziției verzi, inclusiv meșteșugari, experți cu înaltă calificare în tehnologiile ecologice, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori.

(5)   Statele membre încurajează organismele publice să ia în considerare emisiile de carbon,
  dar și beneficiile economice, sociale și de securitate energetică
  pe parcursul întregului ciclu de viață generate de activitățile de investiții și de politică realizate de respectivele organisme publice
  și pun la dispoziție orientări specifice în această privință
  .

(5a)
     
  Statele membre încurajează organismele publice să ia măsuri adecvate pentru a aborda dimensiunea încălzirii clădirilor deținute sau ocupate de organisme publice, în special prin înlocuirea caloriferelor vechi și ineficiente și prin eliminarea treptată a combustibililor fosili.

(5b)
     
  Statele membre promovează utilizarea transportului public și a altor mijloace de mobilitate mai puțin poluante și mai eficiente din punct de vedere energetic, cum ar fi transportul feroviar, mersul cu bicicleta sau mersul pe jos, reînnoind și decarbonizând flotele, încurajând transferul modal și incluzând aceste moduri în planificarea mobilității urbane.

Articolul 6

Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice

(1)   Fără a aduce atingere articolului 7 din Directiva 2010/31/UE, fiecare stat membru se asigură că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organismele publice
  din următoarele categorii și a clădirilor cu scop social
  se renovează anual cel puțin pentru a fi transformate în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero
  sau în clădiri cu emisii zero
  , conform articolului 9 din Directiva 2010/31/UE,
  în măsura în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și economic
  .

| (a) | clădiri deținute de organisme publice; |
| --- | --- |

(a)

clădiri deținute de organisme publice;

| (b) | clădiri ocupate recent de organisme publice, de la... [data intrării în vigoare a prezentei directive]; |
| --- | --- |

(b)

clădiri ocupate recent de organisme publice, de la... [data intrării în vigoare a prezentei directive];

| (c) | clădirile ocupate de organisme publice atunci când ating un moment critic (reînnoirea contractului de închiriere, vânzare, schimbarea destinației, lucrări importante de reparații sau întreținere). |
| --- | --- |

(c)

clădirile ocupate de organisme publice atunci când ating un moment critic (reînnoirea contractului de închiriere, vânzare, schimbarea destinației, lucrări importante de reparații sau întreținere).

Statele membre pot excepta locuințele sociale de la obligația de renovare menționată la primul paragraf dacă astfel de renovări nu ar fi neutre din punctul de vedere al costurilor sau ar conduce la creșteri ale chiriilor pentru beneficiari și care nu pot fi limitate în niciun fel la echivalentul economiilor la factura de energie.

În cazul în care ocupă o clădire pe care nu o dețin, organismele publice își exercită drepturile contractuale în măsura posibilului și îl încurajează pe proprietarul clădirii să o renoveze astfel încât aceasta să devină o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2010/31/UE
  sau să introducă un sistem de gestionare a energiei sau un contract de performanță energetică pentru a menține și îmbunătăți performanța energetică în timp
  . Atunci când încheie un contract nou pentru ocuparea unei clădiri pe care nu o dețin, organismele publice
  se asigură
  că clădirea respectivă
  se clasifică
  între primele două clase superioare de eficiență energetică din certificatul de performanță energetică
  sau introduc clauze contractuale prin care proprietarul clădirii se obligă să o renoveze ca clădire cu consum de energie aproape egal cu zero, înainte de a o ocupa
  .

Rata de cel puțin 3 % se calculează la suprafața totală a clădirilor care au o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute de organismele publice ▌ și
  clădiri cu scopuri sociale
  care, la data de 1 ianuarie 2024, nu sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero .

Statele membre pot stabili cerințe pentru a se asigura că, atunci când este fezabil din punct de vedere tehnic și economic, clădirile deținute sau ocupate de organisme publice, astfel cum se menționează la primul și al treilea paragraf de la prezentul alineat, precum și clădirile cu scopuri sociale de peste 250 m2 sunt echipate cu sisteme de automatizare și control ale clădirilor sau cu alte soluții pentru gestionarea activă a fluxurilor de energie, în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din Directiva 2010/31/UE.

În cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil, statele membre depun toate eforturile pentru a instala un număr de puncte de reîncărcare în clădiri deținute sau ocupate de organisme publice care depășesc cerințele minime prevăzute la articolul [12] din Directiva [...] [DPEC reformată – 2021/0426 (COD)].

(1a)
     
  Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot aplica prevederi mai puțin stricte care să stabilească cerințe diferite de eficiență energetică pentru următoarele categorii de clădiri:

| (a) | clădiri protejate în temeiul legii ca făcând parte dintr-un sit protejat sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite, în măsura în care respectarea anumitor cerințe minime de performanță energetică ar modifica în mod inacceptabil caracterul sau înfățișarea acestora; |
| --- | --- |

(a)

clădiri protejate în temeiul legii ca făcând parte dintr-un sit protejat sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite, în măsura în care respectarea anumitor cerințe minime de performanță energetică ar modifica în mod inacceptabil caracterul sau înfățișarea acestora;

| (b) | clădiri deținute de forțele armate sau de administrația centrală și care servesc unor obiective de apărare națională, cu excepția spațiilor de locuit individuale sau a clădirilor de birouri ale forțelor armate și ale altor categorii de personal angajat de autoritățile de apărare națională; |
| --- | --- |

(b)

clădiri deținute de forțele armate sau de administrația centrală și care servesc unor obiective de apărare națională, cu excepția spațiilor de locuit individuale sau a clădirilor de birouri ale forțelor armate și ale altor categorii de personal angajat de autoritățile de apărare națională;

| (c) | clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios. |
| --- | --- |

(c)

clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios.

(1b)
     
  Pentru a anticipa economiile de energie și pentru a oferi un stimulent pentru măsuri rapide, un stat membru care renovează peste 3 % din suprafața totală a clădirilor sale în conformitate cu alineatul (1) în orice an, până la 31 decembrie 2026, poate contabiliza excedentul la rata anuală de renovare a oricăruia dintre următorii trei ani. Un stat membru care renovează peste 3 % din suprafața totală a clădirilor sale începând cu 1 ianuarie 2027 poate contabiliza excedentul în cadrul ratei anuale de renovare a celor doi ani următori.

(2)   Statele membre pot contabiliza, în cadrul ratei de renovare anuală a clădirilor, clădirile noi deținute pentru a înlocui clădiri specifice ale organismelor publice, care au fost demolate în oricare din cei doi ani precedenți. Aceste excepții se aplică numai în cazul în care ar fi mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai sustenabile din punctul de vedere al economiilor de energie și al reducerilor de emisii de CO2 pe durata ciclului de viață realizate, comparativ cu renovarea clădirilor respective. Criteriile generale, metodologia și procedurile pentru a determina aceste cazuri excepționale sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.

(3)   În sensul prezentului articol, statele membre pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor încălzite și/sau răcite
  deținute sau ocupate de organisme publice, după cum se precizează la primul și al treilea paragraf de la alineatul (1) și clădirilor cu scopuri sociale
  cu o suprafață totală utilă mai mare de 250 m2. Acest inventar este
  creat până la 30 iunie 2024 și actualizat
  cel puțin o dată pe an.
  Acesta este corelat cu prezentarea generală a parcului imobiliar realizată în cadrul strategiilor naționale de renovare pe termen lung, în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE și cu bazele de date create în temeiul articolului [19] din directiva respectivă [DPEC reformată – 2021/0426 (COD)].

În cazul în care există deja astfel de inventare la nivel local sau regional, fiecare stat membru ia măsurile corespunzătoare pentru a facilita activitățile de colectare și prelucrare a datelor legate de inventarul său. Inventarul permite și persoanelor private, inclusiv societăților de servicii energetice, să participe la soluțiile de renovare. Datele privind caracteristicile parcului imobiliar, performanța clădirilor, sistemele tehnice ale clădirilor, renovarea clădirilor și performanța energetică pot fi agregate de Observatorul parcului imobiliar al UE pentru a asigura o mai bună înțelegere a performanței energetice a sectorului clădirilor prin intermediul unor date comparabile.

Inventarul cuprinde cel puțin următoarele informații:

| (a) | suprafața totală în m2; |
| --- | --- |

(a)

suprafața totală în m2;

| (ab) | consumul anual de energie pentru încălzire, răcire, electricitate și apă caldă, atunci când aceste date sunt disponibile; |
| --- | --- |

(ab)

consumul anual de energie pentru încălzire, răcire, electricitate și apă caldă, atunci când aceste date sunt disponibile;

| (b) | certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 16 din Directiva...
  [reformare DPEC – 2021/0426 (COD)] sau, în cazul în care nu există un certificat de performanță energetică al clădirii, trebuie furnizate informații cu privire la sursa de încălzire a clădirii, intensitatea energetică a clădirii indicată în kWh/(m2 * an), instalațiile de ventilație și răcire și alte instalații tehnice; |
| --- | --- |

(b)

certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 16 din Directiva...
  [reformare DPEC – 2021/0426 (COD)] sau, în cazul în care nu există un certificat de performanță energetică al clădirii, trebuie furnizate informații cu privire la sursa de încălzire a clădirii, intensitatea energetică a clădirii indicată în kWh/(m2 * an), instalațiile de ventilație și răcire și alte instalații tehnice;

| (ba) | economiile de energie măsurate care rezultă din renovarea clădirilor deținute sau ocupate de organisme publice și a clădirilor cu scopuri sociale și din alte acțiuni de eficiență energetică privind clădirile respective; |
| --- | --- |

(ba)

economiile de energie măsurate care rezultă din renovarea clădirilor deținute sau ocupate de organisme publice și a clădirilor cu scopuri sociale și din alte acțiuni de eficiență energetică privind clădirile respective;

| (bb) | vechimea, tipul de utilizare, tipologia și amplasarea (urbană sau rurală) a clădirilor. |
| --- | --- |

(bb)

vechimea, tipul de utilizare, tipologia și amplasarea (urbană sau rurală) a clădirilor.

Pe lângă datele menționate la al treilea paragraf, statele membre depun toate eforturile pentru a include aspecte calitative în inventarele lor. În special, acestea pot anexa la inventarele lor o descriere a măsurilor legate de strategiile lor de implicare pentru a se asigura că proprietarii și ocupanții clădirilor își adaptează comportamentul la economiile de energie și la cerințele operaționale ale clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero. Anexele la inventar se pun la dispoziție sub forma unor centre de resurse preexistente gestionate de autoritățile locale sau se adăugă la acestea și vor fi accesibile părților interesate, inclusiv factorilor de decizie, locatorilor privați de locuințe sociale și asociațiilor de chiriași, precum și administratorilor de birouri private.

Articolul 7

Achiziții publice

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante, atunci când încheie contracte de achiziții publice și concesiuni cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE, achiziționează doar produse, servicii, clădiri și lucrări cu performanțe înalte de eficiență energetică,
  cu condiția unei gestionări eficiente a resurselor financiare
  , în conformitate cu cerințele menționate în anexa IV la prezenta directivă.

Statele membre se asigură, de asemenea, că, la încheierea contractelor de achiziții publice și a concesiunilor cu o valoarea mai mare sau egală cu pragurile menționate la primul paragraf, autoritățile contractante și entitățile contractante aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate” menționat la articolul 3 din prezenta directivă, inclusiv în cazul contractelor de achiziții publice și al concesiunilor pentru care nu se prevede nicio cerință specifică în anexa IV.

(2)   Obiectivul menționat la alineatul (1) se aplică în cazul contractelor forțelor armate numai în măsura în care aplicarea sa nu generează un conflict cu natura și obiectivul principal ale activităților forțelor armate. Obligația nu se aplică contractelor de furnizare a echipamentului militar definite în Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (60).

(3)   În pofida articolului 26 alineatul (4) din prezenta directivă, statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante evaluează fezabilitatea încheierii de contracte de performanță energetică pe termen lung care oferă economii de energie pe termen lung atunci când achiziționează contracte de prestări de servicii cu un conținut energetic semnificativ.

(4)   Fără a aduce atingere alineatului (1), atunci când achiziționează un pachet de produse reglementat integral de un act delegat adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 al parlamentului European și al Consiliului (61), statele membre pot solicita ca eficiența energetică totală să aibă prioritate asupra eficienței energetice a produselor individuale din pachetul respectiv, prin achiziționarea pachetului de produse care respectă criteriul apartenenței la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică
  existentă
  .

(5)   Statele membre
  impun
  autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare în cadrul practicilor de achiziții publice, acolo unde este necesar, aspecte mai ample de sustenabilitate, sociale, de mediu și legate de economia circulară,
  în special în ceea ce privește sectorul transporturilor,
  în vederea atingerii obiectivelor Uniunii privind decarbonizarea și reducerea la zero a poluării. Acolo unde este necesar și în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV, statele membre impun autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare criteriile Uniunii privind achizițiile publice verzi.

Pentru a asigura transparența în ceea ce privește aplicarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul procesului de achiziții publice, statele membre pun la dispoziția publicului informațiile disponibile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al contractelor cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile menționate la alineatul (1). Autoritățile contractante
  le impun
  ofertanților
  obligația de a divulga
  informații cu privire la potențialul de încălzire globală al clădirilor noi
  și a celor care vor fi construite,
  pe durata ciclului lor de viață,
  inclusiv utilizarea unor materiale cu emisii scăzute de carbon și circularitatea materialelor utilizate, și pun
  informațiile respective la dispoziția publicului pentru contracte, în special în ceea ce privește clădirile noi cu o suprafață totală de peste 2 000 de metri pătrați.

Statele membre sprijină autoritățile contractante și entitățile contractante în ceea ce privește adoptarea cerințelor de eficiență energetică, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de norme și orientări clare, inclusiv metodologii privind evaluarea costurilor pe ciclu de viață, a efectelor asupra mediului și a costurilor de mediu, prin instituirea unor centre de sprijin pentru competențe, prin încurajarea cooperării între autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, și prin utilizarea achizițiilor publice agregate și digitale acolo unde este posibil.

(5a)
     
  Dacă este cazul, Comisia poate oferi îndrumări și instrumente suplimentare autorităților naționale și funcționarilor în domeniul achizițiilor publice în aplicarea cerințelor de eficiență energetic în domeniul achizițiilor
  .
  Un astfel de sprijin poate consolida forurile de sprijin existente (de exemplu, acțiunea concertată) pentru statele membre și le poate ajuta în luarea în considerare a criteriilor privind achizițiile publice verzi.

(6)   Statele membre stabilesc dispozițiile juridice și de reglementare, precum și practicile administrative privind achizițiile publice și bugetele și exercițiile financiare anuale, care sunt necesare pentru a se asigura că autoritățile contractante individuale nu sunt împiedicate să facă investiții menite să îmbunătățească eficiența energetică și nici să utilizeze contracte de performanță energetică și mecanisme de finanțare de la surse terțe pe o bază contractuală pe termen lung.

(7)   Statele membre elimină toate barierele de reglementare sau de altă natură din calea eficienței energetice, în special în ceea ce privește dispozițiile juridice și de reglementare, precum și practicile administrative privind achizițiile publice și bugetele și exercițiile financiare anuale, cu scopul de a se asigura că organismele publice individuale nu sunt împiedicate să facă investiții menite să îmbunătățească eficiența energetică și nici să utilizeze contracte de performanță energetică și mecanisme de finanțare de la surse terțe pe o bază contractuală pe termen lung.

În cadrul rapoartelor lor naționale intermediare integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei cu privire la măsurile luate pentru a aborda barierele din calea adoptării îmbunătățirilor în materie de eficiență energetică.

CAPITOLUL III

CAPITOLUL III

CONSUMUL ENERGETIC EFICIENT

CONSUMUL ENERGETIC EFICIENT

Articolul 8

Obligația privind economiile de energie

(-1)
     
  În vederea asigurării unei contribuții stabile și previzibile la atingerea obiectivelor Uniunii în materie de energie și climă pentru 2030 și a obiectivului de neutralitate climatică pentru 2050, statele membre realizează economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale în perioadele de obligație. Prima perioadă de obligație vizată de litera (a) de la alineatul (1) a fost 2014-2020. A doua perioadă de obligație vizată de literele (b) și (c) de la alineatul (1) este 2021-2030.

(1)   Statele membre realizează economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale cel puțin echivalente cu:

| (a) | noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, de 1,5 % din volumul vânzărilor anuale de energie către clienții finali, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2013. Vânzările de energie, ca volum, utilizate în transport, pot fi excluse parțial sau integral din acest calcul; |
| --- | --- |

(a)

noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, de 1,5 % din volumul vânzărilor anuale de energie către clienții finali, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2013. Vânzările de energie, ca volum, utilizate în transport, pot fi excluse parțial sau integral din acest calcul;

| (b) | noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2023 , de 0,8 % din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. Prin derogare de la respectiva obligație, Cipru și Malta realizează noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2023 , echivalente cu 0,24 % din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

(b)

noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2023 , de 0,8 % din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019. Prin derogare de la respectiva obligație, Cipru și Malta realizează noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2021 până la 31 decembrie 2023 , echivalente cu 0,24 % din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019.

| (c) | noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2024 până la 31 decembrie 2030, de
  2 %
  din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani anterioară datei de 1 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(c)

noi economii în fiecare an, de la 1 ianuarie 2024 până la 31 decembrie 2030, de
  2 %
  din consumul final anual de energie, ca medie pe perioada de trei ani anterioară datei de 1 ianuarie 2020.

Statele membre decid modul în care eșalonează cantitatea calculată de economii noi pe fiecare dintre perioadele menționate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) , cu condiția ca economiile obligatorii cumulate totale de energie la nivelul utilizării finale să fi fost realizate până la finalul fiecărei perioade de obligații.

Statele membre continuă să realizeze noi economii anuale, în conformitate cu rata de economisire prevăzută la primul paragraf litera (c) , pe perioade de câte zece ani după 2030.

(2)   Statele membre obțin cantitatea obligatorie de economii de energie în temeiul alineatului (1) din prezentul articol fie prin stabilirea unei scheme de obligații în materie de eficiență energetică, menționată la articolul 9, fie prin adoptarea măsurilor de politică alternative menționate la articolul 10. Statele membre pot realiza o combinație între o schemă de obligații în materie de eficiență energetică și măsuri de politică alternative. Statele membre se asigură că economiile de energie rezultate în urma măsurilor de politică menționate la articolele 9 și 10 și la articolul 28 alineatul (11) sunt calculate în conformitate cu anexa V.

(3)   Statele membre pun în aplicare scheme de obligații în materie de eficiență energetică, măsuri de politică alternative sau o combinație a acestora, ori programe sau măsuri finanțate din Fondul național pentru eficiență energetică, cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică,
  al gospodăriilor cu venituri scăzute,
  al clienților vulnerabili și, dacă este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre se asigură că măsurile de politică puse în aplicare în temeiul prezentului articol nu au efecte negative asupra persoanelor respective. Dacă este cazul, statele membre utilizează în mod optim finanțarea, inclusiv finanțarea publică, mecanismele de finanțare stabilite la nivelul Uniunii și veniturile obținute din certificatele de emisii, în temeiul articolului 22 alineatul (3) litera (b), cu scopul de a elimina efectele negative și de a asigura o tranziție energetică justă și incluzivă.

Pentru a atinge obiectivul de economii energetice de la alineatul (1),
  statele membre au în vedere și promovează rolul comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a acestor măsuri de politică.

Statele membre
  prevăd și ating
  o cotă
  minimă
  din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică,
  al gospodăriilor cu venituri scăzute
  , al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Această cotă trebuie să fie cel puțin egală cu proporția gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, potrivit evaluării din planurile lor naționale privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (EU) 2018/1999 privind guvernanța.
  În cadrul evaluării ponderii sărăciei energetice în planurile lor naționale privind energia și clima, statele membre iau în considerare indicatorii prevăzuți la literele (a)-(bb) de la prezentul paragraf.
  În cazul în care un stat membru nu a notificat proporția de gospodării afectate de sărăcie energetică potrivit evaluării din planul său național privind energia și clima, cota din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică,
  al gospodăriilor cu venituri scăzute,
  al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale trebuie să fie cel puțin egală cu media aritmetică a valorilor următorilor indicatori pentru anul 2019 sau, dacă acestea nu sunt disponibile pentru 2019, cu extrapolarea liniară a valorilor indicatorilor respectivi pentru ultimii trei ani pentru care aceste valori sunt disponibile:

| (a) | incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]) |
| --- | --- |

(a)

incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

| (b) | restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); și |
| --- | --- |

(b)

restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); și

| (ba) | populația totală care trăiește într-o locuință cu acoperiș spart, cu pereți, podele sau fundație cu igrasie sau cu ferestre sau podele putrezite (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

(ba)

populația totală care trăiește într-o locuință cu acoperiș spart, cu pereți, podele sau fundație cu igrasie sau cu ferestre sau podele putrezite (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| (bb) | rata riscului de sărăcie (anchetele Eurostat, SILC și ECHP [ilc_li02]) (punctul-limită: 60 % din venitul echivalent median după transferurile sociale. |
| --- | --- |

(bb)

rata riscului de sărăcie (anchetele Eurostat, SILC și ECHP [ilc_li02]) (punctul-limită: 60 % din venitul echivalent median după transferurile sociale.

▌

(4)   Statele membre includ informații privind indicatorii aplicați, media aritmetică a valorilor acestora și rezultatul măsurilor de politică stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol în versiunile actualizate ale planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în planurile lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima în temeiul articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în rapoartele intermediare corespunzătoare, elaborate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul respectiv.

(5)   Statele membre pot lua în calcul economiile de energie care rezultă în urma măsurilor de politică, indiferent dacă au fost introduse până la 31 decembrie 2020 sau după această dată, cu condiția ca măsurile respective să ducă la noi acțiuni individuale care să fie întreprinse după 31 decembrie 2020. Economiile de energie realizate în orice perioadă de obligații nu sunt luate în calcul la determinarea cantității de economii de energie obligatorii pentru perioadele anterioare de obligații stabilite la alineatul (1).

(6)   Cu condiția ca statele membre să își fi îndeplinit cel puțin obligația privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), acestea pot calcula cantitatea obligatorie de economii de energie menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b) printr-unul sau mai multe dintre următoarele mijloace:

| (a) | aplicarea unei rate anuale de economisire privind vânzările de energie către clienții finali sau privind consumul final de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea unei rate anuale de economisire privind vânzările de energie către clienții finali sau privind consumul final de energie, ca medie pe perioada de trei ani imediat anterioară datei de 1 ianuarie 2019;

| (b) | excluderea parțială sau totală din scenariul de referință pentru calculare a energiei utilizate în transporturi; |
| --- | --- |

(b)

excluderea parțială sau totală din scenariul de referință pentru calculare a energiei utilizate în transporturi;

| (c) | utilizarea oricăreia dintre opțiunile prevăzute la alineatul (8). |
| --- | --- |

(c)

utilizarea oricăreia dintre opțiunile prevăzute la alineatul (8).

(7)   În cazul în care statele membre utilizează oricare dintre posibilitățile prevăzute la alineatul (6) privind economiile de energie obligatorii menționate la alineatul (1) primul paragraf litera (b), acestea stabilesc:

| (a) | propria rată anuală de economisire care va fi aplicată la calcularea economiilor lor cumulate de energie la nivelul utilizării finale și care asigură faptul că cantitatea finală a economiilor lor nete de energie nu este mai scăzută decât cea a economiilor obligatorii în temeiul alineatului (1) primul paragraf litera (b); |
| --- | --- |

(a)

propria rată anuală de economisire care va fi aplicată la calcularea economiilor lor cumulate de energie la nivelul utilizării finale și care asigură faptul că cantitatea finală a economiilor lor nete de energie nu este mai scăzută decât cea a economiilor obligatorii în temeiul alineatului (1) primul paragraf litera (b);

| (b) | propriul scenariu de referință pentru calcul, care poate exclude parțial sau total energia utilizată în transporturi. |
| --- | --- |

(b)

propriul scenariu de referință pentru calcul, care poate exclude parțial sau total energia utilizată în transporturi.

(8)   Sub rezerva alineatului (9), fiecare stat membru poate:

| (a) | să efectueze calculul prevăzut la alineatul (1) primul paragraf litera (a), utilizând valori de 1 % în 2014 și 2015; 1,25 % în 2016 și 2017 și 1,5 % în 2018, 2019 și 2020; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze calculul prevăzut la alineatul (1) primul paragraf litera (a), utilizând valori de 1 % în 2014 și 2015; 1,25 % în 2016 și 2017 și 1,5 % în 2018, 2019 și 2020;

| (b) | să excludă din calcul, ca volum, toate sau o parte din vânzările de energie utilizată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a), sau energia finală consumată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), de activitățile industriale enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(b)

să excludă din calcul, ca volum, toate sau o parte din vânzările de energie utilizată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a), sau energia finală consumată, referitor la perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), de activitățile industriale enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE;

| (c) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie menționată la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) economiile de energie realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, inclusiv în infrastructurile eficiente de încălzire și de răcire centralizată, ca urmare a punerii în aplicare a cerințelor prevăzute la articolul 23 alineatul (4), la articolul 24 alineatul (4) litera (a) și la articolul 25 alineatele (1), (5)-(9) și (11). Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile lor de politică preconizate în temeiul prezentei litere pentru perioada 1 ianuarie 2021 – 31 decembrie 2030, ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima. Impactul respectivelor măsuri se calculează în conformitate cu anexa V și se include în planurile respective; |
| --- | --- |

(c)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie menționată la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) economiile de energie realizate în sectoarele transformării, distribuției și transportului de energie, inclusiv în infrastructurile eficiente de încălzire și de răcire centralizată, ca urmare a punerii în aplicare a cerințelor prevăzute la articolul 23 alineatul (4), la articolul 24 alineatul (4) litera (a) și la articolul 25 alineatele (1), (5)-(9) și (11). Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile lor de politică preconizate în temeiul prezentei litere pentru perioada 1 ianuarie 2021 – 31 decembrie 2030, ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima. Impactul respectivelor măsuri se calculează în conformitate cu anexa V și se include în planurile respective;

| (d) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie rezultate din acțiuni specifice recent implementate, începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 în ceea ce privește perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a) și după 2020 în ceea ce privește perioada prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), și care pot fi măsurate și verificate; |
| --- | --- |

(d)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie rezultate din acțiuni specifice recent implementate, începând de la 31 decembrie 2008, care continuă să aibă impact în 2020 în ceea ce privește perioada de obligații prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a) și după 2020 în ceea ce privește perioada prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b), și care pot fi măsurate și verificate;

| (e) | să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie care rezultă din adoptarea unor măsuri de politică, cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective au ca rezultat acțiuni individuale derulate în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020 care generează economii după 31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

(e)

să includă în calculul cantității obligatorii de economii de energie economiile de energie care rezultă din adoptarea unor măsuri de politică, cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective au ca rezultat acțiuni individuale derulate în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020 care generează economii după 31 decembrie 2020;

| (f) | să excludă din calculul cantității indicate de economii de energie în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (a) și (b) 30 % din cantitatea verificabilă de energie produsă pe sau în clădiri pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică vizând promovarea instalării de noi tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(f)

să excludă din calculul cantității indicate de economii de energie în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (a) și (b) 30 % din cantitatea verificabilă de energie produsă pe sau în clădiri pentru uz propriu ca urmare a măsurilor de politică vizând promovarea instalării de noi tehnologii de obținere a energiei din surse regenerabile;

| (g) | să includă în calculul cantității indicate de economii de energie în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (a) și (b) , economiile de energie care depășesc economiile obligatorii de energie pentru perioada de obligații cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca economiile respective să rezulte din acțiuni individuale derulate în temeiul măsurilor de politică menționate la articolele 9 și 10, notificate de către statele membre în cadrul planurilor lor de acțiune naționale privind eficiența energetică și raportate în rapoartele lor intermediare în conformitate cu articolul 24. |
| --- | --- |

(g)

să includă în calculul cantității indicate de economii de energie în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (a) și (b) , economiile de energie care depășesc economiile obligatorii de energie pentru perioada de obligații cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca economiile respective să rezulte din acțiuni individuale derulate în temeiul măsurilor de politică menționate la articolele 9 și 10, notificate de către statele membre în cadrul planurilor lor de acțiune naționale privind eficiența energetică și raportate în rapoartele lor intermediare în conformitate cu articolul 24.

(9)   Statele membre aplică și calculează efectul opțiunilor selectate în temeiul alineatului (8) pentru perioada menționată la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) separat:

| (a) | pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (a), statele membre pot utiliza alineatul (8) literele (a)-(d). Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (8), cumulate, reprezintă maximum 25 % din cantitatea de economii de energie prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a); |
| --- | --- |

(a)

pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (a), statele membre pot utiliza alineatul (8) literele (a)-(d). Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (8), cumulate, reprezintă maximum 25 % din cantitatea de economii de energie prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (a);

| (b) | pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b), statele membre pot utiliza alineatul (8) literele (b)-(g), cu condiția ca acțiunile individuale menționate la alineatul (8) litera (d) să continue să aibă un impact verificabil și măsurabil după 31 decembrie 2020. Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (8), cumulate, nu vor conduce la o reducere cu mai mult de 35 % a cantității de economii de energie calculate în conformitate cu alineatele (6) și (7). |
| --- | --- |

(b)

pentru calculul cantității obligatorii de economii de energie pentru perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b), statele membre pot utiliza alineatul (8) literele (b)-(g), cu condiția ca acțiunile individuale menționate la alineatul (8) litera (d) să continue să aibă un impact verificabil și măsurabil după 31 decembrie 2020. Toate opțiunile selectate în temeiul alineatului (8), cumulate, nu vor conduce la o reducere cu mai mult de 35 % a cantității de economii de energie calculate în conformitate cu alineatele (6) și (7).

Indiferent dacă statele membre exclud parțial sau total energia utilizată în transporturi din scenariul lor de referință pentru calcul sau utilizează oricare dintre opțiunile enumerate la alineatul (8), acestea se asigură că cantitatea netă calculată de noi economii care trebuie obținută în consumul final de energie în perioada de obligații menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b) cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2023 nu este mai scăzută decât cantitatea care rezultă din aplicarea ratei anuale de economisire prevăzută la alineatul (1) primul paragraf litera (b).

(10)   Statele membre descriu în versiunile actualizate ale planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în planurile lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima în temeiul articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu anexa III la Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în rapoartele intermediare corespunzătoare, calculul cantității de economii de energie care trebuie obținută în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 și explică, dacă este pertinent, cum au fost instituite rata anuală de economisire și scenariul de referință pentru calcul, precum și cum și în ce măsură au fost aplicate opțiunile menționate la alineatul (8) din prezentul articol.

(11)   Statele membre notifică Comisiei cantitatea de economii de energie obligatorii menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (c) și la alineatul (3) din prezentul articol, o descriere a măsurilor de politică ce urmează să fie puse în aplicare pentru realizarea cantității totale obligatorii a economiilor cumulate de energie la nivelul utilizării finale, precum și metodologiile lor de calcul în temeiul anexei V la prezenta directivă, ca parte a versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale integrate privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în și în conformitate cu procedura aplicată în temeiul articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Statele membre utilizează modelul de raportare furnizat statelor membre de către Comisie.

(12)   În cazul în care, pe baza evaluării rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima în temeiul articolului 29 din regulamentul (UE) 2018/1999 sau pe baza proiectului de versiune actualizată sau a versiunii actualizate finale a celui mai recent plan național integrat privind energia și clima în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, sau pe baza evaluării proiectelor de planuri naționale integrate ulterioare privind energia și clima în temeiul articolelor 3 și 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau a versiunilor finale ale acestora, Comisia concluzionează că măsurile de politică nu asigură realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea perioadei de obligații, Comisia poate adresa recomandări în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999 statelor membre ale căror măsuri de politică consideră că sunt insuficiente pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor lor privind economiile de energie.

(13)   În cazul în care un stat membru nu a realizat economiile obligatorii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, statul membru respectiv realizează economiile de energie rămase, în plus față de economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale care trebuie realizate până la încheierea următoarei perioade de obligații.

(14)   În cadrul versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare corespunzătoare, precum și în cadrul planurilor lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, notificate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre demonstrează, incluzând, dacă este cazul, dovezi și calcule:

| (a) | că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie; |
| --- | --- |

(a)

că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie;

| (b) | modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4; |
| --- | --- |

(b)

modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4;

| (c) | că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații. |
| --- | --- |

(c)

că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații.

Articolul 9

Scheme de obligații în materie de eficiență energetică

(1)   În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza cantitatea de economii obligatorie conform articolului 8 alineatul (1) printr-o schemă de obligații în materie de eficiență energetică, acestea se asigură că părțile obligate menționate ca atare la alineatul (2) din prezentul articol care activează pe teritoriul fiecărui stat membru îndeplinesc, fără a aduce atingere articolului 8 alineatele (8) și (9), cerința privind economiile cumulate de energie la nivelul utilizării finale stabilită la articolul 8 alineatul (1).

Dacă este cazul, statele membre pot decide ca părțile obligate să realizeze respectivele economii, în totalitate sau parțial, sub forma unei contribuții la Fondul național pentru eficiență energetică, în conformitate cu articolul 28 alineatul (11).

(2)   Statele membre desemnează, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, părțile obligate din rândul operatorilor sistemelor de transport,
  al operatorilor sistemelor
  de distribuție de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei și al distribuitorilor de combustibil utilizat în transporturi sau al comercianților care vând cu amănuntul combustibil utilizat în transporturi, care își desfășoară activitatea pe teritoriul lor. Cantitatea de economii de energie necesară pentru îndeplinirea obligației se realizează de părțile obligate în rândul clienților finali, desemnați de statul membru, în mod independent de calculul realizat în temeiul articolului 8 alineatul (1) sau, dacă statele membre decid astfel, prin intermediul economiilor certificate provenind de la alte părți, conform descrierii de la alineatul (10) litera (a) din prezentul articol.

(3)   Atunci când societățile de vânzare cu amănuntul a energiei sunt desemnate ca părți obligate în temeiul alineatului (2), statele membre se asigură că, la îndeplinirea obligației care le revine, respectivele societăți de vânzare cu amănuntul a energiei nu creează bariere care împiedică consumatorii să treacă de la un furnizor la altul.

(4)   Statele membre
  încurajează
  părțile obligate să atingă o cotă din obligația lor privind economiile de energie în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili
  și gospodăriilor cu venituri scăzute
  , și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. De asemenea, statele membre pot impune părților obligate să îndeplinească obiective în materie de reducere a costurilor energiei și să realizeze economii de energie prin promovarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv a măsurilor de sprijin financiar care vizează atenuarea efectelor prețului carbonului asupra IMM-urilor și asupra
  microîntreprinderilor
  .

(5)   Statele membre impun părților obligate să colaboreze cu autoritățile
  regionale,
  locale sau municipale,
  precum și cu serviciile sociale și cu organizațiile societății civile în vederea creării unei platforme de acțiune dedicate atenuării sărăciei energetice,
  pentru a promova măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili
  și al gospodăriilor cu venituri scăzute
  și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Aceasta include identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre încurajează părțile obligate să realizeze acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, sprijin și stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau audituri energetice.

(6)   Statele membre impun părților obligate să prezinte rapoarte anuale privind economiile de energie realizate de părțile obligate ca urmare a acțiunilor promovate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale; de asemenea, statele membre solicită informații statistice agregate cu privire la clienții lor finali (identificând modificările survenite în ceea ce privește economiile de energie realizate în raport cu informațiile transmise anterior) și privind sprijinul tehnic și financiar acordat.

(7)   Statele membre exprimă cantitatea obligatorie de economii de energie care revine fiecărei părți obligate în termeni de consum final de energie sau de consum de energie primară al acestora. Metoda selectată pentru exprimarea cantității obligatorii de economii de energie este utilizată, de asemenea, la calcularea economiilor declarate de părțile obligate. La convertirea cantității de economii de energie, se aplică valorile puterii calorifice nete stabilite în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (62) și factorul de energie primară în temeiul articolului 29, cu excepția cazului în care poate fi justificată aplicarea altor factori de conversie.

(8)   Statele membre stabilesc sisteme de măsurare, de control și de verificare pentru efectuarea unei verificări documentate în scris a cel puțin unei părți semnificative și a unui eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice instituite de către părțile obligate. Măsurarea, controlul și verificarea în cauză se realizează în mod independent față de părțile obligate. [În cazul în care o entitate este parte obligată în cadrul unei scheme de obligații în materie de eficiență energetică în temeiul articolului 9 și al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului rutier [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] (63), sistemul de monitorizare și de verificare asigură faptul că prețul carbonului transferat în momentul eliberării combustibilului pentru consum [în conformitate cu articolul 1 punctul (21) din COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] este luat în considerare la calcularea și raportarea economiilor de energie rezultate din măsurile de economisire a energiei adoptate de entitatea respectivă.]

(9)   Statele membre informează Comisia, în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la sistemele de măsurare, de control și de verificare instituite, inclusiv, printre altele, modelele utilizate, problemele identificate și, modul în care au fost soluționate.

(10)   În cadrul schemei de obligații în materie de eficiență energetică, statele membre pot autoriza părțile obligate să realizeze următoarele:

| (a) | să ia în calcul, pentru îndeplinirea obligației lor, economiile certificate de energie realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe, inclusiv în cazul în care părțile obligate promovează, prin intermediul altor organisme acreditate de stat sau prin intermediul autorităților publice, măsuri care pot implica parteneriate formale și care pot fi combinate cu alte surse de finanțare Atunci când permit acest lucru, statele membre se asigură că certificarea economiilor de energie urmează un proces de aprobare instituit în statele membre care este clar, transparent și deschis tuturor participanților de pe piață și care vizează reducerea la minimum a costurilor de certificare; |
| --- | --- |

(a)

să ia în calcul, pentru îndeplinirea obligației lor, economiile certificate de energie realizate de furnizorii de servicii energetice sau de alte părți terțe, inclusiv în cazul în care părțile obligate promovează, prin intermediul altor organisme acreditate de stat sau prin intermediul autorităților publice, măsuri care pot implica parteneriate formale și care pot fi combinate cu alte surse de finanțare Atunci când permit acest lucru, statele membre se asigură că certificarea economiilor de energie urmează un proces de aprobare instituit în statele membre care este clar, transparent și deschis tuturor participanților de pe piață și care vizează reducerea la minimum a costurilor de certificare;

| (b) | să ia în calcul economiile obținute într-un anumit an ca și când acestea ar fi fost obținute în oricare dintre cei patru ani anteriori sau în oricare dintre următorii trei ani, atât timp cât nu se depășește sfârșitul perioadelor de obligații stabilite la articolul 8 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

să ia în calcul economiile obținute într-un anumit an ca și când acestea ar fi fost obținute în oricare dintre cei patru ani anteriori sau în oricare dintre următorii trei ani, atât timp cât nu se depășește sfârșitul perioadelor de obligații stabilite la articolul 8 alineatul (1).

Statele membre evaluează și, după caz, iau măsuri pentru a reduce la minimum impactul costurilor directe și indirecte ale schemelor de obligații în materie de eficiență energetică asupra competitivității industriilor energointensive expuse concurenței internaționale.

(11)   Statele membre publică anual economiile de energie realizate de fiecare parte obligată sau de fiecare subcategorie de părți obligate, precum și economiile totale realizate în cadrul schemei.

Articolul 10

Măsuri de politică alternative

(1)   În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza economiile obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1) prin măsuri de politică alternative, ele se asigură, fără a aduce atingere articolului 8 alineatele (8) și (9), că economiile de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1) sunt realizate în rândul clienților finali.

(2)   Pentru toate măsurile în afara celor referitoare la impozitare, statele membre instituie sisteme de măsurare, de control și de verificare prin care se efectuează o verificare documentată în scris a cel puțin unei părți semnificative și a unui eșantion reprezentativ din punct de vedere statistic din măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice puse în practică de către părțile participante sau mandatate. Măsurarea, controlul și verificarea se realizează în mod independent față de părțile participante sau mandatate.

(3)   Statele membre informează Comisia, în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la sistemele de măsurare, de control și de verificare instituite, inclusiv, printre altele, modelele utilizate, problemele identificate și, modul în care au fost soluționate.

(4)   Atunci când raportează o măsură de impozitare,
  inclusiv taxe sau tarife parafiscale,
  statele membre demonstrează
  că acestea au fost concepute cu scopul de a genera economii de energie și prezintă
  modul în care a fost asigurată eficacitatea semnalului de preț, precum rata de impozitare și vizibilitatea în timp, în concepția măsurii de impozitare. În cazul în care are loc o scădere a ratei de impozitare, statele membre justifică modul în care măsurile de impozitare continuă să conducă la realizarea de economii de energie.

Articolul 11

Sisteme de gestionare a energiei și audituri energetice

(1)   Statele membre se asigură că întreprinderile
  pun în aplicare un sistem de gestionare a energiei în cazul în care consumul lor mediu anual de energie din ultimii trei ani, luând împreună toți purtătorii de energie, este:

| (a) | mai mare de 100 TJ, de la 1 ianuarie 2024; |
| --- | --- |

(a)

mai mare de 100 TJ, de la 1 ianuarie 2024;

| (b) | mai mare de 70 TJ, începând cu 1 ianuarie 2027. |
| --- | --- |

(b)

mai mare de 70 TJ, începând cu 1 ianuarie 2027.

Sistemul de gestionare a energiei este certificat de un organism independent în conformitate cu standardele europene sau internaționale relevante.

(2)   Statele membre se asigură că întreprinderile ▌ care nu pun în aplicare un sistem de gestionare a energiei fac obiectul unui audit energetic
  în cazul în care consumul lor mediu anual de energie din ultimii trei ani, luând împreună toți purtătorii de energie, este:

| (a) | mai mare de 10 TJ, de la 1 ianuarie 2024; |
| --- | --- |

(a)

mai mare de 10 TJ, de la 1 ianuarie 2024;

| (b) | mai mare de 6 TJ, începând cu 1 ianuarie 2027. |
| --- | --- |

(b)

mai mare de 6 TJ, începând cu 1 ianuarie 2027.

Auditurile energetice sunt efectuate
  după standardele europene sau internaționale aplicabile
  într-o manieră independentă și eficientă din punctul de vedere al costurilor de către experți calificați
  din acest sector
  sau
  de organisme independente
  acreditate în conformitate cu cerințele de la articolul 26 sau sunt puse în aplicare și supravegheate de autorități independente în temeiul legislației naționale. Auditurile energetice se efectuează cel puțin o dată la patru ani de la data auditului anterior.

Rezultatele auditurilor energetice, inclusiv recomandările formulate în urma acestor audituri,
  trebuie să aibă ca rezultat planuri de punere în aplicare concrete și fezabile, indicând costurile și perioada de amortizare a fiecărei acțiuni recomandate în materie de eficiență energetică, și
  trebuie să fie transmise conducerii întreprinderii în cauză.
  Statele membre se asigură că punerea în aplicare a recomandărilor este obligatorie, cu excepția celor în care perioada de recuperare a investiției este mai mare de trei ani.
  Statele membre se asigură că rezultatele și recomandările puse în aplicare sunt publicate în raportul anual al întreprinderii în cauză
  și făcute cunoscute publicului, cu excepția informațiilor care fac obiectul legislației naționale care protejează secretele comerciale și de afaceri și confidențialitatea.

(2a)
     
  Statele membre pot încuraja toate societățile eligibile să furnizeze următoarele informații în raportul lor anual:

| (a) | informații privind consumul anual de energie în kWh; |
| --- | --- |

(a)

informații privind consumul anual de energie în kWh;

| (b) | informații privind volumul anual de apă consumată în metri cubi; |
| --- | --- |

(b)

informații privind volumul anual de apă consumată în metri cubi;

| (c) | comparații între consumul anual de energie și apă și cel din anii precedenți al aceleiași clădiri. |
| --- | --- |

(c)

comparații între consumul anual de energie și apă și cel din anii precedenți al aceleiași clădiri.

(3)   Statele membre promovează, pentru toți clienții finali, disponibilitatea auditurilor energetice de înaltă calitate, eficiente din punctul de vedere al costurilor și:

| (a) | efectuate într-o manieră independentă de către experți calificați și/sau acreditați, în conformitate cu criteriile de calificare sau |
| --- | --- |

(a)

efectuate într-o manieră independentă de către experți calificați și/sau acreditați, în conformitate cu criteriile de calificare sau

| (b) | puse în aplicare și supravegheate de către autorități independente în temeiul legislației naționale. |
| --- | --- |

(b)

puse în aplicare și supravegheate de către autorități independente în temeiul legislației naționale.

Auditurile energetice menționate la primul paragraf pot fi efectuate de experți interni sau auditori energetici, cu condiția ca statul membru în cauză să fi implementat
  garanții care să le asigure capacitatea de a efectua audituri în mod independent, precum și
  un sistem care să asigure și să verifice calitatea acestora, care să includă, după caz, o selecție anuală aleatorie a cel puțin unui procent semnificativ din punct de vedere statistic din toate auditurile energetice pe care aceștia le efectuează.

Pentru a garanta calitatea ridicată a auditurilor energetice și a sistemelor de gestionare a energiei, statele membre stabilesc criterii minime transparente și nediscriminatorii pentru auditurile energetice bazate pe anexa VI
  și specificate în standardele europene și internaționale
  . Statele membre se asigură că se efectuează verificări privind calitatea pentru a se asigura validitatea și corectitudinea auditurilor energetice.

Auditurile energetice nu cuprind clauze care să împiedice transferul rezultatelor auditului către orice furnizor calificat/acreditat de servicii energetice, cu condiția să nu existe obiecții din partea clientului.

(4)   Statele membre dezvoltă programe
  cu scopul de a încuraja și oferi sprijin tehnic
  IMM-urilor care nu intră sub incidența alineatului (1) sau (2) să se supună auditurilor energetice, precum și punerea ulterioară în aplicare a recomandărilor acestor audituri
  pentru a respecta criteriile minime de la anexa VI
  .

Pe baza unor criterii transparente și nediscriminatorii și fără a aduce atingere legislației Uniunii privind ajutorul de stat, statele membre instituie
  mecanisme precum centre de audit energetic pentru IMM-uri și microîntreprinderi, care nu sunt în competiție cu auditorii privați, pentru a furniza IMM-urilor audituri energetice subvenționate, precum și alte
   scheme de sprijin pentru IMM-uri, inclusiv în cazul în care au încheiat acorduri voluntare, pentru a acoperi costurile unui audit energetic și ale punerii în aplicare a unor recomandări extrem de eficiente din punctul de vedere al costurilor formulate în urma auditurilor energetice, în cazul în care măsurile propuse sunt puse în aplicare.

Statele membre sprijină și oferă stimulente pentru punerea în aplicare a recomandărilor prin intermediul sprijinului tehnic și financiar, care nu se contabilizează la valoarea maximă a ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor, facilitarea accesului la finanțare, acordând o atenție deosebită IMM-urilor și întreprinderilor care pun în aplicare recomandări cu cel mai mare impact asupra decarbonizării în ceea ce privește eficiența energetică.

Statele membre aduc în atenția IMM-urilor, inclusiv prin intermediul organizațiilor reprezentative intermediare ale acestora, exemple concrete privind modul în care sistemele de gestionare a energiei le pot îmbunătăți activitatea. Comisia acordă asistență statelor membre, sprijinind schimburile de bune practici în domeniu.

(4a)
     
  În sensul alineatului (4), statele membre se asigură că programele includ:

| (a) | integrarea sistemelor de gestionare a energiei care implică conducerea întreprinderii, incluzând stimulente financiare prin implicarea întreprinderii de a adopta măsurile de eficiență energetică identificate; |
| --- | --- |

(a)

integrarea sistemelor de gestionare a energiei care implică conducerea întreprinderii, incluzând stimulente financiare prin implicarea întreprinderii de a adopta măsurile de eficiență energetică identificate;

| (b) | sprijinirea IMM-urilor în cuantificarea multiplelor beneficii ale măsurilor de eficiență energetică în cadrul operațiunilor lor; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea IMM-urilor în cuantificarea multiplelor beneficii ale măsurilor de eficiență energetică în cadrul operațiunilor lor;

| (c) | elaborarea unor „foi de parcurs de eficiență energetică” la nivel de întreprindere dezvoltate în cadrul unui proces interactiv, cu ierarhizarea obiectivelor, a măsurilor și a opțiunilor financiare tehnologice în funcție de priorități; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea unor „foi de parcurs de eficiență energetică” la nivel de întreprindere dezvoltate în cadrul unui proces interactiv, cu ierarhizarea obiectivelor, a măsurilor și a opțiunilor financiare tehnologice în funcție de priorități;

| (d) | dezvoltarea de rețele de tranziție energetică ale IMM-urilor, sprijinită de facilitatori independenți; |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea de rețele de tranziție energetică ale IMM-urilor, sprijinită de facilitatori independenți;

| (e) | mecanisme de sprijin pentru astfel de rețele în desfășurarea auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare a energiei. |
| --- | --- |

(e)

mecanisme de sprijin pentru astfel de rețele în desfășurarea auditurilor energetice sau a sistemelor de gestionare a energiei.

(5)   Statele membre dezvoltă programe pentru a încuraja întreprinderile care nu sunt IMM-uri și care nu intră sub incidența alineatului (1) sau (2) să se supună auditurilor energetice și să pună în aplicare ulterior recomandările formulate ca urmare a acestor audituri,
  cu respectarea criteriilor minime enunțate în anexa VI
  .

(6)   Se consideră că auditurile energetice îndeplinesc cerințele de la alineatul (2) în cazul în care sunt efectuate în mod independent, pe baza unor criterii minime bazate pe anexa VI, și sunt puse în aplicare în temeiul acordurilor voluntare încheiate între anumite organizații ale părților interesate și un organism numit și supravegheat de către statul membru în cauză, sau de către alte organisme cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea în acest sens, sau de către Comisie.

Accesul participanților de pe piață care oferă servicii energetice se bazează pe criterii transparente și nediscriminatorii.

(7)   
  Se consideră că
  întreprinderile care pun în aplicare un contract de performanță energetică
  îndeplinesc
  cerințele alineatelor (1) și (2)
  dacă
  respectivul contract de performanță energetică
  acoperă elementele necesare ale sistemului de gestionare a energiei și
  respectă cerințele stabilite în anexa XIV.

(8)   
  Se consideră că
  întreprinderile care pun în aplicare un sistem de management de mediu, certificat de către un organism independent în conformitate cu standardele europene sau internaționale relevante,
  îndeplinesc
  cerințele prevăzute la alineatele (1) și (2) dacă statele membre asigură faptul că sistemul de management de mediu în cauză include un audit energetic pe baza criteriilor minime bazate pe anexa VI.

(9)   Auditurile energetice pot fi de sine stătătoare sau pot face parte dintr-un audit de mediu mai vast. Statele membre pot solicita ca auditul energetic să includă o evaluare a fezabilității tehnice și economice a racordării la o rețea de încălzire sau de răcire centralizată existentă sau preconizată.

Fără a aduce atingere legislației Uniunii privind ajutorul de stat, statele membre pot pune în aplicare sisteme de stimulare și de sprijin pentru punerea în aplicare a recomandărilor rezultate în urma auditurilor energetice și a altor măsuri similare.

(9a)
     
  Statele membre promovează punerea în aplicare a sistemului de gestionare a energiei și a auditurilor energetice în cadrul administrației publice la nivel național, regional și local.

▌

Articolul 11a

Centre de date

(1)
     
  Până la 15 martie 2024 și, ulterior, anual, statele membre solicită proprietarilor și operatorilor fiecărui centru de date de pe teritoriul lor cu un necesar de putere informatică instalată de cel puțin 100 kW, în special în sectorul TIC, să publice informațiile prevăzute în anexa VIa în format armonizat.

(2)
     
  Statele membre transmit fără întârziere Comisiei informațiile pe care le-au colectat în temeiul alineatului (1). Informațiile sunt făcute publice prin intermediul unei baze de date create și gestionate de Comisie.

(3)
     
  Comisia adoptă orientări privind monitorizarea și publicarea performanței energetice a centrelor de date în conformitate cu anexa VIa. Aceste orientări conțin definiții armonizate pentru fiecare informație, precum și o metodologie uniformă de măsurare, orientări privind raportarea și un model armonizat pentru transferul informațiilor, pentru a permite o raportare coerentă în toate statele membre.

(4)
     
  Statele membre încurajează proprietarii și operatorii fiecărui centru de date de pe teritoriul lor cu un necesar de energie electrică instalată pentru infrastructura informatică mai mare sau egal cu 1 MW să țină cont de bunele practici la care se face referire în cea mai recentă versiune a Codului european de conduită privind eficiența energetică a centrelor de date sau în documentul CLC TR50600-99-1 al CEN-CENELEC intitulat „Instalații și infrastructuri ale centrelor de date – Partea 99-1: Practici recomandate pentru gestionarea energiei”, până la intrarea în vigoare a actului delegat adoptat în temeiul articolului 31 alineatul (3) din prezenta directivă.

(5)   
  Până la 15 martie 2025, Comisia evaluează datele disponibile privind eficiența energetică a centrelor de date, astfel cum i-au fost comunicate de statele membre în conformitate cu alineatul (2), și prezintă un raport Parlamentului și Consiliului. Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o propunere privind măsuri suplimentare de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv privind stabilirea unor standarde minime de performanță și o evaluare a fezabilității tranziției către centre cu emisii nete nule, în strânsă consultare cu părțile interesate relevante. O astfel de propunere poate stabili un calendar în care centrele de date actuale trebuie să îndeplinească standardele minime de performanță.

Articolul 12

Contorizarea gazelor naturale

(1)   Statele membre se asigură că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu eventualele economii de energie, clienții finali pentru gaze naturale dispun de contoare individuale la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul real de energie al clientului final și care furnizează informații privind momentul efectiv al utilizării.

Astfel de contoare individuale la prețuri competitive se pun totdeauna la dispoziție în cazul în care:

| (a) | se înlocuiește un contor existent, cu excepția situației în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic sau nu este eficient din punctul de vedere al costurilor în raport cu economiile potențiale estimate pe termen lung; |
| --- | --- |

(a)

se înlocuiește un contor existent, cu excepția situației în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic sau nu este eficient din punctul de vedere al costurilor în raport cu economiile potențiale estimate pe termen lung;

| (b) | se face o nouă conexiune într-o clădire nouă sau atunci când o clădire este supusă unor renovări majore, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE. |
| --- | --- |

(b)

se face o nouă conexiune într-o clădire nouă sau atunci când o clădire este supusă unor renovări majore, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE.

(2)   În cazul și în măsura în care statele membre implementează sisteme de contorizare inteligentă și introduc contoare inteligente de gaze naturale în conformitate cu Directiva 2009/73/CE:

| (a) | acestea se asigură că sistemele de contorizare furnizează clienților finali informații privind perioada de utilizare reală și că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru clienții finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime ale contoarelor și a obligațiilor impuse participanților de pe piață; |
| --- | --- |

(a)

acestea se asigură că sistemele de contorizare furnizează clienților finali informații privind perioada de utilizare reală și că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru clienții finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime ale contoarelor și a obligațiilor impuse participanților de pe piață;

| (b) | acestea asigură securitatea contoarelor inteligente și comunicarea datelor, precum și dreptul la viață privată al clienților finali, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii privind protecția datelor și a vieții private; |
| --- | --- |

(b)

acestea asigură securitatea contoarelor inteligente și comunicarea datelor, precum și dreptul la viață privată al clienților finali, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii privind protecția datelor și a vieții private;

| (c) | acestea stabilesc obligația de informare și asistență corespunzătoare a clienților la momentul instalării, în special cu privire la întregul potențial al contoarelor inteligente în ceea ce privește gestionarea contorizării și monitorizarea consumului de energie. |
| --- | --- |

(c)

acestea stabilesc obligația de informare și asistență corespunzătoare a clienților la momentul instalării, în special cu privire la întregul potențial al contoarelor inteligente în ceea ce privește gestionarea contorizării și monitorizarea consumului de energie.

Articolul 13

Contorizarea încălzirii, a răcirii și a apei calde menajere

(1)   Statele membre se asigură că clienții finali de încălzire centralizată, răcire centralizată și apă caldă menajeră sunt dotați cu contoare la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul lor real de energie.

(2)   În cazul în care încălzirea, răcirea sau apa caldă menajeră pentru o clădire sunt furnizate de la o sursă centrală care deservește mai multe clădiri sau de la un sistem de încălzire centralizată ori de la un sistem de răcire centralizată, se instalează un contor la schimbătorul de căldură sau la punctul de livrare.

Articolul 14

Subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire, pentru răcire și pentru apa caldă menajeră

(1)   În clădirile cu mai multe apartamente și în clădirile mixte dotate cu o sursă centrală de încălzire sau de răcire sau alimentate de sisteme de încălzire sau de răcire centralizată, se instalează contoare individuale pentru a măsura consumul de încălzire, de răcire sau de apă caldă menajeră pentru fiecare unitate a clădirii, în cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și eficient din punctul de vedere al costurilor, în sensul că este proporțional în raport cu posibilele economii de energie.

În cazul în care utilizarea de contoare individuale nu este fezabilă din punct de vedere tehnic sau nu este eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru contorizarea consumului în fiecare unitate a clădirii, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică pentru a măsura consumul de energie termică la fiecare corp de încălzire, cu excepția cazului în care statul membru în cauză demonstrează că instalarea unor astfel de repartitoare de costuri nu ar fi eficientă din punctul de vedere al costurilor. În aceste cazuri, pot fi avute în vedere metode alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru măsurarea consumului de energie termică. Criteriile generale, metodologia și/sau procedurile pentru a determina lipsa de fezabilitate tehnică și de eficiență din punctul de vedere al costurilor sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.

(2)   În clădirile noi cu mai multe apartamente și în părțile rezidențiale ale clădirilor mixte noi care sunt dotate cu o sursă centrală de încălzire pentru apa caldă menajeră ori sunt aprovizionate de la rețele de încălzire centralizată, sunt prevăzute contoare individuale pentru apa caldă menajeră, în pofida dispozițiilor de la alineatul (1) primul paragraf.

(3)   În cazul în care clădirile cu mai multe apartamente sau clădirile mixte sunt alimentate de la rețele de încălzire sau de răcire centralizată sau în cazul în care prevalează sistemele comune proprii de încălzire sau de răcire pentru astfel de clădiri, statele membre se asigură că sunt instituite norme naționale transparente și disponibile publicului privind repartizarea costurilor pentru consumul de încălzire, de răcire și de apă caldă menajeră în aceste clădiri, pentru a asigura transparența și acuratețea contabilizării consumului individual. După caz, astfel de norme includ orientări privind modalitatea de repartizare a costurilor pentru energia utilizată după cum urmează:

| (a) | apă caldă menajeră; |
| --- | --- |

(a)

apă caldă menajeră;

| (b) | energie termică distribuită de instalația clădirii și în scopul încălzirii spațiilor comune, în cazul în care casa scărilor și coridoarele sunt echipate cu corpuri de încălzire; |
| --- | --- |

(b)

energie termică distribuită de instalația clădirii și în scopul încălzirii spațiilor comune, în cazul în care casa scărilor și coridoarele sunt echipate cu corpuri de încălzire;

| (c) | în scopul încălzirii sau răcirii apartamentelor. |
| --- | --- |

(c)

în scopul încălzirii sau răcirii apartamentelor.

Articolul 15

Cerințele privind citirea la distanță

(1)   În sensul articolelor 13 și 14, contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou instalate sunt dispozitive care pot fi citite de la distanță. Se aplică condițiile de fezabilitate tehnică și de eficiență din punctul de vedere al costurilor prevăzute la articolul 14 alineatul (1).

(2)   Contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică care nu pot fi citite de la distanță dar care au fost deja instalate se transformă astfel încât să poată fi citite de la distanță sau se înlocuiesc cu dispozitive care pot fi citite de la distanță până la 1 ianuarie 2027, cu excepția cazurilor în care statul membru în cauză demonstrează că acest lucru nu este eficient din punctul de vedere al costurilor .

Articolul 16

Informații privind facturarea gazelor naturale

(1)   În cazul în care clienții finali nu dispun de contoarele inteligente menționate în Directiva 2009/73/CE, statele membre se asigură că informațiile cu privire la facturarea gazelor naturale sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real, în conformitate cu anexa VII punctul 1.1, atunci când acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și justificat din punct de vedere economic.

Această obligație poate fi îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clienții finali în cadrul căruia aceștia comunică citirile propriului contor furnizorului de energie. Numai în cazul în care clientul final nu a transmis o citire a contorului pentru o perioadă stabilită de facturare, factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară.

(2)   Contoarele instalate în conformitate cu Directiva 2009/73/CE permit furnizarea de informații exacte privind facturarea, bazate pe consumul real. Statele membre asigură clienților finali posibilitatea de a accesa cu ușurință informații suplimentare referitoare la consumul anterior, care permit o autoverificare detaliată.

Informațiile suplimentare privind consumul anterior includ:

| (a) | date cumulative pentru cel puțin ultimii trei ani sau pentru perioada scursă de la începutul contractului de furnizare, dacă aceasta din urmă este mai mică. Datele corespund intervalelor pentru care au fost elaborate informații privind facturarea frecventă; |
| --- | --- |

(a)

date cumulative pentru cel puțin ultimii trei ani sau pentru perioada scursă de la începutul contractului de furnizare, dacă aceasta din urmă este mai mică. Datele corespund intervalelor pentru care au fost elaborate informații privind facturarea frecventă;

| (b) | date detaliate în funcție de perioada de utilizare pentru fiecare zi, săptămână, lună și an. Aceste date se pun la dispoziția clientului final prin intermediul internetului sau al interfeței destinate contoarelor, pentru perioada de cel puțin 24 de luni anterioare sau pentru perioada scursă de la începutul contractului de furnizare, dacă aceasta din urmă este mai mică. |
| --- | --- |

(b)

date detaliate în funcție de perioada de utilizare pentru fiecare zi, săptămână, lună și an. Aceste date se pun la dispoziția clientului final prin intermediul internetului sau al interfeței destinate contoarelor, pentru perioada de cel puțin 24 de luni anterioare sau pentru perioada scursă de la începutul contractului de furnizare, dacă aceasta din urmă este mai mică.

(3)   Indiferent dacă au fost instalate sau nu contoare inteligente, statele membre:

| (a) | impun ca, la cererea clientului final, informațiile privind facturile la energie și consumul anterior al clienților finali să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de către clientul final, în măsura în care aceste informații sunt disponibile; |
| --- | --- |

(a)

impun ca, la cererea clientului final, informațiile privind facturile la energie și consumul anterior al clienților finali să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de către clientul final, în măsura în care aceste informații sunt disponibile;

| (b) | se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturi și informații privind facturarea, precum și că aceștia primesc, la cerere, o explicație clară și ușor de înțeles a modului de stabilire a facturii, în special în cazul în care facturile nu sunt bazate pe consumul real; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturi și informații privind facturarea, precum și că aceștia primesc, la cerere, o explicație clară și ușor de înțeles a modului de stabilire a facturii, în special în cazul în care facturile nu sunt bazate pe consumul real;

| (c) | se asigură că, împreună cu factura, sunt puse la dispoziție informații adecvate pentru a oferi clienților finali o perspectivă cuprinzătoare asupra costurilor actuale ale energiei, în conformitate cu anexa VII; |
| --- | --- |

(c)

se asigură că, împreună cu factura, sunt puse la dispoziție informații adecvate pentru a oferi clienților finali o perspectivă cuprinzătoare asupra costurilor actuale ale energiei, în conformitate cu anexa VII;

| (d) | pot prevedea că, la cererea clientului final, informațiile cuprinse în respectivele facturi nu sunt considerate ca fiind o solicitare de plată. În astfel de cazuri, statele membre se asigură că furnizorii de surse de energie oferă modalități flexibile pentru plățile propriu-zise; |
| --- | --- |

(d)

pot prevedea că, la cererea clientului final, informațiile cuprinse în respectivele facturi nu sunt considerate ca fiind o solicitare de plată. În astfel de cazuri, statele membre se asigură că furnizorii de surse de energie oferă modalități flexibile pentru plățile propriu-zise;

| (e) | impun ca informațiile și estimările costurilor energiei să fie puse la dispoziția consumatorilor la cerere, în timp util și într-un format ușor de înțeles, permițându-le acestora să compare diferite oferte în condiții identice. |
| --- | --- |

(e)

impun ca informațiile și estimările costurilor energiei să fie puse la dispoziția consumatorilor la cerere, în timp util și într-un format ușor de înțeles, permițându-le acestora să compare diferite oferte în condiții identice.

Articolul 17

Informații privind facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și pentru apa caldă menajeră

(1)   Acolo unde sunt instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică, statele membre se asigură că informațiile privind facturarea și consumul sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică, în conformitate cu punctele 1 și 2 din anexa VIII pentru toți utilizatorii finali.

În cazul în care un stat membru dispune în acest sens, obligația respectivă poate, mai puțin în ceea ce privește consumul subcontorizat bazat pe repartitoarele de costuri pentru energia termică conform articolului 14, să fie îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clientul final sau utilizatorul final, prin care acesta își citește contorul și transmite indexul. Factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară numai în cazul în care clientul final sau utilizatorul final nu a transmis indexul contorului pentru o perioadă de facturare dată.

(2)   Statele membre:

| (a) | impun ca, dacă sunt disponibile informații privind facturile la energie și consumul anterior sau indexuri ale repartitoarelor de costuri pentru energia termică ale utilizatorilor finali, acestea să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de utilizatorul final, la cererea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

impun ca, dacă sunt disponibile informații privind facturile la energie și consumul anterior sau indexuri ale repartitoarelor de costuri pentru energia termică ale utilizatorilor finali, acestea să fie puse la dispoziția unui furnizor de servicii energetice desemnat de utilizatorul final, la cererea acestuia;

| (b) | se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturile și informațiile privind facturarea; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că li se oferă clienților finali opțiunea de a primi pe cale electronică facturile și informațiile privind facturarea;

| (c) | se asigură că tuturor utilizatorilor finali li se furnizează, odată cu factura, informații clare și ușor de înțeles, în conformitate cu punctul 3 din anexa VIII; |
| --- | --- |

(c)

se asigură că tuturor utilizatorilor finali li se furnizează, odată cu factura, informații clare și ușor de înțeles, în conformitate cu punctul 3 din anexa VIII;

| (d) | promovează securitatea cibernetică și asigură protecția vieții private și a datelor utilizatorilor finali, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

promovează securitatea cibernetică și asigură protecția vieții private și a datelor utilizatorilor finali, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii.

Statele membre pot să prevadă ca, la cererea clientului final, furnizarea informațiilor privind facturarea să nu fie considerată a reprezenta o solicitare de plată. În astfel de cazuri, statele membre se asigură că se oferă modalități flexibile pentru plățile propriu-zise.

(3)   Statele membre decid cine este responsabil pentru furnizarea informațiilor prevăzute la alineatele (1) și (2) către utilizatorii finali care nu au un contract direct sau individual cu un furnizor de energie.

Articolul 18

Costurile de acces la informațiile privind contorizarea și facturarea gazelor naturale

Statele membre se asigură că clienții finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că aceștia au un acces adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.

Articolul 19

Costurile de acces la informațiile privind contorizarea, facturarea și consumul pentru încălzire, răcire și apa caldă menajeră

(1)   Statele membre se asigură că utilizatorii finali primesc, în mod gratuit, toate facturile și toate informațiile privind facturarea pentru consumul de energie, precum și că utilizatorii finali au acces în mod adecvat și gratuit la datele privind propriul consum.

(2)   În pofida dispozițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol, repartizarea costurilor aferente informațiilor privind facturarea pentru consumul individual de încălzire, răcire și apă caldă menajeră în clădirile cu mai multe apartamente și clădirile mixte, în conformitate cu articolul 14, se efectuează fără scop lucrativ. Costurile care rezultă din atribuirea acestei sarcini unei terțe părți, precum un furnizor de servicii sau furnizorul local de energie, și care acoperă contorizarea, alocarea și contabilizarea consumului individual real în astfel de clădiri, pot fi transferate utilizatorilor finali, în măsura în care aceste costuri sunt rezonabile.

(3)   Pentru a asigura costuri rezonabile pentru serviciile de subcontorizare, după cum se menționează la alineatul (2), statele membre pot stimula concurența în respectivul sector al serviciilor luând măsuri adecvate, cum ar fi recomandarea sau promovarea în alt mod a recurgerii la licitații sau a utilizării de aparate și sisteme interoperabile care să faciliteze trecerea de la un furnizor de servicii la altul.

CAPITOLUL IV

CAPITOLUL IV

INFORMAREA ȘI RESPONSABILIZAREA CONSUMATORILOR

INFORMAREA ȘI RESPONSABILIZAREA CONSUMATORILOR

Articolul 20

Drepturi contractuale de bază privind încălzirea, răcirea și apa caldă menajeră

(1)   Fără a aduce atingere normelor Uniunii privind protecția consumatorilor, în special Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului (64) și Directivei 93/13/CEE a Consiliului (65), statele membre asigură garantarea drepturilor prevăzute la alineatele (2)-(8) din prezentul articol pentru clienții finali și, acolo unde sunt menționați în mod explicit, pentru utilizatorii finali.

(2)   Clienții finali au dreptul de a încheia cu furnizorul lor un contract care să specifice:

| (a) | identitatea și adresa furnizorului; |
| --- | --- |

(a)

identitatea și adresa furnizorului;

| (b) | serviciile furnizate și nivelurile oferite de calitate a serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

serviciile furnizate și nivelurile oferite de calitate a serviciilor;

| (c) | tipurile de servicii de întreținere oferite; |
| --- | --- |

(c)

tipurile de servicii de întreținere oferite;

| (d) | mijloacele prin care se pot obține informații actualizate privind toate tarifele aplicabile, taxele de întreținere și pachetele de produse sau servicii; |
| --- | --- |

(d)

mijloacele prin care se pot obține informații actualizate privind toate tarifele aplicabile, taxele de întreținere și pachetele de produse sau servicii;

| (e) | durata contractului, condițiile de reînnoire și de încetare a contractelor și a serviciilor, inclusiv a produselor sau serviciilor oferite în același pachet cu serviciile respective, și a contractului, precum și dacă este posibilă încetarea fără comision a contractului; |
| --- | --- |

(e)

durata contractului, condițiile de reînnoire și de încetare a contractelor și a serviciilor, inclusiv a produselor sau serviciilor oferite în același pachet cu serviciile respective, și a contractului, precum și dacă este posibilă încetarea fără comision a contractului;

| (f) | eventualele compensații și formule de rambursare care se aplică în cazul în care nu sunt îndeplinite nivelurile de calitate a serviciilor prevăzute în contract, inclusiv în cazul facturării inexacte sau realizate cu întârziere; |
| --- | --- |

(f)

eventualele compensații și formule de rambursare care se aplică în cazul în care nu sunt îndeplinite nivelurile de calitate a serviciilor prevăzute în contract, inclusiv în cazul facturării inexacte sau realizate cu întârziere;

| (g) | modalitățile pentru a iniția o procedură de soluționare alternativă a litigiilor în conformitate cu articolul 21; |
| --- | --- |

(g)

modalitățile pentru a iniția o procedură de soluționare alternativă a litigiilor în conformitate cu articolul 21;

| (h) | informații privind drepturile consumatorilor, inclusiv informații privind gestionarea plângerilor și toate informațiile menționate la prezentul alineat, comunicate în mod clar în facturi sau pe pagina de internet a întreprinderii în cauză,
  și includ datele de contact sau linkul către site-ul punctului unic de contact menționat la articolul 21
  . |
| --- | --- |

(h)

informații privind drepturile consumatorilor, inclusiv informații privind gestionarea plângerilor și toate informațiile menționate la prezentul alineat, comunicate în mod clar în facturi sau pe pagina de internet a întreprinderii în cauză,
  și includ datele de contact sau linkul către site-ul punctului unic de contact menționat la articolul 21
  .

Condițiile trebuie să fie echitabile și se comunică în prealabil. În toate cazurile, informațiile menționate se comunică înainte de încheierea sau de confirmarea contractului. Atunci când contractul este încheiat prin intermediari, informațiile menționate la prezentul alineat sunt furnizate, de asemenea, înainte de încheierea contractului.

Clienții finali și utilizatorii finali primesc un rezumat al principalelor condiții contractuale într-un mod inteligibil și într-un limbaj concis și simplu.

(2a)
     
  Furnizorii transmit clienților finali și utilizatorilor finali o copie a contractului, informații transparente privind prețurile și tarifele practicate și privind condițiile standard de acces la serviciile de încălzire, răcire și apă caldă menajeră, precum și de utilizare a acestora.

(3)   Clienților finali li se notifică în mod corespunzător orice intenție de modificare a condițiilor contractuale. Furnizorii notifică clienților lor finali, într-un mod transparent și ușor de înțeles, orice ajustare a prețului de furnizare, precum și motivele și condițiile prealabile ale ajustării și sfera de aplicare a acesteia, în mod direct și în timp util, cu cel puțin două săptămâni și, în ceea ce îi privește pe clienții casnici, cu cel puțin o lună înainte de intrarea în vigoare a ajustării.
  Clienții finali sunt informați cu privire la dreptul lor de a rezilia contractul dacă nu acceptă noile condiții contractuale sau ajustările prețului care le-au fost notificate de furnizor în conformitate cu contractul. Clienții finali informează fără întârziere utilizatorii finali cu privire la modificările contractuale avute în vedere.

(4)   Furnizorii pun la dispoziția clienților finali o gamă largă de modalități de plată. Aceste modalități de plată nu fac deosebire în mod nejustificat între clienți. Orice diferență în ceea ce privește comisioanele aferente metodelor de plată sau sistemelor de plată anticipată trebuie să fie obiectivă, nediscriminatorie și proporțională și nu trebuie să depășească costurile directe suportate de beneficiarul plății pentru utilizarea unei anumite metode de plată sau a unui sistem de plată anticipată, în conformitate cu articolul 62 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (66).

(5)   În temeiul alineatului (6), clienții casnici care au acces la sisteme de plată anticipată nu vor fi dezavantajați prin sistemele de plată anticipată.

(6)   Furnizorii oferă clienților finali și,
  după caz,
  utilizatorilor finali condiții generale echitabile și transparente, care sunt prezentate într-un limbaj simplu și lipsit de ambiguități și care nu includ bariere necontractuale în calea exercitării drepturilor clienților, ca de exemplu documentația contractuală excesivă. Utilizatorilor finali li se acordă acces, la cerere, la respectivele condiții generale. Clienții finali și utilizatorii finali sunt protejați împotriva metodelor de vânzare incorecte sau înșelătoare. Clienților finali cu handicap trebuie să li se ofere toate informațiile relevante privind contractul lor cu furnizorul în formate accesibile.

(7)   Clienții finali și utilizatorii finali au dreptul să beneficieze de servicii de calitate și de o bună gestionare a plângerilor de către furnizorii lor. Furnizorii gestionează plângerile într-un mod simplu, echitabil și prompt.

(7a)
     
  Autoritățile competente responsabile cu aplicarea măsurilor de protecție a consumatorilor prevăzute în prezenta directivă sunt independente de interesele pieței și sunt în măsură să ia decizii administrative.

Articolul 21

Informare și sensibilizare

(1)   Statele membre,
  în cooperare cu autoritățile regionale și locale
  , se asigură că informațiile privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, acțiunile individuale și cadrele financiare și juridice sunt transparente,
  accesibile
  și diseminate pe scară largă în rândul tuturor actorilor relevanți de pe piață, precum clienții finali, utilizatorii finali, organizațiile de consumatori, reprezentații societății civile, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, agențiile energetice, furnizorii de servicii sociale, constructorii, arhitecții, inginerii, auditorii de mediu și energetici și instalatorii de elemente ale clădirilor, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2010/31/UE.

(2)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a promova și a facilita o utilizare eficientă a energiei de către clienții finali și de către utilizatorii finali. Aceste măsuri trebuie să facă parte dintr-o strategie națională precum planul național integrat privind energia și clima în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, sau strategia de renovare pe termen lung, astfel cum este definită în
  Directiva... [DPEC reformată – 2021/0426 (COD)]
  .

În sensul prezentului articol, aceste măsuri includ o serie de instrumente și politici de promovare a schimbării comportamentale, precum:

| (i) | stimulente fiscale; |
| --- | --- |

(i)

stimulente fiscale;

| (ii) | acces la finanțe, bonuri, granturi sau subvenții; |
| --- | --- |

(ii)

acces la finanțe, bonuri, granturi sau subvenții;

| (iia) | disponibilitatea auditurilor energetice și a serviciilor de consiliere personalizate și a asistenței pentru consumatorii casnici, cu sprijin public, în special pentru clienții vulnerabili, pentru persoanele afectate de sărăcia energetică și, după caz, pentru persoanele care locuiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(iia)

disponibilitatea auditurilor energetice și a serviciilor de consiliere personalizate și a asistenței pentru consumatorii casnici, cu sprijin public, în special pentru clienții vulnerabili, pentru persoanele afectate de sărăcia energetică și, după caz, pentru persoanele care locuiesc în locuințe sociale;

| (iib) | servicii de consiliere personalizate pentru IMM-uri și microîntreprinderi; |
| --- | --- |

(iib)

servicii de consiliere personalizate pentru IMM-uri și microîntreprinderi;

| (iii) | furnizarea de informații în formate accesibile pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(iii)

furnizarea de informații în formate accesibile pentru persoanele cu handicap;

| (iv) | proiecte exemplare; |
| --- | --- |

(iv)

proiecte exemplare;

| (v) | activități la locul de muncă; |
| --- | --- |

(v)

activități la locul de muncă;

| (vi) | activități de formare; |
| --- | --- |

(vi)

activități de formare;

| (vii) | instrumente digitale. |
| --- | --- |

(vii)

instrumente digitale.

| (viia) | strategii de implicare. |
| --- | --- |

(viia)

strategii de implicare.

În sensul prezentului articol, aceste măsuri includ, de asemenea, dar fără a se limita la acestea, următoarele căi și mijloace de implicare a actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1):

| (i) | crearea unor ghișee unice sau a unor mecanisme similare pentru furnizarea de consiliere și asistență tehnică, administrativă și financiară privind eficiența energetică, inclusiv
  verificări energetice pentru gospodării,
  renovarea energetică a clădirilor,
  informații privind înlocuirea sistemelor de încălzire vechi și ineficiente cu dispozitive moderne și mai eficiente
  și adoptarea energiei din surse regenerabile
  și a stocării de energie
  pentru clădiri de către clienții finali și de către utilizatorii finali, în special de către gospodării și de către utilizatorii mici care nu sunt gospodării
  , de exemplu IMM și microîntreprinderi
  ; |
| --- | --- |

(i)

crearea unor ghișee unice sau a unor mecanisme similare pentru furnizarea de consiliere și asistență tehnică, administrativă și financiară privind eficiența energetică, inclusiv
  verificări energetice pentru gospodării,
  renovarea energetică a clădirilor,
  informații privind înlocuirea sistemelor de încălzire vechi și ineficiente cu dispozitive moderne și mai eficiente
  și adoptarea energiei din surse regenerabile
  și a stocării de energie
  pentru clădiri de către clienții finali și de către utilizatorii finali, în special de către gospodării și de către utilizatorii mici care nu sunt gospodării
  , de exemplu IMM și microîntreprinderi
  ;

| (ia) | cooperarea cu actorii privați care furnizează servicii precum audituri energetice, soluții de finanțare și realizarea renovărilor energetice și promovarea unor astfel de servicii; |
| --- | --- |

(ia)

cooperarea cu actorii privați care furnizează servicii precum audituri energetice, soluții de finanțare și realizarea renovărilor energetice și promovarea unor astfel de servicii;

| (ii) | comunicarea schimbărilor eficiente din punct de vedere al costurilor și ușor de realizat cu privire la utilizarea energiei; |
| --- | --- |

(ii)

comunicarea schimbărilor eficiente din punct de vedere al costurilor și ușor de realizat cu privire la utilizarea energiei;

| (iii) | diseminarea de informații cu privire la măsurile de eficiență energetică și la instrumentele de finanțare; |
| --- | --- |

(iii)

diseminarea de informații cu privire la măsurile de eficiență energetică și la instrumentele de finanțare;

| (iv) | asigurarea unor puncte unice de contact pentru a pune la dispoziția clienților finali și a utilizatorilor finali toate informațiile necesare cu privire la drepturile lor, la legislația aplicabilă și la mecanismele de soluționare a litigiilor de care dispun în cazul unui litigiu. Aceste puncte de contact unice pot face parte din punctele de informare generală a consumatorilor. |
| --- | --- |

(iv)

asigurarea unor puncte unice de contact pentru a pune la dispoziția clienților finali și a utilizatorilor finali toate informațiile necesare cu privire la drepturile lor, la legislația aplicabilă și la mecanismele de soluționare a litigiilor de care dispun în cazul unui litigiu. Aceste puncte de contact unice pot face parte din punctele de informare generală a consumatorilor.

(2a)
     
  În sensul prezentului articol, statele membre colaborează cu autoritățile relevante și cu părțile interesate din sectorul privat pentru dezvoltarea unor ghișee unice locale, regionale sau naționale dedicate eficienței energetice. Aceste ghișee unice sunt transsectoriale și interdisciplinare și conduc la proiecte dezvoltate la nivel local prin:

| (a) | consilierea și furnizarea de informații simplificate cu privire la posibilitățile și soluțiile tehnice și financiare pentru gospodării, IMM-uri, microîntreprinderi și organisme publice; |
| --- | --- |

(a)

consilierea și furnizarea de informații simplificate cu privire la posibilitățile și soluțiile tehnice și financiare pentru gospodării, IMM-uri, microîntreprinderi și organisme publice;

| (b) | punerea în legătură a proiectelor potențiale cu actori de pe piață, în special a proiectelor la scară mai mică; |
| --- | --- |

(b)

punerea în legătură a proiectelor potențiale cu actori de pe piață, în special a proiectelor la scară mai mică;

| (c) | consilierea cu privire la comportamentul în materie de consum de energie cu scopul de a implica în mod activ consumatorii; |
| --- | --- |

(c)

consilierea cu privire la comportamentul în materie de consum de energie cu scopul de a implica în mod activ consumatorii;

| (d) | furnizarea de informații despre programele de formare și educație pentru a asigura un număr mai mare de profesioniști în domeniul eficienței energetice și pentru recalificarea și perfecționarea profesională cu scopul de a răspunde nevoilor pieței; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de informații despre programele de formare și educație pentru a asigura un număr mai mare de profesioniști în domeniul eficienței energetice și pentru recalificarea și perfecționarea profesională cu scopul de a răspunde nevoilor pieței;

| (e) | colectarea și transmiterea către Comisie a datelor agregate de tipologie din proiectele de eficiență energetică facilitate de ghișeele unice, care sunt publicate de Comisie o dată la doi ani într-un raport pentru a permite astfel schimbul de experiență și a consolida cooperarea transfrontalieră între statele membre în vederea promovării exemplelor de bune practici din diferite tipologii de clădiri, locuințe și întreprinderi; |
| --- | --- |

(e)

colectarea și transmiterea către Comisie a datelor agregate de tipologie din proiectele de eficiență energetică facilitate de ghișeele unice, care sunt publicate de Comisie o dată la doi ani într-un raport pentru a permite astfel schimbul de experiență și a consolida cooperarea transfrontalieră între statele membre în vederea promovării exemplelor de bune practici din diferite tipologii de clădiri, locuințe și întreprinderi;

| (f) | furnizarea de sprijin global tuturor gospodăriilor, acordând o atenție deosebită celor afectate de sărăcia energetică și clădirilor cu cele mai slabe performanțe, precum și întreprinderilor acreditate și instalatorilor care furnizează servicii de modernizare, adaptate la diferite tipologii de locuințe și la diferite zone geografice, și oferind sprijin în diversele etape ale proiectului de modernizare, în special pentru a facilita punerea în aplicare a standardelor minime de performanță energetică, astfel cum sunt prevăzute la articolul 9 din Directiva ... [DPEC reformată – 2021/0426 (COD); |
| --- | --- |

(f)

furnizarea de sprijin global tuturor gospodăriilor, acordând o atenție deosebită celor afectate de sărăcia energetică și clădirilor cu cele mai slabe performanțe, precum și întreprinderilor acreditate și instalatorilor care furnizează servicii de modernizare, adaptate la diferite tipologii de locuințe și la diferite zone geografice, și oferind sprijin în diversele etape ale proiectului de modernizare, în special pentru a facilita punerea în aplicare a standardelor minime de performanță energetică, astfel cum sunt prevăzute la articolul 9 din Directiva ... [DPEC reformată – 2021/0426 (COD);

| (g) | dezvoltarea serviciilor pentru consumatorii vulnerabili și afectați de sărăcia energetică și pentru gospodăriile cu venituri reduse. |
| --- | --- |

(g)

dezvoltarea serviciilor pentru consumatorii vulnerabili și afectați de sărăcia energetică și pentru gospodăriile cu venituri reduse.

Statele membre colaborează cu autoritățile locale și regionale pentru a încuraja cooperarea între organismele publice, agențiile pentru energie și inițiativele plasate sub responsabilitatea comunității și pentru a promova, dezvolta și extinde ghișeele unice printr-un proces integrat. Comisia pune la dispoziția statelor membre orientări pentru dezvoltarea acestor ghișee unice, cu scopul de a crea o abordare armonizată în întreaga Uniune.

(3)   Statele membre stabilesc condiții corespunzătoare pentru ca actorii de pe piață să le furnizeze consumatorilor finali, inclusiv clienților vulnerabili, persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanelor care trăiesc în locuințe sociale,
  IMM-uri și microîntreprinderi
  informații și consiliere adecvate și specifice privind eficiența energetică.

(4)   Statele membre le asigură clienților finali, utilizatorilor finali, clienților vulnerabili, persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanelor care trăiesc în locuințe sociale accesul la mecanisme alternative simple, echitabile, transparente, independente, eficace și eficiente de soluționare a litigiilor privind drepturile și obligațiile stabilite în temeiul prezentei directive, prin intermediul unui mecanism independent, cum ar fi un mediator pentru energie sau un organism pentru consumatori, sau prin intermediul unei autorități de reglementare. În cazul în care clientul final este un consumator astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului (67), aceste mecanisme alternative de soluționare a litigiilor respectă cerințele de calitate prevăzute în directiva respectivă.

Atunci când este necesar, statele membre se asigură că entitățile de soluționare alternativă a litigiilor cooperează în vederea garantării unui mecanism alternativ simplu, echitabil, transparent, independent, eficace și eficient de soluționare a litigiilor legate de produse sau servicii asociate sau grupate cu orice produs sau serviciu care intră sub incidența prezentei directive.

Participarea întreprinderilor la mecanismele alternative de soluționare a litigiilor pentru clienții casnici este obligatorie, cu excepția cazului în care statul membru demonstrează Comisiei că alte mecanisme sunt la fel de eficiente.

(5)   Fără a aduce atingere principiilor de bază ale legislației lor privind proprietatea și chiria, statele membre iau măsurile necesare pentru eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură apărute în calea eficienței energetice, cu privire la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii unei clădiri sau ai unei unități de clădire, pentru a se evita ca aceste părți să renunțe la efectuarea de investiții de îmbunătățire a eficienței energetice, pe care le-ar fi efectuat în alte condiții, din cauza faptului că nu vor obține beneficii individuale complete sau din cauza absenței normelor privind împărțirea costurilor și a beneficiilor între ele.

Măsurile de eliminare a acestor bariere pot include furnizarea de stimulente,
  de exemplu stimulente financiare și posibilitatea de a apela la soluții financiare oferite de terți,
  abrogarea sau modificarea dispozițiilor juridice sau de reglementare, adoptarea de orientări și de comunicări interpretative sau simplificarea procedurilor administrative, inclusiv a normelor și măsurilor naționale de reglementare a proceselor decizionale în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari . Măsurile pot fi combinate cu asigurarea educării, formării profesionale și informațiilor specifice, precum și a asistenței tehnice în materie de eficiență energetică furnizată actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1).

Statele membre iau măsuri adecvate pentru a sprijini dialogul multilateral cu participarea
  autorităților locale și regionale, a
  publicului și a partenerilor sociali relevanți, precum organizațiile de proprietari și de chiriași, organizațiile de consumatori,
  distribuitorii de energie sau întreprinderile de comercializare a energiei cu amănuntul, prestatorii de servicii energetice,
  comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, autoritățile și agențiile publice competente, și au drept scop elaborarea unor propuneri de măsuri, de stimulente și de orientări acceptate de comun acord referitoare la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unei unități de clădire.

Fiecare stat membru raportează aceste bariere și măsurile luate în cadrul strategiei sale de renovare pe termen lung în temeiul articolului 2a din Directiva 2010/31/UE și al Regulamentului (UE) 2018/1999.

(6)   Comisia încurajează schimbul de informații cu privire la bunele practici de economisire a energiei și la metodologiile de atenuare a motivațiilor divergente în rândul statelor membre și diseminarea acestor informații la scară largă
  și oferă asistență tehnică în acest scop
  .

Articolul 21a

Parteneriate pentru eficiența energetică

(1)
     
  Până la ... [12 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia instituie parteneriate sectoriale europene pentru eficiență energetică, reunind principalele părți interesate, inclusiv partenerii sociali, în sectoare precum TIC, transporturi, sectorul financiar și cel al construcțiilor, într-un mod reprezentativ și favorabil incluziunii. Comisia numește un președinte pentru fiecare parteneriat european sectorial de eficiență energetică.

(2)
     
  Parteneriatele de la alineatul (1) facilitează dialogurile climatice și încurajează sectoarele să elaboreze „foi de parcurs pentru eficiența energetică” menite să cartografieze măsurile și opțiunile tehnologice disponibile, cu scopul de a realiza economii în materie de eficiență energetică, de a crea condiții pentru energia din surse regenerabile și de a decarboniza sectoarele. Aceste foi de parcurs vor avea o contribuție valoroasă pentru a ajuta sectoarele să planifice investițiile necesare pentru a atinge obiectivele prezentei directive și ale Regulamentului (UE) 2021/1119 și vor facilita cooperarea transfrontalieră dintre participanți în vederea consolidării pieței interne a Uniunii.

Articolul 22

Responsabilizarea și protejarea clienților vulnerabili și reducerea sărăciei energetice

(1)   Statele membre
  elaborează o strategie solidă pe termen lung
  mi iau măsuri adecvate de responsabilizare și protecție a persoanelor afectate de sărăcie energetică, a clienților vulnerabili,
  gospodăriilor cu venituri scăzute
  și, acolo unde este cazul, a persoanelor care trăiesc în locuințe sociale.

La definirea conceptului de clienți vulnerabili în temeiul articolului 28 alineatul (1) și al articolului 29 din Directiva (UE) 2019/944, precum și în temeiul articolului 3 alineatul (3) Directiva 2009/73/CE, statele membre iau în considerare utilizatorii finali.

(2)   Statele membre pun în aplicare măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice și măsuri conexe de protecție sau de informare a consumatorilor, în special cele prevăzute la articolul 21 și la articolul 8 alineatul (3), ca prioritate în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică,
  al gospodăriilor cu venituri reduse
  și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, pentru a atenua sărăcia energetică.
  Statele membre introduc instrumente corespunzătoare de monitorizare și evaluare pentru a asigura sprijinul persoanelor afectate de riscul de sărăcie energetică prin măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice.

(3)   Pentru a sprijini clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică,
  gospodăriile cu venituri reduse
  și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre:

| (a) | pun în aplicare măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a atenua efectele distributive ale altor politici și măsuri, precum măsurile de impozitare puse în aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezenta directivă sau aplicarea comercializării certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului, în conformitate cu Directiva ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)]; |
| --- | --- |

(a)

pun în aplicare măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a atenua efectele distributive ale altor politici și măsuri, precum măsurile de impozitare puse în aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezenta directivă sau aplicarea comercializării certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului, în conformitate cu Directiva ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)];

| (aa) | se asigură că măsurile de promovare sau facilitare a eficienței energetice, în special a celor care vizează clădirile și sistemele de mobilitate, nu duc la creșterea disproporționată a costurilor acestor servicii sau la excluziune socială; |
| --- | --- |

(aa)

se asigură că măsurile de promovare sau facilitare a eficienței energetice, în special a celor care vizează clădirile și sistemele de mobilitate, nu duc la creșterea disproporționată a costurilor acestor servicii sau la excluziune socială;

| (b) | utilizează în mod optim finanțarea publică disponibilă la nivel național și la nivelul Uniunii, inclusiv, acolo unde este cazul, contribuția financiară primită de statul membru în cauză din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în temeiul [articolelor 9 și 14 din Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, COM 2021 568 final], precum și veniturile obținute din licitarea certificatelor în contextul comercializării certificatelor de emisii în cadrul EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] pentru investiții în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, ca acțiuni prioritare; |
| --- | --- |

(b)

utilizează în mod optim finanțarea publică disponibilă la nivel național și la nivelul Uniunii, inclusiv, acolo unde este cazul, contribuția financiară primită de statul membru în cauză din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în temeiul [articolelor 9 și 14 din Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, COM 2021 568 final], precum și veniturile obținute din licitarea certificatelor în contextul comercializării certificatelor de emisii în cadrul EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] pentru investiții în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, ca acțiuni prioritare;

| (c) | acolo unde este cazul, realizează investiții timpurii, orientate spre viitor, în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice,
  cum ar fi modernizarea sistemelor de încălzire, răcire și aerisire
  , înainte de apariția efectelor distributive ale altor politici și măsuri; |
| --- | --- |

(c)

acolo unde este cazul, realizează investiții timpurii, orientate spre viitor, în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice,
  cum ar fi modernizarea sistemelor de încălzire, răcire și aerisire
  , înainte de apariția efectelor distributive ale altor politici și măsuri;

| (d) | promovează asistența tehnică 
  care facilitează schimbul de bune practici privind reformele cadrelor de reglementare, cum ar fi legile privind proprietatea și închirierea care vizează măsurile de eficiență energetică și
  implementarea instrumentelor de finanțare și financiare, precum scheme de finanțare pe bază de facturi, ajustarea locală pentru pierderi, fonduri de garantare, fonduri care vizează renovări aprofundate și renovări care generează câștiguri minime de energie; |
| --- | --- |

(d)

promovează asistența tehnică 
  care facilitează schimbul de bune practici privind reformele cadrelor de reglementare, cum ar fi legile privind proprietatea și închirierea care vizează măsurile de eficiență energetică și
  implementarea instrumentelor de finanțare și financiare, precum scheme de finanțare pe bază de facturi, ajustarea locală pentru pierderi, fonduri de garantare, fonduri care vizează renovări aprofundate și renovări care generează câștiguri minime de energie;

| (e) | promovează asistența tehnică pentru actorii sociali în vederea încurajării angajamentului activ al clienților vulnerabili pe piața energiei și a schimbărilor pozitive ale comportamentului lor în materie de consum de energie; |
| --- | --- |

(e)

promovează asistența tehnică pentru actorii sociali în vederea încurajării angajamentului activ al clienților vulnerabili pe piața energiei și a schimbărilor pozitive ale comportamentului lor în materie de consum de energie;

| (f) | asigură accesul la finanțare, granturi sau subvenții condiționate de câștiguri minime de energie
  și facilitarea accesului la împrumuturi bancare accesibile sau la linii de credit specifice. |
| --- | --- |

(f)

asigură accesul la finanțare, granturi sau subvenții condiționate de câștiguri minime de energie
  și facilitarea accesului la împrumuturi bancare accesibile sau la linii de credit specifice.

(3a)
     
  Statele membre iau măsuri adecvate pentru a proteja persoanele afectate de sărăcia energetică, gospodăriile cu venituri mici, clienții vulnerabili și, după caz, persoanele care trăiesc în locuințe sociale împotriva mecanismelor inechitabile de stabilire a prețurilor și a majorărilor inechitabile ale prețurilor la încălzire, răcire și apă caldă menajeră.

(4)   Statele membre instituie o rețea de experți din diverse sectoare, precum sectorul sănătății,
  al energiei,
  al clădirilor,
  al încălzirii și răcirii
  și sectoarele sociale,
  inclusiv de agenții de energie locale și regionale, dacă este cazul
  , pentru a dezvolta strategii de sprijinire a factorilor de decizie de la nivel local și național în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice cu efect de reducere a sărăciei energetice, precum și a măsurilor vizând generarea unor soluții solide, pe termen lung, de atenuare a sărăciei energetice și a celor vizând dezvoltarea unor instrumente de asistență tehnică și financiare adecvate. Statele membre depun eforturi pentru a asigura o componență a rețelei de experți care să garanteze echilibrul de gen și să reflecte perspectivele cetățenilor în toată diversitatea lor.

Aceeași rețea de experți
  sprijină statele membre
  :

| (a) | să stabilească definiții, indicatori și criterii la nivel național privind conceptele de sărăcie energetică, sărac din punct de vedere energetic și clienți vulnerabili, inclusiv conceptul de utilizatori finali; |
| --- | --- |

(a)

să stabilească definiții, indicatori și criterii la nivel național privind conceptele de sărăcie energetică, sărac din punct de vedere energetic și clienți vulnerabili, inclusiv conceptul de utilizatori finali;

| (b) | să dezvolte sau să amelioreze seturi relevante de date și de indicatori cu privire la problema sărăciei energetice, care să fie utilizate și pe baza cărora să se prezinte rapoarte; |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte sau să amelioreze seturi relevante de date și de indicatori cu privire la problema sărăciei energetice, care să fie utilizate și pe baza cărora să se prezinte rapoarte;

| (c) | să stabilească metode și măsuri pentru a asigura accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor, promovarea neutralității costurilor pentru locuințe sau modalități de a garanta că fondurile publice investite în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice aduc beneficii atât proprietarilor, cât și chiriașilor clădirilor sau ai unităților de clădiri, în special în ceea ce privește clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(c)

să stabilească metode și măsuri pentru a asigura accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor, promovarea neutralității costurilor pentru locuințe sau modalități de a garanta că fondurile publice investite în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice aduc beneficii atât proprietarilor, cât și chiriașilor clădirilor sau ai unităților de clădiri, în special în ceea ce privește clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale;

| (d) | să evalueze și, dacă este cazul, să propună măsuri pentru prevenirea sau remedierea situațiilor în care anumite grupuri sunt mai afectate sau prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau sunt mai susceptibile de a suferi efectele negative ale sărăciei energetice, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. |
| --- | --- |

(d)

să evalueze și, dacă este cazul, să propună măsuri pentru prevenirea sau remedierea situațiilor în care anumite grupuri sunt mai afectate sau prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcie energetică sau sunt mai susceptibile de a suferi efectele negative ale sărăciei energetice, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.

CAPITOLUL V

CAPITOLUL V

EFICIENȚA APROVIZIONĂRII CU ENERGIE

EFICIENȚA APROVIZIONĂRII CU ENERGIE

Articolul 23

Evaluarea și planificarea serviciilor de încălzire și răcire

(1)   Ca parte a planului său național integrat privind energia și clima, a planului național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare notificate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, fiecare stat membru notifică Comisiei o evaluare cuprinzătoare a serviciilor de încălzire și de răcire,
  care include o reprezentare a zonelor în care se preconizează crearea unor noi rețele de încălzire și răcire.
  Această evaluare cuprinzătoare trebuie să conțină informațiile stabilite în anexa IX și să fie însoțită de evaluarea realizată în temeiul articolului 15 alinatul (7) din Directiva (UE) 2018/2001.

(2)   Statele membre se asigură că
  toate părțile relevante, inclusiv publicul larg și părțile interesate
  au posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

(3)   Pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (1), statele membre efectuează o analiză cost-beneficiu la nivelul întregului lor teritoriu și pe baza condițiilor climatice, a fezabilității economice și a nivelului de dotare tehnică. Analiza cost-beneficiu este capabilă să faciliteze identificarea soluțiilor celor mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și al resurselor, în vederea satisfacerii necesităților de încălzire și de răcire,
  ținând seama de eficiența generală a sistemului, de adecvarea și reziliența sistemului energetic, precum și de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.
  Această analiză cost-beneficiu poate face parte dintr-o evaluare de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (68).

Statele membre desemnează autoritățile competente responsabile pentru efectuarea analizelor cost-beneficiu, furnizează metodologiile și ipotezele detaliate în conformitate cu anexa X și stabilesc și publică procedurile pentru analiza economică.

(4)   În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) identifică un potențial pentru aplicarea cogenerării de înaltă eficiență și/sau a încălzirii și răcirii centralizate eficiente
  și/sau a generării de energie electrică din căldura reziduală pentru consum propriu
  , ale cărui beneficii depășesc costurile, statele membre
  sau autoritățile locale și regionale competente
  iau măsuri adecvate în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată eficientă
  și/sau în vederea încurajării acțiunilor de dezvoltare a instalațiilor pentru transformarea căldurii reziduale excedentare în energie electrică pentru consum propriu
  și/sau în vederea favorizării dezvoltării cogenerării de înaltă eficiență și a utilizării sistemelor de încălzire și răcire pe bază de căldură reziduală și de surse regenerabile de energie, în conformitate cu alineatul (1) și cu articolul 24 alineatele (4) și (6).

În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) nu identifică un potențial ale cărui beneficii depășesc costurile, inclusiv costurile administrative de realizare a analizei cost-beneficiu menționate la articolul 24 alineatul (4), statul membru vizat
  și autoritățile locale și regionale respective
  pot scuti instalațiile de la aplicarea cerințelor prevăzute în respectivul alineat.

(5)   Statele membre adoptă politici și măsuri care să asigure realizarea potențialului identificat în evaluările cuprinzătoare efectuate în temeiul alineatului (1). Aceste politici și măsuri includ cel puțin elementele stabilite în anexa IX. Fiecare stat membru notifică politicile și măsurile respective ca parte a versiunii actualizate a planului său național integrat privind energia și clima, a planului său național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

În procesul de elaborare a politicilor și măsurilor, statele membre colectează informații cu privire la instalațiile și unitățile de cogenerare din rețelele existente de încălzire și răcire centralizată și realizează o evaluare a potențialului de economisire a energiei. Aceste informații conțin cel puțin date privind eficiența sistemului, pierderile din sistem, densitatea conexiunilor, pierderile din rețea și disiparea temperaturii, consumul primar și consumul final de energie, factorii de emisie și lanțurile din amonte ale surselor de energie. Datele respective se publică, iar statele membre le pun la dispoziția publicului.

(6)   Statele membre
  se asigură că
  autoritățile locale și regionale pregătesc planurile locale privind încălzirea și răcirea cel puțin în localitățile și comunitățile cu o populație totală de
  cel puțin 35 000 de locuitori și încurajează municipalitățile cu o populație inferioară să pregătească astfel de planuri
  . Aceste planuri
  trebuie
  :

| (a) | să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin
  furnizarea de încălzire centralizată de joasă temperatură, cogenerare de înaltă eficiență, prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă;
  în plus, se efectuează o analiză a aparatelor de încălzire și de răcire din parcul imobiliar care ia în considerare potențialul specific fiecărei zone în ceea ce privește măsurile de eficiență energetică și în urma căreia se elaborează modele de foaie de parcurs pentru renovarea tipurilor similare de clădiri, cu scopul de a realiza o transformare rapidă, eficientă din punctul de vedere al costurilor și coordonată a clădirilor și a infrastructurii de aprovizionare; |
| --- | --- |

(a)

să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin
  furnizarea de încălzire centralizată de joasă temperatură, cogenerare de înaltă eficiență, prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă;
  în plus, se efectuează o analiză a aparatelor de încălzire și de răcire din parcul imobiliar care ia în considerare potențialul specific fiecărei zone în ceea ce privește măsurile de eficiență energetică și în urma căreia se elaborează modele de foaie de parcurs pentru renovarea tipurilor similare de clădiri, cu scopul de a realiza o transformare rapidă, eficientă din punctul de vedere al costurilor și coordonată a clădirilor și a infrastructurii de aprovizionare;

| (aa) | să respecte pe deplin principiul „eficiența energetică înainte de toate”; |
| --- | --- |

(aa)

să respecte pe deplin principiul „eficiența energetică înainte de toate”;

| (b) | să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a); |
| --- | --- |

(b)

să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a);

| (c) | să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea a publicului larg,
  inclusiv a operatorilor de infrastructură energetică locală
  ; |
| --- | --- |

(c)

să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea a publicului larg,
  inclusiv a operatorilor de infrastructură energetică locală
  ;

| (ca) | să țină seama de infrastructura energetică existentă pentru gaze, energie termică și energie electrică; |
| --- | --- |

(ca)

să țină seama de infrastructura energetică existentă pentru gaze, energie termică și energie electrică;

| (d) | să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor; |
| --- | --- |

(d)

să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor;

| (da) | să aprecieze rolul comunităților de energie și al altor inițiative ale consumatorilor, care pot contribui activ la implementarea proiectelor locale de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(da)

să aprecieze rolul comunităților de energie și al altor inițiative ale consumatorilor, care pot contribui activ la implementarea proiectelor locale de încălzire și răcire;

| (db) | să includă o strategie care să acorde prioritate persoanelor afectate de sărăcia energetică, gospodăriilor cu venituri mici, consumatorilor vulnerabili și, după caz, persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, astfel cum se menționează la articolul 22, inclusiv o analiză a pieței pentru a identifica și a înțelege nevoile grupurilor-țintă și pentru a propune programe adaptate; |
| --- | --- |

(db)

să includă o strategie care să acorde prioritate persoanelor afectate de sărăcia energetică, gospodăriilor cu venituri mici, consumatorilor vulnerabili și, după caz, persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, astfel cum se menționează la articolul 22, inclusiv o analiză a pieței pentru a identifica și a înțelege nevoile grupurilor-țintă și pentru a propune programe adaptate;

| (dc) | să evalueze modul de finanțare a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor identificate și să asigure mecanisme financiare care să le permită consumatorilor să facă trecerea la încălzire și răcire din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(dc)

să evalueze modul de finanțare a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor identificate și să asigure mecanisme financiare care să le permită consumatorilor să facă trecerea la încălzire și răcire din surse regenerabile;

| (dd) | să țină seama de accesibilitatea energiei ca preț, de securitatea aprovizionării, de adecvarea sistemului de energie electrică și de reziliență; |
| --- | --- |

(dd)

să țină seama de accesibilitatea energiei ca preț, de securitatea aprovizionării, de adecvarea sistemului de energie electrică și de reziliență;

| (e) | să includă
  o traiectorie pentru a atinge obiectivele planurilor în conformitate cu neutralitatea climatică, și
  monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate; |
| --- | --- |

(e)

să includă
  o traiectorie pentru a atinge obiectivele planurilor în conformitate cu neutralitatea climatică, și
  monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate;

| (ea) | să elaboreze o strategie de înlocuire a aparatelor de încălzire și răcire vechi și ineficiente în cadrul organismelor publice cu alternative foarte eficiente, cu scopul de a elimina treptat combustibilii fosili; |
| --- | --- |

(ea)

să elaboreze o strategie de înlocuire a aparatelor de încălzire și răcire vechi și ineficiente în cadrul organismelor publice cu alternative foarte eficiente, cu scopul de a elimina treptat combustibilii fosili;

| (eb) | să analizeze potențialele sinergii cu planurile autorităților regionale sau locale învecinate, pentru a încuraja investițiile comune și rentabilitatea. |
| --- | --- |

(eb)

să analizeze potențialele sinergii cu planurile autorităților regionale sau locale învecinate, pentru a încuraja investițiile comune și rentabilitatea.

Statele membre se asigură că
  toate părțile relevante, inclusiv publicul larg și părțile interesate
  au posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică.
  Statele membre asigură alinierea planurilor de încălzire și răcire la alte cerințe locale în materie de planificare climatică, energetică și de mediu, pentru a evita sarcinile administrative pentru autoritățile locale și regionale și pentru a încuraja punerea în aplicare efectivă a planurilor.

(6a)
     
  Planurile locale de încălzire și răcire pot fi realizate în comun de un grup de mai multe autorități locale învecinate, dacă contextul geografic și administrativ și infrastructura de încălzire și răcire permit acest lucru.

(6b)
     
  Punerea în aplicare a planurilor locale de încălzire și răcire este verificată și evaluată de o autoritate competentă. În cazul în care punerea în aplicare este considerată insuficientă, pe baza traiectoriei și a monitorizării realizate în temeiul alineatului (6) litera (e), autoritatea competentă propune măsuri de eliminare a deficiențelor de implementare.

Articolul 24

Furnizarea de încălzire și răcire

(1)   În scopul îmbunătățirii eficienței energetice primare și al măririi ponderii energiei din surse regenerabile la nivelul furnizării de încălzire și răcire, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată este un sistem care îndeplinește următoarele criterii:

| (a) | până la 31 decembrie
  2027
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate
  , introduse în rețea
  ; |
| --- | --- |

(a)

până la 31 decembrie
  2027
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate
  , introduse în rețea
  ;

| (b) | începând de la 1 ianuarie
  2028
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 % |
| --- | --- |

(b)

începând de la 1 ianuarie
  2028
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 %

| (c) | de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %; |
| --- | --- |

(c)

de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %;

| (d) | de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %; |
| --- | --- |

(d)

de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %;

| (e) | de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %. |
| --- | --- |

(e)

de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %.

| (f) | în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, în cazul în care ponderea căldurii reziduale depășește criteriile enunțate la literele (c), (d) și (e) și în cazul în care căldura reziduală s-ar pierde în alt mod, căldura reziduală poate înlocui oricare dintre celelalte surse de energie; |
| --- | --- |

(f)

în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, în cazul în care ponderea căldurii reziduale depășește criteriile enunțate la literele (c), (d) și (e) și în cazul în care căldura reziduală s-ar pierde în alt mod, căldura reziduală poate înlocui oricare dintre celelalte surse de energie;

| (g) | s-a efectuat o evaluare a temperaturilor maxime necesare în rețeaua de distribuție. |
| --- | --- |

(g)

s-a efectuat o evaluare a temperaturilor maxime necesare în rețeaua de distribuție.

(2)   Statele membre se asigură că, în momentul construirii sau al reabilitării substanțiale a unui sistem de încălzire și răcire centralizată, acesta îndeplinește criteriile stabilite la alineatul (1), aplicabile la data punerii sale în funcțiune sau la data la care reîncepe să funcționeze după reabilitare. În plus, statele membre se asigură că, în momentul construirii sau al reabilitării substanțiale a unui sistem de încălzire și răcire centralizată, nu are loc nicio creștere a nivelului de utilizare a combustibililor fosili, alții decât gazele naturale din surse locale existente, comparativ cu consumul anual mediu din ultimii trei ani calendaristici de funcționare deplină înainte de reabilitare, și că nicio sursă nouă de căldură din sistemul respectiv nu utilizează ▌combustibili fosili ▌.
  Statele membre se asigură totodată că amplasarea geografică a sistemelor de încălzire și răcire centralizată existente este cartografiată și publicată.

(3)   Statele membre se asigură că, începând de la 1 ianuarie 2025 și ulterior o dată la cinci ani, operatorii tuturor sistemelor de încălzire și răcire centralizată existente cu o producție totală de energie de peste 5 MW și care nu îndeplinesc criteriile stabilite la alineatul (1) literele (b)-(e), pregătesc un plan de îmbunătățire a eficienței energetice primare și de mărire a ponderii energiei din surse regenerabile
  , precum și de reducere a pierderilor de distribuție
  . Planul include măsuri vizând îndeplinirea criteriilor stabilite la alineatul (1) literele (b)-(e) și trebuie să fie aprobat de autoritatea competentă.

(3a)
     
  Statele membre se asigură că un centru de date cu o energie de intrare nominală totală care depășește 100 kW utilizează căldura reziduală sau alte aplicații de recuperare a căldurii reziduale, cu excepția cazului în care poate demonstra că acest lucru nu este fezabil din punct de vedere tehnic sau economic, în funcție de evaluarea menționată la alineatul (4).

(4)   Pentru a evalua fezabilitatea economică a îmbunătățirii eficienței energetice în sectorul furnizării de încălzire și de răcire, statele membre se asigură că se realizează o analiză cost-beneficiu la nivel de instalație, în conformitate cu anexa X, în cazul în care următoarele instalații sunt nou planificate sau reabilitate substanțial,
  iar costurile lor materiale nu au fost încă suportate
  :

| (a) | o instalație termoelectrică cu o energie de intrare medie anuală total mai mare de 5 MW, în vederea evaluării costurilor și beneficiilor legate de exploatarea instalației ca instalație de cogenerare de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(a)

o instalație termoelectrică cu o energie de intrare medie anuală total mai mare de 5 MW, în vederea evaluării costurilor și beneficiilor legate de exploatarea instalației ca instalație de cogenerare de înaltă eficiență;

| (b) | o instalație industrială cu o energie de intrare medie anuală totală de peste 5 MW, în vederea evaluării nivelului de utilizare a căldurii reziduale in situ și ex situ; |
| --- | --- |

(b)

o instalație industrială cu o energie de intrare medie anuală totală de peste 5 MW, în vederea evaluării nivelului de utilizare a căldurii reziduale in situ și ex situ;

| (c) | o instalație de servicii cu o energie de intrare medie anuală totală de peste 5 MW, precum instalațiile de tratare a apelor uzate și instalațiile de GNL, în vederea evaluării nivelului de utilizare a căldurii reziduale in situ și ex situ; |
| --- | --- |

(c)

o instalație de servicii cu o energie de intrare medie anuală totală de peste 5 MW, precum instalațiile de tratare a apelor uzate și instalațiile de GNL, în vederea evaluării nivelului de utilizare a căldurii reziduale in situ și ex situ;

| (d) | un centru de date cu o energie de intrare nominală totală care depășește nivelul de
  100 kW
  , în vederea evaluării
  fezabilității tehnice, a eficienței din punctul de vedere al costurilor, a impactului asupra eficienței energetice și a cererii locale de energie termică, inclusiv a variației sezoniere,
  ale utilizării căldurii reziduale pentru a satisface o cerere justificată din punct de vedere economic, precum și ale racordării instalației respective la o rețea de încălzite centralizată sau la un sistem de răcire centralizată eficient/bazat pe surse regenerabile de energie
  sau la alte aplicații de recuperare a căldurii reziduale
  . Analiza respectivă trebuie să ia în considerare soluțiile de sisteme de răcire care permit eliminarea sau captarea căldurii reziduale la un nivel de temperatură utilă cu intrări de energie auxiliare minime. |
| --- | --- |

(d)

un centru de date cu o energie de intrare nominală totală care depășește nivelul de
  100 kW
  , în vederea evaluării
  fezabilității tehnice, a eficienței din punctul de vedere al costurilor, a impactului asupra eficienței energetice și a cererii locale de energie termică, inclusiv a variației sezoniere,
  ale utilizării căldurii reziduale pentru a satisface o cerere justificată din punct de vedere economic, precum și ale racordării instalației respective la o rețea de încălzite centralizată sau la un sistem de răcire centralizată eficient/bazat pe surse regenerabile de energie
  sau la alte aplicații de recuperare a căldurii reziduale
  . Analiza respectivă trebuie să ia în considerare soluțiile de sisteme de răcire care permit eliminarea sau captarea căldurii reziduale la un nivel de temperatură utilă cu intrări de energie auxiliare minime.

Statele membre se asigură că sunt eliminate barierele în materie de reglementare privind utilizarea căldurii reziduale și că se acordă un sprijin suficient pentru recuperarea căldurii reziduale, în cazul în care instalațiile menționate la literele (a)-(d) sunt nou planificate sau reabilitate.
  În scopul evaluării căldurii reziduale in situ în sensul literelor (b)-(d), în loc de analizele cost-beneficiu prevăzute la prezentul alineat pot fi efectuate audituri energetice în conformitate cu anexa VI.

Montarea echipamentelor de captare a dioxidului de carbon produs de o instalație de ardere în vederea stocării sale geologice, astfel cum se prevede în Directiva 2009/31/CE, nu este considerată reabilitare în sensul literelor (b) și (c) de la prezentul alineat.

Statele membre impun ca efectuarea analizei cost-beneficiu să se facă în colaborare cu societățile responsabile cu operarea instalației.

(5)   Statele membre pot scuti de la aplicarea alineatului (4):

| (a) | instalațiile de producere a energiei electrice cu funcționare la sarcină de vârf și cele de rezervă care sunt proiectate să funcționeze sub 1 500 de ore de funcționare pe an ca medie mobilă pe o perioadă de cinci ani, pe baza unei proceduri de verificare stabilite de către statele membre care asigură că este îndeplinit acest criteriu de scutire; |
| --- | --- |

(a)

instalațiile de producere a energiei electrice cu funcționare la sarcină de vârf și cele de rezervă care sunt proiectate să funcționeze sub 1 500 de ore de funcționare pe an ca medie mobilă pe o perioadă de cinci ani, pe baza unei proceduri de verificare stabilite de către statele membre care asigură că este îndeplinit acest criteriu de scutire;

| (b) | instalațiile care trebuie amplasate în apropierea unui sit de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(b)

instalațiile care trebuie amplasate în apropierea unui sit de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE;

| (c) | centrele de date a căror căldură reziduală este sau va fi utilizată într-o rețea de încălzire centralizată sau în mod direct pentru încălzirea spațiilor, pentru pregătirea apei calde menajere sau în alte scopuri, în clădirea sau în grupul de clădiri în care este situat centrul de date
  sau pentru alte utilizări în zona relevantă din jurul centrului de date
  . |
| --- | --- |

(c)

centrele de date a căror căldură reziduală este sau va fi utilizată într-o rețea de încălzire centralizată sau în mod direct pentru încălzirea spațiilor, pentru pregătirea apei calde menajere sau în alte scopuri, în clădirea sau în grupul de clădiri în care este situat centrul de date
  sau pentru alte utilizări în zona relevantă din jurul centrului de date
  .

Statele membre pot, de asemenea, să stabilească praguri, exprimate în cantități de căldură reziduală disponibilă utilă, în cerere de energie termică sau în distanțe dintre instalațiile industriale și rețelele de încălzire centralizată, în vederea scutirii instalațiilor individuale de la aplicarea dispozițiilor menționate la alineatul (4) literele (c) și (d)

Statele membre notifică Comisiei scutirile adoptate în conformitate cu prezentul alineat.

(6)   Statele membre adoptă criterii de autorizare astfel cum se prevede la articolul 8 din Directiva (UE) 2019/944 sau criterii echivalente pentru acordarea permisului, pentru:

| (a) | a lua în considerare rezultatele evaluării cuprinzătoare menționate la articolul 23 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

a lua în considerare rezultatele evaluării cuprinzătoare menționate la articolul 23 alineatul (1);

| (b) | a asigura îndeplinirea cerințelor de la alineatul (4); |
| --- | --- |

(b)

a asigura îndeplinirea cerințelor de la alineatul (4);

| (c) | a lua în considerare rezultatele analizei cost-beneficiu menționate la alineatul (4). |
| --- | --- |

(c)

a lua în considerare rezultatele analizei cost-beneficiu menționate la alineatul (4).

(7)   Statele membre pot scuti anumite instalații individuale, pe baza criteriilor privind autorizarea și acordarea permisului, menționate la alineatul (6), de la aplicarea cerinței de implementare a opțiunilor ale căror beneficii depășesc costurile, dacă există motive imperative juridice, de proprietate sau financiare pentru a face acest lucru. În aceste situații, statul membru vizat înaintează Comisiei o notificare motivată a deciziei sale, în termen de trei luni de la data luării respectivei decizii. Comisia poate emite un aviz cu privire la notificare în termen de trei luni de la data primirii acesteia.

(8)   Alineatele (4), (5), (6) și (7) din prezentul articol se aplică instalațiilor reglementate de Directiva 2010/75/UE, fără a aduce atingere cerințelor respectivei directive.

(9)   Statele membre colectează informații privind analizele cost-beneficiu efectuate în conformitate cu alineatul (4) literele (a), (b), (c) și (d) din prezentul articol. Informațiile respective trebuie să conțină cel puțin date privind cantitățile de energie termică disponibile și parametrii de energie termică disponibili, numărul de ore de funcționare planificate anual și localizarea geografică a siturilor. Datele respective trebuie să fie publicate, respectându-se în mod corespunzător nivelul lor potențial de sensibilitate.

(10)   Pe baza valorilor de referință armonizate ale eficienței menționate în anexa III litera (f), statele membre se asigură că originea energiei electrice produse prin cogenerare de înaltă eficiență poate fi garantată în conformitate cu criteriile obiective, transparente și nediscriminatorii stabilite de fiecare stat membru în parte. Statele membre se asigură că garanția de origine respectă cerințele și conține cel puțin informațiile prevăzute în anexa XI. Statele membre își recunosc reciproc garanțiile de origine, exclusiv ca dovadă a elementelor prevăzute în prezentul alineat. Orice refuz de recunoaștere a garanției de origine ca dovadă, în special din motive care țin de prevenirea fraudelor, trebuie să se bazeze pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Statele membre notifică Comisiei un astfel de refuz și motivele acestuia. În cazul unui refuz de a recunoaște o garanție de origine, Comisia poate adopta o decizie prin care să oblige partea în cauză să o recunoască, în special în ceea ce privește criteriile obiective, transparente și nediscriminatorii pe care se bazează această recunoaștere.

Comisia este împuternicită să reexamineze, prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 31 din prezenta directivă, valorile de referință armonizate ale randamentului prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/2402 al Comisiei (69).

(11)   Statele membre se asigură că orice sprijin disponibil pentru cogenerare este condiționat de energia electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență și că se face o utilizare eficientă a căldurii reziduale utilizate pentru realizarea economiilor de energie primară. După caz, sprijinul public pentru cogenerare, precum și pentru producerea centralizată de energie termică și rețelele de încălzire centralizată termoficare fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat.

Articolul 25

Transformarea, transportul și distribuția energiei

(1)   Autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate” în conformitate cu articolul 3 din prezenta directivă la îndeplinirea sarcinilor de reglementare menționate în Directivele (UE) 2019/944 și 2009/73/CE, referitor la deciziile lor privind exploatarea infrastructurii de gaze naturale și energie electrică, inclusiv la deciziile lor privind tarifele de rețea, ținând seama de eficiența transsectorială a sistemului
  , fără a aduce atingere principiilor nediscriminării și eficacității costurilor. Pe lângă principiul „eficiența energetică înainte de toate”, autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei iau în considerare eficiența din punctul de vedere al costurilor, eficiența sistemului și securitatea aprovizionării și adoptă o abordare bazată pe ciclul de viață, protejând obiectivele climatice și de sustenabilitate ale Uniunii.

(2)   Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a gazelor și a energiei electrice aplică principiul „eficiența energetică înainte de toate” în conformitate cu articolul 3 din prezenta directivă
  și în acord cu obiectivele climatice și de sustenabilitate ale Uniunii
  , în contextul planificării rețelelor lor, al dezvoltării rețelelor și al deciziilor lor privind investițiile care vizează rețelele.
  Flexibilitatea cererii este o parte centrală a evaluării planificării și exploatării rețelelor.
  În timp ce iau în considerare securitatea aprovizionării și integrarea pieței, statele membre se asigură că operatorii de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție ▌investesc în active
  adaptate exigențelor viitorului
  pentru a contribui la atenuarea efectelor schimbărilor climatice. Autoritățile naționale de reglementare
  pot
  să furnizeze metodologii și orientări cu privire la modul de evaluare a alternativelor în analiza cost-beneficiu,
  în strânsă cooperare cu operatorii de transport și de sistem și cu operatorii de distribuție, care pot face schimb de expertiză tehnică esențială
  , luând în considerare beneficiile mai ample, și să verifice punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate” de către operatorii transport și de sistem sau de către operatorii de sisteme de distribuție atunci când aprobă, verifică sau monitorizează proiectele prezentate de operatorii de transport și de sistem sau de operatorii de sisteme de distribuție.

(3)   Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și distribuție
  monitorizează și cuantifică volumul total al pierderilor
  din rețea
  legate de rețeaua pe care o exploatează
  și iau măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru
  a crește eficiența rețelei și pentru a răspunde nevoilor de dezvoltare a infrastructurii și a atenua pierderile rezultate din creșterea electrificării, atât în ceea ce privește cererea, cât și producția
  . Operatorii de sisteme de transport și de distribuție raportează autorității naționale de reglementare din domeniul energiei măsurile respective ▌. ▌Statele membre se asigură că operatorii de
  rețele
  de transport și de distribuție evaluează măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice în ceea ce privește sistemele lor existente de transport sau de distribuție a gazelor sau a energiei electrice și îmbunătățesc eficiența energetică în cadrul proiectării și funcționării infrastructurii
  , îndeosebi sub aspectul instalării de rețele energetice inteligente
  . Statele membre încurajează operatorii de sisteme de transport și de distribuție să dezvolte soluții inovatoare de îmbunătățire
  a eficienței și a sustenabilității, inclusiv
  a eficienței energetice a sistemelor existente
  și viitoare
  , prin reglementări bazate pe stimulente.

(4)   Autoritățile naționale de reglementare din domeniul energiei includ o secțiune specifică privind progresele realizate în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice cu privire la funcționarea infrastructurii de gaze și de energie electrică în raportul anual întocmit în temeiul articolului 59 alineatul (1) litera (i) din Directiva (UE) 2019/944 și în temeiul articolului 41 din Directiva 2009/73/CE. În aceste rapoarte, autoritățile naționale de reglementare din domeniul energiei furnizează o evaluare a 
  eficienței globale a
  funcționării infrastructurii de gaze și de energie electrică, măsurile realizate de operatorii de sisteme de transport și de distribuție și, acolo unde este cazul, formulează recomandări în vederea îmbunătățirii eficienței energetice
  , inclusiv alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor care reduc vârfurile de sarcină și consumul global de energie electrică
  .

(5)   Pentru energia electrică, statele membre se asigură că regulamentele privind rețeaua și tarifele de rețea îndeplinesc criteriile din anexa XII, luându-se în considerare orientările și codurile dezvoltate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/943.

(6)   Statele membre pot permite componente de sisteme și structuri tarifare cu scop social pentru transportul și distribuția energiei furnizate în rețea, cu condiția ca orice efecte de subminare asupra sistemului de transport și distribuție să fie păstrate la nivelul minim necesar și să nu fie disproporționate în raport cu obiectivul social.

(7)   Autoritățile naționale de reglementare asigură eliminarea stimulentelor în ceea ce privește tarifele de transport și distribuție care dăunează eficienței energetice a producerii, transportului, distribuției și furnizării de energie electrică și de gaze
  , precum și răspunsului la cerere
  .
  Statele membre asigură eficiența în proiectarea infrastructurii și în funcționarea infrastructurii existente și, în temeiul Directivei (UE) 2019/944, se asigură că tarifele permit furnizorilor să îmbunătățească participarea consumatorilor la eficiența sistemului.

(8)   Operatorii de transport și de sistem și operatorii de distribuție respectă cerințele prevăzute în anexa XII.

(9)   După caz, autoritățile naționale de reglementare pot impune operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de sisteme de distribuție să încurajeze amplasarea cogenerării de înaltă eficiență în apropierea zonelor cu necesități în materie de energie termică prin reducerea taxelor privind conectarea și utilizarea sistemului.

(10)   Statele membre pot permite producătorilor de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență care doresc să fie conectați la rețea să emită o invitație la licitație pentru lucrările de conectare.

(11)   În momentul raportării în conformitate cu Directiva 2010/75/UE și fără a aduce atingere articolului 9 alineatul (2) din respectiva directivă, statele membre iau în considerare includerea informațiilor referitoare la nivelurile de eficiență energetică a instalațiilor a căror funcționare implică arderea combustibililor cu o putere termică nominală totală de 50 MW sau mai mare, în lumina celor mai bune tehnici disponibile dezvoltate în conformitate cu Directiva 2010/75/UE .

CAPITOLUL VI

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII ORIZONTALE

DISPOZIȚII ORIZONTALE

Articolul 26

Disponibilitatea sistemelor de calificare, acreditare și certificare

(1)   Statele membre asigură un nivel adecvat de competențe pentru profesiile din sectorul eficienței energetice, care să corespundă necesităților pieței. Statele membre, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, se asigură că sunt disponibile sisteme de certificare și/sau sisteme echivalente de calificare, inclusiv, acolo unde este necesar, programe adecvate de formare, pentru profesiile din sectorul eficienței energetice, inclusiv pentru furnizorii de servicii energetice, auditorii energetici, managerii energetici, experții independenți și instalatorii de elemente de clădiri în temeiul Directivei 2010/31/UE, și că sistemele respective sunt fiabile și contribuie la obiectivele naționale privind eficiența energetică și la obiectivele generale ale UE privind decarbonizarea.

Furnizorii de sisteme de certificare și/sau de sisteme echivalente de calificare, inclusiv, acolo unde este necesar, furnizorii de programe adecvate de formare, sunt acreditați în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 (70).

(1a)
     
  Statele membre promovează programe de certificare, formare și educație pentru a asigura un nivel adecvat de competențe pentru profesiile din domeniul eficienței energetice, care să corespundă nevoilor pieței. Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a IMM-urilor și a lucrătorilor independenți. Până la ... [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia lansează o campanie la nivelul Uniunii pentru a atrage mai multe persoane către profesiile din domeniul eficienței energetice și pentru a asigura accesul egal al femeilor.

(1b)
     
  Până la ... [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia instituie o platformă unică de puncte de acces care să ofere sprijin și schimb de cunoștințe pentru a asigura un nivel adecvat de profesioniști calificați pentru a atinge obiectivele UE în materie de climă și energie. Platforma reunește statele membre, partenerii sociali, instituțiile de învățământ, mediul academic și alte părți interesate relevante pentru a încuraja și promova cele mai bune practici cu scopul de a asigura mai mulți profesioniști din domeniul eficienței energetice și recalificarea sau perfecționarea profesioniștilor existenți pentru a răspunde nevoilor pieței.

(2)   Statele membre se asigură că sistemele de certificare, sistemele de calificare, inclusiv, acolo unde este necesar, programele de formare
  se bazează pe
  standardele europene sau internaționale existente.

(3)   Statele membre pun la dispoziția publicului sistemele de certificare sau sistemele echivalente de calificare sau programele de formare adecvate menționate la alineatul (1) și cooperează între ele și cu Comisia în vederea comparării și recunoașterii acestor sisteme.

Statele membre iau măsurile adecvate pentru a atrage atenția consumatorilor asupra disponibilității sistemelor respective, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1).

(4)   Statele membre evaluează, până la 31 decembrie 2024 și ulterior la fiecare
  doi
  ani, dacă sistemele respective asigură nivelul de competențe necesar
  și echilibrul de gen
  pentru furnizorii de servicii energetice, auditorii energetici, managerii energetici, experții independenți și instalatorii de elemente de clădiri în temeiul Directivei 2010/31/UE.
  Statele membre evaluează și decalajul dintre numărul de profesioniști disponibili și cei necesari.
  Statele membre fac publice evaluarea și recomandările aferente.

Articolul 27

Servicii energetice

(1)   Statele membre promovează piața serviciilor energetice și accesul IMM-urilor la aceasta prin diseminarea de informații clare și ușor accesibile privind:

| (a) | contractele disponibile de servicii energetice și clauzele care trebuie incluse în aceste contracte pentru a se garanta economiile de energie și drepturile clienților finali; |
| --- | --- |

(a)

contractele disponibile de servicii energetice și clauzele care trebuie incluse în aceste contracte pentru a se garanta economiile de energie și drepturile clienților finali;

| (b) | instrumentele financiare, stimulentele, granturile, fondurile „revolving”, garanțiile, sistemele de asigurări și împrumuturile menite să susțină proiectele de servicii de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(b)

instrumentele financiare, stimulentele, granturile, fondurile „revolving”, garanțiile, sistemele de asigurări și împrumuturile menite să susțină proiectele de servicii de eficiență energetică;

| (c) | furnizorii disponibili de servicii energetice care sunt calificați și/sau certificați, precum și calificările și/sau certificările lor în conformitate cu articolul 26; |
| --- | --- |

(c)

furnizorii disponibili de servicii energetice care sunt calificați și/sau certificați, precum și calificările și/sau certificările lor în conformitate cu articolul 26;

| (d) | metodologiile de monitorizare și verificare și sistemele de control al calității disponibile. |
| --- | --- |

(d)

metodologiile de monitorizare și verificare și sistemele de control al calității disponibile.

(2)   Statele membre încurajează dezvoltarea etichetelor de calitate, între altele de către organizațiile profesionale, pe baza standardelor europene sau internaționale, acolo unde este relevant.

(3)   Statele membre pun la dispoziția publicului și actualizează periodic o listă cu furnizorii disponibili de servicii energetice care sunt calificați și/sau certificați și a calificărilor și/sau a certificărilor acestora, în conformitate cu articolul 26, sau furnizează o interfață cu ajutorul căreia furnizorii de servicii energetice să poată furniza informații.

(4)   Statele membre
  se asigură
  că organismele publice
  utilizează
  contracte de performanță energetică pentru renovarea clădirilor de mari dimensiuni. În cazul renovării clădirilor nerezidențiale
  și rezidențiale publice
  de mari dimensiuni cu o suprafață utilă de peste
  500
   m2,
  precum și a clădirilor cu scop social,
  statele membre se asigură că organismele publice evaluează fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică
  și a altor servicii energetice bazate pe performanță
  .

Statele membre pot încuraja organismele publice să combine contractele de performanță energetică cu servicii energetice extinse, inclusiv răspunsul la cerere și stocarea
  , pentru a asigura economii de energie și a menține rezultatele obținute în timp, prin monitorizare continuă, funcționare eficace și întreținere
  .

(5)   Statele membre acordă sprijin sectorului public în ceea ce privește solicitarea de oferte de servicii energetice, în special pentru reabilitarea clădirilor, prin:

| (a) | furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice;

| (b) | furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață;

| (c) | promovarea și
  punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate. |
| --- | --- |

(c)

promovarea și
  punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate.

(6)   Statele membre sprijină funcționarea adecvată a pieței de servicii energetice, prin luarea următoarelor măsuri:

| (a) | identificarea și publicarea punctului/punctelor de contact de unde clienții finali pot obține informațiile menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

identificarea și publicarea punctului/punctelor de contact de unde clienții finali pot obține informațiile menționate la alineatul (1);

| (b) | eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură care împiedică încheierea de contracte de performanță energetică și adoptarea altor modele de servicii de eficiență energetică în vederea identificării și/sau a punerii în aplicare a măsurilor destinate economisirii de energie; |
| --- | --- |

(b)

eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură care împiedică încheierea de contracte de performanță energetică și adoptarea altor modele de servicii de eficiență energetică în vederea identificării și/sau a punerii în aplicare a măsurilor destinate economisirii de energie;

| (c) | instituirea și promovarea rolului organismelor consultative,
  a societăților de servicii energetice (ESCO)
  și a intermediarilor independenți de pe piață, inclusiv al ghișeelor unice sau al mecanismelor de sprijin similare, cu scopul de a stimula dezvoltarea pieței în ceea ce privește cererea și oferta, precum și punerea informațiilor referitoare la aceste mecanisme de sprijin la dispoziția publicului și a actorilor de pe piață. |
| --- | --- |

(c)

instituirea și promovarea rolului organismelor consultative,
  a societăților de servicii energetice (ESCO)
  și a intermediarilor independenți de pe piață, inclusiv al ghișeelor unice sau al mecanismelor de sprijin similare, cu scopul de a stimula dezvoltarea pieței în ceea ce privește cererea și oferta, precum și punerea informațiilor referitoare la aceste mecanisme de sprijin la dispoziția publicului și a actorilor de pe piață.

(7)   Pentru a sprijini buna funcționare a pieței serviciilor energetice, statele membre pot să instituie un mecanism individual sau să desemneze un mediator pentru a asigura gestionarea eficientă a plângerilor și soluționarea alternativă a litigiilor privind contractele de servicii energetice și de performanță energetică.

(8)   Statele membre se asigură că distribuitorii de energie, operatorii de sisteme de distribuție și societățile de vânzare cu amănuntul a energiei se abțin de la orice activități care pot împiedica cererea și furnizarea de servicii energetice sau măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice sau care pot împiedica dezvoltarea piețelor pentru astfel de servicii sau măsuri, inclusiv blocarea piețelor pentru concurenți sau abuzul de poziție dominantă.

Articolul 28

Fondul național pentru eficiență energetică, finanțarea și asistența tehnică

(1)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre facilitează instituirea de mecanisme financiare sau utilizarea celor existente pentru ca măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice să maximizeze avantajele fluxurilor multiple de finanțare și ale combinației de granturi, instrumente financiare și asistență tehnică.

(2)   Comisia acordă asistență statelor membre, atunci când este cazul, direct sau prin intermediul instituțiilor financiare europene, în ceea ce privește crearea de facilități de finanțare și de mecanisme de asistență la nivel național, regional sau local pentru dezvoltarea de proiecte, în scopul de a spori investițiile în eficiența energetică în diferite sectoare și de a proteja și a responsabiliza clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, inclusiv prin integrarea unei perspective egalitare, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă.

(3)   Statele membre adoptă măsuri care să asigure faptul că produsele de creditare care vizează eficiența energetică, precum creditele ipotecare și împrumuturile verzi, garantate și negarantate, sunt oferite la scară largă și în mod nediscriminatoriu de către instituțiile financiare și că sunt vizibile și accesibile pentru consumatori. Statele membre adoptă măsuri pentru facilitarea implementării schemelor de finanțare pe bază de facturi și de impozite. Statele membre se asigură că băncile și alte instituții financiare primesc informații cu privire la oportunitățile de a participa la finanțarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin crearea de parteneriate public-privat.

(3a)
     
  Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre adoptă scheme de sprijin financiar pentru a spori gradul de adoptare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru clădirile nou construite sau pentru renovarea substanțială a sistemelor de încălzire și răcire individuale sau centralizate și pentru înlocuirea aparatelor de încălzire și răcire vechi și ineficiente cu alternative foarte eficiente.

Statele membre facilitează instituirea expertizei locale și a asistenței tehnice pentru a oferi consiliere cu privire la cele mai bune practici în ceea ce privește realizarea decarbonizării sistemelor locale de termoficare și răcire centralizată, cum ar fi acces la proiectele disponibile la nivel local și sprijin financiar specific.

(4)   Comisia facilitează schimbul de bune practici între autoritățile sau organismele naționale sau regionale competente, de exemplu prin reuniuni anuale ale organismelor de reglementare, baze de date publice cu informații privind punerea în aplicare a măsurilor de către statele membre și o comparație între țări.

(5)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică,
  pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii în materie de eficiență energetică și a contribuțiilor naționale în temeiul articolului 4 din prezenta directivă și a obiectivelor din
  Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private,
  precum și cu sectoare specifice, cum ar fi transporturile, sectorul TIC și sectorul clădirilor
  , pentru a identifica posibile
  nevoi și
  acțiuni pe care le-ar putea întreprinde.

(6)   Acțiunile menționate la alineatul (5) includ următoarele elemente:

| (a) | mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie; |
| --- | --- |

(a)

mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie;

| (aa) | facilitarea implementării de instrumente financiare dedicate eficienței energetice și de scheme de finanțare la scara stabilită de instituțiile financiare; |
| --- | --- |

(aa)

facilitarea implementării de instrumente financiare dedicate eficienței energetice și de scheme de finanțare la scara stabilită de instituțiile financiare;

| (b) | asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:






  (i) | examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază; |
| --- | --- | --- |

(b)

asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:

(i)

examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază;

| (ii) | sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică. |
| --- | --- |

(ii)

sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică.

(7)   În scopul mobilizării finanțărilor private a măsurilor de eficiență energetică și de reabilitare energetică, la punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre:

| (a) | iau în considerare modalități de îmbunătățire a 
  utilizării sistemelor de gestionare a energiei și a
  auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional; |
| --- | --- |

(a)

iau în considerare modalități de îmbunătățire a 
  utilizării sistemelor de gestionare a energiei și a
  auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional;

| (b) | utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”. |
| --- | --- |

(b)

utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”.

(8)   Până la 31 decembrie 2024 , Comisia oferă orientări statelor membre și actorilor de pe piață cu privire la modalitatea de deblocare a investițiilor private.

Orientările au scopul de a ajuta statele membre și actorii de pe piață să își dezvolte și să își implementeze investițiile în eficiența energetică în cadrul diverselor programe ale Uniunii și propun mecanisme și soluții financiare adecvate, combinând granturi, instrumente financiare și asistență pentru dezvoltarea de proiecte, cu scopul de a extinde inițiativele existente și de a utiliza finanțarea din partea Uniunii drept catalizator pentru mobilizarea și stimularea finanțării private.

(9)   
  Până la... [data transpunerii],
  statele membre pot institui un fond
  național
  pentru eficiență energetică. Scopul
  fondului național pentru eficiență energetică
  este de a pune în aplicare măsuri privind eficiența energetică
  în sprijinul contribuțiilor naționale ale statelor membre, în temeiul articolului 4 alineatul (2). Fondul național pentru eficiență energetică poate fi înființat ca fond dedicat în cadrul unui mecanism național deja existent care promovează investițiile de capital.

Statele membre stabilesc instrumente de finanțare care includ garanții publice în fondurile lor naționale de eficiență energetică pentru a crește gradul de absorbție a investițiilor private în eficiența energetică, a produselor de creditare și a schemelor inovatoare pentru eficiență energetică menționate la alineatul (3) de la prezentul articol
  .
  În
  temeiul articolului 8 alineatul (3) și al articolului 22
  , fondul național pentru eficiență energetică sprijină punerea în aplicare cu prioritate a măsurilor
  în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale.
  Sprijinul respectiv include finanțarea măsurilor de eficiență energetică pentru IMM-uri cu scopul de a mobiliza și de a atrage finanțare privată pentru IMM-uri, sprijinind astfel implementarea măsurilor
  naționale privind eficiența energetică, pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește realizarea contribuțiilor lor naționale în materie de eficiență energetică și a traiectoriilor lor orientative menționate la articolul 4 alineatul (2). [Fondul
  național
  pentru eficiență energetică poate fi finanțat cu veniturile obținute din licitarea certificatelor în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului.]

(10)   Statele membre pot permite organismelor publice să îndeplinească obligațiile menționate la articolul 6 alineatul (1) cu ajutorul contribuțiilor anuale la Fondul național pentru eficiență energetică echivalente cu valoarea investițiilor necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(11)   Statele membre pot dispune că părțile obligate își pot îndeplini obligațiile prevăzute la articolul 8 alineatele (1) și (4) printr-o contribuție anuală la Fondul național pentru eficiență energetică echivalentă cu investițiile necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(12)   Statele membre pot folosi veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor mecanisme inovatoare de finanțare pentru îmbunătățirea eficienței energetice.

(12a)
     
  Comisia evaluează eficacitatea și eficiența măsurilor de investiții în eficiența energetică puse în aplicare în statele membre și capacitatea acestora de a crește gradul de absorbție a investițiilor private în eficiența energetică, ținând seama, în același timp, de nevoile de finanțare publică exprimate în planurile naționale privind energia și clima. Comisia evaluează dacă un mecanism pentru eficiență energetică la nivelul Uniunii, cu obiectivul de a oferi o garanție a UE, asistență tehnică, inclusiv ghișee unice, și granturi asociate pentru a permite punerea în aplicare a instrumentelor financiare, precum și a schemelor de finanțare și de sprijin la nivel național, ar putea sprijini în mod rentabil atingerea obiectivelor Uniunii în materie de eficiență energetică și climă și, dacă este cazul, propune înființarea unui astfel de mecanism.

În acest scop, până la [30 martie 2024], Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

(12b)
     
  Statele membre raportează Comisiei până la ... [15 martie 2025] și, ulterior, la fiecare doi ani, ca parte a rapoartelor lor naționale intermediare integrate privind energia și clima, în conformitate cu articolele 17 și 21 din Regulamentul (UE) 2018/1999, următoarele date:

| (a) | o estimare a volumului de investiții publice și private în eficiența energetică, inclusiv investiții prin intermediul contractelor de performanță energetică și efectul de pârghie obținut prin finanțare publică în sprijinul măsurilor de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(a)

o estimare a volumului de investiții publice și private în eficiența energetică, inclusiv investiții prin intermediul contractelor de performanță energetică și efectul de pârghie obținut prin finanțare publică în sprijinul măsurilor de eficiență energetică;

| (b) | volumul produselor de creditare pentru eficiență energetică, diferențiate între produsele de creditare garantate și cele negarantate; |
| --- | --- |

(b)

volumul produselor de creditare pentru eficiență energetică, diferențiate între produsele de creditare garantate și cele negarantate;

| (c) | programele naționale de finanțare puse în aplicare pentru a crește gradul de utilizare a bunelor practici de eficiență energetică, precum și scheme de finanțare inovatoare pentru eficiență energetică. |
| --- | --- |

(c)

programele naționale de finanțare puse în aplicare pentru a crește gradul de utilizare a bunelor practici de eficiență energetică, precum și scheme de finanțare inovatoare pentru eficiență energetică.

Pentru a facilita pregătirea raportului menționat la primul paragraf, Comisia furnizează statelor membre un model comun până la ... [15 martie 2024]. Statele membre includ în rapoartele naționale intermediare integrate privind energia și clima o anexă elaborată în conformitate cu respectivul model.

Articolul 29

Factori de conversie și factori de energie primară

(1)   În vederea comparării economiilor de energie și a conversiei cu o unitate comparabilă, se aplică valorile puterii calorifice nete prevăzute în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (71) și factorii de energie primară prevăzuți la alineatul (2) , cu excepția cazului în care se poate justifica folosirea altor valori sau factori.

(2)   Un factor de energie primară este aplicabil în cazul în care economiile de energie sunt calculate ca energie primară prin intermediul unei abordări ascendente bazate pe consumul final de energie.

(3)   Pentru economiile de energie electrică în kWh, statele membre aplică un coeficient pentru a calcula cu precizie economiile rezultate în ceea ce privește consumul de energie primară. Statele membre aplică un coeficient implicit de 2,1, cu excepția cazului în care își exercită puterea discreționară pentru a stabili un coeficient diferit, bazat pe circumstanțe naționale justificate.

(4)   Pentru economiile în kWh privind alți purtători de energie, statele membre aplică un coeficient pentru a calcula cu precizie economiile rezultate în ceea ce privește consumul de energie primară.

(5)   În cazul în care statele membre își stabilesc propriul coeficient la o valoare implicită prevăzută în temeiul prezentei directive, statele membre stabilesc acest coeficient printr-o metodologie transparentă, pe baza circumstanțelor naționale
  sau locale
  care afectează consumul de energie primară. Circumstanțele respective trebuie să fie justificate, verificabile și bazate pe criterii obiective și nediscriminatorii.

(6)   Atunci când își stabilesc propriul coeficient, statele membre iau în considerare mixul energetic inclus în versiunea actualizată a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima și în planurile lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, care trebuie notificate Comisiei în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. În cazul în care se abat de la valoarea implicită, statele membre notifică Comisiei coeficientul pe care îl utilizează, împreună cu metodologia de calcul și cu datele subiacente din versiunea actualizată a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima și din planurile naționale integrate ulterioare privind energia și clima în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

(7)   Până la 25 decembrie 2022 și ulterior la fiecare patru ani, Comisia revizuiește coeficientul implicit pe baza datelor constatate. Revizuirea respectivă se derulează ținând seama de efectele acesteia asupra altor acte din dreptul Uniunii, precum Directiva 2009/125/CE și Regulamentul (UE) 2017/1369.
  Metodologia este evaluată periodic pentru a garanta că economiile de energie conduc la cel mai înalt nivel de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, contribuind în același timp la eliminarea treptată a combustibililor fosili.

CAPITOLUL VII

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 30

Sancțiuni

Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile aplicabile în caz de nerespectare a dispozițiilor naționale adoptate în conformitate cu prezenta directivă și iau măsurile necesare pentru a asigura aplicarea dispozițiilor respective. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la [data transpunerii] și îi notifică acesteia fără întârziere orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 31

Acte delegate

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 cu privire la revizuirea valorilor de referință armonizate ale eficienței prevăzute la articolul 24 alineatul (10) al doilea paragraf.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica sau a completa prezenta directivă adaptând la progresul tehnic valorile, metodele de calcul, coeficienții de energie primară impliciți și cerințele menționate la articolul 29 și în anexele II, III, V, VII-XI, și XIII.

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica sau a completa prezenta directivă prin stabilirea, după consultarea părților interesate relevante, a unui sistem comun al Uniunii de evaluare a sustenabilității centrelor de date situate pe teritoriul acesteia
  , în termen de o lună de la intrarea în vigoare a directivei
  . Sistemul respectiv stabilește definiția indicatorilor de sustenabilitate a centrelor de date și, în temeiul articolului
  11a
  din prezenta directivă, definește pragurile minime pentru consumul semnificativ de energie și stabilește indicatori cheie și metodologia pentru măsurarea acestora.

Articolul 32

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 31 se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la [data publicării în JO]. Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de o durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 31 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 31 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 33

Reexaminarea și monitorizarea punerii în aplicare

(1)   În contextul raportului privind starea uniunii energetice, Comisia prezintă un raport privind funcționarea pieței carbonului în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) și cu articolul 35 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) 2018/1999, ținând seama de efectele punerii în aplicare a prezentei directive.

(2)   Până la 31 octombrie 2025 și ulterior la fiecare patru ani, Comisia evaluează măsurile existente vizând îmbunătățirea eficienței energetice și realizarea decarbonizării în sectorul încălzirii și răcirii. Evaluarea respectivă ia în considerare:

| (a) | tendințele în materie de eficiență energetică și de emisii de gaze cu efect de seră din sectorul încălzirii și răcirii, inclusiv al încălzirii și răcirii centralizate; |
| --- | --- |

(a)

tendințele în materie de eficiență energetică și de emisii de gaze cu efect de seră din sectorul încălzirii și răcirii, inclusiv al încălzirii și răcirii centralizate;

| (b) | interconexiunile dintre măsurile luate; |
| --- | --- |

(b)

interconexiunile dintre măsurile luate;

| (c) | modificările survenite în ceea ce privește eficiența energetică și emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul încălzirii și răcirii; |
| --- | --- |

(c)

modificările survenite în ceea ce privește eficiența energetică și emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul încălzirii și răcirii;

| (d) | politicile și măsurile existente și planificate privind eficiența energetică și gazele cu efect de seră la nivel național și la nivelul UE și |
| --- | --- |

(d)

politicile și măsurile existente și planificate privind eficiența energetică și gazele cu efect de seră la nivel național și la nivelul UE și

| (e) | măsurile prezentate de statele membre în evaluările lor cuprinzătoare efectuate în temeiul articolului 23 alineatul (1) din prezenta directivă și notificate în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(e)

măsurile prezentate de statele membre în evaluările lor cuprinzătoare efectuate în temeiul articolului 23 alineatul (1) din prezenta directivă și notificate în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Până la datele menționate la primul paragraf,
  Comisia
  prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind evaluarea respectivă și propune
  , dacă este cazul, măsuri pentru asigurarea realizării obiectivelor Uniunii privind energia și clima.

(3)   Statele membre înaintează Comisiei, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, statistici privind producția națională de energie electrică și termică din cogenerarea de înaltă eficiență și de eficiență scăzută, în conformitate cu metodologia menționată în anexa II, în legătură cu producția totală de energie termică și electrică. De asemenea, acestea înaintează statistici anuale privind capacitățile de cogenerare a energiei termice și electrice și combustibilii folosiți pentru cogenerare, precum și producția și capacitatea de încălzire și răcire centralizată în legătură cu capacitățile și producția totală de energie termică și electrică. Statele membre înaintează statistici privind economiile de energie primară realizate prin aplicarea cogenerării în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa III.

(4)   Până la 1 ianuarie 2021, Comisia evaluează potențialul de eficiență energetică oferit de conversia, transformarea, transmiterea, transportul și stocarea energiei și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv este însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.

(5)   Sub rezerva eventualelor modificări ale dispozițiilor privind piața cu amănuntul din Directiva 2009/73/CE, până la 31 decembrie 2021, Comisia efectuează o evaluare și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la dispozițiile privind contorizarea, facturarea și informațiile pentru consumatori vizând gazele naturale, cu scopul de a le alinia, după caz, la dispozițiile relevante vizând energia electrică din Directiva (UE) 2019/944 pentru a consolida protecția consumatorilor și a permite clienților finali să primească mai des informații clare și actualizate cu privire la consumul lor de gaz natural și să își regleze consumul de energie. Cât mai curând posibil după prezentarea raportului respectiv, Comisia adoptă, acolo unde este necesar, propuneri legislative.

(6)   Până la 31 octombrie 2022, Comisia evaluează dacă Uniunea și-a atins obiectivul principal privind eficiența energetică pentru 2020.

(7)   Până la 28 februarie 2027 și ulterior la fiecare cinci ani, Comisia evaluează prezenta directivă și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului.

Respectiva evaluare include:

| (a) | o evaluare a eficacității generale a prezentei directive și a necesității de a adapta în continuare politica de eficiență energetică a Uniunii în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris din 2015 și în funcție de evoluțiile economice și din domeniul inovării; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a eficacității generale a prezentei directive și a necesității de a adapta în continuare politica de eficiență energetică a Uniunii în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris din 2015 și în funcție de evoluțiile economice și din domeniul inovării;

| (aa) | o evaluare cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al prezentei directive, cu accent pe efectele asupra securității energetice a Uniunii, prețurilor la energie, reducerii la minimum a sărăciei energetice, creșterii economice, competitivității, creării de locuri de muncă, costurilor de mobilitate și asupra puterii de cumpărare a gospodăriilor; |
| --- | --- |

(aa)

o evaluare cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al prezentei directive, cu accent pe efectele asupra securității energetice a Uniunii, prețurilor la energie, reducerii la minimum a sărăciei energetice, creșterii economice, competitivității, creării de locuri de muncă, costurilor de mobilitate și asupra puterii de cumpărare a gospodăriilor;

| (b) | obiectivele principale ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 prevăzute la articolul 4 alineatul (1), în vederea revizuirii în sens ascendent a respectivelor obiective în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor rezultate în urma evoluțiilor economice sau tehnologice sau, dacă este necesar, în vederea îndeplinirii obiectivelor Uniunii pentru 2040 sau 2050 privind decarbonizarea sau a angajamentelor sale internaționale privind decarbonizarea; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele principale ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 prevăzute la articolul 4 alineatul (1), în vederea revizuirii în sens ascendent a respectivelor obiective în cazul unor reduceri substanțiale ale costurilor rezultate în urma evoluțiilor economice sau tehnologice sau, dacă este necesar, în vederea îndeplinirii obiectivelor Uniunii pentru 2040 sau 2050 privind decarbonizarea sau a angajamentelor sale internaționale privind decarbonizarea;

| (c) | dacă statele membre continuă să realizeze economii anuale noi în conformitate cu articolul 8 primul paragraf litera (c) pentru perioada de zece ani care urmează anului 2030; |
| --- | --- |

(c)

dacă statele membre continuă să realizeze economii anuale noi în conformitate cu articolul 8 primul paragraf litera (c) pentru perioada de zece ani care urmează anului 2030;

| (d) | dacă statele membre continuă să se asigure că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organisme publice este renovată în fiecare an în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), în vederea revizuirii ratei de renovare menționate la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(d)

dacă statele membre continuă să se asigure că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organisme publice este renovată în fiecare an în conformitate cu articolul 6 alineatul (1), în vederea revizuirii ratei de renovare menționate la articolul respectiv.

| (e) | dacă statele membre continuă să realizeze o cotă din economiile de energie în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) pentru perioadele de zece ani care urmează anului 2030; |
| --- | --- |

(e)

dacă statele membre continuă să realizeze o cotă din economiile de energie în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) pentru perioadele de zece ani care urmează anului 2030;

| (f) | dacă statele membre continuă să realizeze o reducere a consumului final de energie în conformitate cu articolul 5 alineatul (1). |
| --- | --- |

(f)

dacă statele membre continuă să realizeze o reducere a consumului final de energie în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

Raportul respectiv este însoțit
  de o evaluare cuprinzătoare a necesității de a revizui prezenta directivă în scopul simplificării reglementărilor și,
  dacă este cazul, de propuneri de măsuri suplimentare.
  Comisia se adaptează în permanență la bunele practici în materie de proceduri administrative și ia toate măsurile pentru a simplifica punerea în aplicare a prezentei directive, menținând sarcinile administrative la un nivel minim.

Articolul 34

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 35

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolelor [...] și anexelor [...] [articolele și anexele care au fost modificate substanțial în raport cu directiva abrogată] până la [...].

Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective.

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea conțin, de asemenea, o mențiune care precizează că trimiterile, în acte cu putere de lege și acte administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 36

Abrogarea

Directiva 2012/27/UE, astfel cum a fost modificată prin actele enumerate în anexa XV partea A se abrogă cu efect de la [...] [ziua următoare datei menționate la articolul 35 alineatul (1) primul paragraf] , fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre referitoare la termenele de transpunere în legislația națională a directivelor prevăzute în anexa XV partea B.

Trimiterile la directiva abrogată 2 se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XVI.

Articolul 37

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele [...] și anexele [...] [articolele și anexele care sunt neschimbate prin comparație cu directiva abrogată] se aplică de la [...] [ziua următoare datei menționate la articolul 35 alineatul (1) primul paragraf].

Articolul 38

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președinta

Pentru Consiliu

Președintele/Președinta

ANEXA I

CONTRIBUȚIILE NAȚIONALE LA OBIECTIVELE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ ALE UNIUNII ÎN 2030, SUB FORMĂ DE CONSUM FINAL DE ENERGIE ȘI/SAU CONSUM DE ENERGIE PRIMARĂ

| 1. | Nivelul contribuțiilor naționale se calculează pe baza formulei ▌:


  C1252023RO16610120220913RO0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/1999.)C1252023RO17110120220913RO0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2036.)C1252023RO29310120220913RO0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2037.)C1252023RO29410120220913RO0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2056.)C1252023RO39710120220914RO0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2041.)C1252023RO46210120220915RO0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/1628.)

  Unde CEU este un coeficient de corecție,
  stabilit de Comisie după ce statele membre au raportat ținta (Target),

  Target este nivelul de ambiție specific național, iar FECB2030 PECB2030
  este scenariul de referință din 2020 utilizat ca nivel de referință pentru 2030. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023RO16610120220913RO0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/1999.)C1252023RO17110120220913RO0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2036.)C1252023RO29310120220913RO0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2037.)C1252023RO29410120220913RO0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2056.)C1252023RO39710120220914RO0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2041.)C1252023RO46210120220915RO0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/1628.)

Unde CEU este un coeficient de corecție,
  stabilit de Comisie după ce statele membre au raportat ținta (Target),

  Target este nivelul de ambiție specific național, iar FECB2030 PECB2030
  este scenariul de referință din 2020 utilizat ca nivel de referință pentru 2030.

| 2. | Următoarea formulă ▌reprezintă criteriile obiective care reflectă factorii enumerați la articolul 4 alineatul (2) litera (d) punctele (i)-(iv), fiecare fiind utilizat pentru definirea nivelului de ambiție specific național, în procente (Target) și având aceeași pondere în formulă (0,25):






  a) | o contribuție forfetară („Fflat”); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

o contribuție forfetară („Fflat”);

| b) | o contribuție în funcție de PIB-ul pe cap de locuitor („Fwealth”); |
| --- | --- |

b)

o contribuție în funcție de PIB-ul pe cap de locuitor („Fwealth”);

| c) | o contribuție în funcție de nivelul intensității energetice („Fintensity”); |
| --- | --- |

c)

o contribuție în funcție de nivelul intensității energetice („Fintensity”);

| d) | o contribuție a potențialului de economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor („Fpotential”). |
| --- | --- |

d)

o contribuție a potențialului de economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor („Fpotential”).

| 3. | Fflat reprezintă obiectivul Uniunii pentru 2030 care include eforturile suplimentare necesare pentru atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii, sub formă de consum final de energie și consum de energie primară, în comparație cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din
  2007
  . |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth se calculează pentru fiecare stat membru, pe baza mediei pe trei ani a indicelui PIB-ului său real pe cap de locuitor dat de Eurostat, în raport cu media pe trei ani a Uniunii în perioada 2017-2019, exprimată în parități ale puterii de cumpărare (PPC). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity se calculează pentru fiecare stat membru, pe baza indicelui mediu pe trei ani al intensității sale energetice finale (consum final de energie sau consum de energie primară per PIB real în PPC), în raport cu media pe trei ani a Uniunii în perioada 2017-2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential se calculează pentru fiecare stat membru pe baza economiilor de energie primară sau finală în cadrul scenariului PRIMES MIX de 55 % pentru 2030. Economiile sunt exprimate în raport cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din
  2007
  . |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pentru fiecare dintre criteriile prevăzute la punctul 2 literele (a)-(d), se aplică o limită inferioară și o limită superioară. Nivelul de ambiție pentru fiecare factor este plafonat la 50 % și la 150 % din nivelul mediu de ambiție al Uniunii pentru un factor dat. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sursa datelor de intrare utilizate pentru calcularea factorilor este Eurostat, cu excepția cazului în care se specifică altfel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal se calculează ca suma ponderată a tuturor celor patru factori (Fflat, Fwealth, Fintensity și Fpotential). Obiectivul se calculează apoi ca produsul dintre factorul total Ftotal și obiectivul UE. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Comisia stabilește
  un coeficient de corecție CEU pentru energia primară și finală
  , care
  se aplică
  alocărilor-țintă ale
  tuturor statelor membre, pentru a calibra suma tuturor contribuțiilor naționale la obiectivele Uniunii privind consumul final de energie și consumul de energie primară în 2030. Coeficientul CEU este identic pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

10.

ANEXA II

PRINCIPII GENERALE PENTRU CALCULUL ENERGIEI ELECTRICE PRODUSE PRIN COGENERARE

Partea I

Principii generale

Valorile folosite pentru calculul energiei electrice produse prin cogenerare se determină pe baza exploatării estimate sau efective a unității în condiții normale de utilizare. Pentru unitățile de microcogenerare, calculul se poate baza pe valori certificate.

| (a) | Producția de energie electrică din cogenerare se consideră egală cu producția totală anuală de energie electrică a unității respective, măsurată la bornele generatoarelor principale, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (i) | în unitățile de cogenerare de tipurile (b), (d), (e), (f), (g) și (h) menționate în partea II, cu o eficiență globală anuală stabilită de statele membre la un nivel de cel puțin 75 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

Producția de energie electrică din cogenerare se consideră egală cu producția totală anuală de energie electrică a unității respective, măsurată la bornele generatoarelor principale, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

(i)

în unitățile de cogenerare de tipurile (b), (d), (e), (f), (g) și (h) menționate în partea II, cu o eficiență globală anuală stabilită de statele membre la un nivel de cel puțin 75 %;

| (ii) | în unitățile de cogenerare de tipurile (a) și (c) menționate în partea II, cu o eficiență globală anuală stabilită de statele membre la un nivel de cel puțin 80 %. |
| --- | --- |

(ii)

în unitățile de cogenerare de tipurile (a) și (c) menționate în partea II, cu o eficiență globală anuală stabilită de statele membre la un nivel de cel puțin 80 %.

| (b) | În unitățile de cogenerare cu o eficiență globală anuală mai mică decât valoarea prevăzută la litera (a) punctul (i) [unități de cogenerare de tipurile (b), (d), (e), (f), (g) și (h) menționate în partea II] sau cu o eficiență globală anuală sub valoarea menționată la litera (a) punctul (ii) [unități de cogenerare de tipurile (a) și (c) menționate în partea II], energia electrică din cogenerare se calculează cu următoarea formulă:
  ECHP=HCHP*C
  unde:
  ECHP este cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerare;
  C este raportul dintre energia electrică și energia termică;
  HCHP este cantitatea de energie termică utilă produsă prin cogenerare (calculată, în acest sens, ca producția totală de energie termică minus orice cantitate de energie termică produsă în cazane separate sau prin extracție de abur viu din generatorul de abur, înainte de turbină).
  Calculul energiei electrice produse prin cogenerare trebuie să aibă la bază raportul efectiv dintre energia electrică și energia termică. Dacă nu se cunoaște raportul efectiv dintre energia electrică și energia termică a unei unități de cogenerare, se pot folosi următoarele valori implicite, în special pentru scopuri statistice, pentru unități de tipurile (a), (b), (c), (d) și (e) menționate în partea II, cu condiția ca energia electrică produsă în cogenerare să fie mai mică sau egală cu producția de energie electrică totală a unității:






  Tipul unității | Raportul implicit energie electrică/energie termică, C |
| --- | --- | --- |
| Turbină cu gaz în ciclu combinat, cu recuperare de căldură | 0,95 |
| Turbină cu abur de contrapresiune | 0,45 |
| Turbină cu abur de condensație | 0,45 |
| Turbină de gaz cu recuperare de căldură | 0,55 |
| Motor cu ardere internă | 0,75 |

(b)

În unitățile de cogenerare cu o eficiență globală anuală mai mică decât valoarea prevăzută la litera (a) punctul (i) [unități de cogenerare de tipurile (b), (d), (e), (f), (g) și (h) menționate în partea II] sau cu o eficiență globală anuală sub valoarea menționată la litera (a) punctul (ii) [unități de cogenerare de tipurile (a) și (c) menționate în partea II], energia electrică din cogenerare se calculează cu următoarea formulă:

ECHP=HCHP*C

unde:

ECHP este cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerare;

C este raportul dintre energia electrică și energia termică;

HCHP este cantitatea de energie termică utilă produsă prin cogenerare (calculată, în acest sens, ca producția totală de energie termică minus orice cantitate de energie termică produsă în cazane separate sau prin extracție de abur viu din generatorul de abur, înainte de turbină).

Calculul energiei electrice produse prin cogenerare trebuie să aibă la bază raportul efectiv dintre energia electrică și energia termică. Dacă nu se cunoaște raportul efectiv dintre energia electrică și energia termică a unei unități de cogenerare, se pot folosi următoarele valori implicite, în special pentru scopuri statistice, pentru unități de tipurile (a), (b), (c), (d) și (e) menționate în partea II, cu condiția ca energia electrică produsă în cogenerare să fie mai mică sau egală cu producția de energie electrică totală a unității:

Tipul unității

Raportul implicit energie electrică/energie termică, C

Turbină cu gaz în ciclu combinat, cu recuperare de căldură

0,95

Turbină cu abur de contrapresiune

0,45

Turbină cu abur de condensație

0,45

Turbină de gaz cu recuperare de căldură

0,55

Motor cu ardere internă

0,75

Dacă statele membre introduc valori implicite pentru raportul dintre energia electrică și energia termică pentru unitățile de tipurile (f), (g), (h), (i), (j) și (k) menționate în partea II, aceste valori implicite trebuie să fie publicate și notificate Comisiei.

| (c) | Dacă o parte din conținutul de energie al cantității de combustibil din procesul de cogenerare este recuperată sub formă de produse chimice și reciclată, această parte poate fi scăzută din cantitatea de combustibil înainte de calcularea eficienței globale utilizate la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

Dacă o parte din conținutul de energie al cantității de combustibil din procesul de cogenerare este recuperată sub formă de produse chimice și reciclată, această parte poate fi scăzută din cantitatea de combustibil înainte de calcularea eficienței globale utilizate la literele (a) și (b).

| (d) | Statele membre pot determina raportul dintre energia electrică și energia termică drept raportul dintre energia electrică și energia termică utilă în cazul funcționării în regim de cogenerare la o sarcină redusă, utilizând datele operaționale ale unei unități specifice. |
| --- | --- |

(d)

Statele membre pot determina raportul dintre energia electrică și energia termică drept raportul dintre energia electrică și energia termică utilă în cazul funcționării în regim de cogenerare la o sarcină redusă, utilizând datele operaționale ale unei unități specifice.

| (e) | Statele membre pot utiliza alte perioade de raportare în afară de cea anuală, pentru calculele de la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(e)

Statele membre pot utiliza alte perioade de raportare în afară de cea anuală, pentru calculele de la literele (a) și (b).

Partea II

Tehnologii de cogenerare care intră sub incidența prezentei directive

| (a) | Turbină cu gaz în ciclu combinat, cu recuperare de căldură |
| --- | --- |

(a)

Turbină cu gaz în ciclu combinat, cu recuperare de căldură

| (b) | Turbină cu abur de contrapresiune |
| --- | --- |

(b)

Turbină cu abur de contrapresiune

| (c) | Turbină cu abur de condensație |
| --- | --- |

(c)

Turbină cu abur de condensație

| (d) | Turbină de gaz cu recuperare de căldură |
| --- | --- |

(d)

Turbină de gaz cu recuperare de căldură

| (e) | Motor cu ardere internă |
| --- | --- |

(e)

Motor cu ardere internă

| (f) | Microturbine |
| --- | --- |

(f)

Microturbine

| (g) | Motoare Stirling |
| --- | --- |

(g)

Motoare Stirling

| (h) | Pile de combustie |
| --- | --- |

(h)

Pile de combustie

| (i) | Motoare cu abur |
| --- | --- |

(i)

Motoare cu abur

| (j) | Cicluri Rankine pentru fluide organice |
| --- | --- |

(j)

Cicluri Rankine pentru fluide organice

| (k) | Orice alt tip de tehnologie sau combinații ale acestora, care intră sub incidența definiției stabilite la articolul 2 punctul 32. |
| --- | --- |

(k)

Orice alt tip de tehnologie sau combinații ale acestora, care intră sub incidența definiției stabilite la articolul 2 punctul 32.

În momentul punerii în aplicare a principiilor generale pentru calcularea energiei electrice produse prin cogenerare, statele membre utilizează orientările detaliate prevăzute în Decizia 2008/952/CE a Comisiei (72).

ANEXA III

METODOLOGIA DE DETERMINARE A EFICIENȚEI PROCESULUI DE COGENERARE

Valorile utilizate pentru calculul eficienței cogenerării și al economiilor de energie primară se determină pe baza exploatării estimate sau efective a unității, în condiții normale de utilizare.

(a)   Cogenerarea de înaltă eficiență

În sensul prezentei directive, cogenerarea de înaltă eficiență îndeplinește următoarele criterii:

| — | producția în sistem de cogenerare de la unitățile de cogenerare asigură economii de energie primară calculate în conformitate cu litera (b) de cel puțin 10 %, comparativ cu valorile de referință pentru producerea separată de energie electrică și termică; |
| --- | --- |

—

producția în sistem de cogenerare de la unitățile de cogenerare asigură economii de energie primară calculate în conformitate cu litera (b) de cel puțin 10 %, comparativ cu valorile de referință pentru producerea separată de energie electrică și termică;

| — | producția unităților de mică putere și a unităților de microcogenerare care asigură economii de energie primară poate fi considerată drept cogenerare de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

—

producția unităților de mică putere și a unităților de microcogenerare care asigură economii de energie primară poate fi considerată drept cogenerare de înaltă eficiență;

| — | emisiile directe de dioxid de carbon provenite din producția de cogenerare care este alimentată cu combustibili fosili sunt mai mici de 270 g CO2 per 1 kWh de energie produsă prin cogenerare (inclusiv încălzire/răcire, putere și energie mecanică). |
| --- | --- |

—

emisiile directe de dioxid de carbon provenite din producția de cogenerare care este alimentată cu combustibili fosili sunt mai mici de 270 g CO2 per 1 kWh de energie produsă prin cogenerare (inclusiv încălzire/răcire, putere și energie mecanică).

| — | Atunci când se construiește sau se reabilitează substanțial o unitate de cogenerare, statele membre trebuie să se asigure că nu există nicio creștere a consumului de combustibili fosili, în afara gazelor naturale, în sursele de căldură existente, în comparație cu consumul anual mediu pe cei trei ani calendaristici anteriori de funcționare integrală înainte de reabilitare, și că nicio sursă nouă de căldură din sistemul respectiv nu utilizează alți combustibili fosili decât gazele naturale. |
| --- | --- |

—

Atunci când se construiește sau se reabilitează substanțial o unitate de cogenerare, statele membre trebuie să se asigure că nu există nicio creștere a consumului de combustibili fosili, în afara gazelor naturale, în sursele de căldură existente, în comparație cu consumul anual mediu pe cei trei ani calendaristici anteriori de funcționare integrală înainte de reabilitare, și că nicio sursă nouă de căldură din sistemul respectiv nu utilizează alți combustibili fosili decât gazele naturale.

(b)   Calculul economiilor de energie primară

Cantitatea de economii de energie primară rezultată în urma producerii în sistem de cogenerare, definită în conformitate cu anexa II, se calculează pe baza următoarei formule:

Image 2C1252023RO16610120220913RO0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (codificare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/1999.)C1252023RO17110120220913RO0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al instituțiilor de importanță sistemică globală, cu o strategie de rezoluție cu mai multe puncte de intrare, și metode pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2036.)C1252023RO29310120220913RO0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/833 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2037.)C1252023RO29410120220913RO0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2056.)C1252023RO39710120220914RO0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2041.)C1252023RO46210120220915RO0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/1628.)

unde:

PES reprezintă economiile de energie primară;

CHP Hη reprezintă eficiența termică a producției în cogenerare, definită ca raport între producția anuală de energie termică utilă și cantitatea de combustibil utilizată pentru producerea de energie termică utilă și energie electrică din cogenerare;

Ref Hη reprezintă valoarea de referință a eficienței pentru producerea separată de energie termică;

CHP Eη reprezintă eficiența electrică a producției în cogenerare, definită ca raport între producția anuală de energie electrică produsă prin cogenerare și cantitatea de combustibil utilizată pentru producerea sumei dintre producția de energie termică utilă și energie electrică din cogenerare. În cazul în care o unitate de cogenerare produce energie mecanică, energia electrică produsă anual prin cogenerare poate fi mărită printr-un element suplimentar, care reprezintă cantitatea de energie electrică echivalentă cu cea de energie mecanică. Acest element suplimentar nu creează un drept de emitere a garanțiilor de origine, în conformitate cu articolul 24 alineatul (10);

Ref Eη reprezintă valoarea de referință a eficienței pentru producerea separată de energie electrică.

(c)   Calculul economiilor de energie în cazul utilizării metodei de calcul alternativ

Statele membre pot calcula economiile de energie primară rezultate ca urmare a producerii de energie termică și energie electrică și mecanică după cum se indică mai jos fără a utiliza anexa II pentru a exclude din acest proces cantitățile de energie termică și energie electrică ce nu sunt rezultate din cogenerare. O astfel de producție poate fi considerată ca fiind cogenerare de înaltă eficiență, cu condiția să îndeplinească criteriile de eficiență stabilite la litera (a) din prezenta anexă și – pentru unitățile de cogenerare cu capacitate electrică mai mare de 25 MW – eficiența globală să fie peste 70 %. Cu toate acestea, specificarea cantității de energie electrică produse prin cogenerare în contextul acestei producții, pentru emiterea unei garanții de origine și în scop statistic, se determină în conformitate cu anexa II.

Dacă economiile de energie primară pentru un proces se calculează utilizând metoda de calcul alternativ indicată mai sus, economiile de energie primară se calculează pe baza formulei menționate la litera (b) din prezenta anexă, înlocuind: „CHP Hη” cu „Hη” și „CHP Eη” cu „Eη”, unde:

Hη reprezintă eficiența termică a procesului, definită ca raport între producția anuală de energie termică și cantitatea de combustibil utilizată pentru producerea sumei dintre producția de energie termică și producția de energie electrică;

Eη reprezintă eficiența electrică a procesului, definită ca raport între producția anuală de energie electrică și cantitatea de combustibil utilizată pentru producerea sumei dintre producția de energie termică și producția de energie electrică. În cazul în care o unitate de cogenerare produce energie mecanică, energia electrică produsă anual prin cogenerare poate fi mărită printr-un element suplimentar, care reprezintă cantitatea de energie electrică echivalentă cu cea de energie mecanică. Acest element suplimentar nu creează un drept de emitere a garanțiilor de origine, în conformitate cu articolul 24 alineatul (10);

| (d) | Statele membre pot utiliza alte perioade de raportare, în afară de cea anuală, pentru calculele efectuate în conformitate cu literele (b) și (c) din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(d)

Statele membre pot utiliza alte perioade de raportare, în afară de cea anuală, pentru calculele efectuate în conformitate cu literele (b) și (c) din prezenta anexă.

| (e) | Pentru unități de microcogenerare, calculul economiilor de energie primară se poate baza pe date certificate. |
| --- | --- |

(e)

Pentru unități de microcogenerare, calculul economiilor de energie primară se poate baza pe date certificate.

(f)   Valorile de referință ale eficienței pentru producerea separată de energie electrică și termică

Aceste valori de referință armonizate ale eficienței constau într-o matrice de valori diferențiate prin factori relevanți, printre care anul construcției și tipurile de combustibil, și trebuie să se bazeze pe o analiză bine fundamentată care să ia în considerare, între altele, datele de exploatare în condiții realiste, combinația de combustibili și condițiile climatice, precum și tehnologiile de cogenerare aplicate.

Valorile de referință ale eficienței pentru producerea separată de energie termică și electrică în conformitate cu formula prezentată la litera (b) stabilesc eficiența de exploatare a producerii separate de energie termică și electrică pe care cogenerarea intenționează să o înlocuiască.

Valorile de referință ale eficienței se calculează în conformitate cu principiile următoare:

| (i) | pentru unitățile de cogenerare, compararea cu producerea separată de energie electrică trebuie să aibă la bază principiul comparării acelorași tipuri de combustibil; |
| --- | --- |

(i)

pentru unitățile de cogenerare, compararea cu producerea separată de energie electrică trebuie să aibă la bază principiul comparării acelorași tipuri de combustibil;

| (ii) | fiecare unitate de cogenerare se compară cu tehnologia cea mai bună și justificabilă din punct de vedere economic pentru producerea separată de energie termică și electrică disponibilă pe piață în anul construirii unității de cogenerare; |
| --- | --- |

(ii)

fiecare unitate de cogenerare se compară cu tehnologia cea mai bună și justificabilă din punct de vedere economic pentru producerea separată de energie termică și electrică disponibilă pe piață în anul construirii unității de cogenerare;

| (iii) | valorile de referință ale eficienței pentru unitățile de cogenerare mai vechi de 10 ani se stabilesc pe baza valorilor de referință pentru unitățile cu vechime de 10 ani; |
| --- | --- |

(iii)

valorile de referință ale eficienței pentru unitățile de cogenerare mai vechi de 10 ani se stabilesc pe baza valorilor de referință pentru unitățile cu vechime de 10 ani;

| (iv) | valorile de referință ale eficienței pentru producerea separată de energie electrică și termică reflectă diferențele climatice dintre statele membre. |
| --- | --- |

(iv)

valorile de referință ale eficienței pentru producerea separată de energie electrică și termică reflectă diferențele climatice dintre statele membre.

ANEXA IV

CERINȚELE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ PENTRU ACHIZIȚII PUBLICE

În cadrul procedurilor de atribuire a concesiunilor și contractelor publice, autoritățile contractante și entitățile contractante care achiziționează produse, servicii, clădiri și lucrări:

| (a) | în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 sau de o directivă corespunzătoare de punere în aplicare a Comisiei, achiziționează numai produsele care respectă criteriul stabilit la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 sau de o directivă corespunzătoare de punere în aplicare a Comisiei, achiziționează numai produsele care respectă criteriul stabilit la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv;

| (b) | în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera (a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, achiziționează numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera (a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, achiziționează numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare;

| (c) | în cazul în care un produs sau un serviciu face obiectul criteriilor Uniunii privind achizițiile publice ecologice, cu relevanță pentru eficiența energetică a produsului sau a serviciului, depune toate eforturile pentru a achiziționa numai produse și servicii care respectă cel puțin specificațiile tehnice stabilite la nivelul „de bază” în criteriile relevante ale Uniunii privind achizițiile publice ecologice, inclusiv, printre altele, pentru centrele de date, sălile pentru servere și serviciile de cloud, în criteriile Uniunii privind achizițiile publice ecologice pentru iluminatul stradal și semnalizarea rutieră, în criteriile Uniunii privind achizițiile publice ecologice pentru computere, monitoare, tablete și telefoane inteligente; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care un produs sau un serviciu face obiectul criteriilor Uniunii privind achizițiile publice ecologice, cu relevanță pentru eficiența energetică a produsului sau a serviciului, depune toate eforturile pentru a achiziționa numai produse și servicii care respectă cel puțin specificațiile tehnice stabilite la nivelul „de bază” în criteriile relevante ale Uniunii privind achizițiile publice ecologice, inclusiv, printre altele, pentru centrele de date, sălile pentru servere și serviciile de cloud, în criteriile Uniunii privind achizițiile publice ecologice pentru iluminatul stradal și semnalizarea rutieră, în criteriile Uniunii privind achizițiile publice ecologice pentru computere, monitoare, tablete și telefoane inteligente;

| (d) | achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului (73). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică; |
| --- | --- |

(d)

achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului (73). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică;

| (e) | solicită în cadrul licitațiilor pentru contracte de servicii ca furnizorii de servicii să utilizeze, în scopul furnizării serviciilor în cauză, doar produse care îndeplinesc cerințele menționate la literele (a), (b) și (d) în momentul furnizării serviciilor respective. Această cerință se aplică doar produselor noi achiziționate de furnizorii de servicii parțial sau integral în scopul furnizării serviciului în cauză; |
| --- | --- |

(e)

solicită în cadrul licitațiilor pentru contracte de servicii ca furnizorii de servicii să utilizeze, în scopul furnizării serviciilor în cauză, doar produse care îndeplinesc cerințele menționate la literele (a), (b) și (d) în momentul furnizării serviciilor respective. Această cerință se aplică doar produselor noi achiziționate de furnizorii de servicii parțial sau integral în scopul furnizării serviciului în cauză;

| (f) | achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică, menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE, cu excepția cazului în care scopul achiziționării este:






  (i) | renovarea aprofundată sau demolarea; |
| --- | --- | --- |

(f)

achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică, menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE, cu excepția cazului în care scopul achiziționării este:

(i)

renovarea aprofundată sau demolarea;

| (ii) | în cazul organismelor publice, să revândă clădirea fără a o utiliza în scopurile proprii ale organismului public; sau |
| --- | --- |

(ii)

în cazul organismelor publice, să revândă clădirea fără a o utiliza în scopurile proprii ale organismului public; sau

| (iii) | conservarea acesteia ca o clădire protejată oficial ca făcând parte dintr-un complex desemnat ca atare sau datorită valorii sale arhitecturale sau istorice. |
| --- | --- |

(iii)

conservarea acesteia ca o clădire protejată oficial ca făcând parte dintr-un complex desemnat ca atare sau datorită valorii sale arhitecturale sau istorice.

Gradul de respectare a acestor cerințe se verifică pe baza certificatelor de performanță energetică menționate la articolul 11 din Directiva 2010/31/UE.

ANEXA V

METODE ȘI PRINCIPII COMUNE DE CALCUL AL IMPACTULUI SCHEMELOR DE OBLIGAȚII ÎN MATERIE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ ȘI AL ALTOR MĂSURI DE POLITICĂ ÎN TEMEIUL ARTICOLELOR 8, 9 ȘI 10, PRECUM ȘI AL ARTICOLULUI 28 ALINEATUL (11)

| 1. | Metodele de calcul al economiilor de energie, în afara celor provenite din măsuri de impozitare, în sensul articolelor 8, 9 și 10, precum și al articolului 28 alineatul (11).
  Părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare pot utiliza următoarele metode de calcul al economiilor de energie:






  (a) | economii preconizate, prin referire la rezultatele îmbunătățirilor energetice anterioare monitorizate independent în instalații similare. Abordarea generică este denumită „ex ante”; |
| --- | --- | --- |

1.

Părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare pot utiliza următoarele metode de calcul al economiilor de energie:

(a)

economii preconizate, prin referire la rezultatele îmbunătățirilor energetice anterioare monitorizate independent în instalații similare. Abordarea generică este denumită „ex ante”;

| (b) | economii contorizate, în cazul cărora economiile rezultate în urma aplicării unei măsuri sau a unui pachet de măsuri sunt stabilite prin înregistrarea reducerii efective a energiei utilizate, ținând seama în mod corespunzător de factori precum adiționalitatea, ocuparea, nivelurile de producție și condițiile meteorologice care pot afecta consumul. Abordarea generică este denumită „ex post”; |
| --- | --- |

(b)

economii contorizate, în cazul cărora economiile rezultate în urma aplicării unei măsuri sau a unui pachet de măsuri sunt stabilite prin înregistrarea reducerii efective a energiei utilizate, ținând seama în mod corespunzător de factori precum adiționalitatea, ocuparea, nivelurile de producție și condițiile meteorologice care pot afecta consumul. Abordarea generică este denumită „ex post”;

| (c) | economii ponderate, în cazul cărora sunt utilizate estimări tehnice ale economiilor. Această abordare poate fi utilizată doar în cazul în care determinarea unor date strict măsurate pentru o instalație specifică este dificilă sau mult prea costisitoare, de exemplu înlocuirea unui compresor sau a unui motor electric cu o valoare nominală în kWh diferită de cea pentru care au fost măsurate informații independente privind economiile de energie, sau în cazul în care estimările respective se realizează pe baza metodologiilor și standardelor de referință stabilite la nivel național de experți calificați sau acreditați care sunt independenți față de părțile obligate, participante sau mandatate implicate; |
| --- | --- |

(c)

economii ponderate, în cazul cărora sunt utilizate estimări tehnice ale economiilor. Această abordare poate fi utilizată doar în cazul în care determinarea unor date strict măsurate pentru o instalație specifică este dificilă sau mult prea costisitoare, de exemplu înlocuirea unui compresor sau a unui motor electric cu o valoare nominală în kWh diferită de cea pentru care au fost măsurate informații independente privind economiile de energie, sau în cazul în care estimările respective se realizează pe baza metodologiilor și standardelor de referință stabilite la nivel național de experți calificați sau acreditați care sunt independenți față de părțile obligate, participante sau mandatate implicate;

| (d) | economii de energie estimate prin sondaj, în cazul cărora este determinat răspunsul consumatorilor la recomandări, la campaniile de informare, la schemele de etichetare sau de certificare sau la contorizarea inteligentă. Această abordare poate fi utilizată doar pentru economiile de energie rezultate în urma modificării comportamentului consumatorilor. Ea nu poate fi utilizată pentru economii rezultate din introducerea unor măsuri concrete. |
| --- | --- |

(d)

economii de energie estimate prin sondaj, în cazul cărora este determinat răspunsul consumatorilor la recomandări, la campaniile de informare, la schemele de etichetare sau de certificare sau la contorizarea inteligentă. Această abordare poate fi utilizată doar pentru economiile de energie rezultate în urma modificării comportamentului consumatorilor. Ea nu poate fi utilizată pentru economii rezultate din introducerea unor măsuri concrete.

| 2. | La stabilirea economiilor de energie pentru o măsură vizând eficiența energetică în sensul articolelor 8, 9 și 10, precum și al articolului 28 alineatul (11) se aplică următoarele principii:






  (a) | Statele membre trebuie să demonstreze faptul că măsura de politică a fost implementată cu scopul de a îndeplini obligația privind economiile de energie și de a realiza economii de energie la nivelul utilizării finale în temeiul articolului 8 alineatul (1). Statele membre trebuie să furnizeze dovezi și documente care să ateste că economiile de energie sunt generate de o măsură de politică, inclusiv de acorduri voluntare; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Statele membre trebuie să demonstreze faptul că măsura de politică a fost implementată cu scopul de a îndeplini obligația privind economiile de energie și de a realiza economii de energie la nivelul utilizării finale în temeiul articolului 8 alineatul (1). Statele membre trebuie să furnizeze dovezi și documente care să ateste că economiile de energie sunt generate de o măsură de politică, inclusiv de acorduri voluntare;

| (b) | economiile trebuie să fie vădit suplimentare față de cele care s-ar fi produs oricum și în absența activității părților obligate, participante sau mandatate sau a autorităților publice de punere în aplicare. Pentru a stabili economiile care pot fi declarate ca suplimentare, statele membre iau în considerare modul în care ar evolua utilizarea energiei și cererea de energie în absența măsurii de politică în cauză, ținând cont cel puțin de factorii următori: tendințele consumului de energie, modificările survenite în comportamentul consumatorilor, progresul tehnologic și schimbările generate de alte măsuri puse în aplicare la nivelul Uniunii și la nivel național; |
| --- | --- |

(b)

economiile trebuie să fie vădit suplimentare față de cele care s-ar fi produs oricum și în absența activității părților obligate, participante sau mandatate sau a autorităților publice de punere în aplicare. Pentru a stabili economiile care pot fi declarate ca suplimentare, statele membre iau în considerare modul în care ar evolua utilizarea energiei și cererea de energie în absența măsurii de politică în cauză, ținând cont cel puțin de factorii următori: tendințele consumului de energie, modificările survenite în comportamentul consumatorilor, progresul tehnologic și schimbările generate de alte măsuri puse în aplicare la nivelul Uniunii și la nivel național;

| (c) | economiile rezultate din punerea în aplicare a legislației obligatorii a Uniunii sunt considerate economii care s-ar fi produs oricum și, prin urmare, nu sunt declarate ca economii de energie în sensul articolului 8 alineatul (1). Cu titlu de derogare de la respectiva cerință, economiile legate de renovarea clădirilor existente pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 8 alineatul (1), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă. Măsurile care promovează îmbunătățirea eficienței energetice în sectorul public în temeiul articolului 5 și al articolului 6 pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(c)

economiile rezultate din punerea în aplicare a legislației obligatorii a Uniunii sunt considerate economii care s-ar fi produs oricum și, prin urmare, nu sunt declarate ca economii de energie în sensul articolului 8 alineatul (1). Cu titlu de derogare de la respectiva cerință, economiile legate de renovarea clădirilor existente pot fi declarate ca economii de energie în sensul articolului 8 alineatul (1), cu condiția îndeplinirii cerinței de pertinență menționate la punctul 3 litera (h) din prezenta anexă. Măsurile care promovează îmbunătățirea eficienței energetice în sectorul public în temeiul articolului 5 și al articolului 6 pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă;

| (d) | măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră pot fi considerate pertinente, însă statele membre trebuie să demonstreze că acestea au ca rezultat economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(d)

măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră pot fi considerate pertinente, însă statele membre trebuie să demonstreze că acestea au ca rezultat economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă;

| (e) | pentru îndeplinirea obligației privind economiile de energie în temeiul articolului 8 alineatul (1), statele membre nu pot lua în considerare reducerea consumului de energie în sectoare (inclusiv în sectorul transporturilor și al clădirilor) care ar fi avut loc în orice caz ca urmare a comercializării certificatelor de emisii în temeiul Directivei EU ETS. Dacă o entitate este parte obligată în cadrul unei scheme naționale de obligații în materie de eficiență energetică în temeiul articolului 9 din prezenta directivă și al schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și pentru transportul rutier [COM(2021) 551 final,2021/0211 (COD)], sistemul de monitorizare și de verificare trebuie să asigure faptul că prețul carbonului transferat la eliberarea combustibilului pentru consum [în conformitate cu articolul 1 alineatul (21) din COM (2021) 551 final,2021/0211 (COD)] este luat în considerare la calcularea și raportarea economiilor de energie ale măsurilor sale de economisire a energiei; |
| --- | --- |

(e)

pentru îndeplinirea obligației privind economiile de energie în temeiul articolului 8 alineatul (1), statele membre nu pot lua în considerare reducerea consumului de energie în sectoare (inclusiv în sectorul transporturilor și al clădirilor) care ar fi avut loc în orice caz ca urmare a comercializării certificatelor de emisii în temeiul Directivei EU ETS. Dacă o entitate este parte obligată în cadrul unei scheme naționale de obligații în materie de eficiență energetică în temeiul articolului 9 din prezenta directivă și al schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și pentru transportul rutier [COM(2021) 551 final,2021/0211 (COD)], sistemul de monitorizare și de verificare trebuie să asigure faptul că prețul carbonului transferat la eliberarea combustibilului pentru consum [în conformitate cu articolul 1 alineatul (21) din COM (2021) 551 final,2021/0211 (COD)] este luat în considerare la calcularea și raportarea economiilor de energie ale măsurilor sale de economisire a energiei;

| (f) | se poate ține cont doar de economiile care depășesc următoarele niveluri:






  (i) | standardele de performanță ale Uniunii privind emisiile pentru noile autoturisme și noile vehicule utilitare ușoare în urma punerii în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (74); statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, precum și ipotezele lor și metodologia lor de calcul, pentru a demonstra adiționalitatea la cerințele Uniunii privind emisiile de CO2 ale vehiculelor noi; |
| --- | --- | --- |

(f)

se poate ține cont doar de economiile care depășesc următoarele niveluri:

(i)

standardele de performanță ale Uniunii privind emisiile pentru noile autoturisme și noile vehicule utilitare ușoare în urma punerii în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (74); statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, precum și ipotezele lor și metodologia lor de calcul, pentru a demonstra adiționalitatea la cerințele Uniunii privind emisiile de CO2 ale vehiculelor noi;

| (ii) | cerințele Uniunii privind eliminarea de pe piață a anumitor produse cu impact energetic în urma implementării măsurilor de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE; statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, precum și ipotezele lor și metodologia lor de calcul, pentru a demonstra adiționalitatea; |
| --- | --- |

(ii)

cerințele Uniunii privind eliminarea de pe piață a anumitor produse cu impact energetic în urma implementării măsurilor de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE; statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, precum și ipotezele lor și metodologia lor de calcul, pentru a demonstra adiționalitatea;

| (g) | sunt permise politici în scopul încurajării unor niveluri mai ridicate de eficiență energetică a produselor, a echipamentelor, a sistemelor de transport, a vehiculelor și combustibililor, a clădirilor și a elementelor de clădiri, a proceselor sau a piețelor, cu excepția măsurilor de politică privind utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili, care sunt implementate începând de la
  1 iulie 2028 și cu excepția măsurilor de politică care subvenționează utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili în clădirile rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2024
  .
  Economiile de energie realizate ca urmare a măsurilor de politică privind utilizarea arderii directe a combustibililor fosili pot fi luate în considerare pentru îndeplinirea obligației privind economiile de energie pentru o cantitate maximă echivalentă cu un sfert din economiile de energie, de la 1 ianuarie 2024 până la 30 iunie 2028. |
| --- | --- |

(g)

sunt permise politici în scopul încurajării unor niveluri mai ridicate de eficiență energetică a produselor, a echipamentelor, a sistemelor de transport, a vehiculelor și combustibililor, a clădirilor și a elementelor de clădiri, a proceselor sau a piețelor, cu excepția măsurilor de politică privind utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili, care sunt implementate începând de la
  1 iulie 2028 și cu excepția măsurilor de politică care subvenționează utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili în clădirile rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2024
  .
  Economiile de energie realizate ca urmare a măsurilor de politică privind utilizarea arderii directe a combustibililor fosili pot fi luate în considerare pentru îndeplinirea obligației privind economiile de energie pentru o cantitate maximă echivalentă cu un sfert din economiile de energie, de la 1 ianuarie 2024 până la 30 iunie 2028.

| (ga) | acțiunile individuale privind utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili nu sunt permise începând cu 1 iulie 2028. Sunt permise acțiuni individuale care promovează combinații de tehnologii. În cazul acțiunilor individuale care promovează combinații de tehnologii, ponderea economiilor de energie legate de tehnologiile de ardere a combustibililor fosili nu este eligibilă pentru a fi luată în calcul începând cu 1 iulie 2028. |
| --- | --- |

(ga)

acțiunile individuale privind utilizarea tehnologiilor de ardere directă a combustibililor fosili nu sunt permise începând cu 1 iulie 2028. Sunt permise acțiuni individuale care promovează combinații de tehnologii. În cazul acțiunilor individuale care promovează combinații de tehnologii, ponderea economiilor de energie legate de tehnologiile de ardere a combustibililor fosili nu este eligibilă pentru a fi luată în calcul începând cu 1 iulie 2028.

| ▌ | [AM 20] |
| --- | --- |

▌

[AM 20]

| (i) | măsurile care promovează instalarea unor tehnologii la scară mică de obținere a energiei din surse regenerabile pe sau în clădiri pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă; |
| --- | --- |

(i)

măsurile care promovează instalarea unor tehnologii la scară mică de obținere a energiei din surse regenerabile pe sau în clădiri pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Economiile de energie se calculează cu respectarea cerințelor din prezenta anexă;

| (j) | măsurile care promovează instalarea unor tehnologii termosolare pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Căldura ambiantă captată de tehnologiile termosolare poate fi exclusă din consumul lor de energie la nivelul utilizării finale; |
| --- | --- |

(j)

măsurile care promovează instalarea unor tehnologii termosolare pot fi eligibile spre a fi luate în considerare pentru realizarea economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1), cu condiția să genereze economii de energie la nivelul utilizării finale care să poată fi verificate și contorizate sau estimate. Căldura ambiantă captată de tehnologiile termosolare poate fi exclusă din consumul lor de energie la nivelul utilizării finale;

| (k) | în cazul politicilor care accelerează adoptarea unor produse și vehicule mai eficiente, cu excepția celor care privesc utilizarea arderii directe a combustibililor fosili solizi, se poate ține cont pe deplin de economiile aferente acestora, cu condiția să se demonstreze că o astfel de adoptare are loc înainte de expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului ori înainte de înlocuirea normală a produsului sau a vehiculului și cu condiția ca economiile să fie declarate doar pentru perioada care se încheie la expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului care urmează să fie înlocuit; |
| --- | --- |

(k)

în cazul politicilor care accelerează adoptarea unor produse și vehicule mai eficiente, cu excepția celor care privesc utilizarea arderii directe a combustibililor fosili solizi, se poate ține cont pe deplin de economiile aferente acestora, cu condiția să se demonstreze că o astfel de adoptare are loc înainte de expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului ori înainte de înlocuirea normală a produsului sau a vehiculului și cu condiția ca economiile să fie declarate doar pentru perioada care se încheie la expirarea duratei de viață medii anticipate a produsului sau a vehiculului care urmează să fie înlocuit;

| (l) | atunci când promovează adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, statele membre se asigură, acolo unde este cazul, că sunt menținute standardele de calitate pentru produse, pentru servicii și pentru introducerea măsurilor sau că sunt introduse asemenea standarde în cazul în care nu există; |
| --- | --- |

(l)

atunci când promovează adoptarea de măsuri vizând eficiența energetică, statele membre se asigură, acolo unde este cazul, că sunt menținute standardele de calitate pentru produse, pentru servicii și pentru introducerea măsurilor sau că sunt introduse asemenea standarde în cazul în care nu există;

| (m) | pentru a ține seama de variațiile climatice dintre regiuni, statele membre pot alege să ajusteze economiile la o valoare standard sau să stabilească economii de energie diferite în funcție de variațiile de temperatură dintre regiuni; |
| --- | --- |

(m)

pentru a ține seama de variațiile climatice dintre regiuni, statele membre pot alege să ajusteze economiile la o valoare standard sau să stabilească economii de energie diferite în funcție de variațiile de temperatură dintre regiuni;

| (n) | calcularea economiilor de energie trebuie să țină seama de durata de viață a măsurilor și de rata cu care economiile se diminuează odată cu trecerea timpului. Respectivul calcul se face prin contabilizarea economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și sfârșitul fiecărei perioade de obligații. Alternativ, statele membre pot adopta o altă metodă, preconizată să obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii. Atunci când utilizează alte metode, statele membre se asigură că valoarea totală a economiilor de energie calculată pe baza acestor metode diferite nu depășește valoarea economiilor de energie care ar fi rezultat din calculul lor în momentul contabilizării economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 2030. Statele membre descriu în detaliu, în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, celelalte metode și dispozițiile aplicate pentru a asigura respectarea cerinței obligatorii de calculare. |
| --- | --- |

(n)

calcularea economiilor de energie trebuie să țină seama de durata de viață a măsurilor și de rata cu care economiile se diminuează odată cu trecerea timpului. Respectivul calcul se face prin contabilizarea economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și sfârșitul fiecărei perioade de obligații. Alternativ, statele membre pot adopta o altă metodă, preconizată să obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii. Atunci când utilizează alte metode, statele membre se asigură că valoarea totală a economiilor de energie calculată pe baza acestor metode diferite nu depășește valoarea economiilor de energie care ar fi rezultat din calculul lor în momentul contabilizării economiilor pe care le va realiza fiecare acțiune individuală în perioada dintre data punerii sale în aplicare și 2030. Statele membre descriu în detaliu, în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, celelalte metode și dispozițiile aplicate pentru a asigura respectarea cerinței obligatorii de calculare.

| 3. | Statele membre se asigură că sunt îndeplinite următoarele cerințe pentru măsurile de politică luate în temeiul articolului 10 și al articolului 28 alineatul (11):






  (a) | măsurile de politică și acțiunile individuale generează economii de energie verificabile la nivelul utilizării finale; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

măsurile de politică și acțiunile individuale generează economii de energie verificabile la nivelul utilizării finale;

| (b) | responsabilitatea fiecărei părți participante, părți mandatate sau autorități publice de punere în aplicare, după caz, este clar definită; |
| --- | --- |

(b)

responsabilitatea fiecărei părți participante, părți mandatate sau autorități publice de punere în aplicare, după caz, este clar definită;

| (c) | economiile de energie care sunt obținute sau urmează a fi obținute sunt determinate într-un mod transparent; |
| --- | --- |

(c)

economiile de energie care sunt obținute sau urmează a fi obținute sunt determinate într-un mod transparent;

| (d) | cantitatea obligatorie de economii de energie sau care urmează a fi obținută prin măsura de politică este exprimată în termeni de consum de energie primară sau de consum final de energie, utilizând factorii de energie primară sau puterile calorifice nete menționate la articolul 29; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea obligatorie de economii de energie sau care urmează a fi obținută prin măsura de politică este exprimată în termeni de consum de energie primară sau de consum final de energie, utilizând factorii de energie primară sau puterile calorifice nete menționate la articolul 29;

| (e) | trebuie prezentat un raport anual privind economiile de energie realizate de părțile mandatate, de părțile participante și de autoritățile publice de punere în aplicare, care să fie pus la dispoziția publicului, precum și datele privind tendința anuală a economiilor de energie; |
| --- | --- |

(e)

trebuie prezentat un raport anual privind economiile de energie realizate de părțile mandatate, de părțile participante și de autoritățile publice de punere în aplicare, care să fie pus la dispoziția publicului, precum și datele privind tendința anuală a economiilor de energie;

| (f) | monitorizarea rezultatelor și luarea de măsuri adecvate în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea rezultatelor și luarea de măsuri adecvate în cazul în care progresele nu sunt satisfăcătoare;

| (g) | economiile de energie generate de o acțiune individuală sunt declarate doar de o singură parte; |
| --- | --- |

(g)

economiile de energie generate de o acțiune individuală sunt declarate doar de o singură parte;

| (h) | se demonstrează că activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare au contribuit în mod esențial la realizarea economiilor de energie declarate; |
| --- | --- |

(h)

se demonstrează că activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare au contribuit în mod esențial la realizarea economiilor de energie declarate;

| (i) | activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare nu au efecte adverse asupra clienților vulnerabili, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. |
| --- | --- |

(i)

activitățile părții participante, ale părții mandatate sau ale autorității publice de punere în aplicare nu au efecte adverse asupra clienților vulnerabili, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale.

| 4. | La determinarea economiilor de energie obținute în urma măsurilor de politică legate de impozitare
  și de taxe parafiscale
  introduse în temeiul articolului 10, se aplică următoarele principii:






  (a) | se ține cont doar de economiile de energie obținute în urma măsurilor de impozitare care depășesc nivelurile minime de impozitare aplicabile combustibililor în conformitate cu Directiva 2003/96/CE a Consiliului (75) sau cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului (76); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

se ține cont doar de economiile de energie obținute în urma măsurilor de impozitare care depășesc nivelurile minime de impozitare aplicabile combustibililor în conformitate cu Directiva 2003/96/CE a Consiliului (75) sau cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului (76);

| (aa) | se acordă credit numai pentru economiile de energie rezultate din măsurile de impozitare și din taxele parafiscale concepute cu scopul de a genera economii de energie, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul (7); |
| --- | --- |

(aa)

se acordă credit numai pentru economiile de energie rezultate din măsurile de impozitare și din taxele parafiscale concepute cu scopul de a genera economii de energie, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul (7);

| (b) | datele privind elasticitatea cererii în funcție de preț pentru calcularea impactului măsurilor de impozitare (a energiei) trebuie
  să specifice segmentele de utilizatori finali, inclusiv clasele de venituri, dimensiunea și tipurile de întreprinderi și, astfel,
  să reflecte capacitatea de reacție a cererii de energie la schimbările de preț și sunt estimate pe baza unor surse de date oficiale recente și reprezentative care sunt aplicabile pentru statul membru și, acolo unde este cazul, bazate pe studii însoțitoare realizate de institut independent ▌. |
| --- | --- |

(b)

datele privind elasticitatea cererii în funcție de preț pentru calcularea impactului măsurilor de impozitare (a energiei) trebuie
  să specifice segmentele de utilizatori finali, inclusiv clasele de venituri, dimensiunea și tipurile de întreprinderi și, astfel,
  să reflecte capacitatea de reacție a cererii de energie la schimbările de preț și sunt estimate pe baza unor surse de date oficiale recente și reprezentative care sunt aplicabile pentru statul membru și, acolo unde este cazul, bazate pe studii însoțitoare realizate de institut independent ▌.

| (c) | economiile de energie generate de instrumentele însoțitoare ale politicii în materie de impozitare, inclusiv stimulentele fiscale sau plata către un fond, sunt contabilizate separat; |
| --- | --- |

(c)

economiile de energie generate de instrumentele însoțitoare ale politicii în materie de impozitare, inclusiv stimulentele fiscale sau plata către un fond, sunt contabilizate separat;

| (d) | pentru a se evalua economiile de energie rezultate din măsurile de impozitare și a se evita suprapunerea cu legislația Uniunii și cu alte măsuri de politică,
  se utilizează
  estimări privind elasticitatea pe termen scurt; |
| --- | --- |

(d)

pentru a se evalua economiile de energie rezultate din măsurile de impozitare și a se evita suprapunerea cu legislația Uniunii și cu alte măsuri de politică,
  se utilizează
  estimări privind elasticitatea pe termen scurt;

| (e) | statele membre trebui să determine efectele distributive ale impozitării și ale măsurilor echivalente asupra clienților vulnerabili, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale și să prezinte efectele măsurilor de atenuare implementate în conformitate cu articolul 22 alineatele (1)-(3); |
| --- | --- |

(e)

statele membre trebui să determine efectele distributive ale impozitării și ale măsurilor echivalente asupra clienților vulnerabili, a persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale și să prezinte efectele măsurilor de atenuare implementate în conformitate cu articolul 22 alineatele (1)-(3);

| (f) | statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, incluzând metodologiile de calcul, privind faptul că, atunci când există o suprapunere a impactului măsurilor de impozitare a energiei sau a carbonului sau al comercializării certificatelor de emisii în conformitate cu Directiva EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], economiile de energie nu sunt contabilizate de două ori. |
| --- | --- |

(f)

statele membre trebuie să pună la dispoziție dovezi, incluzând metodologiile de calcul, privind faptul că, atunci când există o suprapunere a impactului măsurilor de impozitare a energiei sau a carbonului sau al comercializării certificatelor de emisii în conformitate cu Directiva EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], economiile de energie nu sunt contabilizate de două ori.

| 5. | Notificarea metodologiei
  Statele membre notifică Comisiei, în conformitate Regulamentul (UE) 2018/1999, metodologia lor detaliată propusă pentru operarea schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor alternative menționate la articolele 9 și 10 și la articolul 28 alineatul (11). Cu excepția cazului impozitării, notificarea include detalii privind:






  (a) | nivelul economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1) primul paragraf sau al economiilor preconizate a fi realizate pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030; |
| --- | --- | --- |

5.

Statele membre notifică Comisiei, în conformitate Regulamentul (UE) 2018/1999, metodologia lor detaliată propusă pentru operarea schemelor de obligații în materie de eficiență energetică și a măsurilor alternative menționate la articolele 9 și 10 și la articolul 28 alineatul (11). Cu excepția cazului impozitării, notificarea include detalii privind:

(a)

nivelul economiilor de energie obligatorii în temeiul articolului 8 alineatul (1) primul paragraf sau al economiilor preconizate a fi realizate pe întreaga perioadă cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030;

| (b) | modul în care cantitatea calculată de noi economii de energie necesare în temeiul articolului 8 alineatul (1) primul paragraf sau de economii de energie preconizate a fi realizate va fi eșalonată pe parcursul perioadei de obligații; |
| --- | --- |

(b)

modul în care cantitatea calculată de noi economii de energie necesare în temeiul articolului 8 alineatul (1) primul paragraf sau de economii de energie preconizate a fi realizate va fi eșalonată pe parcursul perioadei de obligații;

| (c) | părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(c)

părțile obligate, participante sau mandatate sau autoritățile publice de punere în aplicare;

| (d) | sectoarele țintă; |
| --- | --- |

(d)

sectoarele țintă;

| (e) | măsurile de politică și acțiunile individuale, inclusiv cantitatea totală preconizată de economii cumulate de energie pentru fiecare măsură; |
| --- | --- |

(e)

măsurile de politică și acțiunile individuale, inclusiv cantitatea totală preconizată de economii cumulate de energie pentru fiecare măsură;

| (f) | informații privind măsurile de politică sau programele ori măsurile finanțate în temeiul unui fond național pentru eficiență energetică, implementate cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(f)

informații privind măsurile de politică sau programele ori măsurile finanțate în temeiul unui fond național pentru eficiență energetică, implementate cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale;

| (g) | ponderea și cantitatea economiilor de energie care trebuie realizate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(g)

ponderea și cantitatea economiilor de energie care trebuie realizate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale;

| (h) | dacă este cazul, informații privind indicatorii aplicați, media aritmetică ponderată și rezultatul măsurilor de politică instituite în conformitate cu articolul 8 alineatul (3); |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul, informații privind indicatorii aplicați, media aritmetică ponderată și rezultatul măsurilor de politică instituite în conformitate cu articolul 8 alineatul (3);

| (i) | dacă este cazul, informații privind impactul și efectele adverse ale măsurilor de politică implementate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) asupra persoanelor afectate de sărăcie energetică, a clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(i)

dacă este cazul, informații privind impactul și efectele adverse ale măsurilor de politică implementate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) asupra persoanelor afectate de sărăcie energetică, a clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, asupra persoanelor care trăiesc în locuințe sociale;

| (j) | durata perioadei de obligații pentru schema de obligații în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

(j)

durata perioadei de obligații pentru schema de obligații în materie de eficiență energetică;

| (k) | dacă este cazul, cantitatea economiilor de energie sau obiectivele de reducere a costurilor care trebuie realizate de către părțile obligate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale; |
| --- | --- |

(k)

dacă este cazul, cantitatea economiilor de energie sau obiectivele de reducere a costurilor care trebuie realizate de către părțile obligate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale;

| (l) | acțiunile prevăzute de măsura de politică; |
| --- | --- |

(l)

acțiunile prevăzute de măsura de politică;

| (m) | metodologia de calcul, inclusiv modalitățile de stabilire a adiționalității și a pertinenței, precum și metodologiile și valorile de referință care sunt folosite pentru economiile preconizate și ponderate și, dacă este cazul, puterile calorifice nete și factorii de conversie utilizați; |
| --- | --- |

(m)

metodologia de calcul, inclusiv modalitățile de stabilire a adiționalității și a pertinenței, precum și metodologiile și valorile de referință care sunt folosite pentru economiile preconizate și ponderate și, dacă este cazul, puterile calorifice nete și factorii de conversie utilizați;

| (n) | durata de viață a măsurilor și modul de calcul al acesteia sau pe ce se fundamentează aceasta; |
| --- | --- |

(n)

durata de viață a măsurilor și modul de calcul al acesteia sau pe ce se fundamentează aceasta;

| (o) | abordarea aleasă pentru tratarea problemei variațiilor climatice în cadrul statului membru; |
| --- | --- |

(o)

abordarea aleasă pentru tratarea problemei variațiilor climatice în cadrul statului membru;

| (p) | sistemele de monitorizare și de verificare a măsurilor în temeiul articolelor 9 și 10 și modul în care este asigurată independența acestora față de părțile obligate, participante sau mandatate; |
| --- | --- |

(p)

sistemele de monitorizare și de verificare a măsurilor în temeiul articolelor 9 și 10 și modul în care este asigurată independența acestora față de părțile obligate, participante sau mandatate;

| (q) | în cazul impozitării:






  (i) | sectoarele țintă și segmentul de contribuabili; |
| --- | --- | --- |

(q)

în cazul impozitării:

(i)

sectoarele țintă și segmentul de contribuabili;

| (ii) | autoritatea publică de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(ii)

autoritatea publică de punere în aplicare;

| (iii) | economiile preconizate a fi realizate; |
| --- | --- |

(iii)

economiile preconizate a fi realizate;

| (iv) | durata măsurii de impozitare; |
| --- | --- |

(iv)

durata măsurii de impozitare;

| (v) | metodologia de calcul, inclusiv elasticitățile cererii în funcție de preț utilizată și modul în care au fost stabilite acestea; și |
| --- | --- |

(v)

metodologia de calcul, inclusiv elasticitățile cererii în funcție de preț utilizată și modul în care au fost stabilite acestea; și

| (vi) | modul în care au fost evitate suprapunerile cu comercializarea certificatelor de emisii în conformitate cu Directiva EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] și în care s-a eliminat riscul dublei contabilizări. |
| --- | --- |

(vi)

modul în care au fost evitate suprapunerile cu comercializarea certificatelor de emisii în conformitate cu Directiva EU ETS [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] și în care s-a eliminat riscul dublei contabilizări.

ANEXA VI

CRITERII MINIME PENTRU AUDITURILE ENERGETICE, INCLUSIV CELE DESFĂȘURATE CA PARTE A SISTEMELOR DE GESTIONARE A ENERGIEI

Auditurile energetice menționate la articolul 11 se bazează pe următoarele criterii:

| (a) | se bazează pe date operaționale actualizate, măsurate și trasabile privind consumul de energie și (pentru energia electrică) profilurile de sarcină; |
| --- | --- |

(a)

se bazează pe date operaționale actualizate, măsurate și trasabile privind consumul de energie și (pentru energia electrică) profilurile de sarcină;

| (b) | conțin o revizuire detaliată a profilului de consum de energie al clădirilor sau grupurilor de clădiri, al operațiunilor sau instalațiilor industriale, inclusiv transporturile; |
| --- | --- |

(b)

conțin o revizuire detaliată a profilului de consum de energie al clădirilor sau grupurilor de clădiri, al operațiunilor sau instalațiilor industriale, inclusiv transporturile;

| (c) | identifică măsurile de eficiență energetică pentru reducerea consumului de energie; |
| --- | --- |

(c)

identifică măsurile de eficiență energetică pentru reducerea consumului de energie;

| (d) | identifică potențialul de utilizare sau de producere eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

identifică potențialul de utilizare sau de producere eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile;

| (e) | se bazează, ori de câte ori este posibil, pe analiza costurilor ciclului de viață (LCCA) și nu pe perioadele simple de rambursare (SPP) pentru a lua în considerare economiile pe termen lung, valorile reziduale ale investițiilor pe termen lung și ratele de actualizare; |
| --- | --- |

(e)

se bazează, ori de câte ori este posibil, pe analiza costurilor ciclului de viață (LCCA) și nu pe perioadele simple de rambursare (SPP) pentru a lua în considerare economiile pe termen lung, valorile reziduale ale investițiilor pe termen lung și ratele de actualizare;

| (f) | sunt proporționale și suficient de reprezentative pentru a permite crearea unei imagini fiabile a performanței energetice globale și identificarea fiabilă a celor mai semnificative oportunități de îmbunătățire. |
| --- | --- |

(f)

sunt proporționale și suficient de reprezentative pentru a permite crearea unei imagini fiabile a performanței energetice globale și identificarea fiabilă a celor mai semnificative oportunități de îmbunătățire.

Auditurile energetice permit calcule detaliate și validate pentru măsurile propuse, astfel încât să furnizeze informații clare cu privire la economiile potențiale.

Datele utilizate în auditurile energetice sunt stocabile în scopul analizei istorice și al urmăririi performanței.

▌

ANEXA VIA

CERINȚE MINIME PENTRU MONITORIZAREA ȘI PUBLICAREA PERFORMANȚEI ENERGETICE A CENTRELOR DE DATE

Următoarele informații minime sunt monitorizate și publicate în ceea ce privește performanța energetică a centrelor de date menționate la articolul 11a alineatul (1):

| (a) | numele centrului de date, numele proprietarului și al operatorilor centrului de date, localitatea în care se află centrul de date, cu excepția centrelor de date legate de securitatea și apărarea națională; |
| --- | --- |

(a)

numele centrului de date, numele proprietarului și al operatorilor centrului de date, localitatea în care se află centrul de date, cu excepția centrelor de date legate de securitatea și apărarea națională;

| (b) | suprafața centrului de date; puterea instalată; punctele de reglare a temperaturii; traficul anual de date primite și transmise, dacă este disponibil operatorului centrului de date și luând în considerare modelul de afaceri și tipul de consumator; și cantitatea de date stocate și prelucrate în cadrul centrului de date, când aceasta afectează consumul de energie al centrului de date; |
| --- | --- |

(b)

suprafața centrului de date; puterea instalată; punctele de reglare a temperaturii; traficul anual de date primite și transmise, dacă este disponibil operatorului centrului de date și luând în considerare modelul de afaceri și tipul de consumator; și cantitatea de date stocate și prelucrate în cadrul centrului de date, când aceasta afectează consumul de energie al centrului de date;

| (c) | performanța în ultimul an calendaristic complet a centrului de date, în conformitate cu următorii indicatori-cheie de performanță ai CEN/CENELEC EN 50600-4 „Tehnologia informației – Instalații și infrastructuri de centre de date”, ținând seama în mod corespunzător de localizarea geografică a centrului de date, de cererea de reutilizare a căldurii și de infrastructurile de căldură disponibile, până la intrarea în vigoare a actului delegat în temeiul articolului 31 din prezenta directivă:










  (i) | Eficacitatea consumului de putere (PUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-2 |
| --- | --- | --- |

(c)

performanța în ultimul an calendaristic complet a centrului de date, în conformitate cu următorii indicatori-cheie de performanță ai CEN/CENELEC EN 50600-4 „Tehnologia informației – Instalații și infrastructuri de centre de date”, ținând seama în mod corespunzător de localizarea geografică a centrului de date, de cererea de reutilizare a căldurii și de infrastructurile de căldură disponibile, până la intrarea în vigoare a actului delegat în temeiul articolului 31 din prezenta directivă:

(i)

Eficacitatea consumului de putere (PUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-2

| (ii) | Factorul energiei regenerabile (REF), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-3 |
| --- | --- |

(ii)

Factorul energiei regenerabile (REF), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-3

| (iii) | Factorul de reutilizare a energiei (ERF), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-6 |
| --- | --- |

(iii)

Factorul de reutilizare a energiei (ERF), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-6

| (iv) | Raportul de eficacitate a răcirii (CER), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-7 |
| --- | --- |

(iv)

Raportul de eficacitate a răcirii (CER), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-7

| (v) | Eficacitatea utilizării carbonului (CUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-8 |
| --- | --- |

(v)

Eficacitatea utilizării carbonului (CUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-8

| (vi) | Eficacitatea utilizării apei (WUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-9 |
| --- | --- |

(vi)

Eficacitatea utilizării apei (WUE), conform CEN/CENELEC EN 50600-4-9

ANEXA VII

CERINȚE MINIME PRIVIND FACTURAREA ȘI INFORMAȚIILE REFERITOARE LA FACTURARE PE BAZA CONSUMULUI REAL DE GAZE NATURALE

1.   Cerințe minime pentru facturare

1.1.   Facturarea pe baza consumului real

Pentru a permite clienților finali să-și regleze propriul consum de energie, facturarea ar trebui să fie efectuată pe baza consumului real, cel puțin o dată pe an, iar informațiile privind facturarea ar trebui puse la dispoziție cel puțin trimestrial, la cerere sau în cazul în care consumatorii au optat pentru factura electronică, sau de două ori pe an în celelalte cazuri. Gazul folosit doar pentru gătit poate fi scutit de la aplicarea prezentei cerințe.

1.2.   Informații minime incluse în factură

Statele membre se asigură, după caz, că următoarele informații sunt puse la dispoziția clienților finali, într-o formă clară și ușor de înțeles, prin intermediul facturilor, al contractelor, al tranzacțiilor și al chitanțelor emise în stațiile de distribuție:

| (a) | prețurile reale actuale și consumul real de energie; |
| --- | --- |

(a)

prețurile reale actuale și consumul real de energie;

| (b) | comparații între consumul actual de energie al clientului final și consumul corespunzător aceleiași perioade a anului anterior, preferabil sub formă grafică; |
| --- | --- |

(b)

comparații între consumul actual de energie al clientului final și consumul corespunzător aceleiași perioade a anului anterior, preferabil sub formă grafică;

| (c) | informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele energetice. |
| --- | --- |

(c)

informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele energetice.

În plus, ori de câte ori este posibil și util, statele membre se asigură că sunt puse la dispoziția clienților finali comparații cu un client final mediu normalizat sau de referință, din aceeași categorie de consum, într-o formă clară și ușor de înțeles, prin intermediul sau semnalate în cadrul facturilor, al contractelor, al tranzacțiilor și al chitanțelor emise în stațiile de distribuție.

1.3.   Consiliere cu privire la eficiența energetică în cadrul facturilor și alte forme de retransmitere a informațiilor către clienții finali

În momentul trimiterii contractelor și a modificărilor aduse acestora, precum și în facturile trimise clienților sau prin intermediul site-urilor web care se adresează clienților individuali, distribuitorii de energie, operatorii de distribuție și societățile de vânzare cu amănuntul a energiei informează clienții, într-o manieră cât mai clară și ușor de înțeles, cu privire la datele de contact privind centrele independente de consiliere a consumatorilor, agențiile pentru energie sau alte instituții similare, inclusiv adresele de internet ale acestora, unde aceștia pot obține consiliere cu privire la măsurile disponibile în materie de eficiență energetică, profilurile de referință privind consumul lor individual de energie și specificațiile tehnice ale aparatelor energetice care pot contribui la reducerea consumului energetic al aparatelor.

ANEXA VIII

CERINȚE MINIME PRIVIND FACTURAREA ȘI INFORMAȚIILE REFERITOARE LA CONSUM PENTRU ÎNCĂLZIRE, RĂCIRE ȘI APĂ CALDĂ MENAJERĂ

1.   Facturarea pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică

Pentru a permite utilizatorilor finali să își regleze propriul consum de energie, facturarea se efectuează pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică cel puțin o dată pe an.

2.   Frecvența minimă de furnizare a informațiilor referitoare la facturare sau la consum

Până la 31 decembrie 2021 , în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin trimestrial, la cerere, sau în cazul în care clienții finali au optat să primească facturile pe cale electronică, iar în caz contrar de două ori pe an.

Începând de la 1 ianuarie 2022, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin lunar. Acestea se pot pune la dispoziție, de asemenea, prin intermediul internetului și se pot actualiza cât de frecvent posibil în funcție de dispozitivele și sistemele de măsurare utilizate. Încălzirea și răcirea pot fi scutite de această cerință în afara sezoanelor de încălzire/răcire.

3.   Informații minime incluse în factură

Statele membre se asigură că următoarele informații sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor sau în documentele însoțitoare, atunci când acestea se bazează pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică:

| (a) | prețurile reale actuale și consumul real de energie sau costul total al energiei termice și citirea (indexul) repartitoarelor de costuri pentru energia termică; |
| --- | --- |

(a)

prețurile reale actuale și consumul real de energie sau costul total al energiei termice și citirea (indexul) repartitoarelor de costuri pentru energia termică;

| (b) | informații privind mixul de combustibili utilizat și emisiile de gaze cu efect de seră anuale aferente, inclusiv pentru utilizatorii finali aprovizionați de la rețeaua de încălzire sau de răcire centralizată, precum și o descriere a diferitelor taxe, impozite și tarife aplicate. Statele membre pot limita domeniul de aplicare al cerinței de a oferi informații privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru a include numai furnizările de la rețelele de termoficare cu o putere termică instalată totală care depășește 20 MW; |
| --- | --- |

(b)

informații privind mixul de combustibili utilizat și emisiile de gaze cu efect de seră anuale aferente, inclusiv pentru utilizatorii finali aprovizionați de la rețeaua de încălzire sau de răcire centralizată, precum și o descriere a diferitelor taxe, impozite și tarife aplicate. Statele membre pot limita domeniul de aplicare al cerinței de a oferi informații privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru a include numai furnizările de la rețelele de termoficare cu o putere termică instalată totală care depășește 20 MW;

| (c) | comparații între consumul actual de energie al utilizatorilor finali și consumul din aceeași perioadă a anului anterior, sub formă grafică, datele fiind ajustate în funcție de variațiile climatice pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(c)

comparații între consumul actual de energie al utilizatorilor finali și consumul din aceeași perioadă a anului anterior, sub formă grafică, datele fiind ajustate în funcție de variațiile climatice pentru încălzire și răcire;

| (d) | informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele care folosesc energie; |
| --- | --- |

(d)

informații de contact pentru organizațiile clienților finali, agențiile pentru energie sau organisme similare, inclusiv adrese de site-uri web de unde se pot obține informații privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, profiluri comparative ale utilizatorilor finali și specificații tehnice obiective privind echipamentele care folosesc energie;

| (e) | informații privind procedurile de depunere a plângerilor, serviciile de mediere sau mecanismele alternative pertinente de soluționare a litigiilor, în conformitate cu dispozițiile aplicabile în statele membre; |
| --- | --- |

(e)

informații privind procedurile de depunere a plângerilor, serviciile de mediere sau mecanismele alternative pertinente de soluționare a litigiilor, în conformitate cu dispozițiile aplicabile în statele membre;

| (f) | comparații cu un utilizator final mediu normalizat sau de referință din aceeași categorie de utilizatori. În cazul facturilor electronice, astfel de comparații pot, în schimb, să fie puse la dispoziție online și semnalate în cadrul facturilor. |
| --- | --- |

(f)

comparații cu un utilizator final mediu normalizat sau de referință din aceeași categorie de utilizatori. În cazul facturilor electronice, astfel de comparații pot, în schimb, să fie puse la dispoziție online și semnalate în cadrul facturilor.

Facturile care nu au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică conțin o explicație clară și ușor de înțeles a modului în care suma care figurează pe factură a fost calculată și, cel puțin, informațiile menționate la literele (d) și (e).

ANEXA IX

POTENȚIALUL DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SERVICIILE DE ÎNCĂLZIRE ȘI RĂCIRE

Evaluarea cuprinzătoare a potențialelor naționale în ceea ce privește serviciile de încălzire și răcire menționate la articolul 23 alineatul (1) include și se bazează pe următoarele elemente:

Partea I

PREZENTARE GENERALĂ A SISTEMELOR DE ÎNCĂLZIRE ȘI RĂCIRE

| 1. | cererea de încălzire și răcire exprimată în energie utilă estimată (77) și consumul final de energie cuantificat în GWh pe an (78), pe sectoare:






  (a) | sectorul rezidențial; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

sectorul rezidențial;

| (b) | sectorul serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

sectorul serviciilor;

| (c) | sectorul industrial; |
| --- | --- |

(c)

sectorul industrial;

| (d) | orice alt sector care consumă în mod individual mai mult de 5 % din cererea națională totală utilă de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(d)

orice alt sector care consumă în mod individual mai mult de 5 % din cererea națională totală utilă de încălzire și răcire;

| 2. | identificarea sau, în cazul punctului 2 litera (a) subpunctul (i), identificarea sau estimarea furnizării actuale de încălzire și răcire:






  (a) | prin tehnologie, în GWh pe an (79), în sectoarele menționate la punctul 1, acolo unde este posibil, făcându-se distincție între energia obținută din surse fosile și energia obținută din surse regenerabile:






  (i) | furnizate in situ, în gospodării și în unități de servicii, prin:






  — | cazane destinate exclusiv producerii de căldură; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

prin tehnologie, în GWh pe an (79), în sectoarele menționate la punctul 1, acolo unde este posibil, făcându-se distincție între energia obținută din surse fosile și energia obținută din surse regenerabile:

(i)

furnizate in situ, în gospodării și în unități de servicii, prin:

—

cazane destinate exclusiv producerii de căldură;

| — | cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică; |
| --- | --- |

—

cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică;

| — | pompe de căldură; |
| --- | --- |

—

pompe de căldură;

| — | alte tehnologii și surse aflate in situ; |
| --- | --- |

—

alte tehnologii și surse aflate in situ;

| (ii) | furnizate in situ, în alte locuri decât în gospodării și în unități de servicii, prin:






  — | cazane destinate exclusiv producerii de căldură; |
| --- | --- | --- |

(ii)

furnizate in situ, în alte locuri decât în gospodării și în unități de servicii, prin:

—

cazane destinate exclusiv producerii de căldură;

| — | cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică; |
| --- | --- |

—

cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică;

| — | pompe de căldură; |
| --- | --- |

—

pompe de căldură;

| — | alte tehnologii și surse aflate in situ; |
| --- | --- |

—

alte tehnologii și surse aflate in situ;

| (iii) | furnizate ex situ, prin:






  — | cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică; |
| --- | --- | --- |

(iii)

furnizate ex situ, prin:

—

cogenerare de înaltă eficiență de căldură și energie electrică;

| — | căldură reziduală; |
| --- | --- |

—

căldură reziduală;

| — | alte tehnologii și surse ex situ; |
| --- | --- |

—

alte tehnologii și surse ex situ;

| (b) | identificarea de instalații care generează căldură sau frig rezidual și a potențialului lor de a furniza servicii de încălzire sau răcire, în GWh pe an:






  (i) | instalații termice de generare a energiei electrice care pot furniza sau pot fi modernizate pentru a furniza căldură reziduală, cu o putere termică totală mai mare de 50 MW; |
| --- | --- | --- |

(b)

identificarea de instalații care generează căldură sau frig rezidual și a potențialului lor de a furniza servicii de încălzire sau răcire, în GWh pe an:

(i)

instalații termice de generare a energiei electrice care pot furniza sau pot fi modernizate pentru a furniza căldură reziduală, cu o putere termică totală mai mare de 50 MW;

| (ii) | instalații de cogenerare a energiei termice și electrice care utilizează tehnologiile menționate în partea II din anexa II, cu o putere termică totală mai mare de 20 MW; |
| --- | --- |

(ii)

instalații de cogenerare a energiei termice și electrice care utilizează tehnologiile menționate în partea II din anexa II, cu o putere termică totală mai mare de 20 MW;

| (iii) | instalații de incinerare a deșeurilor; |
| --- | --- |

(iii)

instalații de incinerare a deșeurilor;

| (iv) | instalații care utilizează surse de energie regenerabile cu o putere termică totală mai mare de 20 MW, altele decât instalațiile menționate la punctul 2 litera (b) subpunctele (i) și (ii), care generează încălzire și răcire cu ajutorul energiei obținute din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(iv)

instalații care utilizează surse de energie regenerabile cu o putere termică totală mai mare de 20 MW, altele decât instalațiile menționate la punctul 2 litera (b) subpunctele (i) și (ii), care generează încălzire și răcire cu ajutorul energiei obținute din surse regenerabile;

| (v) | instalații industriale cu o putere termică totală mai mare de 20 MW, care pot furniza căldură reziduală; |
| --- | --- |

(v)

instalații industriale cu o putere termică totală mai mare de 20 MW, care pot furniza căldură reziduală;

| (c) | ponderea raportată a energiei obținute din surse regenerabile și din căldura sau frigul rezidual din consumul final de energie al sectorului încălzirii și răcirii centralizate (80) în ultimii cinci ani, în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(c)

ponderea raportată a energiei obținute din surse regenerabile și din căldura sau frigul rezidual din consumul final de energie al sectorului încălzirii și răcirii centralizate (80) în ultimii cinci ani, în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001;

| 3. | o hartă a întreg teritoriului național, în care sunt identificate (protejând totodată informațiile comerciale sensibile):






  (a) | zonele cu cerere de încălzire și răcire care rezultă din analiza de la punctul 1, utilizând, în același timp, criterii coerente pentru concentrarea pe zonele energetice dense din municipalități și din aglomerațiile urbane; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

zonele cu cerere de încălzire și răcire care rezultă din analiza de la punctul 1, utilizând, în același timp, criterii coerente pentru concentrarea pe zonele energetice dense din municipalități și din aglomerațiile urbane;

| (b) | punctele de aprovizionare cu încălzire și răcire existente, prezentate la punctul 2 litera (b), precum și instalațiile de distribuție a încălzirii centralizate; |
| --- | --- |

(b)

punctele de aprovizionare cu încălzire și răcire existente, prezentate la punctul 2 litera (b), precum și instalațiile de distribuție a încălzirii centralizate;

| (c) | punctele de aprovizionare cu încălzire și răcire planificate, prezentate la punctul 2 litera (b), precum și instalațiile de distribuție a încălzirii centralizate; |
| --- | --- |

(c)

punctele de aprovizionare cu încălzire și răcire planificate, prezentate la punctul 2 litera (b), precum și instalațiile de distribuție a încălzirii centralizate;

| 4. | o prognoză a tendințelor în ceea ce privește cererea de încălzire și răcire pentru a obține o perspectivă pentru următorii 30 ani, în GWh, luând în considerare anumite previziuni pentru următorii 10 ani, modificarea cererii specifice clădirilor și diferitelor sectoare industriale, precum și impactul politicilor și al strategiilor legate de gestionarea cererii, cum ar fi strategiile pe termen lung de renovare a clădirilor în temeiul Directivei (UE) 2018/844; |
| --- | --- |

4.

Partea II

OBIECTIVE, STRATEGII ȘI MĂSURI DE POLITICĂ

| 5. | contribuția planificată a statului membru la obiectivele, țintele și contribuțiile sale naționale pentru cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1999, realizată prin creșterea eficienței în materie de încălzire și răcire, în special în legătură cu articolul 4 litera (b) punctele 1-4 și cu articolul 15 alineatul (4) litera (b), identificând care dintre aceste elemente este complementar în raport cu planul energetic și climatic național; |
| --- | --- |

5.

| 6. | o vedere de ansamblu asupra politicilor și măsurilor existente, astfel cum sunt descrise în cel mai recent raport prezentat în conformitate cu articolul 3, cu articolul 20, cu articolul 21 și cu articolul 27 litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

6.

Partea III

ANALIZA POTENȚIALULUI ECONOMIC AL EFICIENȚEI ÎN MATERIE DE ÎNCĂLZIRE ȘI RĂCIRE

| 7. | se efectuează o analiză a potențialului economic (81) al diferitelor tehnologii de încălzire și răcire pentru întreg teritoriul național, utilizându-se analiza cost-beneficiu menționată la articolul 23 alineatul (3) și se identifică scenarii alternative pentru tehnologii mai eficiente, bazate pe surse regenerabile de încălzire și răcire, făcându-se distincție între energia obținută din surse fosile și energia obținută din surse regenerabile, dacă este cazul.
  Ar trebui avute în vedere următoarele tehnologii:






  (a) | căldura reziduală și frigul rezidual din industrie; |
| --- | --- | --- |

7.

Ar trebui avute în vedere următoarele tehnologii:

(a)

căldura reziduală și frigul rezidual din industrie;

| (b) | incinerarea deșeurilor; |
| --- | --- |

(b)

incinerarea deșeurilor;

| (c) | cogenerarea de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(c)

cogenerarea de înaltă eficiență;

| (d) | sursele regenerabile de energie (cum ar fi energia geotermică, energia termosolară și biomasa), altele decât cele utilizate pentru cogenerarea de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(d)

sursele regenerabile de energie (cum ar fi energia geotermică, energia termosolară și biomasa), altele decât cele utilizate pentru cogenerarea de înaltă eficiență;

| (e) | pompe de căldură; |
| --- | --- |

(e)

pompe de căldură;

| (f) | reducerea pierderilor de căldură și frig din rețelele centralizate existente; |
| --- | --- |

(f)

reducerea pierderilor de căldură și frig din rețelele centralizate existente;

| 8. | această analiză a potențialului economic include următoarele etape și considerații:






  (a) | Considerații:






  (i) | analiza cost-beneficiu în sensul articolului 23 alineatul (3) include o analiză economică care ia în considerare factorii socioeconomici și de mediu (82), precum și o analiză financiară efectuată pentru a evalua proiectele din punctul de vedere al investitorilor. Atât analizele economice, cât și cele financiare trebuie să utilizeze valoarea actualizată netă drept criteriu pentru evaluare; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

Considerații:

(i)

analiza cost-beneficiu în sensul articolului 23 alineatul (3) include o analiză economică care ia în considerare factorii socioeconomici și de mediu (82), precum și o analiză financiară efectuată pentru a evalua proiectele din punctul de vedere al investitorilor. Atât analizele economice, cât și cele financiare trebuie să utilizeze valoarea actualizată netă drept criteriu pentru evaluare;

| (ii) | scenariul de referință ar trebui să servească drept punct de plecare, să ia în considerare politicile existente la momentul elaborării acestei evaluări cuprinzătoare (83) și să facă legătura cu datele colectate în temeiul părții I și al punctului 6 din partea II a prezentei anexe; |
| --- | --- |

(ii)

scenariul de referință ar trebui să servească drept punct de plecare, să ia în considerare politicile existente la momentul elaborării acestei evaluări cuprinzătoare (83) și să facă legătura cu datele colectate în temeiul părții I și al punctului 6 din partea II a prezentei anexe;

| (iii) | scenariile alternative la scenariul de referință țin seama de obiectivele privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile din Regulamentul (UE) 2018/1999. Fiecare scenariu trebuie să conțină următoarele elemente în comparație cu scenariul de referință:






  — | potențialul economic al tehnologiilor examinate, utilizând drept criteriu de evaluare valoarea actualizată netă; |
| --- | --- | --- |

(iii)

scenariile alternative la scenariul de referință țin seama de obiectivele privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile din Regulamentul (UE) 2018/1999. Fiecare scenariu trebuie să conțină următoarele elemente în comparație cu scenariul de referință:

—

potențialul economic al tehnologiilor examinate, utilizând drept criteriu de evaluare valoarea actualizată netă;

| — | reducerile de emisii de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

reducerile de emisii de gaze cu efect de seră;

| — | economiile de energie primară în GWh pe an; |
| --- | --- |

—

economiile de energie primară în GWh pe an;

| — | impactul asupra ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic național. |
| --- | --- |

—

impactul asupra ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic național.

Scenariile care nu sunt fezabile din motive tehnice, financiare sau de reglementare națională pot fi excluse într-o etapă timpurie a analizei cost-beneficiu în cazul în care acest lucru este justificat pe baza unor considerente documentate cu grijă, explicit și temeinic.

În cadrul scenariilor analizate, evaluarea și procesul decizional ar trebui să ia în considerare economiile de costuri și de energie generate de flexibilitatea sporită a aprovizionării cu energie și de o funcționare mai aproape de optim a rețelelor de energie electrică, inclusiv costurile evitate și economiile realizate prin reducerea investiției în infrastructură.

| (b) | Costuri și beneficii
  Costurile și beneficiile menționate la punctul 8 litera (a) trebuie să includă cel puțin următoarele:






  (i) | Beneficii:






  — | valoarea producției livrate consumatorului (încălzire, răcire și energie electrică); |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Costuri și beneficii

Costurile și beneficiile menționate la punctul 8 litera (a) trebuie să includă cel puțin următoarele:

(i)

Beneficii:

—

valoarea producției livrate consumatorului (încălzire, răcire și energie electrică);

| — | beneficii externe, cum ar fi beneficiile în materie de mediu, de emisii de gaze cu efect de seră și de sănătate și siguranță, în măsura posibilului; |
| --- | --- |

—

beneficii externe, cum ar fi beneficiile în materie de mediu, de emisii de gaze cu efect de seră și de sănătate și siguranță, în măsura posibilului;

| — | efectele asupra pieței forței de muncă, a securității energetice și a competitivității, în măsura posibilului. |
| --- | --- |

—

efectele asupra pieței forței de muncă, a securității energetice și a competitivității, în măsura posibilului.

| (ii) | Costuri:






  — | costurile de investiții în ceea ce privește instalațiile și echipamentele; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Costuri:

—

costurile de investiții în ceea ce privește instalațiile și echipamentele;

| — | costurile de investiții în ceea ce privește rețele energetice asociate; |
| --- | --- |

—

costurile de investiții în ceea ce privește rețele energetice asociate;

| — | costurile de exploatare variabile și fixe; |
| --- | --- |

—

costurile de exploatare variabile și fixe;

| — | costurile cu energia; |
| --- | --- |

—

costurile cu energia;

| — | costurile în ceea ce privește protecția mediului, sănătatea și siguranța, în măsura posibilului; |
| --- | --- |

—

costurile în ceea ce privește protecția mediului, sănătatea și siguranța, în măsura posibilului;

| — | costurile în ceea ce privește piața forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului. |
| --- | --- |

—

costurile în ceea ce privește piața forței de muncă, securitatea energetică și competitivitatea, în măsura posibilului.

| (c) | Scenarii relevante în raport cu scenariul de referință:
  Trebuie luate în considerare toate scenariile relevante în raport cu scenariul de referință, inclusiv rolul încălzirii și răcirii individuale eficiente.






  (i) | analiza cost-beneficiu poate viza un proiect sau un grup de proiecte pentru o evaluare locală, regională sau națională mai largă, în scopul stabilirii soluției de încălzire sau răcire celei mai benefice și eficiente din punctul de vedere al costurilor în raport cu un scenariu de referință pentru o zonă geografică dată, în scopul planificării; |
| --- | --- | --- |

(c)

Scenarii relevante în raport cu scenariul de referință:

Trebuie luate în considerare toate scenariile relevante în raport cu scenariul de referință, inclusiv rolul încălzirii și răcirii individuale eficiente.

(i)

analiza cost-beneficiu poate viza un proiect sau un grup de proiecte pentru o evaluare locală, regională sau națională mai largă, în scopul stabilirii soluției de încălzire sau răcire celei mai benefice și eficiente din punctul de vedere al costurilor în raport cu un scenariu de referință pentru o zonă geografică dată, în scopul planificării;

| (d) | Limitele și abordarea integrată:






  (i) | limita geografică acoperă o zonă geografică bine definită și adecvată; |
| --- | --- | --- |

(d)

Limitele și abordarea integrată:

(i)

limita geografică acoperă o zonă geografică bine definită și adecvată;

| (ii) | analizele cost-beneficiu iau în considerare toate resursele de aprovizionare centralizate sau descentralizate relevante disponibile în cadrul sistemului și al limitei geografice, inclusiv tehnologiile avute în vedere în conformitate cu punctul 7 din partea III a prezentei anexe, precum și tendințele și caracteristicile cererii de încălzire și răcire. |
| --- | --- |

(ii)

analizele cost-beneficiu iau în considerare toate resursele de aprovizionare centralizate sau descentralizate relevante disponibile în cadrul sistemului și al limitei geografice, inclusiv tehnologiile avute în vedere în conformitate cu punctul 7 din partea III a prezentei anexe, precum și tendințele și caracteristicile cererii de încălzire și răcire.

| (e) | Ipoteze:






  (i) | statele membre formulează ipoteze, în scopul analizelor cost-beneficiu, cu privire la prețurile factorilor majori de consum și de producție, precum și cu privire la rata de actualizare; |
| --- | --- | --- |

(e)

Ipoteze:

(i)

statele membre formulează ipoteze, în scopul analizelor cost-beneficiu, cu privire la prețurile factorilor majori de consum și de producție, precum și cu privire la rata de actualizare;

| (ii) | rata de actualizare utilizată în analiza economică pentru calculul valorii actualizate nete se alege în conformitate cu orientările europene sau naționale; |
| --- | --- |

(ii)

rata de actualizare utilizată în analiza economică pentru calculul valorii actualizate nete se alege în conformitate cu orientările europene sau naționale;

| (iii) | statele membre folosesc prognozele naționale, europene sau internaționale pentru evoluția prețurilor la energie dacă acestea corespund contextului lor național și/sau regional/local; |
| --- | --- |

(iii)

statele membre folosesc prognozele naționale, europene sau internaționale pentru evoluția prețurilor la energie dacă acestea corespund contextului lor național și/sau regional/local;

| (iv) | prețurile utilizate în analiza economică reflectă costurile și beneficiile socioeconomice. Costurile externe, cum ar fi efectele asupra mediului și asupra sănătății, ar trebui luate în considerare, în măsura posibilului, și anume atunci când există un preț de piață sau atunci când acesta este deja inclus în reglementările europene sau naționale. |
| --- | --- |

(iv)

prețurile utilizate în analiza economică reflectă costurile și beneficiile socioeconomice. Costurile externe, cum ar fi efectele asupra mediului și asupra sănătății, ar trebui luate în considerare, în măsura posibilului, și anume atunci când există un preț de piață sau atunci când acesta este deja inclus în reglementările europene sau naționale.

| (f) | Analiză de sensibilitate:






  (i) | se include o analiză de sensibilitate pentru a evalua costurile și beneficiile unui proiect sau ale unui grup de proiecte și pentru a se baza pe factori variabili care au un impact semnificativ asupra rezultatului calculelor, cum ar fi prețurile diferite la energie, nivelurile cererii, ratele de actualizare și altele. |
| --- | --- | --- |

(f)

Analiză de sensibilitate:

(i)

se include o analiză de sensibilitate pentru a evalua costurile și beneficiile unui proiect sau ale unui grup de proiecte și pentru a se baza pe factori variabili care au un impact semnificativ asupra rezultatului calculelor, cum ar fi prețurile diferite la energie, nivelurile cererii, ratele de actualizare și altele.

Partea IV

NOI STRATEGII ȘI MĂSURI DE POLITICĂ POTENȚIALE

| 9. | o prezentare generală a noilor măsuri de politică legislative și nelegislative (84) pentru a realiza potențialul economic identificat în conformitate cu punctele 7 și 8, împreună cu previziunile lor referitoare la:






  (a) | reducerile de emisii de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

reducerile de emisii de gaze cu efect de seră;

| (b) | economiile de energie primară în GWh pe an; |
| --- | --- |

(b)

economiile de energie primară în GWh pe an;

| (c) | impactul asupra ponderii cogenerării de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

(c)

impactul asupra ponderii cogenerării de înaltă eficiență;

| (d) | impactul asupra ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic național și în sectorul de încălzire și răcire centralizată; |
| --- | --- |

(d)

impactul asupra ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic național și în sectorul de încălzire și răcire centralizată;

| (e) | legăturile cu programarea financiară națională și economiile de costuri pentru bugetul public și participanții la piață; |
| --- | --- |

(e)

legăturile cu programarea financiară națională și economiile de costuri pentru bugetul public și participanții la piață;

| (f) | estimarea măsurilor de sprijin public, după caz, cu bugetul lor anual și identificarea elementului de ajutor potențial. |
| --- | --- |

(f)

estimarea măsurilor de sprijin public, după caz, cu bugetul lor anual și identificarea elementului de ajutor potențial.

ANEXA X

ANALIZA COSTURI-BENEFICII

Principii în sensul articolului 24 alineatele (4) și (6)

Analizele costuri-beneficii oferă informații în scopul realizării măsurilor menționate la articolul 24 alineatele (4) și (6):

În cazul în care se planifică o instalație care produce exclusiv energie electrică sau o instalație fără recuperator de căldură, se realizează o comparație între instalațiile planificate sau reabilitarea planificată și o instalație echivalentă care produce aceeași cantitate de energie electrică sau de căldură de proces, dar care recuperează căldura reziduală și care furnizează căldură prin cogenerare de înaltă eficiență și/sau rețele de încălzire și răcire centralizată.

În cadrul unei limite geografice date, evaluarea ia în considerare instalația planificată, precum și eventualele puncte cu cerere de încălzire sau de răcire existente sau potențiale corespunzătoare care ar putea fi alimentate prin aceasta, ținând seama de posibilitățile raționale (de exemplu fezabilitatea tehnică și distanța).

Limita de sistem se stabilește astfel încât să includă instalația planificată și sarcinile de încălzire și de răcire, cum ar fi clădirea/clădirile și procesul industrial. În cadrul acestei limite de sistem, costul total de furnizare a căldurii și energiei se determină pentru ambele cazuri și apoi se compară.

Sarcinile de încălzire sau de răcire includ sarcinile de încălzire sau de răcire existente, precum o instalație industrială sau un sistem de încălzire sau de răcire centralizată, și, de asemenea, în zonele urbane, sarcina de încălzire sau de răcire și costurile care ar exista dacă unui grup de clădiri sau unei părți a unui oraș i s-ar furniza și/sau ar fi conectată la o nouă rețea de încălzire sau de răcire centralizată.

Analiza costuri-beneficii se bazează pe o descriere a instalației planificate și a instalației/instalațiilor de comparație, cu referire la capacitatea electrică și termică, după caz, tipul de combustibil, utilizarea planificată și numărul de ore de operare anuale planificate, amplasarea și cererea de energie electrică și termică.

Evaluarea utilizării căldurii reziduale trebuie să ia în considerare tehnologiile actuale. Evaluarea trebuie să țină seama de utilizarea directă a căldurii reziduale sau de actualizarea acesteia la niveluri de temperatură mai ridicate sau de ambele. În cazul recuperării căldurii reziduale la fața locului, trebuie evaluată cel puțin utilizarea schimbătoarelor de căldură, a pompelor de căldură și a tehnologiilor de transformare a căldurii în energie electrică. În cazul recuperării căldurii reziduale în afara amplasamentului, trebuie evaluate ca puncte de cerere potențiale cel puțin instalațiile industriale, exploatațiile agricole și rețelele de încălzire centralizată.

În scopul comparației, sunt luate în considerare cererea de energie termică și tipurile de încălzire și răcire utilizate de punctele cu cerere de încălzire sau de răcire din vecinătate. Comparația acoperă costurile aferente infrastructurii pentru instalația planificată și pentru cea cu care se face comparația.

Analizele costuri-beneficii în scopul articolului 24 alineatul (4) includ o analiză economică ce vizează o analiză financiară care reflectă tranzacțiile reale de fluxuri de lichidități din investiția în instalații individuale și din funcționarea acestora.

Proiectele cu rezultate pozitive în ceea ce privește costurile și beneficiile sunt acelea în care suma beneficiilor actualizate în cadrul analizei economice și financiare depășește suma costurilor actualizate (surplus costuri-beneficii).

Statele membre stabilesc principii directoare privind metodologia, ipotezele și orizontul de timp pentru analiza economică.

Statele membre pot solicita întreprinderilor responsabile de funcționarea instalațiilor de producere a energiei electrice și termice, întreprinderilor industriale, operatorilor rețelelor de încălzire și răcire centralizată sau altor părți influențate de limita de sistem definită și de limita geografică, să contribuie cu date care să fie utilizate la evaluarea costurilor și beneficiilor unei instalații individuale.

ANEXA XI

GARANȚIA DE ORIGINE PRIVIND ENERGIA ELECTRICĂ PRODUSĂ PRIN COGENERARE DE ÎNALTĂ EFICIENȚĂ

| (a) | Statele membre adoptă măsuri pentru a se asigura că:






  (i) | garanția de origine a energiei electrice produsă prin cogenerare de înaltă eficiență:






  — | permite producătorilor să demonstreze că energia electrică pe care o vând este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență și este emisă în acest scop ca răspuns la o solicitare din partea producătorului; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Statele membre adoptă măsuri pentru a se asigura că:

(i)

garanția de origine a energiei electrice produsă prin cogenerare de înaltă eficiență:

—

permite producătorilor să demonstreze că energia electrică pe care o vând este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență și este emisă în acest scop ca răspuns la o solicitare din partea producătorului;

| — | este corectă, fiabilă și rezistentă la contrafacere; |
| --- | --- |

—

este corectă, fiabilă și rezistentă la contrafacere;

| — | este emisă, transferată și anulată electronic; |
| --- | --- |

—

este emisă, transferată și anulată electronic;

| (ii) | o unitate de energie produsă prin cogenerare de înaltă eficiență este luată în considerare o singură dată. |
| --- | --- |

(ii)

o unitate de energie produsă prin cogenerare de înaltă eficiență este luată în considerare o singură dată.

| (b) | Garanția de origine menționată la articolul 24 alineatul (10) trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:






  (i) | identitatea, amplasarea, tipul și capacitatea (termică și electrică) a instalației unde a fost produsă energia în cauză; |
| --- | --- | --- |

(b)

Garanția de origine menționată la articolul 24 alineatul (10) trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

(i)

identitatea, amplasarea, tipul și capacitatea (termică și electrică) a instalației unde a fost produsă energia în cauză;

| (ii) | data și locul producției; |
| --- | --- |

(ii)

data și locul producției;

| (iii) | puterea calorifică inferioară a sursei de combustibil din care a fost produsă energia electrică; |
| --- | --- |

(iii)

puterea calorifică inferioară a sursei de combustibil din care a fost produsă energia electrică;

| (iv) | cantitatea de energie termică produsă împreună cu energia electrică și utilizarea acesteia; |
| --- | --- |

(iv)

cantitatea de energie termică produsă împreună cu energia electrică și utilizarea acesteia;

| (v) | cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, în conformitate cu anexa III, pe care o reprezintă garanția; |
| --- | --- |

(v)

cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, în conformitate cu anexa III, pe care o reprezintă garanția;

| (vi) | economiile de energie primară calculate în conformitate cu anexa III pe baza valorilor de referință armonizate ale eficienței menționate la anexa III litera (f); |
| --- | --- |

(vi)

economiile de energie primară calculate în conformitate cu anexa III pe baza valorilor de referință armonizate ale eficienței menționate la anexa III litera (f);

| (vii) | eficiența nominală de producere a energiei electrice și termice a instalației; |
| --- | --- |

(vii)

eficiența nominală de producere a energiei electrice și termice a instalației;

| (viii) | dacă și în ce măsură instalația a beneficiat de sprijin pentru investiții; |
| --- | --- |

(viii)

dacă și în ce măsură instalația a beneficiat de sprijin pentru investiții;

| (ix) | dacă și în ce măsură unitatea de energie a beneficiat în orice alt mod de o schemă națională de sprijin și tipul schemei de sprijin; |
| --- | --- |

(ix)

dacă și în ce măsură unitatea de energie a beneficiat în orice alt mod de o schemă națională de sprijin și tipul schemei de sprijin;

| (x) | data la care instalația a fost pusă în funcțiune; și |
| --- | --- |

(x)

data la care instalația a fost pusă în funcțiune; și

| (xi) | data și țara emiterii și un număr de identificare unic. |
| --- | --- |

(xi)

data și țara emiterii și un număr de identificare unic.

Garanția de origine trebuie să aibă dimensiunea standard de 1 MWh. Aceasta face referire la producția brută de energie electrică măsurată la limita stației și exportată către rețea.

ANEXA XII

CRITERII DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ PENTRU REGLEMENTAREA REȚELELOR ENERGETICE ȘI PENTRU TARIFELE DE REȚEA ELECTRICĂ

| 1. | Tarifele de rețea trebuie să reflecte costurile economiilor de costuri în rețele rezultate în urma măsurilor de gestionare a cererii și a răspunsului la cerere, precum și a producerii distribuite, inclusiv economiile rezultate în urma scăderii prețurilor de livrare sau a investițiilor în rețea și a unei exploatări mai eficiente a rețelei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Reglementările privind rețelele și tarifele nu împiedică operatorii de rețea sau comercianții cu amănuntul de energie să pună la dispoziție servicii de sistem pentru măsurile de gestionare a răspunsului la cerere, gestionarea cererii și producerea distribuită privind piețele organizate de energie electrică, în special:






  (a) | trecerea sarcinii din perioadele de vârf în cele mai puțin aglomerate de către clienții finali, luându-se în considerare disponibilitatea energiei din surse regenerabile de energie, a energiei din cogenerare și a producerii distribuite; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

trecerea sarcinii din perioadele de vârf în cele mai puțin aglomerate de către clienții finali, luându-se în considerare disponibilitatea energiei din surse regenerabile de energie, a energiei din cogenerare și a producerii distribuite;

| (b) | economiile de energie din răspunsul la cerere al consumatorilor distribuiți de către agregatorii energetici; |
| --- | --- |

(b)

economiile de energie din răspunsul la cerere al consumatorilor distribuiți de către agregatorii energetici;

| (c) | reducerea cererii din măsurile de eficiență energetică adoptate de către furnizorii de servicii energetice, inclusiv societățile de servicii energetice; |
| --- | --- |

(c)

reducerea cererii din măsurile de eficiență energetică adoptate de către furnizorii de servicii energetice, inclusiv societățile de servicii energetice;

| (d) | racordarea și repartizarea surselor de producere la tensiuni mai scăzute; |
| --- | --- |

(d)

racordarea și repartizarea surselor de producere la tensiuni mai scăzute;

| (e) | racordarea surselor de producere dintr-o locație mai apropiată la consum; și |
| --- | --- |

(e)

racordarea surselor de producere dintr-o locație mai apropiată la consum; și

| (f) | stocarea energiei. |
| --- | --- |

(f)

stocarea energiei.

În sensul prezentei dispoziții, termenul „piețe organizate de energie electrică” include piețele nereglementate și schimburile de energie electrică pentru comercializarea energiei, a capacității, a compensațiilor și a serviciilor de sprijin în toate intervalele de timp, inclusiv piețele la termen, piețele pentru ziua următoare și piețele intrazilnice .

| 3. | Tarifele de rețea sau de vânzare cu amănuntul pot susține prețuri dinamice pentru măsurile de gestionare a răspunsului la cerere adoptate de către clienții finali, precum:






  (a) | tarifele în funcție de ora de consum; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

tarifele în funcție de ora de consum;

| (b) | prețurile din perioadele de vârf critice; |
| --- | --- |

(b)

prețurile din perioadele de vârf critice;

| (c) | prețurile în timp real și |
| --- | --- |

(c)

prețurile în timp real și

| (d) | reducerile de preț pentru perioadele de vârf. |
| --- | --- |

(d)

reducerile de preț pentru perioadele de vârf.

ANEXA XIII

CERINȚE DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ PENTRU OPERATORII DE TRANSPORT ȘI DE SISTEM ȘI OPERATORII DE DISTRIBUȚIE

Operatorii de transport și de sistem și operatorii de distribuție trebuie:

| (a) | să stabilească și să facă publice normele lor standard referitoare la suportarea și partajarea costurilor adaptărilor tehnice, cum ar fi racordările la rețea, consolidările rețelei și introducerea de noi rețele, funcționarea îmbunătățită a rețelei și normele privind punerea în aplicare nediscriminatorie a codurilor de rețea, care sunt necesare pentru integrarea noilor producători de energie electrică rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență în cadrul rețelei interconectate; |
| --- | --- |

(a)

să stabilească și să facă publice normele lor standard referitoare la suportarea și partajarea costurilor adaptărilor tehnice, cum ar fi racordările la rețea, consolidările rețelei și introducerea de noi rețele, funcționarea îmbunătățită a rețelei și normele privind punerea în aplicare nediscriminatorie a codurilor de rețea, care sunt necesare pentru integrarea noilor producători de energie electrică rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență în cadrul rețelei interconectate;

| (b) | să pună la dispoziția noilor producători de energie electrică rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență care doresc să se conecteze la sistem informațiile cuprinzătoare și necesare solicitate de către aceștia, inclusiv:






  (i) | o estimare cuprinzătoare și detaliată a costurilor asociate cu racordarea; |
| --- | --- | --- |

(b)

să pună la dispoziția noilor producători de energie electrică rezultată din cogenerarea de înaltă eficiență care doresc să se conecteze la sistem informațiile cuprinzătoare și necesare solicitate de către aceștia, inclusiv:

(i)

o estimare cuprinzătoare și detaliată a costurilor asociate cu racordarea;

| (ii) | un calendar rezonabil și precis pentru primirea și prelucrarea cererii de racordare la rețea; |
| --- | --- |

(ii)

un calendar rezonabil și precis pentru primirea și prelucrarea cererii de racordare la rețea;

| (iii) | un calendar indicativ rezonabil pentru orice propunere de racordare la rețea. Procesul global pentru conectarea la rețea nu ar trebui să dureze mai mult de 24 de luni, ținând seama de ceea ce este realizabil în mod rezonabil și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(iii)

un calendar indicativ rezonabil pentru orice propunere de racordare la rețea. Procesul global pentru conectarea la rețea nu ar trebui să dureze mai mult de 24 de luni, ținând seama de ceea ce este realizabil în mod rezonabil și nediscriminatoriu;

| (c) | să furnizeze proceduri standard și simplificate în ceea ce privește conectarea producătorilor distribuiți de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență cu scopul de a facilita conectarea acestora la rețea. |
| --- | --- |

(c)

să furnizeze proceduri standard și simplificate în ceea ce privește conectarea producătorilor distribuiți de energie electrică produsă prin cogenerare de înaltă eficiență cu scopul de a facilita conectarea acestora la rețea.

Normele standard prevăzute la litera (a) se bazează pe criterii obiective, transparente și nediscriminatorii, ținându-se în special seama de costurile și beneficiile asociate cu conectarea producătorilor respectivi la rețea. Aceste norme pot prevedea diferite tipuri de conectare la rețea.

ANEXA XIV

LISTA MINIMĂ DE ELEMENTE CARE TREBUIE INCLUSE ÎN CONTRACTELE SAU ÎN CAIETELE DE SARCINI ASOCIATE PRIVIND PERFORMANȚA ENERGETICĂ

| — | Constatările/recomandările unei analize sau ale unui audit efectuat înainte de încheierea contractului care acoperă consumul de energie al clădirii în vederea implementării de măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice. |
| --- | --- |

—

Constatările/recomandările unei analize sau ale unui audit efectuat înainte de încheierea contractului care acoperă consumul de energie al clădirii în vederea implementării de măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice.

| — | Lista clară și transparentă a măsurilor privind eficiența energetică care urmează să fie puse în aplicare sau a rezultatelor în materie de eficiență care urmează să fie obținute. |
| --- | --- |

—

Lista clară și transparentă a măsurilor privind eficiența energetică care urmează să fie puse în aplicare sau a rezultatelor în materie de eficiență care urmează să fie obținute.

| — | Economiile garantate care urmează să fie realizate prin punerea în aplicare a măsurilor contractului. |
| --- | --- |

—

Economiile garantate care urmează să fie realizate prin punerea în aplicare a măsurilor contractului.

| — | Durata și etapele de referință ale contractului, termenii și perioada de preaviz. |
| --- | --- |

—

Durata și etapele de referință ale contractului, termenii și perioada de preaviz.

| — | Lista clară și transparentă a obligațiilor fiecărei părți contractante. |
| --- | --- |

—

Lista clară și transparentă a obligațiilor fiecărei părți contractante.

| — | Data (datele) de referință care stabilește (stabilesc) economiile realizate. |
| --- | --- |

—

Data (datele) de referință care stabilește (stabilesc) economiile realizate.

| — | Lista clară și transparentă a etapelor care urmează să fie efectuate pentru a se pune în aplicare măsura sau pachetul de măsuri și, acolo unde este relevant, costurile asociate. |
| --- | --- |

—

Lista clară și transparentă a etapelor care urmează să fie efectuate pentru a se pune în aplicare măsura sau pachetul de măsuri și, acolo unde este relevant, costurile asociate.

| — | Obligația de îndeplinire în totalitate a măsurilor prevăzute în contract și de documentare a tuturor schimbărilor efectuate pe parcursul proiectului. |
| --- | --- |

—

Obligația de îndeplinire în totalitate a măsurilor prevăzute în contract și de documentare a tuturor schimbărilor efectuate pe parcursul proiectului.

| — | Reglementările care specifică includerea cerințelor echivalente în orice subcontractare către terțe părți. |
| --- | --- |

—

Reglementările care specifică includerea cerințelor echivalente în orice subcontractare către terțe părți.

| — | Afișarea clară și transparentă a implicațiilor financiare ale proiectului și distribuirea contribuției fiecărei părți la economiile monetare realizate (și anume, remunerarea furnizorilor de servicii). |
| --- | --- |

—

Afișarea clară și transparentă a implicațiilor financiare ale proiectului și distribuirea contribuției fiecărei părți la economiile monetare realizate (și anume, remunerarea furnizorilor de servicii).

| — | Dispoziții clare și transparente privind măsurarea și verificarea economiilor garantate obținute, verificările și garanțiile privind calitatea. |
| --- | --- |

—

Dispoziții clare și transparente privind măsurarea și verificarea economiilor garantate obținute, verificările și garanțiile privind calitatea.

| — | Dispoziții care clarifică procedura de abordare a condițiilor de modificare a cadrului care afectează conținutul și rezultatele contractului (și anume, modificarea prețurilor la energie, intensitatea utilizării unei instalații). |
| --- | --- |

—

Dispoziții care clarifică procedura de abordare a condițiilor de modificare a cadrului care afectează conținutul și rezultatele contractului (și anume, modificarea prețurilor la energie, intensitatea utilizării unei instalații).

| — | Informații detaliate privind obligațiile fiecărei părți contractante și despre sancțiunile în caz de încălcare. |
| --- | --- |

—

Informații detaliate privind obligațiile fiecărei părți contractante și despre sancțiunile în caz de încălcare.

ANEXA XV

Partea A

Directiva abrogată, cu lista modificărilor sale succesive

(menționată la articolul 36)

| Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 315, 14.11.2012, p. 1) | |
| --- | --- |
| Directiva 2013/12/UE a Consiliului
  (JO L 141, 28.5.2013, p. 28) | |
| Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 156, 19.6.2018, p. 75) | numai articolul 2 |
| Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 328, 21.12.2018, p. 210) | |
| Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 328, 21.12.2018, p. 1) | numai articolul 54 |
| Decizia (UE) 2019/504 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 85 I, 27.3.2019, p. 66) | numai articolul 1 |
| Regulamentul delegat (UE) 2019/826 al Comisiei
  (JO L 137, 23.5.2019, p. 3) | |
| Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 158, 14.6.2019, p. 125) | numai articolul 70 |

Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 315, 14.11.2012, p. 1)

Directiva 2013/12/UE a Consiliului

(JO L 141, 28.5.2013, p. 28)

Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 156, 19.6.2018, p. 75)

numai articolul 2

Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 328, 21.12.2018, p. 210)

Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 328, 21.12.2018, p. 1)

numai articolul 54

Decizia (UE) 2019/504 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 85 I, 27.3.2019, p. 66)

numai articolul 1

Regulamentul delegat (UE) 2019/826 al Comisiei

(JO L 137, 23.5.2019, p. 3)

Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 158, 14.6.2019, p. 125)

numai articolul 70

Partea B

Termene de transpunere în dreptul intern

(menționată la articolul 36)

| Directiva | Termenul de transpunere |
| --- | --- |
| 2012/27/UE | 5 iunie 2014 |
| (UE) 2018/844 | 10 martie 2020 |
| (UE) 2018/2002 | 25 iunie 2020, cu excepția articolului 1 punctele 5-10 și a punctelor 3 și 4 din anexă
  25 octombrie 2020 în ceea ce privește articolul 1 punctele 5-10 și punctele 3 și 4 din anexă |
| (UE) 2019/944 | 31 decembrie 2019 în ceea ce privește articolul 70 alineatul (5) litera (a)
  25 octombrie 2020 în ceea ce privește articolul 70 alineatul (4)
  31 decembrie 2020 în ceea ce privește articolul 70 alineatele (1)-(3), alineatul (5) litera (b) și alineatul (6) |

Directiva

Termenul de transpunere

2012/27/UE

5 iunie 2014

(UE) 2018/844

10 martie 2020

(UE) 2018/2002

25 iunie 2020, cu excepția articolului 1 punctele 5-10 și a punctelor 3 și 4 din anexă

25 octombrie 2020 în ceea ce privește articolul 1 punctele 5-10 și punctele 3 și 4 din anexă

(UE) 2019/944

31 decembrie 2019 în ceea ce privește articolul 70 alineatul (5) litera (a)

25 octombrie 2020 în ceea ce privește articolul 70 alineatul (4)

31 decembrie 2020 în ceea ce privește articolul 70 alineatele (1)-(3), alineatul (5) litera (b) și alineatul (6)

ANEXA XVI

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Directiva 2012/27/UE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2, teza introductivă | Articolul 2, teza introductivă |
| Articolul 2 punctul 1 | Articolul 2 punctul 1 |
| — | Articolul 2 punctele 2 și 3 |
| Articolul 2 punctul 2 | Articolul 2 punctul 4 |
| Articolul 2 punctul 3 | Articolul 2 punctul 5 |
| Articolul 2 punctul 4 | Articolul 2 punctul 6 |
| Articolul 2 punctul 5 | Articolul 2 punctul 7 |
| Articolul 2 punctul 6 | Articolul 2 punctul 8 |
| Articolul 2 punctul 7 | Articolul 2 punctul 9 |
| Articolul 2 punctul 8 | Articolul 2 punctul 10 |
| Articolul 2 punctul 9 | — |
| Articolul 2 punctul 10 | Articolul 2 punctul 11 |
| | Articolul 2 punctele 12 și 13 |
| Articolul 2 punctul 11 | Articolul 2 punctul 14 |
| Articolul 2 punctul 12 | Articolul 2 punctul 15 |
| Articolul 2 punctul 13 | Articolul 2 punctul 16 |
| Articolul 2 punctul 14 | Articolul 2 punctul 17 |
| Articolul 2 punctul 15 | Articolul 2 punctul 18 |
| Articolul 2 punctul 16 | Articolul 2 punctul 19 |
| Articolul 2 punctul 17 | Articolul 2 punctul 20 |
| Articolul 2 punctul 18 | Articolul 2 punctul 21 |
| Articolul 2 punctul 19 | Articolul 2 punctul 22 |
| Articolul 2 punctul 20 | Articolul 2 punctul 23 |
| Articolul 2 punctul 21 | Articolul 2 punctul 24 |
| Articolul 2 punctul 22 | Articolul 2 punctul 25 |
| Articolul 2 punctul 23 | Articolul 2 punctul 26 |
| Articolul 2 punctul 24 | Articolul 2 punctul 27 |
| Articolul 2 punctul 25 | Articolul 2 punctul 28 |
| Articolul 2 punctul 26 | — |
| Articolul 2 punctul 27 | Articolul 2 punctul 29 |
| Articolul 2 punctul 28 | Articolul 2 punctul 30 |
| Articolul 2 punctul 29 | Articolul 2 punctul 31 |
| Articolul 2 punctul 30 | Articolul 2 punctul 32 |
| Articolul 2 punctul 31 | Articolul 2 punctul 33 |
| Articolul 2 punctul 32 | Articolul 2 punctul 34 |
| Articolul 2 punctul 33 | Articolul 2 punctul 35 |
| Articolul 2 punctul 34 | Articolul 2 punctul 36 |
| Articolul 2 punctul 35 | Articolul 2 punctul 37 |
| Articolul 2 punctul 36 | Articolul 2 punctul 38 |
| Articolul 2 punctul 37 | Articolul 2 punctul 39 |
| Articolul 2 punctul 38 | Articolul 2 punctul 40 |
| Articolul 2 punctul 39 | Articolul 2 punctul 41 |
| Articolul 2 punctul 40 | — |
| Articolul 2 punctul 41 | Articolul 2 punctul 42 |
| Articolul 2 punctul 42 | Articolul 2 punctul 43 |
| Articolul 2 punctul 43 | Articolul 2 punctul 44 |
| — | Articolul 2 punctul 45 |
| Articolul 2 punctele 44 și 45 | Articolul 2 punctele 46 și 47 |
| — | Articolul 2 punctele 48, 49 și 50 |
| — | Articolul 3 |
| — | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 4 alineatul (2) primul paragraf |
| Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf, teza introductivă | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, teza introductivă |
| Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf literele (a) și (b) |
| Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf litera (c) | — |
| Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c) |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf, teza introductivă | — |
| — | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d), teza introductivă |
| — | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d) punctele (i), (ii) și (iii) |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (a) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (d) punctul (iv) |
| — | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (e), teza introductivă |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (b) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (i) |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (c) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (ii) |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (d) | Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (iii) |
| Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (e) | — |
| Articolul 3 alineatele (2) și (3) | — |
| Articolul 3 alineatul (4) | Articolul 33 alineatul (6) |
| Articolul 3 alineatele (5) și (6) | — |
| — | Articolul 4 alineatul (3) |
| — | Articolul 4 alineatul (4) |
| — | Articolul 5 |
| Articolul 5 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf | — |
| Articolul 5 alineatul (1) al treilea paragraf | Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 5 alineatul (1) al patrulea și al cincilea paragraf | — |
| Articolul 5 alineatele (2) și (3) | — |
| Articolul 5 alineatul (4) | Articolul 6 alineatul (2) |
| Articolul 5 alineatul (5) | Articolul 6 alineatul (3) |
| Articolul 5 alineatele (6) și (7) | — |
| Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 7 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf | — |
| — | Articolul 7 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf | — |
| Articolul 6 alineatele (2), (3) și (4) | Articolul 7 alineatele (2), (3) și (4) |
| — | Articolul 7 alineatele (5) și (6) |
| — | Articolul 7 alineatul (7) al doilea paragraf |
| Articolul 7 alineatul (1), teza introductivă, literele (a) și (b) | Articolul 8 alineatul (1), teza introductivă, literele (a) și (b) |
| — | Articolul 8 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 7 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 8 alineatul (5) |
| Articolul 7 alineatul (1) al treilea paragraf | Articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 7 alineatul (1) al patrulea paragraf | Articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf |
| — | Articolul 8 alineatele (2), (3) și (4) |
| Articolul 7 alineatul (2) | Articolul 8 alineatul (6) |
| Articolul 7 alineatul (3) | Articolul 8 alineatul (7) |
| Articolul 7 alineatul (4) | Articolul 8 alineatul (8) |
| Articolul 7 alineatul (5) | Articolul 8 alineatul (9) |
| Articolul 7 alineatul (6) | Articolul 8 alineatul (10) |
| Articolul 7 alineatul (7) | — |
| Articolul 7 alineatul (8) | — |
| Articolul 7 alineatul (9) | — |
| Articolul 7 alineatul (10) | — |
| Articolul 7 alineatul (11) | — |
| | Articolul 8 alineatele (11), (12) și (13) |
| Articolul 7 alineatul (12) | Articolul 8 alineatul (14) |
| Articolul 7a alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 9 alineatele (1), (2) și (3) |
| — | Articolul 9 alineatele (4), (5) și (6) |
| Articolul 7a alineatele (4) și (5) | Articolul 9 alineatele (7) și (8) |
| — | Articolul 9 alineatul (9) |
| Articolul 7a alineatele (6) și (7) | Articolul 9 alineatele (10) și (11) |
| Articolul 7b alineatele (1) și (2) | Articolul 10 alineatele (1) și (2) |
| — | Articolul 10 alineatele (3) și (4) |
| — | Articolul 11 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 8 alineatele (1) și (2) | Articolul 11 alineatele (3) și (4) |
| Articolul 8 alineatele (3) și (4) | — |
| — | Articolul 11 alineatul (5) |
| Articolul 8 alineatul (5) | Articolul 11 alineatul (6) |
| — | Articolul 11 alineatul (7) |
| Articolul 8 alineatul (6) | Articolul 11 alineatul (8) |
| Articolul 8 alineatul (7) | Articolul 11 alineatul (9) |
| — | Articolul 11 alineatul (10) |
| Articolul 9 | Articolul 12 |
| Articolul 9a | Articolul 13 |
| Articolul 9b | Articolul 14 |
| Articolul 9c | Articolul 15 |
| Articolul 10 | Articolul 16 |
| Articolul 10a | Articolul 17 |
| Articolul 11 | Articolul 18 |
| Articolul 11a | Articolul 19 |
| — | Articolul 20 |
| — | Articolul 21 alineatul (1) |
| Articolul 12 alineatul (1) | Articolul 21 alineatul (2) |
| Articolul 12 alineatul (2) teza introductivă și litera (a) punctele (i)-(v) | Articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf punctele (i)-(v)
  Articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf punctul (vi) |
| Articolul 12 alineatul (2) litera (b) | Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf |
| — | Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctul (i) |
| Articolul 12 alineatul (2) litera (b) punctele (i) și (ii) | Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctele (ii) și (iii) |
| — | Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctul (iv) |
| — | Articolul 21 alineatul (4) |
| — | Articolul 21 alineatul (5) al treilea și al patrulea paragraf |
| — | Articolul 22 |
| Articolul 13 | Articolul 30 |
| Articolul 14 alineatele (1) și (2) | — |
| — | Articolul 23 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 14 alineatul (3) | Articolul 23 alineatul (3) primul paragraf |
| — | Articolul 23 alineatul (3) al doilea paragraf |
| Articolul 14 alineatul (4) | Articolul 23 alineatul (4) |
| — | Articolul 23 alineatele (5) și (6) |
| — | Articolul 24 alineatele (1), (2) și (3) |
| Articolul 14 alineatul (5) teza introductivă și litera (a) | Articolul 24 alineatul (4) teza introductivă și litera (a) |
| Articolul 14 alineatul (5) literele (b), (c) și (d) | — |
| — | Articolul 24 alineatul (4) literele (b), (c) și (d) și al doilea paragraf |
| Articolul 14 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf | Articolul 24 alineatul (4) al treilea și al patrulea paragraf |
| Articolul 14 alineatul (6) litera (a) | Articolul 24 alineatul (5) litera (a) |
| Articolul 14 alineatul (6) litera (b) | — |
| Articolul 14 alineatul (6) litera (c) | Articolul 24 alineatul (5) litera (b) |
| — | Articolul 24 alineatul (5) litera (c) |
| Articolul 14 alineatul (6) al doilea și al treilea paragraf | Articolul 24 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf |
| Articolul 14 alineatele (7), (8) și (9) | Articolul 24 alineatele (6), (7) și (8) |
| — | Articolul 24 alineatul (9) |
| Articolul 14 alineatele (10) și (11) | Articolul 24 alineatele (10) și (11) |
| Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 25 alineatul (1) |
| Articolul 15 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf | — |
| — | Articolul 25 alineatele (2), (3) și (4) |
| Articolul 15 alineatul (1) al patrulea paragraf | Articolul 25 alineatul (5) |
| Articolul 15 alineatele (2) și (2a) | — |
| Articolul 15 alineatele (3), (4) și (5) primul paragraf | Articolul 25 alineatele (6), (7) și (8) |
| Articolul 15 alineatul (5) al doilea paragraf | — |
| Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf | — |
| Articolul 15 alineatul (6) al doilea paragraf | Articolul 25 alineatul (9) |
| Articolul 15 alineatul (7) | Articolul 25 alineatul (10) |
| Articolul 15 alineatul (9) primul paragraf | Articolul 25 alineatul (11) |
| Articolul 15 alineatul (9) al doilea paragraf | — |
| Articolul 16 alineatele (1) și (2) | — |
| — | Articolul 26 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 16 alineatul (3) | Articolul 26 alineatul (3) |
| — | Articolul 26 alineatul (4) |
| Articolul 17 alineatul (1) primul paragraf | — |
| Articolul 17 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 28 alineatul (3) |
| Articolul 17 alineatul (2) | Articolul 21 alineatul (3) |
| Articolul 17 alineatul (3) | — |
| Articolul 17 alineatul (4) | — |
| Articolul 17 alineatul (5) | Articolul 21 alineatul (6) |
| Articolul 18 alineatul (1), teza introductivă | Articolul 27 alineatul (1), teza introductivă |
| Articolul 18 alineatul (1) litera (a) punctele (i) și (ii) | Articolul 27 alineatul (1) literele (a) și (b) |
| — | Articolul 27 alineatul (1) literele (c) și (d) |
| Articolul 18 alineatul (1) litera (b) | Articolul 27 alineatul (2) |
| Articolul 18 alineatul (1) litera (c) | Articolul 27 alineatul (3) |
| — | Articolul 27 alineatul (4) |
| Articolul 18 alineatul (1) litera (d) punctele (i) și (ii) | Articolul 27 alineatul (5) literele (a) și (b) |
| — | Articolul 27 alineatul (5) litera (c) |
| Articolul 18 alineatul (2) literele (a) și (b) | Articolul 27 alineatul (6) literele (a) și (b) |
| Articolul 18 alineatul (2) literele (c) și (d) | — |
| — | Articolul 27 alineatul (6) litera (c) |
| — | Articolul 27 alineatul (7) |
| Articolul 18 alineatul (3) | Articolul 27 alineatul (8) |
| Articolul 19 alineatul (1) litera (a) | Articolul 21 alineatul (5) primul paragraf |
| Articolul 19 alineatul (1) litera (b) | Articolul 7 alineatul (7) primul paragraf |
| Articolul 19 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 21 alineatul (5) al doilea paragraf |
| Articolul 19 alineatul (2) | — |
| Articolul 20 alineatele (1) și (2) | Articolul 28 alineatele (1) și (2) |
| — | Articolul 28 alineatul (3) |
| Articolul 20 alineatele (3), (3a), (3b) și (3c) | Articolul 28 alineatele (4), (5), (6) și (7) |
| Articolul 20 alineatul (3d) | Articolul 28 alineatul (8) primul paragraf |
| — | Articolul 28 alineatul (8) al doilea paragraf |
| Articolul 20 alineatele (4), (5), (6) și (7) | Articolul 28 alineatele (9), (10), (11) și (12) |
| Articolul 21 | Articolul 29 alineatul (1) |
| — | Articolul 29 alineatele (2), (3), (4), (5), (6) și (7) |
| Articolul 22 alineatele (1) și (2) | Articolul 31 alineatele (1) și (2) |
| — | Articolul 31 alineatul (3) |
| Articolul 23 | Articolul 32 |
| Articolul 24 alineatele (4a), (5) și (6) | Articolul 33 alineatele (1), (2) și (3) |
| Articolul 24 alineatele (7), (8), (9), (10) și (12) | — |
| Articolul 24 alineatele (13) și (14) | Articolul 33 alineatele (4) și (5) |
| Articolul 24 alineatul (15), teza introductivă | Articolul 33 alineatul (7), teza introductivă |
| Articolul 24 alineatul (15) litera (a) | — |
| Articolul 24 alineatul (15) litera (b) | Articolul 33 alineatul (7) litera (a) |
| | Articolul 33 alineatul (7) literele (b), (c), (d), (e) și (f) |
| Articolul 24 alineatul (15) al doilea paragraf | Articolul 33 alineatul (7) al doilea paragraf |
| Articolul 25 | — |
| Articolul 26 | Articolul 34 |
| Articolul 27 primul paragraf | Articolul 36 primul paragraf |
| Articolul 27 al doilea paragraf | — |
| Articolul 27 al treilea paragraf | Articolul 36 al doilea paragraf |
| Articolul 27 alineatele (2) și (3) | — |
| Articolul 28 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 35 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 28 alineatul (1) al doilea paragraf | — |
| Articolul 28 alineatul (1) al treilea și al patrulea paragraf | Articolul 35 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf |
| Articolul 28 alineatul (2) | Articolul 35 alineatul (2) |
| Articolul 29 | Articolul 37 |
| Articolul 30 | Articolul 38 |
| — | Anexa I |
| Anexa I | Anexa II |
| Anexa II | Anexa III |
| Anexa III | Anexa IV |
| Anexa IV | — |
| Anexa V | Anexa V |
| Anexa VI | Anexa VI |
| Anexa VII | Anexa VII |
| Anexa VIIa | Anexa VIII |
| Anexa VIII | Anexa IX |
| Anexa IX | Anexa X |
| Anexa X | Anexa XI |
| Anexa XI | Anexa XII |
| Anexa XII | Anexa XIII |
| Anexa XIII | Anexa XIV |
| Anexa XV | — |
| — | Anexa XV |
| — | Anexa XVI |

Directiva 2012/27/UE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2, teza introductivă

Articolul 2, teza introductivă

Articolul 2 punctul 1

Articolul 2 punctul 1

—

Articolul 2 punctele 2 și 3

Articolul 2 punctul 2

Articolul 2 punctul 4

Articolul 2 punctul 3

Articolul 2 punctul 5

Articolul 2 punctul 4

Articolul 2 punctul 6

Articolul 2 punctul 5

Articolul 2 punctul 7

Articolul 2 punctul 6

Articolul 2 punctul 8

Articolul 2 punctul 7

Articolul 2 punctul 9

Articolul 2 punctul 8

Articolul 2 punctul 10

Articolul 2 punctul 9

—

Articolul 2 punctul 10

Articolul 2 punctul 11

Articolul 2 punctele 12 și 13

Articolul 2 punctul 11

Articolul 2 punctul 14

Articolul 2 punctul 12

Articolul 2 punctul 15

Articolul 2 punctul 13

Articolul 2 punctul 16

Articolul 2 punctul 14

Articolul 2 punctul 17

Articolul 2 punctul 15

Articolul 2 punctul 18

Articolul 2 punctul 16

Articolul 2 punctul 19

Articolul 2 punctul 17

Articolul 2 punctul 20

Articolul 2 punctul 18

Articolul 2 punctul 21

Articolul 2 punctul 19

Articolul 2 punctul 22

Articolul 2 punctul 20

Articolul 2 punctul 23

Articolul 2 punctul 21

Articolul 2 punctul 24

Articolul 2 punctul 22

Articolul 2 punctul 25

Articolul 2 punctul 23

Articolul 2 punctul 26

Articolul 2 punctul 24

Articolul 2 punctul 27

Articolul 2 punctul 25

Articolul 2 punctul 28

Articolul 2 punctul 26

—

Articolul 2 punctul 27

Articolul 2 punctul 29

Articolul 2 punctul 28

Articolul 2 punctul 30

Articolul 2 punctul 29

Articolul 2 punctul 31

Articolul 2 punctul 30

Articolul 2 punctul 32

Articolul 2 punctul 31

Articolul 2 punctul 33

Articolul 2 punctul 32

Articolul 2 punctul 34

Articolul 2 punctul 33

Articolul 2 punctul 35

Articolul 2 punctul 34

Articolul 2 punctul 36

Articolul 2 punctul 35

Articolul 2 punctul 37

Articolul 2 punctul 36

Articolul 2 punctul 38

Articolul 2 punctul 37

Articolul 2 punctul 39

Articolul 2 punctul 38

Articolul 2 punctul 40

Articolul 2 punctul 39

Articolul 2 punctul 41

Articolul 2 punctul 40

—

Articolul 2 punctul 41

Articolul 2 punctul 42

Articolul 2 punctul 42

Articolul 2 punctul 43

Articolul 2 punctul 43

Articolul 2 punctul 44

—

Articolul 2 punctul 45

Articolul 2 punctele 44 și 45

Articolul 2 punctele 46 și 47

—

Articolul 2 punctele 48, 49 și 50

—

Articolul 3

—

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 4 alineatul (2) primul paragraf

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf, teza introductivă

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, teza introductivă

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf literele (a) și (b)

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf litera (c)

—

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c)

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf, teza introductivă

—

—

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d), teza introductivă

—

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d) punctele (i), (ii) și (iii)

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (a)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (d) punctul (iv)

—

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf litera (e), teza introductivă

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (b)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (i)

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (c)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (ii)

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (d)

Articolul 4 alineatul (2) al doilea paragraf, litera (e) punctul (iii)

Articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf litera (e)

—

Articolul 3 alineatele (2) și (3)

—

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 33 alineatul (6)

Articolul 3 alineatele (5) și (6)

—

—

Articolul 4 alineatul (3)

—

Articolul 4 alineatul (4)

—

Articolul 5

Articolul 5 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf

—

Articolul 5 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 5 alineatul (1) al patrulea și al cincilea paragraf

—

Articolul 5 alineatele (2) și (3)

—

Articolul 5 alineatul (4)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 5 alineatul (5)

Articolul 6 alineatul (3)

Articolul 5 alineatele (6) și (7)

—

Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 7 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf

—

—

Articolul 7 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf

—

Articolul 6 alineatele (2), (3) și (4)

Articolul 7 alineatele (2), (3) și (4)

—

Articolul 7 alineatele (5) și (6)

—

Articolul 7 alineatul (7) al doilea paragraf

Articolul 7 alineatul (1), teza introductivă, literele (a) și (b)

Articolul 8 alineatul (1), teza introductivă, literele (a) și (b)

—

Articolul 8 alineatul (1) litera (c)

Articolul 7 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (5)

Articolul 7 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 7 alineatul (1) al patrulea paragraf

Articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf

—

Articolul 8 alineatele (2), (3) și (4)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 8 alineatul (6)

Articolul 7 alineatul (3)

Articolul 8 alineatul (7)

Articolul 7 alineatul (4)

Articolul 8 alineatul (8)

Articolul 7 alineatul (5)

Articolul 8 alineatul (9)

Articolul 7 alineatul (6)

Articolul 8 alineatul (10)

Articolul 7 alineatul (7)

—

Articolul 7 alineatul (8)

—

Articolul 7 alineatul (9)

—

Articolul 7 alineatul (10)

—

Articolul 7 alineatul (11)

—

Articolul 8 alineatele (11), (12) și (13)

Articolul 7 alineatul (12)

Articolul 8 alineatul (14)

Articolul 7a alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 9 alineatele (1), (2) și (3)

—

Articolul 9 alineatele (4), (5) și (6)

Articolul 7a alineatele (4) și (5)

Articolul 9 alineatele (7) și (8)

—

Articolul 9 alineatul (9)

Articolul 7a alineatele (6) și (7)

Articolul 9 alineatele (10) și (11)

Articolul 7b alineatele (1) și (2)

Articolul 10 alineatele (1) și (2)

—

Articolul 10 alineatele (3) și (4)

—

Articolul 11 alineatele (1) și (2)

Articolul 8 alineatele (1) și (2)

Articolul 11 alineatele (3) și (4)

Articolul 8 alineatele (3) și (4)

—

—

Articolul 11 alineatul (5)

Articolul 8 alineatul (5)

Articolul 11 alineatul (6)

—

Articolul 11 alineatul (7)

Articolul 8 alineatul (6)

Articolul 11 alineatul (8)

Articolul 8 alineatul (7)

Articolul 11 alineatul (9)

—

Articolul 11 alineatul (10)

Articolul 9

Articolul 12

Articolul 9a

Articolul 13

Articolul 9b

Articolul 14

Articolul 9c

Articolul 15

Articolul 10

Articolul 16

Articolul 10a

Articolul 17

Articolul 11

Articolul 18

Articolul 11a

Articolul 19

—

Articolul 20

—

Articolul 21 alineatul (1)

Articolul 12 alineatul (1)

Articolul 21 alineatul (2)

Articolul 12 alineatul (2) teza introductivă și litera (a) punctele (i)-(v)

Articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf punctele (i)-(v)

Articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf punctul (vi)

Articolul 12 alineatul (2) litera (b)

Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf

—

Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctul (i)

Articolul 12 alineatul (2) litera (b) punctele (i) și (ii)

Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctele (ii) și (iii)

—

Articolul 21 alineatul (2) al treilea paragraf punctul (iv)

—

Articolul 21 alineatul (4)

—

Articolul 21 alineatul (5) al treilea și al patrulea paragraf

—

Articolul 22

Articolul 13

Articolul 30

Articolul 14 alineatele (1) și (2)

—

—

Articolul 23 alineatele (1) și (2)

Articolul 14 alineatul (3)

Articolul 23 alineatul (3) primul paragraf

—

Articolul 23 alineatul (3) al doilea paragraf

Articolul 14 alineatul (4)

Articolul 23 alineatul (4)

—

Articolul 23 alineatele (5) și (6)

—

Articolul 24 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 14 alineatul (5) teza introductivă și litera (a)

Articolul 24 alineatul (4) teza introductivă și litera (a)

Articolul 14 alineatul (5) literele (b), (c) și (d)

—

—

Articolul 24 alineatul (4) literele (b), (c) și (d) și al doilea paragraf

Articolul 14 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 24 alineatul (4) al treilea și al patrulea paragraf

Articolul 14 alineatul (6) litera (a)

Articolul 24 alineatul (5) litera (a)

Articolul 14 alineatul (6) litera (b)

—

Articolul 14 alineatul (6) litera (c)

Articolul 24 alineatul (5) litera (b)

—

Articolul 24 alineatul (5) litera (c)

Articolul 14 alineatul (6) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 24 alineatul (5) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 14 alineatele (7), (8) și (9)

Articolul 24 alineatele (6), (7) și (8)

—

Articolul 24 alineatul (9)

Articolul 14 alineatele (10) și (11)

Articolul 24 alineatele (10) și (11)

Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 15 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf

—

—

Articolul 25 alineatele (2), (3) și (4)

Articolul 15 alineatul (1) al patrulea paragraf

Articolul 25 alineatul (5)

Articolul 15 alineatele (2) și (2a)

—

Articolul 15 alineatele (3), (4) și (5) primul paragraf

Articolul 25 alineatele (6), (7) și (8)

Articolul 15 alineatul (5) al doilea paragraf

—

Articolul 15 alineatul (6) primul paragraf

—

Articolul 15 alineatul (6) al doilea paragraf

Articolul 25 alineatul (9)

Articolul 15 alineatul (7)

Articolul 25 alineatul (10)

Articolul 15 alineatul (9) primul paragraf

Articolul 25 alineatul (11)

Articolul 15 alineatul (9) al doilea paragraf

—

Articolul 16 alineatele (1) și (2)

—

—

Articolul 26 alineatele (1) și (2)

Articolul 16 alineatul (3)

Articolul 26 alineatul (3)

—

Articolul 26 alineatul (4)

Articolul 17 alineatul (1) primul paragraf

—

Articolul 17 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 28 alineatul (3)

Articolul 17 alineatul (2)

Articolul 21 alineatul (3)

Articolul 17 alineatul (3)

—

Articolul 17 alineatul (4)

—

Articolul 17 alineatul (5)

Articolul 21 alineatul (6)

Articolul 18 alineatul (1), teza introductivă

Articolul 27 alineatul (1), teza introductivă

Articolul 18 alineatul (1) litera (a) punctele (i) și (ii)

Articolul 27 alineatul (1) literele (a) și (b)

—

Articolul 27 alineatul (1) literele (c) și (d)

Articolul 18 alineatul (1) litera (b)

Articolul 27 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (1) litera (c)

Articolul 27 alineatul (3)

—

Articolul 27 alineatul (4)

Articolul 18 alineatul (1) litera (d) punctele (i) și (ii)

Articolul 27 alineatul (5) literele (a) și (b)

—

Articolul 27 alineatul (5) litera (c)

Articolul 18 alineatul (2) literele (a) și (b)

Articolul 27 alineatul (6) literele (a) și (b)

Articolul 18 alineatul (2) literele (c) și (d)

—

—

Articolul 27 alineatul (6) litera (c)

—

Articolul 27 alineatul (7)

Articolul 18 alineatul (3)

Articolul 27 alineatul (8)

Articolul 19 alineatul (1) litera (a)

Articolul 21 alineatul (5) primul paragraf

Articolul 19 alineatul (1) litera (b)

Articolul 7 alineatul (7) primul paragraf

Articolul 19 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 21 alineatul (5) al doilea paragraf

Articolul 19 alineatul (2)

—

Articolul 20 alineatele (1) și (2)

Articolul 28 alineatele (1) și (2)

—

Articolul 28 alineatul (3)

Articolul 20 alineatele (3), (3a), (3b) și (3c)

Articolul 28 alineatele (4), (5), (6) și (7)

Articolul 20 alineatul (3d)

Articolul 28 alineatul (8) primul paragraf

—

Articolul 28 alineatul (8) al doilea paragraf

Articolul 20 alineatele (4), (5), (6) și (7)

Articolul 28 alineatele (9), (10), (11) și (12)

Articolul 21

Articolul 29 alineatul (1)

—

Articolul 29 alineatele (2), (3), (4), (5), (6) și (7)

Articolul 22 alineatele (1) și (2)

Articolul 31 alineatele (1) și (2)

—

Articolul 31 alineatul (3)

Articolul 23

Articolul 32

Articolul 24 alineatele (4a), (5) și (6)

Articolul 33 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 24 alineatele (7), (8), (9), (10) și (12)

—

Articolul 24 alineatele (13) și (14)

Articolul 33 alineatele (4) și (5)

Articolul 24 alineatul (15), teza introductivă

Articolul 33 alineatul (7), teza introductivă

Articolul 24 alineatul (15) litera (a)

—

Articolul 24 alineatul (15) litera (b)

Articolul 33 alineatul (7) litera (a)

Articolul 33 alineatul (7) literele (b), (c), (d), (e) și (f)

Articolul 24 alineatul (15) al doilea paragraf

Articolul 33 alineatul (7) al doilea paragraf

Articolul 25

—

Articolul 26

Articolul 34

Articolul 27 primul paragraf

Articolul 36 primul paragraf

Articolul 27 al doilea paragraf

—

Articolul 27 al treilea paragraf

Articolul 36 al doilea paragraf

Articolul 27 alineatele (2) și (3)

—

Articolul 28 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 35 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 28 alineatul (1) al doilea paragraf

—

Articolul 28 alineatul (1) al treilea și al patrulea paragraf

Articolul 35 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 28 alineatul (2)

Articolul 35 alineatul (2)

Articolul 29

Articolul 37

Articolul 30

Articolul 38

—

Anexa I

Anexa I

Anexa II

Anexa II

Anexa III

Anexa III

Anexa IV

Anexa IV

—

Anexa V

Anexa V

Anexa VI

Anexa VI

Anexa VII

Anexa VII

Anexa VIIa

Anexa VIII

Anexa VIII

Anexa IX

Anexa IX

Anexa X

Anexa X

Anexa XI

Anexa XI

Anexa XII

Anexa XII

Anexa XIII

Anexa XIII

Anexa XIV

Anexa XV

—

—

Anexa XV

—

Anexa XVI

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0221/2022).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C 152, 6.4.2022, p. 134.

2

(3)  JO C [...], [...], p. [...].

3

(4)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

4

(5)  A se vedea anexa XV partea A.

5

(6)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor, COM(2020)0562.

6

(7)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Pactul verde european, COM(2019)0640.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

8

(9)  Comunicarea Comisiei Către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Programul de lucru al Comisiei pentru 2021 O Uniune a vitalității într-o lume fragilă, COM(2020)0690.

9

(10)  Comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773), în cadrul căreia este evaluat rolul eficienței energetice drept condiție sine qua non pentru toate scenariile de decarbonizare.

10

(11)  A se vedea, de asemenea, Comisia Europeană, Final study report, Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market (Raport final al studiului, Tehnologii și politici de cloud computing eficiente din punct de vedere energetic, pentru o piață de cloud computing ecologică), https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

Final study report, Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market

Raport final al studiului, Tehnologii și politici de cloud computing eficiente din punct de vedere energetic, pentru o piață de cloud computing ecologică

(12)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Conturarea viitorului digital al Europei (COM(2020)0067).

12

(13)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

13

(14)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, PE/55/2018/REV/1, JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

14

(15)  O strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic, COM/2020/299 final.

15

(16)  
  Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (JO L 152, 3.6.2022, p. 45).

16

Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (JO L 152, 3.6.2022, p. 45).

(17)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

17

(18)  Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică, C(2020) 9600 final.

18

(19)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

19

(20)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

20

(21)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic; Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri.

21

(22)  Mai mult, implementarea reexaminărilor privind produsele în temeiul Planului de lucru pentru proiectarea ecologică 2020-2024 și a Planului de acțiune pentru „Valul de renovări ale clădirilor”, împreună cu reexaminarea DPEC, va contribui în mod semnificativ la atingerea obiectivului privind economiile de energie pentru 2030.

22

(23)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – O planetă curată pentru toți O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei [COM(2018) 773 final].

23

(24)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  A se vedea IRP, „Resource Efficiency and Climate Change” (Utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice), 2020, și „Emissions Gap Report” (Raportul privind discrepanțele în materie de emisii) al Programului ONU pentru Mediu, 2019. Aceste cifre se referă la utilizarea și exploatarea clădirilor, inclusiv la emisiile indirecte din sectorul energiei electrice și al energiei termice, nu la ciclul lor complet de viață. Carbonul încorporat în construcții este estimat a reprezenta circa 10 % din emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră la nivel mondial.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

31

(32)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

32

(33)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

33

(34)  Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1).

34

(35)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

35

(36)  AIE (Agenția Internațională a Energiei) (2021), „Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: O foaie de parcurs pentru sectorul energetic global), https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

37

(38)  Recomandarea Comisiei din 14.10.2020 privind sărăcia energetică, C(2020) 9600 final.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

40

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(41)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

41

(42)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

42

(43)  
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

43

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(44)  Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (JO L 158, 14.6.2019, p. 54).

44

(45)  Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (JO L 211, 14.8.2009, p. 36).

45

(46)  PEDS, principiul 20 „Accesul la servicii esențiale”: https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_ro

46

(47)  Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, COM(2021)0568.

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

49

(50)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

50

(51)  Decizia 2014/746/UE a Comisiei din 27 octombrie 2014 de stabilire pentru perioada 2015-2019, în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a listei sectoarelor și subsectoarelor considerate a fi expuse unui risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon (JO L 308, 29.10.2014, p. 114).

51

(52)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

52

(53)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

53

(54)  Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1).

54

(55)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

55

(56)  
  Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

56

Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

(57)  
  Regulamentul (UE) 2022/132 al Comisiei din 28 ianuarie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei în ceea ce privește implementarea actualizărilor pentru statisticile anuale, lunare și lunare pe termen scurt din domeniul energiei (JO L 20, 31.1.2022, p. 208).

57

Regulamentul (UE) 2022/132 al Comisiei din 28 ianuarie 2022 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei în ceea ce privește implementarea actualizărilor pentru statisticile anuale, lunare și lunare pe termen scurt din domeniul energiei (JO L 20, 31.1.2022, p. 208).

(58)  
  Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 privind „Eficiența energetică înainte de toate”: de la principii la practică – Orientări și exemple pentru implementarea în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic.

58

Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 privind „Eficiența energetică înainte de toate”: de la principii la practică – Orientări și exemple pentru implementarea în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic.

(59)  Obiectivul de eficiență energetică al Uniunii a fost inițial stabilit și calculat utilizând ca nivel de referință previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2007. Modificarea metodologiei Eurostat de calculare a bilanțului energetic și îmbunătățirea previziunilor de modelare ulterioare necesită o modificare a nivelului de referință. Astfel, utilizând aceeași abordare pentru a defini obiectivul, și anume comparându-l cu previziunile viitoare ale nivelului de referință, nivelul de ambiție al obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030 este stabilit în raport cu previziunile pentru 2030 ale scenariului de referință din 2020, care reflectă contribuțiile naționale din PNEC-uri. Având în vedere acest nivel de referință actualizat, Uniunea va trebui să își mărească în continuare nivelul de ambiție în materie de eficiență energetică cu cel puțin 9 % până în 2030, comparativ cu nivelul eforturilor din scenariul de referință pentru 2020. Noul mod de exprimare a nivelului de ambiție al obiectivelor Uniunii nu aduce atingere nivelului real al eforturilor necesare.

59

(60)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

60

(61)  Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1).

61

(62)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei , JO L 334, 31.12.2018, p. 1.

62

(63)  Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757, (Text cu relevanţă pentru SEE){SEC(2021) 551 final} – {SWD(2021) 557 final} – {SWD(2021) 601 final} -{SWD(2021) 602 final.

63

(64)  Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 304, 22.11.2011, p. 64).

64

(65)  Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).

65

(66)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (sJO L 337, 23.12.2015, p. 35).

66

(67)  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

67

(68)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

68

(69)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2402 al Comisiei din 12 octombrie 2015 de revizuire a valorilor de referință armonizate ale randamentului pentru producția separată de energie electrică și termică, în aplicarea Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Deciziei 2011/877/UE a Comisiei (JO L 333, 19.12.2015, p. 54).

69

(70)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

70

(71)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei (JO L 334, 31.12.2018, p. 1).

71

(72)  Decizia 2008/952/CE a Comisiei din 19 noiembrie 2008 de stabilire a orientărilor detaliate pentru implementarea anexei II la Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 338, 17.12.2008, p. 55).

72

(73)  Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri, de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1369 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1222/2009 (JO L 177, 5.6.2020, p. 1).

73

(74)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011 (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

74

(75)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

75

(76)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

76

(77)  Cantitatea de energie termică necesară pentru a satisface cererea de încălzire și răcire a utilizatorilor finali.

77

(78)  Trebuie utilizate cele mai recente date disponibile.

78

(79)  Trebuie utilizate cele mai recente date disponibile.

79

(80)  Identificarea „răcirii din surse regenerabile” se realizează conform dispozițiilor directivei menționate, după stabilirea, în conformitate cu articolul 35 din Directiva (UE) 2018/2001, a metodologiei de calcul al cantității de energie din surse regenerabile utilizată pentru răcire și răcire centralizată. Până atunci, ea se efectuează în conformitate cu o metodologie națională corespunzătoare.

80

(81)  Analiza potențialului economic ar trebui să prezinte volumul de energie (în GWh) care poate fi generat anual de fiecare dintre tehnologiile analizate. Limitările și relațiile din cadrul sistemului energetic ar trebui, de asemenea, luate în considerare. Analiza poate utiliza modele bazate pe ipoteze care reprezintă funcționarea unor tipuri comune de tehnologii sau sisteme.

81

(82)  Inclusiv evaluarea menționată la articolul 15 alineatul (7) din Directiva (UE) 2018/2001.

82

(83)  Data-limită pentru luarea în considerare a politicilor pentru scenariul de referință este sfârșitul anului care precedă anul până la sfârșitul căruia este scadentă evaluarea cuprinzătoare. Cu alte cuvinte, politicile adoptate în termen de un an înainte de termenul-limită pentru depunerea evaluării cuprinzătoare nu trebuie luate în considerare.

83

(84)  Această prezentare generală include măsurile și programele de finanțare care pot fi adoptate pe parcursul perioadei de realizare a evaluării cuprinzătoare, fără a se aduce atingere unei notificări separate a schemelor de sprijin public pentru evaluarea ajutoarelor de stat.

84

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Salariile minime adecvate în Uniunea Europeană ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0682),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2), coroborate cu articolul 153 alineatul (1) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2), coroborate cu articolul 153 alineatul (1) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0337/2020),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Danemarcei, Parlamentul Maltei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Danemarcei, Parlamentul Maltei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 martie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 martie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0325/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 106

(2)  JO C 175, 7.5.2021, p. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 septembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Directiva privind energia din surse regenerabile ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 septembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

(2023/C 125/26)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

2021/0218 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114 și articolul 194 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Pactul verde european (4) stabilește obiectivul ca Uniunea să devină neutră climatic până în 2050 într-un mod care să contribuie la economia, creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa. Acest obiectiv, precum și obiectivul de reducere cu
  cel puțin
  55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, astfel cum este stabilit în
  Regulamentul (UE) 2021/1119 (Legea europeană a climei)
  , necesită o tranziție energetică și ponderi semnificativ mai mari ale surselor regenerabile de energie într-un sistem energetic integrat. |
| --- | --- |

(1)

Pactul verde european (4) stabilește obiectivul ca Uniunea să devină neutră climatic până în 2050 într-un mod care să contribuie la economia, creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa. Acest obiectiv, precum și obiectivul de reducere cu
  cel puțin
  55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, astfel cum este stabilit în
  Regulamentul (UE) 2021/1119 (Legea europeană a climei)
  , necesită o tranziție energetică și ponderi semnificativ mai mari ale surselor regenerabile de energie într-un sistem energetic integrat.

| (1a) | Tranziția energetică afectează în mod diferit statele membre, regiunile, sectoarele economice și cetățenii, în funcție de situația lor specifică. Așadar, este esențial să se asigure faptul că Pactul verde este pus în aplicare într-un mod care promovează coeziunea economică, socială și teritorială în Uniune și că tranziția energetică este justă și incluzivă. În special, trebuie să se asigure evitarea perturbărilor în sectoarele critice care răspund nevoilor de bază ale economiei și societății, cum ar fi mobilitatea. |
| --- | --- |

(1a)

Tranziția energetică afectează în mod diferit statele membre, regiunile, sectoarele economice și cetățenii, în funcție de situația lor specifică. Așadar, este esențial să se asigure faptul că Pactul verde este pus în aplicare într-un mod care promovează coeziunea economică, socială și teritorială în Uniune și că tranziția energetică este justă și incluzivă. În special, trebuie să se asigure evitarea perturbărilor în sectoarele critice care răspund nevoilor de bază ale economiei și societății, cum ar fi mobilitatea.

| (1b) | Energia este un factor de producție esențial, cu o cerere constantă și de o importanță vitală din punct de vedere economic, social și al mediului. Toate activitățile umane, inclusiv transportul, depind de disponibilitatea unei cantități suficiente de energie la un preț accesibil, atunci când este nevoie. |
| --- | --- |

(1b)

Energia este un factor de producție esențial, cu o cerere constantă și de o importanță vitală din punct de vedere economic, social și al mediului. Toate activitățile umane, inclusiv transportul, depind de disponibilitatea unei cantități suficiente de energie la un preț accesibil, atunci când este nevoie.

| (1c) | Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (PAM 8) stabilește obiectivele tematice prioritare pentru 2030 în domeniul atenuării schimbărilor climatice, al adaptării la schimbările climatice, al protejării și refacerii biodiversității, al unei economii circulare netoxice, al unui mediu cu poluare zero și al reducerii la minimum a presiunilor exercitate de producție și consum asupra mediului în toate sectoarele economiei și recunoaște că aceste obiective, care privesc atât factorii determinanți, cât și efectele daunelor aduse mediului, sunt interconectate în mod inerent. PAM 8 are și un obiectiv prioritar pe termen lung, și anume acela ca până cel târziu în 2050, oamenii să ducă o viață bună, în limitele resurselor planetei, într-o economie a bunăstării, în care nu se irosește nimic, creșterea economică este regenerativă, neutralitatea climatică în Uniune a fost realizată, iar inegalitățile au fost reduse considerabil. Un mediu sănătos stă la baza calității vieții tuturor oamenilor și este un mediu în care biodiversitatea este conservată, ecosistemele prosperă și natura este protejată și refăcută, ceea ce duce la o mai bună reziliență la schimbările climatice, dezastrele naturale meteorologice și climatice și alte riscuri de mediu. |
| --- | --- |

(1c)

Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (PAM 8) stabilește obiectivele tematice prioritare pentru 2030 în domeniul atenuării schimbărilor climatice, al adaptării la schimbările climatice, al protejării și refacerii biodiversității, al unei economii circulare netoxice, al unui mediu cu poluare zero și al reducerii la minimum a presiunilor exercitate de producție și consum asupra mediului în toate sectoarele economiei și recunoaște că aceste obiective, care privesc atât factorii determinanți, cât și efectele daunelor aduse mediului, sunt interconectate în mod inerent. PAM 8 are și un obiectiv prioritar pe termen lung, și anume acela ca până cel târziu în 2050, oamenii să ducă o viață bună, în limitele resurselor planetei, într-o economie a bunăstării, în care nu se irosește nimic, creșterea economică este regenerativă, neutralitatea climatică în Uniune a fost realizată, iar inegalitățile au fost reduse considerabil. Un mediu sănătos stă la baza calității vieții tuturor oamenilor și este un mediu în care biodiversitatea este conservată, ecosistemele prosperă și natura este protejată și refăcută, ceea ce duce la o mai bună reziliență la schimbările climatice, dezastrele naturale meteorologice și climatice și alte riscuri de mediu.

| (1d) | Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (PAM 8), cadrul de acțiune al Uniunii în domeniul mediului și al climei, urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră climatic, sustenabilă, netoxică și eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă într-un mod just, echitabil și incluziv, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească starea mediului, printre altele prin stoparea și inversarea pierderii biodiversității. Programul sprijină și fortifică o abordare integrată în materie de politică și punere în aplicare, pe baza Pactului verde european. PAM 8 recunoaște că realizarea acestei tranziții va necesita schimbări sistemice care, potrivit AEM, implică o schimbare fundamentală, transformatoare și transversală, care presupune modificări majore și reorientarea obiectivelor sistemului, a stimulentelor, a tehnologiilor, a practicilor și a normelor sociale, precum și a sistemelor de cunoștințe și a abordărilor în materie de guvernanță. |
| --- | --- |

(1d)

Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (PAM 8), cadrul de acțiune al Uniunii în domeniul mediului și al climei, urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră climatic, sustenabilă, netoxică și eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă într-un mod just, echitabil și incluziv, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească starea mediului, printre altele prin stoparea și inversarea pierderii biodiversității. Programul sprijină și fortifică o abordare integrată în materie de politică și punere în aplicare, pe baza Pactului verde european. PAM 8 recunoaște că realizarea acestei tranziții va necesita schimbări sistemice care, potrivit AEM, implică o schimbare fundamentală, transformatoare și transversală, care presupune modificări majore și reorientarea obiectivelor sistemului, a stimulentelor, a tehnologiilor, a practicilor și a normelor sociale, precum și a sistemelor de cunoștințe și a abordărilor în materie de guvernanță.

| (1e) | Pentru realizarea obiectivelor, este necesar să se asigure faptul că inițiativele legislative, programele, investițiile, proiectele și punerea lor în aplicare sunt coerente cu obiectivele PAM 8, contribuie la realizarea lor, unde este cazul, și nu prejudiciază niciunul dintre aceste obiective. În plus, asigurarea faptului că inegalitățile sociale care rezultă din impactul și politicile legate de climă și de mediu sunt reduse la minimum și că măsurile luate pentru a proteja mediul și clima sunt puse în aplicare într-un mod echitabil din punct de vedere social și incluziv și integrarea perspectivei de gen în toate politicile climatice și de mediu, inclusiv prin includerea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor, vor fi necesare pentru a îndeplini obiectivele PAM 8 și, ca atare, sunt, de asemenea, stabilite drept condiții favorizante în PAM 8. |
| --- | --- |

(1e)

Pentru realizarea obiectivelor, este necesar să se asigure faptul că inițiativele legislative, programele, investițiile, proiectele și punerea lor în aplicare sunt coerente cu obiectivele PAM 8, contribuie la realizarea lor, unde este cazul, și nu prejudiciază niciunul dintre aceste obiective. În plus, asigurarea faptului că inegalitățile sociale care rezultă din impactul și politicile legate de climă și de mediu sunt reduse la minimum și că măsurile luate pentru a proteja mediul și clima sunt puse în aplicare într-un mod echitabil din punct de vedere social și incluziv și integrarea perspectivei de gen în toate politicile climatice și de mediu, inclusiv prin includerea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor, vor fi necesare pentru a îndeplini obiectivele PAM 8 și, ca atare, sunt, de asemenea, stabilite drept condiții favorizante în PAM 8.

| (1f) | Obiectivul PAM 8 privind atenuarea schimbărilor climatice pentru 2030 este reducerea rapidă și previzibilă a emisiilor de gaze cu efect de seră și, în același timp, creșterea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali în Uniune pentru a atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119, în conformitate cu obiectivele Uniunii în materie de climă și mediu, asigurând totodată o tranziție justă, care să nu lase pe nimeni în urmă. Pentru a contribui la realizarea obiectivelor sale, PAM 8 stabilește și condiția favorizantă a eliminării treptate a subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv prin stabilirea unui termen-limită pentru eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili, în concordanță cu ambiția de a limita încălzirea globală la 1,5 oC, precum și un cadru obligatoriu al Uniunii pentru monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate de statele membre în direcția eliminării treptate a subvențiilor pentru combustibilii fosili, pe baza unei metodologii convenite. |
| --- | --- |

(1f)

Obiectivul PAM 8 privind atenuarea schimbărilor climatice pentru 2030 este reducerea rapidă și previzibilă a emisiilor de gaze cu efect de seră și, în același timp, creșterea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali în Uniune pentru a atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119, în conformitate cu obiectivele Uniunii în materie de climă și mediu, asigurând totodată o tranziție justă, care să nu lase pe nimeni în urmă. Pentru a contribui la realizarea obiectivelor sale, PAM 8 stabilește și condiția favorizantă a eliminării treptate a subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv prin stabilirea unui termen-limită pentru eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili, în concordanță cu ambiția de a limita încălzirea globală la 1,5 oC, precum și un cadru obligatoriu al Uniunii pentru monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate de statele membre în direcția eliminării treptate a subvențiilor pentru combustibilii fosili, pe baza unei metodologii convenite.

| (1g) | Prezenta directivă urmărește să asigure faptul că, în cadrul politicii energetice a UE, sunt încurajate investițiile în producția de energie din surse regenerabile, menținându-se în același timp suveranitatea energetică a fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

(1g)

Prezenta directivă urmărește să asigure faptul că, în cadrul politicii energetice a UE, sunt încurajate investițiile în producția de energie din surse regenerabile, menținându-se în același timp suveranitatea energetică a fiecărui stat membru.

| (1h) | Directiva privind energia din surse regenerabile face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”, care va avea, de asemenea, efecte multiple asupra Uniunii, inclusiv asupra competitivității, creării de locuri de muncă, puterii de cumpărare a gospodăriilor, realizării obiectivelor climatice și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon. Ca atare, ar trebui efectuată periodic o evaluare cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al regulamentelor care alcătuiesc pachetul „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

(1h)

Directiva privind energia din surse regenerabile face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”, care va avea, de asemenea, efecte multiple asupra Uniunii, inclusiv asupra competitivității, creării de locuri de muncă, puterii de cumpărare a gospodăriilor, realizării obiectivelor climatice și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon. Ca atare, ar trebui efectuată periodic o evaluare cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al regulamentelor care alcătuiesc pachetul „Pregătiți pentru 55”.

| (2) | Energia din surse regenerabile joacă un rol fundamental pentru punerea în practică a Pactului verde european și pentru atingerea neutralității climatice până în 2050, având în vedere faptul că sectorul energetic contribuie cu peste 75 % la emisiile totale de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin reducerea acestor emisii de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile contribuie, de asemenea, la abordarea provocărilor legate de mediu, cum ar fi pierderea biodiversității,
  poluarea solului, a apei și a aerului, atât timp cât sursele regenerabile de energie în sine nu exacerbează aceste probleme
  .
  Costurile scăzute de exploatare pe care le implică energia din surse regenerabile și expunerea redusă la șocurile prețurilor în comparație cu combustibilii fosili conferă energiei din surse regenerabile un rol-cheie în combaterea sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(2)

Energia din surse regenerabile joacă un rol fundamental pentru punerea în practică a Pactului verde european și pentru atingerea neutralității climatice până în 2050, având în vedere faptul că sectorul energetic contribuie cu peste 75 % la emisiile totale de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin reducerea acestor emisii de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile contribuie, de asemenea, la abordarea provocărilor legate de mediu, cum ar fi pierderea biodiversității,
  poluarea solului, a apei și a aerului, atât timp cât sursele regenerabile de energie în sine nu exacerbează aceste probleme
  .
  Costurile scăzute de exploatare pe care le implică energia din surse regenerabile și expunerea redusă la șocurile prețurilor în comparație cu combustibilii fosili conferă energiei din surse regenerabile un rol-cheie în combaterea sărăciei energetice.

| (2a) | Având în vedere că tot mai multe țări se angajează să atingă neutralitatea climatică până la jumătatea secolului, se preconizează că atât cererea internă, cât și cea globală de tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile vor crește și vor oferi posibilități semnificative pentru crearea de locuri de muncă, extinderea unei baze industriale europene a surselor regenerabile de energie și menținerea poziției de lider european în cercetarea și dezvoltarea de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, care, la rândul lor, măresc avantajul competitiv al întreprinderilor europene și independența energetică a UE față de importurile de combustibili fosili. |
| --- | --- |

(2a)

Având în vedere că tot mai multe țări se angajează să atingă neutralitatea climatică până la jumătatea secolului, se preconizează că atât cererea internă, cât și cea globală de tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile vor crește și vor oferi posibilități semnificative pentru crearea de locuri de muncă, extinderea unei baze industriale europene a surselor regenerabile de energie și menținerea poziției de lider european în cercetarea și dezvoltarea de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, care, la rândul lor, măresc avantajul competitiv al întreprinderilor europene și independența energetică a UE față de importurile de combustibili fosili.

| (2b) | Ponderea consumului final brut de energie din surse regenerabile în UE a atins 22 % în 2020
   (5)

  , cu 2 puncte procentuale (pp) peste obiectivul privind ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie pentru 2020, așa cum este stabilit în Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(2b)

Ponderea consumului final brut de energie din surse regenerabile în UE a atins 22 % în 2020
   (5)

  , cu 2 puncte procentuale (pp) peste obiectivul privind ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie pentru 2020, așa cum este stabilit în Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile.

| (2c) | Energia din surse regenerabile este un factor-cheie al dezvoltării sustenabile, contribuind direct și indirect la numeroase obiective de dezvoltare durabilă (ODD), inclusiv reducerea sărăciei, educație, apă și salubritate. Sursele regenerabile de energie aduc și beneficii socioeconomice ample, creând noi locuri de muncă și stimulând industriile locale. |
| --- | --- |

(2c)

Energia din surse regenerabile este un factor-cheie al dezvoltării sustenabile, contribuind direct și indirect la numeroase obiective de dezvoltare durabilă (ODD), inclusiv reducerea sărăciei, educație, apă și salubritate. Sursele regenerabile de energie aduc și beneficii socioeconomice ample, creând noi locuri de muncă și stimulând industriile locale.

| (2d) | La nivel internațional, la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (COP 26) din 2021, Comisia, împreună cu partenerii globali, s-a angajat să pună capăt sprijinului direct pentru energia internațională bazată pe combustibili fosili fără dispozitiv de atenuare și să folosească aceste fonduri pentru introducerea energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(2d)

La nivel internațional, la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (COP 26) din 2021, Comisia, împreună cu partenerii globali, s-a angajat să pună capăt sprijinului direct pentru energia internațională bazată pe combustibili fosili fără dispozitiv de atenuare și să folosească aceste fonduri pentru introducerea energiei din surse regenerabile.

| (2e) | La COP26, Comisia, împreună cu liderii mondiali, a ridicat nivelul global de ambiție pentru conservarea și refacerea pădurilor la nivel mondial și pentru o tranziție accelerată către un transport cu emisii zero. |
| --- | --- |

(2e)

La COP26, Comisia, împreună cu liderii mondiali, a ridicat nivelul global de ambiție pentru conservarea și refacerea pădurilor la nivel mondial și pentru o tranziție accelerată către un transport cu emisii zero.

| (2f) | Producția de energie din surse regenerabile are loc adesea la nivel local și depinde de IMM-urile regionale; așadar, statele membre ar trebui să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în stabilirea obiectivelor și a măsurilor de politică de sprijin. |
| --- | --- |

(2f)

Producția de energie din surse regenerabile are loc adesea la nivel local și depinde de IMM-urile regionale; așadar, statele membre ar trebui să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în stabilirea obiectivelor și a măsurilor de politică de sprijin.

| (2g) | Întrucât aproximativ 35 de milioane de europeni sunt afectați de sărăcia energetică
   (6)

  , politicile privind energia din surse regenerabile joacă un rol important în orice strategie de combatere a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor. |
| --- | --- |

(2g)

Întrucât aproximativ 35 de milioane de europeni sunt afectați de sărăcia energetică
   (6)

  , politicile privind energia din surse regenerabile joacă un rol important în orice strategie de combatere a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor.

| (3) | Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (7) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie ar trebui să crească la
  45 %
  până în 2030 pentru a se atinge obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (8). Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat. |
| --- | --- |

(3)

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (7) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie ar trebui să crească la
  45 %
  până în 2030 pentru a se atinge obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (8). Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat.

| (3a) | În conformitate cu recomandarea Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică. Orientări și exemple pentru implementarea în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic”, prezenta directivă ar trebui să adopte o abordare integrată prin promovarea celei mai eficiente energetic surse regenerabile de energie pentru orice sector și aplicație dată, precum și prin promovarea eficienței sistemului, astfel încât să fie nevoie de cât mai puțină energie pentru diverse activități economice. |
| --- | --- |

(3a)

În conformitate cu recomandarea Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică. Orientări și exemple pentru implementarea în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic”, prezenta directivă ar trebui să adopte o abordare integrată prin promovarea celei mai eficiente energetic surse regenerabile de energie pentru orice sector și aplicație dată, precum și prin promovarea eficienței sistemului, astfel încât să fie nevoie de cât mai puțină energie pentru diverse activități economice.

| (3b) | În conformitate cu comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „REPowerEU Plan”, creșterea producției de biometan sustenabil la cel puțin 35 de miliarde de metri cubi (mmc) până în 2030 este o cale rentabilă de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile și de diversificare a aprovizionării cu gaze a UE, sprijinind astfel securitatea aprovizionării și ambițiile UE în materie de climă. Comisia ar trebui să elaboreze o strategie a UE pentru a înlătura barierele în materie de reglementare din calea producției de biometan la scară largă și a integrării sale pe piața internă a gazelor din UE. |
| --- | --- |

(3b)

În conformitate cu comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „REPowerEU Plan”, creșterea producției de biometan sustenabil la cel puțin 35 de miliarde de metri cubi (mmc) până în 2030 este o cale rentabilă de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile și de diversificare a aprovizionării cu gaze a UE, sprijinind astfel securitatea aprovizionării și ambițiile UE în materie de climă. Comisia ar trebui să elaboreze o strategie a UE pentru a înlătura barierele în materie de reglementare din calea producției de biometan la scară largă și a integrării sale pe piața internă a gazelor din UE.

| (3c) | Pentru a sprijini îndeplinirea în mod rentabil a obiectivului privind energia din surse regenerabile și electrificarea sectoarelor de utilizare finală, permițând totodată gospodăriilor și industriilor să joace un rol activ în securizarea și decarbonizarea sistemului energetic al UE și recompensându-le pentru acest lucru, statele membre ar trebui să se asigure că cadrul național de reglementare permite reducerea cererii maxime de energie electrică prin activarea flexibilității părții de consum în toate sectoarele de utilizare finală. În acest scop, statele membre ar putea introduce în planurile lor integrate privind energia și clima un obiectiv minim de reducere a cererii maxime de energie electrică cu cel puțin 5 % până în 2030, pentru a mări flexibilitatea sistemului, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

Pentru a sprijini îndeplinirea în mod rentabil a obiectivului privind energia din surse regenerabile și electrificarea sectoarelor de utilizare finală, permițând totodată gospodăriilor și industriilor să joace un rol activ în securizarea și decarbonizarea sistemului energetic al UE și recompensându-le pentru acest lucru, statele membre ar trebui să se asigure că cadrul național de reglementare permite reducerea cererii maxime de energie electrică prin activarea flexibilității părții de consum în toate sectoarele de utilizare finală. În acest scop, statele membre ar putea introduce în planurile lor integrate privind energia și clima un obiectiv minim de reducere a cererii maxime de energie electrică cu cel puțin 5 % până în 2030, pentru a mări flexibilitatea sistemului, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

| (3d) | Unul dintre cele cinci obiective ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 este o Europă mai ecologică prin promovarea investițiilor în energie curată, economia circulară, atenuarea schimbărilor climatice și transportul sustenabil. Prin urmare, fondurile politicii de coeziune ar trebui să urmărească să prevină accentuarea disparităților, ajutând regiunile care suportă cea mai grea povară a tranziției, încurajând investițiile în infrastructură și formând lucrătorii în domeniul noilor tehnologii, asigurându-se că nimeni nu este lăsat în urmă. |
| --- | --- |

(3d)

Unul dintre cele cinci obiective ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 este o Europă mai ecologică prin promovarea investițiilor în energie curată, economia circulară, atenuarea schimbărilor climatice și transportul sustenabil. Prin urmare, fondurile politicii de coeziune ar trebui să urmărească să prevină accentuarea disparităților, ajutând regiunile care suportă cea mai grea povară a tranziției, încurajând investițiile în infrastructură și formând lucrătorii în domeniul noilor tehnologii, asigurându-se că nimeni nu este lăsat în urmă.

| (3e) | FEDR va trebui să sprijine promovarea eficienței energetice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și să promoveze energia din surse regenerabile și dezvoltarea de sisteme și rețele energetice inteligente, precum și mobilitatea urbană multimodală sustenabilă, în contextul tranziției către o economie cu zero emisii nete de dioxid de carbon; FSE+ trebuie să contribuie la îmbunătățirea sistemelor de educație și de formare profesională necesare pentru adaptarea competențelor și calificărilor, la perfecționarea tuturor, inclusiv a forței de muncă și la crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu, climă, energie, economie circulară și bioeconomie (articolul 4 din Regulamentul FSE+). |
| --- | --- |

(3e)

FEDR va trebui să sprijine promovarea eficienței energetice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și să promoveze energia din surse regenerabile și dezvoltarea de sisteme și rețele energetice inteligente, precum și mobilitatea urbană multimodală sustenabilă, în contextul tranziției către o economie cu zero emisii nete de dioxid de carbon; FSE+ trebuie să contribuie la îmbunătățirea sistemelor de educație și de formare profesională necesare pentru adaptarea competențelor și calificărilor, la perfecționarea tuturor, inclusiv a forței de muncă și la crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu, climă, energie, economie circulară și bioeconomie (articolul 4 din Regulamentul FSE+).

| (3f) | Producția de energie din surse regenerabile are o puternică dimensiune locală. Prin urmare, este important ca statele membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, să asigure accesul direct la fonduri și să monitorizeze progresele înregistrate de măsurile adoptate. După caz, statele membre ar trebui să integreze contribuțiile locale și regionale în planurile lor naționale privind energia și clima. |
| --- | --- |

(3f)

Producția de energie din surse regenerabile are o puternică dimensiune locală. Prin urmare, este important ca statele membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, să asigure accesul direct la fonduri și să monitorizeze progresele înregistrate de măsurile adoptate. După caz, statele membre ar trebui să integreze contribuțiile locale și regionale în planurile lor naționale privind energia și clima.

| (3g) | Recunoaște rolul important al politicii de coeziune în sprijinul acordat regiunilor insulare pentru a atinge obiectivele de neutralitate climatică, având în vedere costurile suplimentare legate de sectoare precum energia și transporturile, precum și impactul tehnologiilor mobile asupra sistemelor lor energetice, care necesită investiții proporțional foarte mari pentru gestionarea surselor regenerabile de energie intermitente. |
| --- | --- |

(3g)

Recunoaște rolul important al politicii de coeziune în sprijinul acordat regiunilor insulare pentru a atinge obiectivele de neutralitate climatică, având în vedere costurile suplimentare legate de sectoare precum energia și transporturile, precum și impactul tehnologiilor mobile asupra sistemelor lor energetice, care necesită investiții proporțional foarte mari pentru gestionarea surselor regenerabile de energie intermitente.

| (3h) | Evidențiază că din cauza dimensiunilor lor reduse și a sistemelor energetice izolate, regiunile insulare cele mai îndepărtate, la fel ca regiunile ultraperiferice, se confruntă cu dificultăți majore în ceea ce privește aprovizionarea cu energie, deoarece depind în general de importurile de combustibili fosili pentru producția de energie electrică, transporturi și încălzire. |
| --- | --- |

(3h)

Evidențiază că din cauza dimensiunilor lor reduse și a sistemelor energetice izolate, regiunile insulare cele mai îndepărtate, la fel ca regiunile ultraperiferice, se confruntă cu dificultăți majore în ceea ce privește aprovizionarea cu energie, deoarece depind în general de importurile de combustibili fosili pentru producția de energie electrică, transporturi și încălzire.

| (3i) | Consideră că folosirea energiei din surse regenerabile, inclusiv a energiei maremotrice, ar trebui să fie o prioritate și crede că aceasta ar putea aduce beneficii substanțiale insulelor, având în vedere nevoile comunităților locale, inclusiv conservarea arhitecturii tradiționale a insulelor și a habitatelor locale. Solicită, așadar, să se sprijine dezvoltarea unei game largi de surse regenerabile de energie în funcție de caracteristicile lor geografice. Salută programele lansate de insule privind hidrogenul produs din surse regenerabile de energie. |
| --- | --- |

(3i)

Consideră că folosirea energiei din surse regenerabile, inclusiv a energiei maremotrice, ar trebui să fie o prioritate și crede că aceasta ar putea aduce beneficii substanțiale insulelor, având în vedere nevoile comunităților locale, inclusiv conservarea arhitecturii tradiționale a insulelor și a habitatelor locale. Solicită, așadar, să se sprijine dezvoltarea unei game largi de surse regenerabile de energie în funcție de caracteristicile lor geografice. Salută programele lansate de insule privind hidrogenul produs din surse regenerabile de energie.

| (4) | Se recunoaște din ce în ce mai mult necesitatea alinierii politicilor în domeniul bioenergiei la principiul utilizării în cascadă a biomasei (9), în vederea asigurării unui acces echitabil la piața materiilor prime de biomasă în vederea dezvoltării de soluții bioeconomice inovatoare, cu valoare adăugată ridicată, și a unei bioeconomii circulare sustenabile. Atunci când elaborează scheme de sprijin pentru bioenergie, statele membre ar trebui, prin urmare, să țină seama de disponibilitatea aprovizionării sustenabile cu biomasă pentru uz energetic și pentru alte utilizări și de menținerea absorbanților de carbon și a ecosistemelor din pădurile naționale,
  de protejarea biodiversității,
  precum și de principiul economiei circulare și al utilizării în cascadă a biomasei și de ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10).
  Cu toate acestea, ar trebui să poată acorda sprijin pentru producția de energie din buturugi sau rădăcini în cazul deșeurilor sau al reziduurilor generate în urma lucrărilor efectuate cu obiectivul principal de conservare a naturii și de planificare a peisajului, cum ar fi cele de pe marginea drumurilor. În orice caz, statele membre ar trebui
  să evite promovarea utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, cu excepția unor circumstanțe bine definite
  , cum ar fi prevenirea incendiilor forestiere și exploatarea forestieră de recuperare
  . În conformitate cu principiul utilizării în cascadă, biomasa lemnoasă ar trebui utilizată în conformitate cu cea mai mare valoare adăugată economică și de mediu, în următoarea ordine a priorităților: 1) produse pe bază de lemn, 2) prelungirea duratei lor de viață, 3) reutilizare, 4) reciclare, 5) bioenergie și 6) eliminare. În cazul în care nicio altă utilizare a biomasei lemnoase nu este viabilă din punct de vedere economic sau potrivită din punctul de vedere al mediului, recuperarea energiei contribuie la reducerea producției de energie din surse neregenerabile. Prin urmare, schemele de sprijin ale statelor membre pentru bioenergie ar trebui să fie direcționate către astfel de materii prime pentru care există o concurență redusă pe piață cu sectoarele materialelor și a căror aprovizionare se consideră că are un efect pozitiv atât pentru climă, cât și pentru biodiversitate, pentru a evita stimulentele negative pentru opțiunile nesustenabile în materie de bioenergie, astfel cum au fost identificate în raportul JRC intitulat „Utilizarea biomasei lemnoase pentru producția de energie în UE” (11). Pe de altă parte, în definirea implicațiilor suplimentare ale principiului utilizării în cascadă, este necesar să se recunoască particularitățile naționale care ghidează statele membre în elaborarea schemelor lor de sprijin. Prevenirea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie opțiunea prioritară. Statele membre ar trebui să evite crearea unor scheme de sprijin care ar fi contrare obiectivelor privind tratarea deșeurilor și care ar duce la utilizarea ineficientă a deșeurilor reciclabile. În plus, pentru a asigura o utilizare mai eficientă a bioenergiei, începând din 2026, statele membre nu ar trebui să mai acorde sprijin centralelor care produc exclusiv energie electrică, cu excepția cazului în care instalațiile se află în regiuni cu un statut specific de utilizare în ceea ce privește tranziția lor de la combustibilii fosili, în cazul în care instalațiile utilizează captarea și stocarea dioxidului de carbon
  sau în cazul în care instalațiile nu pot fi modificate în scopul cogenerării în situații excepționale justificate, după aprobarea din partea Comisiei
  . |
| --- | --- |

(4)

Se recunoaște din ce în ce mai mult necesitatea alinierii politicilor în domeniul bioenergiei la principiul utilizării în cascadă a biomasei (9), în vederea asigurării unui acces echitabil la piața materiilor prime de biomasă în vederea dezvoltării de soluții bioeconomice inovatoare, cu valoare adăugată ridicată, și a unei bioeconomii circulare sustenabile. Atunci când elaborează scheme de sprijin pentru bioenergie, statele membre ar trebui, prin urmare, să țină seama de disponibilitatea aprovizionării sustenabile cu biomasă pentru uz energetic și pentru alte utilizări și de menținerea absorbanților de carbon și a ecosistemelor din pădurile naționale,
  de protejarea biodiversității,
  precum și de principiul economiei circulare și al utilizării în cascadă a biomasei și de ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10).
  Cu toate acestea, ar trebui să poată acorda sprijin pentru producția de energie din buturugi sau rădăcini în cazul deșeurilor sau al reziduurilor generate în urma lucrărilor efectuate cu obiectivul principal de conservare a naturii și de planificare a peisajului, cum ar fi cele de pe marginea drumurilor. În orice caz, statele membre ar trebui
  să evite promovarea utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, cu excepția unor circumstanțe bine definite
  , cum ar fi prevenirea incendiilor forestiere și exploatarea forestieră de recuperare
  . În conformitate cu principiul utilizării în cascadă, biomasa lemnoasă ar trebui utilizată în conformitate cu cea mai mare valoare adăugată economică și de mediu, în următoarea ordine a priorităților: 1) produse pe bază de lemn, 2) prelungirea duratei lor de viață, 3) reutilizare, 4) reciclare, 5) bioenergie și 6) eliminare. În cazul în care nicio altă utilizare a biomasei lemnoase nu este viabilă din punct de vedere economic sau potrivită din punctul de vedere al mediului, recuperarea energiei contribuie la reducerea producției de energie din surse neregenerabile. Prin urmare, schemele de sprijin ale statelor membre pentru bioenergie ar trebui să fie direcționate către astfel de materii prime pentru care există o concurență redusă pe piață cu sectoarele materialelor și a căror aprovizionare se consideră că are un efect pozitiv atât pentru climă, cât și pentru biodiversitate, pentru a evita stimulentele negative pentru opțiunile nesustenabile în materie de bioenergie, astfel cum au fost identificate în raportul JRC intitulat „Utilizarea biomasei lemnoase pentru producția de energie în UE” (11). Pe de altă parte, în definirea implicațiilor suplimentare ale principiului utilizării în cascadă, este necesar să se recunoască particularitățile naționale care ghidează statele membre în elaborarea schemelor lor de sprijin. Prevenirea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie opțiunea prioritară. Statele membre ar trebui să evite crearea unor scheme de sprijin care ar fi contrare obiectivelor privind tratarea deșeurilor și care ar duce la utilizarea ineficientă a deșeurilor reciclabile. În plus, pentru a asigura o utilizare mai eficientă a bioenergiei, începând din 2026, statele membre nu ar trebui să mai acorde sprijin centralelor care produc exclusiv energie electrică, cu excepția cazului în care instalațiile se află în regiuni cu un statut specific de utilizare în ceea ce privește tranziția lor de la combustibilii fosili, în cazul în care instalațiile utilizează captarea și stocarea dioxidului de carbon
  sau în cazul în care instalațiile nu pot fi modificate în scopul cogenerării în situații excepționale justificate, după aprobarea din partea Comisiei
  .

| (5) | Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim.
  Ar trebui dezvoltate tehnologii inovatoare legate de un obiectiv specific, deoarece acestea ar putea contribui la realizarea obiectivelor climatice pentru 2030, precum și a obiectivelor climatice pentru 2050.
  Un cadru pentru electrificare trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate
  , stocarea energiei, răspunsul părții de consum și alte mecanisme de flexibilitate
  și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui
  , în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii
  , inclusiv prin coordonarea strategiilor de import la nivelul Uniunii, asigurând totodată faptul că cererea se adaptează în mod flexibil la generarea de energie din surse regenerabile
  . În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie
  flexibilă
  din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare. |
| --- | --- |

(5)

Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim.
  Ar trebui dezvoltate tehnologii inovatoare legate de un obiectiv specific, deoarece acestea ar putea contribui la realizarea obiectivelor climatice pentru 2030, precum și a obiectivelor climatice pentru 2050.
  Un cadru pentru electrificare trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate
  , stocarea energiei, răspunsul părții de consum și alte mecanisme de flexibilitate
  și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui
  , în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii
  , inclusiv prin coordonarea strategiilor de import la nivelul Uniunii, asigurând totodată faptul că cererea se adaptează în mod flexibil la generarea de energie din surse regenerabile
  . În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie
  flexibilă
  din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare.

| (5a) | Tehnologiile inovatoare, cum ar fi pompele de căldură hibride, trebuie dezvoltate și utilizate în conformitate cu criteriile din Directiva (UE) 2018/2001, deoarece pot fi folosite ca tehnologii de tranziție în vederea atingerii obiectivelor climatice pentru 2030 și pot contribui la realizarea obiectivelor climatice pentru 2050. |
| --- | --- |

(5a)

Tehnologiile inovatoare, cum ar fi pompele de căldură hibride, trebuie dezvoltate și utilizate în conformitate cu criteriile din Directiva (UE) 2018/2001, deoarece pot fi folosite ca tehnologii de tranziție în vederea atingerii obiectivelor climatice pentru 2030 și pot contribui la realizarea obiectivelor climatice pentru 2050.

| (5b) | Viitorul cadru de guvernanță economică al UE ar trebui să încurajeze statele membre să pună în aplicare reformele necesare pentru a accelera tranziția verde și să faciliteze investițiile în tehnologiile necesare. |
| --- | --- |

(5b)

Viitorul cadru de guvernanță economică al UE ar trebui să încurajeze statele membre să pună în aplicare reformele necesare pentru a accelera tranziția verde și să faciliteze investițiile în tehnologiile necesare.

| (6) | Atunci când se calculează ponderea energiei din surse regenerabile într-un stat membru, combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar trebui să fie luați în considerare în sectorul în care sunt consumați (energie electrică, încălzire și răcire sau transporturi).
  Atunci când combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt consumați într-un stat membru diferit de cel în care au fost produși, energia generată prin folosirea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică ar trebui să fie calculată astfel: 80 % din volumul lor în țara și sectorul în care este consumată și 20 % din volumul lor în țara în care este produsă, cu excepția cazului în care statele membre în cauză convin altfel. Acordurile dintre statele membre pot lua forma unui acord de cooperare specific încheiat prin intermediul Platformei Uniunii de dezvoltare a energiei din surse regenerabile (URDP). Comisiei ar trebui să i se notifice orice astfel de acorduri, iar aceasta ar trebui să pună la dispoziție informații cu privire la ele, inclusiv volumele exacte ale cererii și ofertei, momentul transferului și data până la care acordul va deveni operațional. În ceea ce privește obiectivele secundare, combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt calculați ca reprezentând 100 % din volumul lor în țara în care sunt consumați.
  Pentru a evita dubla contabilizare, energia electrică din surse regenerabile utilizată pentru producerea acestor combustibili nu ar trebui luată în calcul. Acest lucru ar duce la o armonizare a normelor de contabilizare pentru acești combustibili în tot cuprinsul directivei, indiferent dacă aceștia sunt luați în considerare pentru obiectivul global privind energia din surse regenerabile sau pentru orice alt obiectiv secundar. De asemenea, acest lucru ar permite calcularea consumului real de energie, ținând seama de pierderile de energie din procesul de producere a acestor combustibili. În plus, s-ar permite contabilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică importați și consumați în Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Atunci când se calculează ponderea energiei din surse regenerabile într-un stat membru, combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar trebui să fie luați în considerare în sectorul în care sunt consumați (energie electrică, încălzire și răcire sau transporturi).
  Atunci când combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt consumați într-un stat membru diferit de cel în care au fost produși, energia generată prin folosirea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică ar trebui să fie calculată astfel: 80 % din volumul lor în țara și sectorul în care este consumată și 20 % din volumul lor în țara în care este produsă, cu excepția cazului în care statele membre în cauză convin altfel. Acordurile dintre statele membre pot lua forma unui acord de cooperare specific încheiat prin intermediul Platformei Uniunii de dezvoltare a energiei din surse regenerabile (URDP). Comisiei ar trebui să i se notifice orice astfel de acorduri, iar aceasta ar trebui să pună la dispoziție informații cu privire la ele, inclusiv volumele exacte ale cererii și ofertei, momentul transferului și data până la care acordul va deveni operațional. În ceea ce privește obiectivele secundare, combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt calculați ca reprezentând 100 % din volumul lor în țara în care sunt consumați.
  Pentru a evita dubla contabilizare, energia electrică din surse regenerabile utilizată pentru producerea acestor combustibili nu ar trebui luată în calcul. Acest lucru ar duce la o armonizare a normelor de contabilizare pentru acești combustibili în tot cuprinsul directivei, indiferent dacă aceștia sunt luați în considerare pentru obiectivul global privind energia din surse regenerabile sau pentru orice alt obiectiv secundar. De asemenea, acest lucru ar permite calcularea consumului real de energie, ținând seama de pierderile de energie din procesul de producere a acestor combustibili. În plus, s-ar permite contabilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică importați și consumați în Uniune.

| (6a) | Întrucât curentul de încărcare este sustenabil numai dacă este produs din energie curată, analizele ciclului de viață al încălzirii electrificate, al transporturilor și al produselor industriale ar trebui să ia întotdeauna în considerare partea rămasă de combustibil fosil din producția de energie electrică precedentă. |
| --- | --- |

(6a)

Întrucât curentul de încărcare este sustenabil numai dacă este produs din energie curată, analizele ciclului de viață al încălzirii electrificate, al transporturilor și al produselor industriale ar trebui să ia întotdeauna în considerare partea rămasă de combustibil fosil din producția de energie electrică precedentă.

| (7) | Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a 
  unor proiecte-pilot până în decembrie 2025 și, până în 2030, a unui al treilea proiect, pentru statele membre cu un consum anual de energie electrică de peste 100 TWh
  . Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei (12) ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate. |
| --- | --- |

(7)

Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a 
  unor proiecte-pilot până în decembrie 2025 și, până în 2030, a unui al treilea proiect, pentru statele membre cu un consum anual de energie electrică de peste 100 TWh
  . Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei (12) ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate.

| (7a) | Toate domeniile politicilor UE trebuie să își orienteze acțiunile către obiectivele climatice nou stabilite și să atingă neutralitatea climatică. Este cazul politicii de coeziune, care, timp de peste douăzeci de ani, a contribuit la decarbonizarea economiei, oferind în același timp exemple și bune practici care se pot reflecta în alte dimensiuni ale politicilor, cum ar fi modificarea prezentei directive. Politica de coeziune nu oferă numai oportunități de investiții pentru a răspunde nevoilor locale și regionale prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), ci și un cadru integrat de politici pentru a reduce disparitățile în materie de dezvoltare dintre regiunile europene și le ajută pe acestea să facă față multiplelor probleme din calea dezvoltării lor, în special prin protecția mediului, locuri de muncă de calitate și o dezvoltare echitabilă, incluzivă și sustenabilă. |
| --- | --- |

(7a)

Toate domeniile politicilor UE trebuie să își orienteze acțiunile către obiectivele climatice nou stabilite și să atingă neutralitatea climatică. Este cazul politicii de coeziune, care, timp de peste douăzeci de ani, a contribuit la decarbonizarea economiei, oferind în același timp exemple și bune practici care se pot reflecta în alte dimensiuni ale politicilor, cum ar fi modificarea prezentei directive. Politica de coeziune nu oferă numai oportunități de investiții pentru a răspunde nevoilor locale și regionale prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), ci și un cadru integrat de politici pentru a reduce disparitățile în materie de dezvoltare dintre regiunile europene și le ajută pe acestea să facă față multiplelor probleme din calea dezvoltării lor, în special prin protecția mediului, locuri de muncă de calitate și o dezvoltare echitabilă, incluzivă și sustenabilă.

| (7b) | Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial într-un sistem energetic integrat și descentralizat. Așadar, Comisia ar trebui să ajute autoritățile locale și regionale să acționeze la nivel transfrontalier, ajutându-le să instituie mecanisme de cooperare, inclusiv Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT). |
| --- | --- |

(7b)

Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial într-un sistem energetic integrat și descentralizat. Așadar, Comisia ar trebui să ajute autoritățile locale și regionale să acționeze la nivel transfrontalier, ajutându-le să instituie mecanisme de cooperare, inclusiv Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT).

| (7c) | Politica de coeziune asigură o mai mare coerență și coordonare între aceasta și alte domenii legislative ale UE, îmbunătățind integrarea în politică a aspectelor legate de climă, elaborând politici mai eficiente bazate pe surse, furnizând finanțare specifică din partea UE și, în consecință, îmbunătățind punerea în aplicare a politicilor climatice pe teren. |
| --- | --- |

(7c)

Politica de coeziune asigură o mai mare coerență și coordonare între aceasta și alte domenii legislative ale UE, îmbunătățind integrarea în politică a aspectelor legate de climă, elaborând politici mai eficiente bazate pe surse, furnizând finanțare specifică din partea UE și, în consecință, îmbunătățind punerea în aplicare a politicilor climatice pe teren.

| (7d) | Este extrem de important să se mențină pe deplin guvernanța pe mai multe niveluri și principiile parteneriatului în tranziția către o economie neutră climatic, întrucât autoritățile locale și regionale au competențe directe în materie de mediu și schimbări climatice, punând în aplicare 90 % din măsurile de adaptare la schimbările climatice și 70 % din măsurile de atenuare a schimbărilor climatice. În plus, aceste autorități pun în practică și acțiuni care vizează promovarea unui comportament favorabil climei în rândul cetățenilor, inclusiv legate de gestionarea deșeurilor, mobilitate inteligentă, locuințe sustenabile și consumul de energie. |
| --- | --- |

(7d)

Este extrem de important să se mențină pe deplin guvernanța pe mai multe niveluri și principiile parteneriatului în tranziția către o economie neutră climatic, întrucât autoritățile locale și regionale au competențe directe în materie de mediu și schimbări climatice, punând în aplicare 90 % din măsurile de adaptare la schimbările climatice și 70 % din măsurile de atenuare a schimbărilor climatice. În plus, aceste autorități pun în practică și acțiuni care vizează promovarea unui comportament favorabil climei în rândul cetățenilor, inclusiv legate de gestionarea deșeurilor, mobilitate inteligentă, locuințe sustenabile și consumul de energie.

| (8) | Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească împreună
  și să aloce în planurile lor de amenajare a spațiului maritim un spațiu adecvat pentru
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă aferentă fiecărui bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040.
  Dacă există un posibil decalaj între cantitatea potențială de resurse de energie din surse regenerabile offshore ale statelor membre și cantitatea planificată de energie din surse regenerabile offshore, Comisia ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a reduce acest decalaj.
  Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul în materie de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim,
  de fezabilitatea tehnică și economică a infrastructurii rețelei de transport,
  de protecția mediului,
  de biodiversitate,
  de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării,
  mai ales de activitățile care au deja loc în zonele afectate și de posibilele daune aduse mediului,
  precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai sustenabilă a mării.
  Statele membre care se învecinează cu un bazin maritim ar trebui să folosească procesul de amenajare a spațiului maritim pentru a asigura o abordare cu o participare solidă a publicului, astfel încât să se țină seama de opiniile tuturor părților interesate și comunităților costiere. |
| --- | --- |

(8)

Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească împreună
  și să aloce în planurile lor de amenajare a spațiului maritim un spațiu adecvat pentru
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă aferentă fiecărui bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040.
  Dacă există un posibil decalaj între cantitatea potențială de resurse de energie din surse regenerabile offshore ale statelor membre și cantitatea planificată de energie din surse regenerabile offshore, Comisia ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a reduce acest decalaj.
  Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul în materie de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim,
  de fezabilitatea tehnică și economică a infrastructurii rețelei de transport,
  de protecția mediului,
  de biodiversitate,
  de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării,
  mai ales de activitățile care au deja loc în zonele afectate și de posibilele daune aduse mediului,
  precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai sustenabilă a mării.
  Statele membre care se învecinează cu un bazin maritim ar trebui să folosească procesul de amenajare a spațiului maritim pentru a asigura o abordare cu o participare solidă a publicului, astfel încât să se țină seama de opiniile tuturor părților interesate și comunităților costiere.

| (8a) | Condițiile considerate necesare pentru exploatarea potențialului în materie de energie din surse regenerabile în mările și oceanele europene, inclusiv în cele din jurul insulelor și din regiunile ultraperiferice, variază. Prin urmare, Uniunea se angajează să introducă tehnologii alternative pentru aceste domenii de interes special, care să nu aibă un impact negativ asupra mediului marin. |
| --- | --- |

(8a)

Condițiile considerate necesare pentru exploatarea potențialului în materie de energie din surse regenerabile în mările și oceanele europene, inclusiv în cele din jurul insulelor și din regiunile ultraperiferice, variază. Prin urmare, Uniunea se angajează să introducă tehnologii alternative pentru aceste domenii de interes special, care să nu aibă un impact negativ asupra mediului marin.

| (8b) | Pentru a exploata potențialul în materie de energie din surse regenerabile al tuturor mărilor și oceanelor europene, trebuie să se țină seama de diversitatea geografică și de utilizările alternative ale mediului marin, iar acest lucru necesită un set mult mai larg de soluții tehnologice. Printre aceste de soluții se numără parcurile eoliene și fotovoltaice offshore plutitoare, energia valurilor, a curenților și a mareelor, diferențele gradienților termici și de salinitate, încălzirea, răcirea marină și energia geotermală și biomasa marină (algele). |
| --- | --- |

(8b)

Pentru a exploata potențialul în materie de energie din surse regenerabile al tuturor mărilor și oceanelor europene, trebuie să se țină seama de diversitatea geografică și de utilizările alternative ale mediului marin, iar acest lucru necesită un set mult mai larg de soluții tehnologice. Printre aceste de soluții se numără parcurile eoliene și fotovoltaice offshore plutitoare, energia valurilor, a curenților și a mareelor, diferențele gradienților termici și de salinitate, încălzirea, răcirea marină și energia geotermală și biomasa marină (algele).

| (8c) | Implementarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile pe terenuri rurale și pe terenuri agricole în general ar trebui să se bazeze pe principiile proporționalității, complementarității și compensației. Statele membre ar trebui să asigure desfășurarea ordonată a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile pentru a evita pierderea de terenuri agricole și să încurajeze dezvoltarea și utilizarea de tehnologii adecvate care să permită compatibilitatea între producerea de energie din surse regenerabile și producția agricolă și animalieră. |
| --- | --- |

(8c)

Implementarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile pe terenuri rurale și pe terenuri agricole în general ar trebui să se bazeze pe principiile proporționalității, complementarității și compensației. Statele membre ar trebui să asigure desfășurarea ordonată a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile pentru a evita pierderea de terenuri agricole și să încurajeze dezvoltarea și utilizarea de tehnologii adecvate care să permită compatibilitatea între producerea de energie din surse regenerabile și producția agricolă și animalieră.

| (9) | Piața contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este în creștere rapidă și oferă o cale complementară către piața producției de energie din surse regenerabile, pe lângă schemele de sprijin ale statelor membre sau vânzarea directă pe piața angro de energie electrică. În același timp,
  respectivele acorduri oferă producătorului siguranța unui anumit venit, în timp ce utilizatorul poate beneficia de un preț stabil al energiei electrice.
  Piața contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este încă limitată la un număr mic de state membre și de întreprinderi mari, existând în continuare bariere administrative, tehnice și financiare semnificative într-o mare parte a pieței Uniunii.
  Pe lângă contractele de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, Comisia evaluează barierele din calea introducerii contractelor de achiziție de energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire, care vor juca un rol din ce în ce mai important în atingerea obiectivelor climatice și în materie de resurse regenerabile ale UE.
  Măsurile existente prevăzute la articolul 15 menite să încurajeze încheierea de contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile ar trebui, prin urmare, să fie consolidate în continuare, prin explorarea utilizării garanțiilor pentru credite pentru a reduce riscurile financiare ale acestor acorduri, având în vedere că aceste garanții, atunci când sunt publice, nu ar trebui să elimine finanțarea privată. |
| --- | --- |

(9)

Piața contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este în creștere rapidă și oferă o cale complementară către piața producției de energie din surse regenerabile, pe lângă schemele de sprijin ale statelor membre sau vânzarea directă pe piața angro de energie electrică. În același timp,
  respectivele acorduri oferă producătorului siguranța unui anumit venit, în timp ce utilizatorul poate beneficia de un preț stabil al energiei electrice.
  Piața contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este încă limitată la un număr mic de state membre și de întreprinderi mari, existând în continuare bariere administrative, tehnice și financiare semnificative într-o mare parte a pieței Uniunii.
  Pe lângă contractele de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, Comisia evaluează barierele din calea introducerii contractelor de achiziție de energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire, care vor juca un rol din ce în ce mai important în atingerea obiectivelor climatice și în materie de resurse regenerabile ale UE.
  Măsurile existente prevăzute la articolul 15 menite să încurajeze încheierea de contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile ar trebui, prin urmare, să fie consolidate în continuare, prin explorarea utilizării garanțiilor pentru credite pentru a reduce riscurile financiare ale acestor acorduri, având în vedere că aceste garanții, atunci când sunt publice, nu ar trebui să elimine finanțarea privată.

| (10) | Procedurile administrative extrem de complexe și excesiv de lungi constituie un obstacol major în calea utilizării energiei din surse regenerabile.
  Raționalizarea în continuare a procedurilor administrative și de autorizare este necesară pentru a ușura sarcina administrativă atât în cazul proiectelor legate de energia din surse regenerabile, cât și în cazul proiectelor conexe de infrastructură a rețelei. În termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia ar trebui să revizuiască orientările privind acordarea autorizațiilor în vederea scurtării și simplificării proceselor pentru proiecte noi și de retehnologizare și a modernizării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile. În contextul acestor orientări, ar trebui elaborați indicatori-cheie de performanță. |
| --- | --- |

(10)

Procedurile administrative extrem de complexe și excesiv de lungi constituie un obstacol major în calea utilizării energiei din surse regenerabile.
  Raționalizarea în continuare a procedurilor administrative și de autorizare este necesară pentru a ușura sarcina administrativă atât în cazul proiectelor legate de energia din surse regenerabile, cât și în cazul proiectelor conexe de infrastructură a rețelei. În termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia ar trebui să revizuiască orientările privind acordarea autorizațiilor în vederea scurtării și simplificării proceselor pentru proiecte noi și de retehnologizare și a modernizării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile. În contextul acestor orientări, ar trebui elaborați indicatori-cheie de performanță.

| (10a) | Autoritățile locale și regionale sunt actori-cheie pentru apropierea Europei de realizarea obiectivelor sale energetice și climatice. Producția de energie la nivel local este esențială pentru a promova producția de energie din surse regenerabile, a reduce dependența de energia externă și a diminua ratele sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(10a)

Autoritățile locale și regionale sunt actori-cheie pentru apropierea Europei de realizarea obiectivelor sale energetice și climatice. Producția de energie la nivel local este esențială pentru a promova producția de energie din surse regenerabile, a reduce dependența de energia externă și a diminua ratele sărăciei energetice.

| (11) | Clădirile au un mare potențial neexploatat de a contribui în mod eficace la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în Uniune. Decarbonizarea încălzirii și răcirii în acest sector prin creșterea ponderii producției și a utilizării energiei din surse regenerabile
  , mai ales în context local,
  va fi necesară pentru a îndeplini obiectivul ambițios stabilit în
  Legea europeană a climei
  de a realiza obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Cu toate acestea, progresele privind utilizarea surselor regenerabile de energie pentru încălzire și răcire au stagnat în ultimul deceniu, bazându-se în mare parte pe utilizarea sporită a biomasei. Fără stabilirea unor obiective
  orientative
  de creștere a producției și a utilizării energiei din surse regenerabile în clădiri, nu se vor putea urmări progresele și identifica blocajele în utilizarea surselor regenerabile de energie.
  Statele membre ar trebui să poată lua în calcul căldura și răcoarea reziduală în vederea atingerii obiectivului orientativ privind energia din surse regenerabile în clădiri, până la o limită de 20 %, cu o limită superioară de 54 %.
  În plus, stabilirea de obiective va transmite investitorilor un semnal pe termen lung, inclusiv pentru perioada imediat ulterioară anului 2030. Acest lucru va completa obligațiile legate de eficiența energetică și de performanța energetică a clădirilor
  și va respecta principiul „eficiența energetică înainte de toate”
  . Prin urmare, ar trebui stabilite obiective orientative pentru utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, pentru a orienta și a stimula eforturile statelor membre de a exploata potențialul utilizării și producției de energie din surse regenerabile în clădiri
  , la fața locului sau în apropiere și
  pentru a încuraja dezvoltarea ▌tehnologiilor care produc energie din surse regenerabile
  și a contribui la integrarea lor eficientă în sistemul energetic
  , oferind în același timp siguranță investitorilor și implicare la nivel local
  și contribuind totodată la eficiența sistemului
  .
  Sistemele de comercializare a certificatelor de emisii sunt concepute pentru a crește costul energiei fosile și a conduce la investiții în economisirea energiei determinate de piață sau la trecerea la energia din surse regenerabile. Ar trebui evitate sarcinile duble pentru consumatori impuse prin sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și alte obiective prevăzute de dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Clădirile au un mare potențial neexploatat de a contribui în mod eficace la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în Uniune. Decarbonizarea încălzirii și răcirii în acest sector prin creșterea ponderii producției și a utilizării energiei din surse regenerabile
  , mai ales în context local,
  va fi necesară pentru a îndeplini obiectivul ambițios stabilit în
  Legea europeană a climei
  de a realiza obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Cu toate acestea, progresele privind utilizarea surselor regenerabile de energie pentru încălzire și răcire au stagnat în ultimul deceniu, bazându-se în mare parte pe utilizarea sporită a biomasei. Fără stabilirea unor obiective
  orientative
  de creștere a producției și a utilizării energiei din surse regenerabile în clădiri, nu se vor putea urmări progresele și identifica blocajele în utilizarea surselor regenerabile de energie.
  Statele membre ar trebui să poată lua în calcul căldura și răcoarea reziduală în vederea atingerii obiectivului orientativ privind energia din surse regenerabile în clădiri, până la o limită de 20 %, cu o limită superioară de 54 %.
  În plus, stabilirea de obiective va transmite investitorilor un semnal pe termen lung, inclusiv pentru perioada imediat ulterioară anului 2030. Acest lucru va completa obligațiile legate de eficiența energetică și de performanța energetică a clădirilor
  și va respecta principiul „eficiența energetică înainte de toate”
  . Prin urmare, ar trebui stabilite obiective orientative pentru utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, pentru a orienta și a stimula eforturile statelor membre de a exploata potențialul utilizării și producției de energie din surse regenerabile în clădiri
  , la fața locului sau în apropiere și
  pentru a încuraja dezvoltarea ▌tehnologiilor care produc energie din surse regenerabile
  și a contribui la integrarea lor eficientă în sistemul energetic
  , oferind în același timp siguranță investitorilor și implicare la nivel local
  și contribuind totodată la eficiența sistemului
  .
  Sistemele de comercializare a certificatelor de emisii sunt concepute pentru a crește costul energiei fosile și a conduce la investiții în economisirea energiei determinate de piață sau la trecerea la energia din surse regenerabile. Ar trebui evitate sarcinile duble pentru consumatori impuse prin sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și alte obiective prevăzute de dreptul Uniunii.

| (11a) | În urma invadării Ucrainei de către Rusia, argumentele în favoarea unei tranziții energetice rapide nu au fost niciodată mai puternice și mai clare. Rusia furnizează peste 40 % din resursele pentru consumul total de gaze al UE, care sunt folosite în principal în sectorul clădirilor, responsabil de 40 % din consumul total de energie al UE. Accelerând introducerea acoperișurilor solare și a pompelor de căldură, UE ar putea reduce semnificativ importurile de combustibili fosili. Concentrarea la începutul perioadei a acestor investiții va accelera și mai mult reducerea dependenței UE de furnizorii externi. Potrivit REPowerEU, numai pentru anul 2022 ar putea fi economisite încă 2,5 mmc de gaz prin instalarea de sisteme solare fotovoltaice pe acoperișuri reprezentând până la 15 TWh și încă 12 mmc la fiecare 10 milioane de pompe de căldură instalate. În același timp, acest lucru ar reprezenta un impuls major pentru piețele locale de locuri de muncă, numai un astfel de val de instalații pentru acoperișurile solare putând crea până la 225 000 de locuri de muncă la nivel local în domeniul instalațiilor
   (13). |
| --- | --- |

(11a)

În urma invadării Ucrainei de către Rusia, argumentele în favoarea unei tranziții energetice rapide nu au fost niciodată mai puternice și mai clare. Rusia furnizează peste 40 % din resursele pentru consumul total de gaze al UE, care sunt folosite în principal în sectorul clădirilor, responsabil de 40 % din consumul total de energie al UE. Accelerând introducerea acoperișurilor solare și a pompelor de căldură, UE ar putea reduce semnificativ importurile de combustibili fosili. Concentrarea la începutul perioadei a acestor investiții va accelera și mai mult reducerea dependenței UE de furnizorii externi. Potrivit REPowerEU, numai pentru anul 2022 ar putea fi economisite încă 2,5 mmc de gaz prin instalarea de sisteme solare fotovoltaice pe acoperișuri reprezentând până la 15 TWh și încă 12 mmc la fiecare 10 milioane de pompe de căldură instalate. În același timp, acest lucru ar reprezenta un impuls major pentru piețele locale de locuri de muncă, numai un astfel de val de instalații pentru acoperișurile solare putând crea până la 225 000 de locuri de muncă la nivel local în domeniul instalațiilor
   (13).

| (12) | Numărul insuficient de lucrători calificați, în special instalatori și proiectanți de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile, încetinește înlocuirea sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili cu sisteme pe bază de energie din surse regenerabile și reprezintă un obstacol major în calea integrării surselor regenerabile de energie în clădiri, industrie și agricultură. Statele membre ar trebui să coopereze cu partenerii sociali și cu comunitățile de energie din surse regenerabile pentru a anticipa competențele care vor fi necesare. Un număr suficient de programe de formare
  și strategii
  de înaltă calitate
  și eficiente de perfecționare și recalificare
  și de posibilități de certificare care să asigure instalarea corespunzătoare și funcționarea fiabilă a unei game largi de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile
  și de tehnologii de stocare, precum și puncte de încărcare a vehiculelor electrice
  ar trebui să fie puse la dispoziție și concepute astfel încât să atragă participarea la astfel de programe de formare și sisteme de certificare. Statele membre ar trebui să analizeze ce măsuri ar trebui luate pentru a atrage grupurile care sunt în prezent insuficient reprezentate în domeniile profesionale în cauză. Lista instalatorilor formați și certificați ar trebui să fie făcută publică pentru a asigura încrederea consumatorilor și accesul ușor la competențe personalizate de proiectare și instalare care să garanteze instalarea și funcționarea corespunzătoare a sistemelor de încălzire și răcire din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(12)

Numărul insuficient de lucrători calificați, în special instalatori și proiectanți de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile, încetinește înlocuirea sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili cu sisteme pe bază de energie din surse regenerabile și reprezintă un obstacol major în calea integrării surselor regenerabile de energie în clădiri, industrie și agricultură. Statele membre ar trebui să coopereze cu partenerii sociali și cu comunitățile de energie din surse regenerabile pentru a anticipa competențele care vor fi necesare. Un număr suficient de programe de formare
  și strategii
  de înaltă calitate
  și eficiente de perfecționare și recalificare
  și de posibilități de certificare care să asigure instalarea corespunzătoare și funcționarea fiabilă a unei game largi de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile
  și de tehnologii de stocare, precum și puncte de încărcare a vehiculelor electrice
  ar trebui să fie puse la dispoziție și concepute astfel încât să atragă participarea la astfel de programe de formare și sisteme de certificare. Statele membre ar trebui să analizeze ce măsuri ar trebui luate pentru a atrage grupurile care sunt în prezent insuficient reprezentate în domeniile profesionale în cauză. Lista instalatorilor formați și certificați ar trebui să fie făcută publică pentru a asigura încrederea consumatorilor și accesul ușor la competențe personalizate de proiectare și instalare care să garanteze instalarea și funcționarea corespunzătoare a sistemelor de încălzire și răcire din surse regenerabile.

| (12a) | Întreprinderile agricole și horticole au spațiu și suprafață de acoperiș și produc biomasă. Acestea sunt calități care le permit să joace un rol-cheie în tranziția energetică a zonelor rurale și în comunitățile rurale, în special având în vedere producția descentralizată. Sectorul este un utilizator de energie relativ mic și poate produce mult mai multă energie din surse regenerabile decât are nevoie. Acesta este motivul pentru care ar trebui să se încurajeze și să se sprijine mai mult introducerea partajării energiei și a comunităților energetice. |
| --- | --- |

(12a)

Întreprinderile agricole și horticole au spațiu și suprafață de acoperiș și produc biomasă. Acestea sunt calități care le permit să joace un rol-cheie în tranziția energetică a zonelor rurale și în comunitățile rurale, în special având în vedere producția descentralizată. Sectorul este un utilizator de energie relativ mic și poate produce mult mai multă energie din surse regenerabile decât are nevoie. Acesta este motivul pentru care ar trebui să se încurajeze și să se sprijine mai mult introducerea partajării energiei și a comunităților energetice.

| (13) | Garanțiile de origine reprezintă un instrument esențial pentru informarea consumatorilor, precum și pentru optarea în continuare pentru contractele de achiziție de energie electrică din surse regenerabile. Pentru a stabili o bază coerentă la nivelul Uniunii pentru utilizarea garanțiilor de origine și pentru a oferi acces la dovezi justificative adecvate pentru persoanele care încheie contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, toți producătorii de energie din surse regenerabile ar trebui să poată primi o garanție de origine fără a se aduce atingere obligației statelor membre de a lua în considerare valoarea de piață a garanțiilor de origine dacă producătorii de energie beneficiază de sprijin financiar.
  Sistemul de garanții de origine prevăzut de statele membre ar trebui să fie un sistem armonizat aplicabil în întreaga Uniune. Un sistem energetic mai flexibil și cererea din ce în ce mai mare a consumatorilor necesită un instrument mai inovator, digital, avansat din punct de vedere tehnologic și fiabil pentru a sprijini și a documenta producția tot mai mare de energie din surse regenerabile. În special, tehnologiile inovatoare pot asigura o granularitate spațială și temporală mai mare a garanțiilor de origine. Pentru a înlesni inovarea digitală în acest domeniu, statele membre ar trebui să introducă o granularitate suplimentară a dimensiunii în sistemele lor de garanții de origine. |
| --- | --- |

(13)

Garanțiile de origine reprezintă un instrument esențial pentru informarea consumatorilor, precum și pentru optarea în continuare pentru contractele de achiziție de energie electrică din surse regenerabile. Pentru a stabili o bază coerentă la nivelul Uniunii pentru utilizarea garanțiilor de origine și pentru a oferi acces la dovezi justificative adecvate pentru persoanele care încheie contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, toți producătorii de energie din surse regenerabile ar trebui să poată primi o garanție de origine fără a se aduce atingere obligației statelor membre de a lua în considerare valoarea de piață a garanțiilor de origine dacă producătorii de energie beneficiază de sprijin financiar.
  Sistemul de garanții de origine prevăzut de statele membre ar trebui să fie un sistem armonizat aplicabil în întreaga Uniune. Un sistem energetic mai flexibil și cererea din ce în ce mai mare a consumatorilor necesită un instrument mai inovator, digital, avansat din punct de vedere tehnologic și fiabil pentru a sprijini și a documenta producția tot mai mare de energie din surse regenerabile. În special, tehnologiile inovatoare pot asigura o granularitate spațială și temporală mai mare a garanțiilor de origine. Pentru a înlesni inovarea digitală în acest domeniu, statele membre ar trebui să introducă o granularitate suplimentară a dimensiunii în sistemele lor de garanții de origine.

| (13a) | În conformitate cu Acțiunea europeană comună pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă, prezentată în comunicarea Comisiei din 8 martie 2022, după caz, statele membre ar trebui să evalueze necesitatea de a extinde infrastructura rețelei de gaze existentă pentru a înlesni integrarea gazelor din surse regenerabile și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili, în special dacă infrastructura respectivă contribuie semnificativ la interconectarea a cel puțin două state membre sau a unui stat membru și a unei țări terțe. |
| --- | --- |

(13a)

În conformitate cu Acțiunea europeană comună pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă, prezentată în comunicarea Comisiei din 8 martie 2022, după caz, statele membre ar trebui să evalueze necesitatea de a extinde infrastructura rețelei de gaze existentă pentru a înlesni integrarea gazelor din surse regenerabile și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili, în special dacă infrastructura respectivă contribuie semnificativ la interconectarea a cel puțin două state membre sau a unui stat membru și a unei țări terțe.

| (14) | Dezvoltarea infrastructurii pentru rețelele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să fie intensificată și orientată către exploatarea unei game mai largi de surse regenerabile de căldură și răcoare într-un mod eficient și flexibil, pentru a spori utilizarea energiei din surse regenerabile și pentru a aprofunda integrarea sistemului energetic. Prin urmare, este oportun să se actualizeze lista surselor regenerabile de energie pe care rețelele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să le integreze din ce în ce mai mult și să se solicite integrarea stocării energiei termice ca sursă de flexibilitate, de eficiență energetică sporită și de funcționare mai eficientă din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(14)

Dezvoltarea infrastructurii pentru rețelele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să fie intensificată și orientată către exploatarea unei game mai largi de surse regenerabile de căldură și răcoare într-un mod eficient și flexibil, pentru a spori utilizarea energiei din surse regenerabile și pentru a aprofunda integrarea sistemului energetic. Prin urmare, este oportun să se actualizeze lista surselor regenerabile de energie pe care rețelele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să le integreze din ce în ce mai mult și să se solicite integrarea stocării energiei termice ca sursă de flexibilitate, de eficiență energetică sporită și de funcționare mai eficientă din punctul de vedere al costurilor.

| (14a) | Acțiunile statelor membre pentru integrarea energiei electrice din surse regenerabile intermitente în rețea, asigurând totodată stabilitatea rețelei și securitatea aprovizionării, pot fi legate de dezvoltarea de soluții precum instalațiile de stocare, gestionarea cererii și centralele electrice de echilibrare a rețelei și centralele de cogenerare de înaltă eficiență care participă la echilibrarea rețelei în sprijinul energiei electrice din surse regenerabile intermitente. |
| --- | --- |

(14a)

Acțiunile statelor membre pentru integrarea energiei electrice din surse regenerabile intermitente în rețea, asigurând totodată stabilitatea rețelei și securitatea aprovizionării, pot fi legate de dezvoltarea de soluții precum instalațiile de stocare, gestionarea cererii și centralele electrice de echilibrare a rețelei și centralele de cogenerare de înaltă eficiență care participă la echilibrarea rețelei în sprijinul energiei electrice din surse regenerabile intermitente.

| (15) | Cu peste 30 de milioane de vehicule electrice preconizate în Uniune până în 2030, este necesar să se asigure faptul că acestea pot contribui pe deplin la integrarea în sistem a energiei electrice din surse regenerabile și că pot permite astfel atingerea unor ponderi mai mari de energie electrică din surse regenerabile într-un mod optim din punctul de vedere al costurilor. Potențialul vehiculelor electrice de a absorbi energia electrică din surse regenerabile atunci când aceasta este produsă în cantități mari și de a o alimenta din nou într-o rețea atunci când există un deficit de energie trebuie să fie valorificat pe deplin
  , contribuind la integrarea în sistem a energiei electrice din surse regenerabile variabile și asigurând totodată o aprovizionare sigură și fiabilă cu energie electrică
  . Prin urmare, este
  necesar
  să se introducă măsuri specifice privind vehiculele electrice și informații referitoare la energia din surse regenerabile și la modul și momentul în care poate fi accesată, care să vină în completarea celor din Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020].
  În plus, vehiculele electrice solare pot avea o contribuție esențială la decarbonizarea sectorului european al transporturilor. Ele sunt mult mai eficiente din punct de vedere energetic în comparație cu vehiculele electrice tradiționale pe baterie, nu se bazează în mare măsură pe rețeaua de energie electrică pentru încărcare și pot genera energie curată suplimentară care poate fi introdusă în rețea prin încărcare bidirecțională, contribuind la independența energetică a Europei și la generarea de energie din surse regenerabile [AM 26]. |
| --- | --- |

(15)

Cu peste 30 de milioane de vehicule electrice preconizate în Uniune până în 2030, este necesar să se asigure faptul că acestea pot contribui pe deplin la integrarea în sistem a energiei electrice din surse regenerabile și că pot permite astfel atingerea unor ponderi mai mari de energie electrică din surse regenerabile într-un mod optim din punctul de vedere al costurilor. Potențialul vehiculelor electrice de a absorbi energia electrică din surse regenerabile atunci când aceasta este produsă în cantități mari și de a o alimenta din nou într-o rețea atunci când există un deficit de energie trebuie să fie valorificat pe deplin
  , contribuind la integrarea în sistem a energiei electrice din surse regenerabile variabile și asigurând totodată o aprovizionare sigură și fiabilă cu energie electrică
  . Prin urmare, este
  necesar
  să se introducă măsuri specifice privind vehiculele electrice și informații referitoare la energia din surse regenerabile și la modul și momentul în care poate fi accesată, care să vină în completarea celor din Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020].
  În plus, vehiculele electrice solare pot avea o contribuție esențială la decarbonizarea sectorului european al transporturilor. Ele sunt mult mai eficiente din punct de vedere energetic în comparație cu vehiculele electrice tradiționale pe baterie, nu se bazează în mare măsură pe rețeaua de energie electrică pentru încărcare și pot genera energie curată suplimentară care poate fi introdusă în rețea prin încărcare bidirecțională, contribuind la independența energetică a Europei și la generarea de energie din surse regenerabile [AM 26].

| (15a) | Ar trebui exploatat pe deplin potențialul centralelor electrice de echilibrare a rețelei și al centralelor de cogenerare care participă la echilibrarea rețelei pentru a sprijini energia electrică din surse regenerabile intermitente, permițând astfel extinderea folosirii acestui tip de energie electrică din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(15a)

Ar trebui exploatat pe deplin potențialul centralelor electrice de echilibrare a rețelei și al centralelor de cogenerare care participă la echilibrarea rețelei pentru a sprijini energia electrică din surse regenerabile intermitente, permițând astfel extinderea folosirii acestui tip de energie electrică din surse regenerabile.

| (16) | Pentru ca serviciile de flexibilitate și de echilibrare provenite din agregarea activelor de stocare distribuite să fie dezvoltate în mod competitiv, accesul în timp real la informațiile de bază privind bateriile, cum ar fi starea de sănătate, starea de încărcare, capacitatea și valoarea de referință a puterii, ar trebui să fie furnizat în condiții nediscriminatorii
  , în conformitate deplină cu dispozițiile relevante din Regulamentului (UE) 2016/679 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date (Regulamentul general privind protecția datelor)
   (15), și gratuit proprietarilor sau utilizatorilor bateriilor și entităților care acționează în numele acestora
  prin consimțământ explicit
  , cum ar fi administratorii de sisteme energetice ale clădirilor, furnizorii de servicii de mobilitate și alți participanți la piața energiei electrice
  , de exemplu, utilizatorii de vehicule electrice
  . Prin urmare, este oportun să se introducă măsuri care să răspundă nevoii de acces la astfel de date pentru a facilita operațiunile legate de integrarea bateriilor de uz casnic și a vehiculelor electrice
  , a sistemelor inteligente de încălzire și răcire și a altor dispozitive inteligente
  , completând dispozițiile privind accesul la datele referitoare la baterii legate de facilitarea reafectării bateriilor din [propunerea de regulament al Comisiei privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020]. Dispozițiile privind accesul la datele referitoare la baterii ale vehiculelor electrice ar trebui să se aplice în plus față de orice dispoziție prevăzută în dreptul Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor. |
| --- | --- |

(16)

Pentru ca serviciile de flexibilitate și de echilibrare provenite din agregarea activelor de stocare distribuite să fie dezvoltate în mod competitiv, accesul în timp real la informațiile de bază privind bateriile, cum ar fi starea de sănătate, starea de încărcare, capacitatea și valoarea de referință a puterii, ar trebui să fie furnizat în condiții nediscriminatorii
  , în conformitate deplină cu dispozițiile relevante din Regulamentului (UE) 2016/679 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date (Regulamentul general privind protecția datelor)
   (15), și gratuit proprietarilor sau utilizatorilor bateriilor și entităților care acționează în numele acestora
  prin consimțământ explicit
  , cum ar fi administratorii de sisteme energetice ale clădirilor, furnizorii de servicii de mobilitate și alți participanți la piața energiei electrice
  , de exemplu, utilizatorii de vehicule electrice
  . Prin urmare, este oportun să se introducă măsuri care să răspundă nevoii de acces la astfel de date pentru a facilita operațiunile legate de integrarea bateriilor de uz casnic și a vehiculelor electrice
  , a sistemelor inteligente de încălzire și răcire și a altor dispozitive inteligente
  , completând dispozițiile privind accesul la datele referitoare la baterii legate de facilitarea reafectării bateriilor din [propunerea de regulament al Comisiei privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020]. Dispozițiile privind accesul la datele referitoare la baterii ale vehiculelor electrice ar trebui să se aplice în plus față de orice dispoziție prevăzută în dreptul Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor.

| (17) | Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să valorifice pe deplin disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și prețurile scăzute ale energiei electrice din sistem. În situațiile în care încărcarea
  inteligentă și
  bidirecțională ar contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile în sectorul transporturilor și în sistemul de energie electrică în general, prin intermediul parcurilor de vehicule electrice, o astfel de funcționalitate ar trebui, de asemenea, să fie pusă la dispoziție. Având în vedere durata lungă de viață a punctelor de reîncărcare, cerințele privind infrastructura de încărcare ar trebui să fie actualizate în așa fel încât să răspundă nevoilor viitoare și să nu genereze efecte negative de blocare a dezvoltării tehnologiei și a serviciilor. |
| --- | --- |

(17)

Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să valorifice pe deplin disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și prețurile scăzute ale energiei electrice din sistem. În situațiile în care încărcarea
  inteligentă și
  bidirecțională ar contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile în sectorul transporturilor și în sistemul de energie electrică în general, prin intermediul parcurilor de vehicule electrice, o astfel de funcționalitate ar trebui, de asemenea, să fie pusă la dispoziție. Având în vedere durata lungă de viață a punctelor de reîncărcare, cerințele privind infrastructura de încărcare ar trebui să fie actualizate în așa fel încât să răspundă nevoilor viitoare și să nu genereze efecte negative de blocare a dezvoltării tehnologiei și a serviciilor.

| (18) | Utilizatorii de vehicule electrice care încheie acorduri contractuale cu furnizorii de servicii de electromobilitate și cu participanții la piața energiei electrice ar trebui să aibă dreptul de a primi informații și explicații cu privire la modul în care termenii acordului vor afecta utilizarea vehiculului lor și starea de sănătate a bateriei vehiculului. Furnizorii de servicii de electromobilitate și participanții la piața energiei electrice ar trebui să explice în mod clar utilizatorilor de vehicule electrice modul în care vor fi remunerați pentru serviciile de flexibilitate, echilibrare și stocare furnizate sistemului și pieței de energie electrică prin utilizarea vehiculului lor electric. Utilizatorilor de vehicule electrice trebuie, de asemenea, să li se garanteze protecția drepturilor consumatorilor atunci când încheie astfel de acorduri, în special în ceea ce privește protecția datelor lor cu caracter personal, cum ar fi localizarea și obiceiurile de conducere, în legătură cu utilizarea vehiculului lor. Preferința utilizatorilor de vehicule electrice în ceea ce privește tipul de energie electrică achiziționată pentru a fi utilizată în vehiculul lor electric, precum și alte preferințe, pot fi, de asemenea, incluse în astfel de acorduri. Din motivele enunțate mai sus, este important
  să se asigure faptul că infrastructura de încărcare care urmează să fie implementată este folosită cât mai eficient
  .
  Pentru a crește încrederea consumatorilor în electromobilitate este esențial
  ca utilizatorii de vehicule electrice să își poată utiliza abonamentul la mai multe puncte de reîncărcare. Acest lucru va permite, de asemenea, furnizorului de servicii ales de utilizatorul vehiculului electric să integreze în mod optim vehiculul electric în sistemul de energie electrică, printr-o planificare predictibilă și prin stimulente bazate pe preferințele utilizatorului de vehicule electrice. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu principiile unui sistem energetic axat pe consumator și bazat pe prosumator, precum și cu dreptul utilizatorilor de vehicule electrice de a alege furnizorul, în calitate de clienți finali, în conformitate cu dispozițiile Directivei (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(18)

Utilizatorii de vehicule electrice care încheie acorduri contractuale cu furnizorii de servicii de electromobilitate și cu participanții la piața energiei electrice ar trebui să aibă dreptul de a primi informații și explicații cu privire la modul în care termenii acordului vor afecta utilizarea vehiculului lor și starea de sănătate a bateriei vehiculului. Furnizorii de servicii de electromobilitate și participanții la piața energiei electrice ar trebui să explice în mod clar utilizatorilor de vehicule electrice modul în care vor fi remunerați pentru serviciile de flexibilitate, echilibrare și stocare furnizate sistemului și pieței de energie electrică prin utilizarea vehiculului lor electric. Utilizatorilor de vehicule electrice trebuie, de asemenea, să li se garanteze protecția drepturilor consumatorilor atunci când încheie astfel de acorduri, în special în ceea ce privește protecția datelor lor cu caracter personal, cum ar fi localizarea și obiceiurile de conducere, în legătură cu utilizarea vehiculului lor. Preferința utilizatorilor de vehicule electrice în ceea ce privește tipul de energie electrică achiziționată pentru a fi utilizată în vehiculul lor electric, precum și alte preferințe, pot fi, de asemenea, incluse în astfel de acorduri. Din motivele enunțate mai sus, este important
  să se asigure faptul că infrastructura de încărcare care urmează să fie implementată este folosită cât mai eficient
  .
  Pentru a crește încrederea consumatorilor în electromobilitate este esențial
  ca utilizatorii de vehicule electrice să își poată utiliza abonamentul la mai multe puncte de reîncărcare. Acest lucru va permite, de asemenea, furnizorului de servicii ales de utilizatorul vehiculului electric să integreze în mod optim vehiculul electric în sistemul de energie electrică, printr-o planificare predictibilă și prin stimulente bazate pe preferințele utilizatorului de vehicule electrice. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu principiile unui sistem energetic axat pe consumator și bazat pe prosumator, precum și cu dreptul utilizatorilor de vehicule electrice de a alege furnizorul, în calitate de clienți finali, în conformitate cu dispozițiile Directivei (UE) 2019/944.

| (18a) | Pe lângă bateriile de uz casnic și ale vehiculelor electrice, o varietate de alte aparate, cum ar fi dispozitivele inteligente de încălzire și răcire, rezervoarele de apă caldă, unitățile de stocare a energiei termice și alte dispozitive inteligente, au un potențial semnificativ de răspuns al părții de consum, care ar trebui exploatat urgent pentru a permite consumatorilor să își ofere flexibilitatea sistemului energetic. Prin urmare, este necesar să se introducă măsuri care să permită accesul în timp real la datele relevante pentru răspunsul părții de consum pentru utilizatori, precum și pentru terți care acționează în numele proprietarilor și al utilizatorilor, cum ar fi participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și gratuit, în deplină conformitate cu prevederile relevante din Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(18a)

Pe lângă bateriile de uz casnic și ale vehiculelor electrice, o varietate de alte aparate, cum ar fi dispozitivele inteligente de încălzire și răcire, rezervoarele de apă caldă, unitățile de stocare a energiei termice și alte dispozitive inteligente, au un potențial semnificativ de răspuns al părții de consum, care ar trebui exploatat urgent pentru a permite consumatorilor să își ofere flexibilitatea sistemului energetic. Prin urmare, este necesar să se introducă măsuri care să permită accesul în timp real la datele relevante pentru răspunsul părții de consum pentru utilizatori, precum și pentru terți care acționează în numele proprietarilor și al utilizatorilor, cum ar fi participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și gratuit, în deplină conformitate cu prevederile relevante din Regulamentul (UE) 2016/679.

| (19) | Prin urmare, producția distribuită și descentralizată, răspunsul părții de consum și
  activele de stocare▌, cum ar fi bateriile de uz casnic și bateriile vehiculelor electrice
  , sistemele inteligente de încălzire și răcire și alte dispozitive inteligente, precum și stocarea energiei termice
  au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de
  dispozitive și de
  servicii
  conexe
  , dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea
  producției descentralizate și a
  activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, de a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și de a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari.
  Statele membre ar trebui să ofere, de asemenea, condiții de concurență echitabile pentru actorii mai mici de pe piață, în special pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, astfel încât aceștia să poată participa pe piață fără a se confrunta cu sarcini administrative sau de reglementare disproporționate. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, producția distribuită și descentralizată, răspunsul părții de consum și
  activele de stocare▌, cum ar fi bateriile de uz casnic și bateriile vehiculelor electrice
  , sistemele inteligente de încălzire și răcire și alte dispozitive inteligente, precum și stocarea energiei termice
  au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de
  dispozitive și de
  servicii
  conexe
  , dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea
  producției descentralizate și a
  activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, de a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și de a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari.
  Statele membre ar trebui să ofere, de asemenea, condiții de concurență echitabile pentru actorii mai mici de pe piață, în special pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, astfel încât aceștia să poată participa pe piață fără a se confrunta cu sarcini administrative sau de reglementare disproporționate.

| (20) | Punctele de reîncărcare în care vehiculele electrice sunt parcate de obicei pentru perioade lungi de timp, cum ar fi locurile în care persoanele parchează din motive de reședință sau legate de locul de muncă, sunt extrem de relevante pentru integrarea sistemului energetic. Prin urmare, trebuie asigurate funcționalități de încărcare inteligentă
  și bidirecțională
  .
  Ar trebui luate inițiative specifice pentru a crește numărul de puncte de reîncărcare în zonele rurale și slab populate și pentru a asigura o distribuție adecvată în zonele cele mai îndepărtate și montane.
  În această privință, exploatarea infrastructurii de încărcare normală care nu este accesibilă publicului
  , de exemplu printr-un sistem de contorizare inteligentă,
  este deosebit de importantă pentru integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece aceasta este situată în locuri în care vehiculele electrice sunt parcate în mod repetat pentru perioade îndelungate, cum ar fi în clădirile cu acces limitat, în parcările pentru angajați sau în spațiile de parcare închiriate persoanelor fizice sau juridice. |
| --- | --- |

(20)

Punctele de reîncărcare în care vehiculele electrice sunt parcate de obicei pentru perioade lungi de timp, cum ar fi locurile în care persoanele parchează din motive de reședință sau legate de locul de muncă, sunt extrem de relevante pentru integrarea sistemului energetic. Prin urmare, trebuie asigurate funcționalități de încărcare inteligentă
  și bidirecțională
  .
  Ar trebui luate inițiative specifice pentru a crește numărul de puncte de reîncărcare în zonele rurale și slab populate și pentru a asigura o distribuție adecvată în zonele cele mai îndepărtate și montane.
  În această privință, exploatarea infrastructurii de încărcare normală care nu este accesibilă publicului
  , de exemplu printr-un sistem de contorizare inteligentă,
  este deosebit de importantă pentru integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece aceasta este situată în locuri în care vehiculele electrice sunt parcate în mod repetat pentru perioade îndelungate, cum ar fi în clădirile cu acces limitat, în parcările pentru angajați sau în spațiile de parcare închiriate persoanelor fizice sau juridice.

| (21) | Industria este responsabilă de 25 % din consumul de energie al Uniunii și este un mare consumator de energie pentru încălzire și răcire, care este în prezent generată în proporție de 91 % din combustibili fosili. Cu toate acestea, 50 % din necesarul de energie pentru încălzire și răcire vizează o temperatură scăzută (< 200 oC), pentru care există alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor în materie de energie din surse regenerabile, inclusiv prin electrificare
  directă din surse regenerabile, pompe de căldură industriale și soluții bazate pe energia geotermală
  . În plus, industria utilizează surse neregenerabile ca materii prime pentru a fabrica produse precum oțelul sau produsele chimice. Deciziile din prezent privind investițiile industriale vor determina viitoarele procese industriale și opțiuni energetice care pot fi luate în considerare de industrie. Prin urmare, este important ca aceste decizii privind investițiile să fie adaptate la exigențele viitorului
  și să evite crearea de active depreciate
  . Prin urmare, ar trebui să se stabilească valori de referință pentru a stimula industria să treacă la procese de producție bazate pe surse regenerabile de energie care nu numai că sunt alimentate cu energie din surse regenerabile, ci utilizează și materii prime pe bază de surse regenerabile de energie, cum ar fi hidrogenul produs din surse regenerabile de energie. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Industria este responsabilă de 25 % din consumul de energie al Uniunii și este un mare consumator de energie pentru încălzire și răcire, care este în prezent generată în proporție de 91 % din combustibili fosili. Cu toate acestea, 50 % din necesarul de energie pentru încălzire și răcire vizează o temperatură scăzută (< 200 oC), pentru care există alternative eficiente din punctul de vedere al costurilor în materie de energie din surse regenerabile, inclusiv prin electrificare
  directă din surse regenerabile, pompe de căldură industriale și soluții bazate pe energia geotermală
  . În plus, industria utilizează surse neregenerabile ca materii prime pentru a fabrica produse precum oțelul sau produsele chimice. Deciziile din prezent privind investițiile industriale vor determina viitoarele procese industriale și opțiuni energetice care pot fi luate în considerare de industrie. Prin urmare, este important ca aceste decizii privind investițiile să fie adaptate la exigențele viitorului
  și să evite crearea de active depreciate
  . Prin urmare, ar trebui să se stabilească valori de referință pentru a stimula industria să treacă la procese de producție bazate pe surse regenerabile de energie care nu numai că sunt alimentate cu energie din surse regenerabile, ci utilizează și materii prime pe bază de surse regenerabile de energie, cum ar fi hidrogenul produs din surse regenerabile de energie. ▌

| (21a) | Statele membre ar trebui să promoveze instrumentele de amenajare a teritoriului necesare pentru clasificarea terenurilor agricole și identificarea terenurilor cu o valoare agricolă ridicată în funcție de caracteristicile lor edafologice. În cadrul politicilor lor de dezvoltare și promovare a energiilor din surse regenerabile, statele membre ar trebui să asigure menținerea destinației acestor terenuri pentru agricultură și creșterea animalelor. |
| --- | --- |

(21a)

Statele membre ar trebui să promoveze instrumentele de amenajare a teritoriului necesare pentru clasificarea terenurilor agricole și identificarea terenurilor cu o valoare agricolă ridicată în funcție de caracteristicile lor edafologice. În cadrul politicilor lor de dezvoltare și promovare a energiilor din surse regenerabile, statele membre ar trebui să asigure menținerea destinației acestor terenuri pentru agricultură și creșterea animalelor.

| (22) | Aplicându-se principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice. Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în
  procesele industriale greu de electrificat
  și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în
  respectivele sectoare industriale
  nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos. |
| --- | --- |

(22)

Aplicându-se principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice. Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în
  procesele industriale greu de electrificat
  și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în
  respectivele sectoare industriale
  nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos.

| (22a) | Astfel cum se menționează în Strategia UE pentru hidrogen, combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și hidrogenul cu emisii scăzute de dioxid de carbon pot juca un rol în tranziția energetică reducând emisiile combustibililor existenți. Întrucât combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și hidrogenul cu emisii scăzute de dioxid de carbon nu sunt combustibili din surse regenerabile, revizuirea Directivei (UE).../... [Directiva privind gazele naturale și hidrogenul] ar trebui să stabilească dispozițiile complementare referitoare la rolul combustibililor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și al hidrogenului cu emisii scăzute de dioxid de carbon în atingerea neutralității emisiilor de dioxid de carbon până în 2050. |
| --- | --- |

(22a)

Astfel cum se menționează în Strategia UE pentru hidrogen, combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și hidrogenul cu emisii scăzute de dioxid de carbon pot juca un rol în tranziția energetică reducând emisiile combustibililor existenți. Întrucât combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și hidrogenul cu emisii scăzute de dioxid de carbon nu sunt combustibili din surse regenerabile, revizuirea Directivei (UE).../... [Directiva privind gazele naturale și hidrogenul] ar trebui să stabilească dispozițiile complementare referitoare la rolul combustibililor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și al hidrogenului cu emisii scăzute de dioxid de carbon în atingerea neutralității emisiilor de dioxid de carbon până în 2050.

| (23) | Creșterea nivelului de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii este esențială pentru realizarea obiectivului global privind energia din surse regenerabile, având în vedere că încălzirea și răcirea constituie aproximativ jumătate din consumul de energie al Uniunii, acoperind o gamă largă de utilizări finale și tehnologii în clădiri, industrie și încălzirea și răcirea centralizată. Pentru a accelera creșterea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii și răcirii, o creștere anuală
  de minim
  1,1
  ar trebui să devină obligatorie pentru toate statele
  membre
  , cu o țintă orientativă de până la 2,3, conform nivelului sugerat de REPowerEU
  . Pentru statele membre care au deja ponderi ale surselor regenerabile de energie de peste 50 % în sectorul încălzirii și răcirii, ar trebui să fie posibil să se aplice în continuare doar jumătate din rata de creștere anuală obligatorie, iar statele membre cu o pondere de 60 % sau mai mare pot considera că orice astfel de pondere acoperă rata medie anuală de creștere în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) literele (b) și (c).
  Statele membre ar trebui să își evalueze, cu implicarea autorităților locale și regionale și în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, potențialul de a folosi energie din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și de a utiliza căldură și răcoare reziduale
  . În plus, ar trebui stabilite suplimentări specifice fiecărui stat membru, prin redistribuirea eforturilor suplimentare pentru atingerea nivelului dorit de energie din surse regenerabile în 2030 între statele membre, pe baza PIB-ului și a rentabilității. O listă mai lungă a diferitelor măsuri ar trebui, de asemenea, să fie inclusă în Directiva (UE) 2018/2001 pentru a facilita creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii. Statele membre
  ar trebui să pună
  în aplicare
  trei
  măsuri din lista de măsuri.
  Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile respective, statele membre ar trebui să asigure accesibilitatea lor pentru toți consumatorii, mai ales cei din gospodării cu venituri reduse sau vulnerabile, și ar trebui să dispună ca o parte însemnată a măsurilor să fie puse în aplicare cu prioritate în gospodăriile cu venituri mici expuse riscului de sărăcie energetică și în locuințele sociale [AM 38]. |
| --- | --- |

(23)

Creșterea nivelului de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii este esențială pentru realizarea obiectivului global privind energia din surse regenerabile, având în vedere că încălzirea și răcirea constituie aproximativ jumătate din consumul de energie al Uniunii, acoperind o gamă largă de utilizări finale și tehnologii în clădiri, industrie și încălzirea și răcirea centralizată. Pentru a accelera creșterea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii și răcirii, o creștere anuală
  de minim
  1,1
  ar trebui să devină obligatorie pentru toate statele
  membre
  , cu o țintă orientativă de până la 2,3, conform nivelului sugerat de REPowerEU
  . Pentru statele membre care au deja ponderi ale surselor regenerabile de energie de peste 50 % în sectorul încălzirii și răcirii, ar trebui să fie posibil să se aplice în continuare doar jumătate din rata de creștere anuală obligatorie, iar statele membre cu o pondere de 60 % sau mai mare pot considera că orice astfel de pondere acoperă rata medie anuală de creștere în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) literele (b) și (c).
  Statele membre ar trebui să își evalueze, cu implicarea autorităților locale și regionale și în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, potențialul de a folosi energie din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și de a utiliza căldură și răcoare reziduale
  . În plus, ar trebui stabilite suplimentări specifice fiecărui stat membru, prin redistribuirea eforturilor suplimentare pentru atingerea nivelului dorit de energie din surse regenerabile în 2030 între statele membre, pe baza PIB-ului și a rentabilității. O listă mai lungă a diferitelor măsuri ar trebui, de asemenea, să fie inclusă în Directiva (UE) 2018/2001 pentru a facilita creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii. Statele membre
  ar trebui să pună
  în aplicare
  trei
  măsuri din lista de măsuri.
  Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile respective, statele membre ar trebui să asigure accesibilitatea lor pentru toți consumatorii, mai ales cei din gospodării cu venituri reduse sau vulnerabile, și ar trebui să dispună ca o parte însemnată a măsurilor să fie puse în aplicare cu prioritate în gospodăriile cu venituri mici expuse riscului de sărăcie energetică și în locuințele sociale [AM 38].

| (24) | Pentru a se asigura faptul că un rol mai important al încălzirii și răcirii centralizate este însoțit de o mai bună informare a consumatorilor, este oportun să se clarifice și să se consolideze divulgarea ponderii energiei din surse regenerabile
  și a emisiilor de gaze cu efect de seră aferente, precum
  și a eficienței energetice a acestor sisteme. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura faptul că un rol mai important al încălzirii și răcirii centralizate este însoțit de o mai bună informare a consumatorilor, este oportun să se clarifice și să se consolideze divulgarea ponderii energiei din surse regenerabile
  și a emisiilor de gaze cu efect de seră aferente, precum
  și a eficienței energetice a acestor sisteme.

| (24a) | Sectorul agricol are potențialul de a produce energie electrică suplimentară din surse regenerabile. Această energie electrică din surse regenerabile este produsă în mod descentralizat, ceea ce reprezintă o oportunitate în tranziția energetică. Pentru a introduce această energie electrică în rețea, aceasta trebuie să aibă o capacitate suficientă. Însă rețeaua se termină adesea în zonele rurale și de aceea nu are o capacitate suficientă pentru a integra energie electrică suplimentară. Consolidarea rețelei în zonele rurale ar trebui să fie puternic încurajată, astfel încât fermele să își poată aduce în mod efectiv contribuția potențială la tranziția energetică prin producția descentralizată de energie electrică. |
| --- | --- |

(24a)

Sectorul agricol are potențialul de a produce energie electrică suplimentară din surse regenerabile. Această energie electrică din surse regenerabile este produsă în mod descentralizat, ceea ce reprezintă o oportunitate în tranziția energetică. Pentru a introduce această energie electrică în rețea, aceasta trebuie să aibă o capacitate suficientă. Însă rețeaua se termină adesea în zonele rurale și de aceea nu are o capacitate suficientă pentru a integra energie electrică suplimentară. Consolidarea rețelei în zonele rurale ar trebui să fie puternic încurajată, astfel încât fermele să își poată aduce în mod efectiv contribuția potențială la tranziția energetică prin producția descentralizată de energie electrică.

| (24b) | Instalațiile de producție de energie la scară mică în cadrul fermei au un potențial enorm de a crește circularitatea în exploatație prin transformarea deșeurilor și a fluxurilor reziduale ale fermei, cum ar fi, printre altele, gunoiul de grajd, în căldură și energie electrică. Prin urmare, ar trebui eliminate toate barierele pentru a-i încuraja pe fermieri să investească în aceste tehnologii vizând obținerea unei ferme circulare, cum ar fi instalațiile de digestie anaerobă la scară mică. Una dintre aceste bariere o constituie valorificarea reziduurilor procesului, de exemplu azotul recuperat din gunoi de grajd (RENURE), precum și sulfatul de amoniu, care ar trebui să poată fi clasificate și utilizate drept îngrășăminte. |
| --- | --- |

(24b)

Instalațiile de producție de energie la scară mică în cadrul fermei au un potențial enorm de a crește circularitatea în exploatație prin transformarea deșeurilor și a fluxurilor reziduale ale fermei, cum ar fi, printre altele, gunoiul de grajd, în căldură și energie electrică. Prin urmare, ar trebui eliminate toate barierele pentru a-i încuraja pe fermieri să investească în aceste tehnologii vizând obținerea unei ferme circulare, cum ar fi instalațiile de digestie anaerobă la scară mică. Una dintre aceste bariere o constituie valorificarea reziduurilor procesului, de exemplu azotul recuperat din gunoi de grajd (RENURE), precum și sulfatul de amoniu, care ar trebui să poată fi clasificate și utilizate drept îngrășăminte.

| (25) | Sistemele moderne de încălzire și răcire centralizată eficiente bazate pe surse regenerabile de energie și-au demonstrat potențialul de a oferi soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru integrarea energiei din surse regenerabile, creșterea eficienței energetice și integrarea sistemului energetic, înlesnind decarbonizarea generală a sectorului încălzirii și răcirii. Pentru a se asigura valorificarea acestui potențial, creșterea anuală a ponderii energiei din surse regenerabile și/sau a căldurii reziduale în sistemele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să crească de la 1 la
  2,3
  puncte procentuale, fără a schimba caracterul orientativ al acestei creșteri, reflectând dezvoltarea inegală a acestui tip de rețea pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

Sistemele moderne de încălzire și răcire centralizată eficiente bazate pe surse regenerabile de energie și-au demonstrat potențialul de a oferi soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru integrarea energiei din surse regenerabile, creșterea eficienței energetice și integrarea sistemului energetic, înlesnind decarbonizarea generală a sectorului încălzirii și răcirii. Pentru a se asigura valorificarea acestui potențial, creșterea anuală a ponderii energiei din surse regenerabile și/sau a căldurii reziduale în sistemele de încălzire și răcire centralizată ar trebui să crească de la 1 la
  2,3
  puncte procentuale, fără a schimba caracterul orientativ al acestei creșteri, reflectând dezvoltarea inegală a acestui tip de rețea pe teritoriul Uniunii.

| (26) | Pentru a se reflecta importanța sporită a încălzirii și răcirii centralizate și necesitatea de a orienta dezvoltarea acestor rețele către integrarea unei cantități mai mari de energie din surse regenerabile, este oportun să se stabilească cerințe pentru a se asigura racordarea furnizorilor terți de energie din surse regenerabile și de căldură și răcoare reziduală la sisteme de încălzire sau răcire centralizată cu o capacitate mai mare de 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a se reflecta importanța sporită a încălzirii și răcirii centralizate și necesitatea de a orienta dezvoltarea acestor rețele către integrarea unei cantități mai mari de energie din surse regenerabile, este oportun să se stabilească cerințe pentru a se asigura racordarea furnizorilor terți de energie din surse regenerabile și de căldură și răcoare reziduală la sisteme de încălzire sau răcire centralizată cu o capacitate mai mare de 25 MW.

| (27) | Căldura și răcoarea reziduală sunt insuficient utilizate, în pofida disponibilității lor pe scară largă, ceea ce duce la o risipă de resurse, la o eficiență energetică mai scăzută în sistemele energetice naționale și la un consum de energie mai mare decât este necesar în Uniune. Cerințele pentru o coordonare mai strânsă între operatorii de încălzire și răcire centralizată, sectoarele industriale și terțiare și autoritățile locale ar putea facilita dialogul și cooperarea necesare pentru a valorifica potențialul încălzirii și răcirii reziduale eficient din punctul de vedere al costurilor prin intermediul sistemelor de încălzire și răcire centralizată. |
| --- | --- |

(27)

Căldura și răcoarea reziduală sunt insuficient utilizate, în pofida disponibilității lor pe scară largă, ceea ce duce la o risipă de resurse, la o eficiență energetică mai scăzută în sistemele energetice naționale și la un consum de energie mai mare decât este necesar în Uniune. Cerințele pentru o coordonare mai strânsă între operatorii de încălzire și răcire centralizată, sectoarele industriale și terțiare și autoritățile locale ar putea facilita dialogul și cooperarea necesare pentru a valorifica potențialul încălzirii și răcirii reziduale eficient din punctul de vedere al costurilor prin intermediul sistemelor de încălzire și răcire centralizată.

| (28) | Pentru a asigura participarea deplină a încălzirii și răcirii centralizate la integrarea sectorului energetic, este necesar să se extindă cooperarea cu operatorii de distribuție a energiei electrice la operatorii de sisteme de transport de energie electrică și să se extindă domeniul de aplicare al cooperării la planificarea investițiilor în rețea și la piețe pentru a se valorifica mai bine potențialul încălzirii și răcirii centralizate pentru furnizarea de servicii de flexibilitate pe piețele energiei electrice. Cooperarea în continuare cu operatorii de rețele de gaze, inclusiv rețele de hidrogen și alte rețele energetice, ar trebui, de asemenea, să fie posibilă pentru a asigura o mai mare integrare la nivelul vectorilor energetici și utilizarea lor în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a asigura participarea deplină a încălzirii și răcirii centralizate la integrarea sectorului energetic, este necesar să se extindă cooperarea cu operatorii de distribuție a energiei electrice la operatorii de sisteme de transport de energie electrică și să se extindă domeniul de aplicare al cooperării la planificarea investițiilor în rețea și la piețe pentru a se valorifica mai bine potențialul încălzirii și răcirii centralizate pentru furnizarea de servicii de flexibilitate pe piețele energiei electrice. Cooperarea în continuare cu operatorii de rețele de gaze, inclusiv rețele de hidrogen și alte rețele energetice, ar trebui, de asemenea, să fie posibilă pentru a asigura o mai mare integrare la nivelul vectorilor energetici și utilizarea lor în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor.

| (29) | Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transport poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în economia Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor celor mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. |
| --- | --- |

(29)

Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transport poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în economia Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor celor mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil].

| (29a) | Pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța strategică a sectorului transporturilor. Punerea în aplicare a culoarelor verzi, care au asigurat lanțuri de aprovizionare sigure pentru serviciile medicale și de urgență, aprovizionarea cu alimente esențiale și produse farmaceutice, a reprezentat o bună practică care, în viitor, ar trebui să prevaleze asupra reducerii emisiilor în perioade de criză. |
| --- | --- |

(29a)

Pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța strategică a sectorului transporturilor. Punerea în aplicare a culoarelor verzi, care au asigurat lanțuri de aprovizionare sigure pentru serviciile medicale și de urgență, aprovizionarea cu alimente esențiale și produse farmaceutice, a reprezentat o bună practică care, în viitor, ar trebui să prevaleze asupra reducerii emisiilor în perioade de criză.

| (29b) | Implementarea sau instalarea sistemelor de propulsie asistată de vânt și a sistemelor de propulsie bazată pe vânt este considerată o sursă de energie regenerabilă și una dintre soluțiile de decarbonizare pentru transportul maritim. |
| --- | --- |

(29b)

Implementarea sau instalarea sistemelor de propulsie asistată de vânt și a sistemelor de propulsie bazată pe vânt este considerată o sursă de energie regenerabilă și una dintre soluțiile de decarbonizare pentru transportul maritim.

| (30) | Electromobilitatea va juca un rol esențial în decarbonizarea sectorului transporturilor. Pentru a încuraja dezvoltarea în continuare a electromobilității, statele membre ar trebui să instituie un mecanism de credite care să permită operatorilor de puncte de reîncărcare accesibile publicului să contribuie, prin furnizarea de energie electrică din surse regenerabile
  sau de energie din surse regenerabile
  , la îndeplinirea obligației impuse de statele membre furnizorilor de combustibili.
  Statele membre pot include în acest mecanism stațiile de reîncărcare private, dacă se poate demonstra că energia electrică din surse regenerabile livrată acestor stații de reîncărcare este furnizată exclusiv vehiculelor electrice.
  Deși sprijină energia electrică în transporturi printr-un astfel de mecanism, este important ca statele membre să continue să stabilească un nivel ridicat de ambiție în ceea ce privește decarbonizarea mixului lor de combustibili lichizi,
  mai ales în sectoarele de transport greu de decarbonizat, cum ar fi sectorul maritim și cel al aviației, în care electrificarea directă este mult mai greu de realizat
  . |
| --- | --- |

(30)

Electromobilitatea va juca un rol esențial în decarbonizarea sectorului transporturilor. Pentru a încuraja dezvoltarea în continuare a electromobilității, statele membre ar trebui să instituie un mecanism de credite care să permită operatorilor de puncte de reîncărcare accesibile publicului să contribuie, prin furnizarea de energie electrică din surse regenerabile
  sau de energie din surse regenerabile
  , la îndeplinirea obligației impuse de statele membre furnizorilor de combustibili.
  Statele membre pot include în acest mecanism stațiile de reîncărcare private, dacă se poate demonstra că energia electrică din surse regenerabile livrată acestor stații de reîncărcare este furnizată exclusiv vehiculelor electrice.
  Deși sprijină energia electrică în transporturi printr-un astfel de mecanism, este important ca statele membre să continue să stabilească un nivel ridicat de ambiție în ceea ce privește decarbonizarea mixului lor de combustibili lichizi,
  mai ales în sectoarele de transport greu de decarbonizat, cum ar fi sectorul maritim și cel al aviației, în care electrificarea directă este mult mai greu de realizat
  .

| (30a) | Hidrogenul poate fi folosit ca materie primă sau ca sursă de energie în procesele industriale și chimice și în transportul aerian și maritim, ducând la decarbonizarea sectoarelor în care electrificarea directă nu este posibilă tehnologic sau nu este competitivă, precum și pentru stocarea energiei pentru a echilibra, acolo unde este necesar, sistemul energetic, jucând astfel un rol important în integrarea sistemului energetic. |
| --- | --- |

(30a)

Hidrogenul poate fi folosit ca materie primă sau ca sursă de energie în procesele industriale și chimice și în transportul aerian și maritim, ducând la decarbonizarea sectoarelor în care electrificarea directă nu este posibilă tehnologic sau nu este competitivă, precum și pentru stocarea energiei pentru a echilibra, acolo unde este necesar, sistemul energetic, jucând astfel un rol important în integrarea sistemului energetic.

| (30b) | Cadrul de reglementare al Uniunii și inițiativele care vizează atingerea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să sprijine industria să treacă la un sistem energetic european mai sustenabil, în special atunci când se stabilesc noi obiective și praguri de producție. |
| --- | --- |

(30b)

Cadrul de reglementare al Uniunii și inițiativele care vizează atingerea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să sprijine industria să treacă la un sistem energetic european mai sustenabil, în special atunci când se stabilesc noi obiective și praguri de producție.

| (31) | Politica Uniunii în domeniul energiei din surse regenerabile urmărește să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii Europene de atenuare a schimbărilor climatice în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. În urmărirea acestui obiectiv, este esențial să se contribuie, de asemenea, la obiective de mediu mai ample, în special la prevenirea pierderii biodiversității, care este afectată negativ de schimbarea indirectă a destinației terenurilor asociată cu producția de anumiți biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.
  De asemenea, planificarea inadecvată a instalațiilor aferente proiectelor eoliene sau fotovoltaice mari poate avea efecte nedorite asupra biodiversității, peisajelor și comunităților locale. De asemenea, ar trebui luate în considerare efectele indirecte ale defrișărilor și ale tasării solului, efectele turbinelor eoliene și conflictele legate de utilizarea terenurilor în cazul parcurilor solare.
  Contribuția la aceste obiective climatice și de mediu constituie o preocupare intergenerațională profundă și pe termen lung pentru cetățenii Uniunii și legiuitorul Uniunii.
  Așadar, Uniunea ar trebui să promoveze combustibili în cantități care să echilibreze ambiția necesară cu necesitatea de a evita contribuția la schimbarea directă și indirectă a utilizării terenurilor.
  În consecință, modificările modului de calculare a obiectivului privind transporturile nu ar trebui să afecteze limitele stabilite cu privire la modul în care se poate ține seama în vederea acestui obiectiv de anumiți combustibili produși din culturi alimentare și furajere, pe de o parte, și de combustibili care prezintă riscuri ridicate din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, pe de altă parte. În plus, pentru a nu crea un stimulent pentru utilizarea în transporturi a biocombustibililor și a biogazului produse din culturi alimentare și furajere
  și pentru a ține seama de războiul împotriva Ucrainei
  , statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a alege dacă sunt sau nu luați în considerare în vederea realizării obiectivului privind transporturile. Dacă statele membre nu le iau în calcul, ele pot reduce în consecință obiectivul de reducere a intensității gazelor cu efect de seră, presupunând că biocombustibilii pe bază de culturi alimentare și furajere reduc cu 50 % emisiile de gaze cu efect de seră, ceea ce corespunde valorilor tipice stabilite într-o anexă la prezenta directivă pentru reducerile de emisii de gaze cu efect de seră generate de cele mai relevante filierele de producție a biocombustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere, precum și pragul minim de reducere care se aplică majorității instalațiilor care produc astfel de biocombustibili.
  În plus, statele membre ar trebui să aibă în vedere și asigurarea aprovizionării suplimentare cu alimente pentru a stabiliza piețele mondiale de produse alimentare de bază. |
| --- | --- |

(31)

Politica Uniunii în domeniul energiei din surse regenerabile urmărește să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii Europene de atenuare a schimbărilor climatice în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. În urmărirea acestui obiectiv, este esențial să se contribuie, de asemenea, la obiective de mediu mai ample, în special la prevenirea pierderii biodiversității, care este afectată negativ de schimbarea indirectă a destinației terenurilor asociată cu producția de anumiți biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.
  De asemenea, planificarea inadecvată a instalațiilor aferente proiectelor eoliene sau fotovoltaice mari poate avea efecte nedorite asupra biodiversității, peisajelor și comunităților locale. De asemenea, ar trebui luate în considerare efectele indirecte ale defrișărilor și ale tasării solului, efectele turbinelor eoliene și conflictele legate de utilizarea terenurilor în cazul parcurilor solare.
  Contribuția la aceste obiective climatice și de mediu constituie o preocupare intergenerațională profundă și pe termen lung pentru cetățenii Uniunii și legiuitorul Uniunii.
  Așadar, Uniunea ar trebui să promoveze combustibili în cantități care să echilibreze ambiția necesară cu necesitatea de a evita contribuția la schimbarea directă și indirectă a utilizării terenurilor.
  În consecință, modificările modului de calculare a obiectivului privind transporturile nu ar trebui să afecteze limitele stabilite cu privire la modul în care se poate ține seama în vederea acestui obiectiv de anumiți combustibili produși din culturi alimentare și furajere, pe de o parte, și de combustibili care prezintă riscuri ridicate din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, pe de altă parte. În plus, pentru a nu crea un stimulent pentru utilizarea în transporturi a biocombustibililor și a biogazului produse din culturi alimentare și furajere
  și pentru a ține seama de războiul împotriva Ucrainei
  , statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a alege dacă sunt sau nu luați în considerare în vederea realizării obiectivului privind transporturile. Dacă statele membre nu le iau în calcul, ele pot reduce în consecință obiectivul de reducere a intensității gazelor cu efect de seră, presupunând că biocombustibilii pe bază de culturi alimentare și furajere reduc cu 50 % emisiile de gaze cu efect de seră, ceea ce corespunde valorilor tipice stabilite într-o anexă la prezenta directivă pentru reducerile de emisii de gaze cu efect de seră generate de cele mai relevante filierele de producție a biocombustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere, precum și pragul minim de reducere care se aplică majorității instalațiilor care produc astfel de biocombustibili.
  În plus, statele membre ar trebui să aibă în vedere și asigurarea aprovizionării suplimentare cu alimente pentru a stabiliza piețele mondiale de produse alimentare de bază.

| (31a) | Ar trebui să se țină seama de articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care recunoaște vulnerabilitatea deosebită a regiunilor ultraperiferice, cauzată de depărtarea acestora de regiunile continentale, de caracterul insular, de dimensiunile reduse, de topografia și clima dificile și de dependența economică de câteva produse, o combinație care limitează semnificativ dezvoltarea acestor regiuni și generează costuri suplimentare substanțiale în multe zone, în special în ceea ce privește transportul. Eforturile depuse și obiectivele stabilite la nivel european pentru reducerea gazelor cu efect de seră trebuie adaptate la această situație dificilă, echilibrând obiectivele de mediu cu costurile sociale ridicate pentru aceste regiuni. |
| --- | --- |

(31a)

Ar trebui să se țină seama de articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care recunoaște vulnerabilitatea deosebită a regiunilor ultraperiferice, cauzată de depărtarea acestora de regiunile continentale, de caracterul insular, de dimensiunile reduse, de topografia și clima dificile și de dependența economică de câteva produse, o combinație care limitează semnificativ dezvoltarea acestor regiuni și generează costuri suplimentare substanțiale în multe zone, în special în ceea ce privește transportul. Eforturile depuse și obiectivele stabilite la nivel european pentru reducerea gazelor cu efect de seră trebuie adaptate la această situație dificilă, echilibrând obiectivele de mediu cu costurile sociale ridicate pentru aceste regiuni.

| (32) | Exprimarea obiectivului privind transporturile ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră face inutilă utilizarea multiplicatorilor pentru promovarea anumitor surse regenerabile de energie. Acest lucru se datorează faptului că diferite surse regenerabile de energie economisesc cantități diferite de emisii de gaze cu efect de seră și, prin urmare, contribuie în mod diferit la atingerea unui obiectiv. Ar trebui să se considere că energia electrică din surse regenerabile are emisii zero, ceea ce înseamnă că reduce emisiile cu 100 % în comparație cu energia electrică produsă din combustibili fosili. Acest lucru va crea un stimulent pentru utilizarea energiei electrice din surse regenerabile, deoarece este puțin probabil ca combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat să atingă un procent atât de ridicat al reducerilor. Electrificarea bazată pe surse regenerabile de energie ar deveni, prin urmare, cea mai eficientă modalitate de decarbonizare a transportului rutier. În plus, pentru a promova utilizarea biocombustibililor avansați și a biogazului și a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în modurile de transport aerian și maritim, care sunt dificil de electrificat, este oportun să se mențină multiplicatorul pentru combustibilii furnizați în modurile respective atunci când sunt luați în considerare în vederea realizării obiectivelor specifice stabilite pentru combustibilii respectivi. |
| --- | --- |

(32)

Exprimarea obiectivului privind transporturile ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră face inutilă utilizarea multiplicatorilor pentru promovarea anumitor surse regenerabile de energie. Acest lucru se datorează faptului că diferite surse regenerabile de energie economisesc cantități diferite de emisii de gaze cu efect de seră și, prin urmare, contribuie în mod diferit la atingerea unui obiectiv. Ar trebui să se considere că energia electrică din surse regenerabile are emisii zero, ceea ce înseamnă că reduce emisiile cu 100 % în comparație cu energia electrică produsă din combustibili fosili. Acest lucru va crea un stimulent pentru utilizarea energiei electrice din surse regenerabile, deoarece este puțin probabil ca combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat să atingă un procent atât de ridicat al reducerilor. Electrificarea bazată pe surse regenerabile de energie ar deveni, prin urmare, cea mai eficientă modalitate de decarbonizare a transportului rutier. În plus, pentru a promova utilizarea biocombustibililor avansați și a biogazului și a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în modurile de transport aerian și maritim, care sunt dificil de electrificat, este oportun să se mențină multiplicatorul pentru combustibilii furnizați în modurile respective atunci când sunt luați în considerare în vederea realizării obiectivelor specifice stabilite pentru combustibilii respectivi.

| (33) | Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la
  eficiența sistemului
  și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice în mod specific energiei electrice din surse regenerabile furnizate vehiculelor electrice în sectorul transporturilor. [AM 10] |
| --- | --- |

(33)

Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la
  eficiența sistemului
  și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice în mod specific energiei electrice din surse regenerabile furnizate vehiculelor electrice în sectorul transporturilor. [AM 10]

| (34) | Întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică, care erau aplicabile numai acelor combustibili atunci când sunt consumați în sectorul transporturilor, ar trebui să fie extinse la toți combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați. |
| --- | --- |

(34)

Întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică, care erau aplicabile numai acelor combustibili atunci când sunt consumați în sectorul transporturilor, ar trebui să fie extinse la toți combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați.

| (34a) | Energia electrică obținută prin racordarea directă la una sau mai multe instalații care produc energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică. Instalațiile demonstrează că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea. Energia electrică preluată din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția să fie produsă exclusiv din surse regenerabile, iar caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate de încheierea unui contract de achiziție de energie electrică. Pentru a fi pe deplin calificat drept combustibil din surse regenerabile de origine nebiologică, corelația geografică ar trebui să se facă la nivel de zonă de ofertare și ar trebui să ia în considerare, de asemenea, situațiile offshore. Proprietățile regenerabile ale energiei electrice respective trebuie declarate o singură dată și numai într-un singur sector de utilizare finală. Același lucru ar trebui să se aplice și combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică importați în Uniune. [AM 11] |
| --- | --- |

(34a)

Energia electrică obținută prin racordarea directă la una sau mai multe instalații care produc energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică. Instalațiile demonstrează că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea. Energia electrică preluată din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția să fie produsă exclusiv din surse regenerabile, iar caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate de încheierea unui contract de achiziție de energie electrică. Pentru a fi pe deplin calificat drept combustibil din surse regenerabile de origine nebiologică, corelația geografică ar trebui să se facă la nivel de zonă de ofertare și ar trebui să ia în considerare, de asemenea, situațiile offshore. Proprietățile regenerabile ale energiei electrice respective trebuie declarate o singură dată și numai într-un singur sector de utilizare finală. Același lucru ar trebui să se aplice și combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică importați în Uniune. [AM 11]

| (35) | Pentru a asigura o eficacitate mai mare din punctul de vedere al mediului a criteriilor Uniunii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din biomasă solizi folosiți în instalațiile care produc încălzire, energie electrică și răcire, pragul minim pentru aplicabilitatea unor astfel de criterii ar trebui să fie redus de la nivelul actual de 20 MW la
  7,5
   MW. |
| --- | --- |

(35)

Pentru a asigura o eficacitate mai mare din punctul de vedere al mediului a criteriilor Uniunii de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din biomasă solizi folosiți în instalațiile care produc încălzire, energie electrică și răcire, pragul minim pentru aplicabilitatea unor astfel de criterii ar trebui să fie redus de la nivelul actual de 20 MW la
  7,5
   MW.

| (36) | Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor. Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare
  și seculare
  , pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile, turbăriile
  și landele
  , ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă. În plus, criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să se aplice și instalațiilor existente bazate pe biomasă, pentru a se asigura că producția de bioenergie în toate aceste instalații duce la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu energia produsă din combustibili fosili.
  Pădurile seminaturale ca păduri sau alte terenuri împădurite care nu sunt nici păduri primare, nici plantații forestiere și care sunt compuse predominant din specii de arbori și arbuști indigeni care nu au fost plantați au o biodiversitate și o valoare climatică ridicate și nu ar trebui transformate în plantații forestiere sau degradate în alt mod. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită științelor forestiere pentru a aborda întrebările deschise și pentru a furniza date, deoarece acestea sunt esențiale pentru o mai bună înțelegere a rolului arborilor noștri pentru climă, mediu, economie și societate. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă agricolă și forestieră și combustibilii de origine nebiologică din surse regenerabile ar trebui să fie obținuți din terenuri sau păduri pentru care drepturile părților terțe privind utilizarea și proprietatea terenului sau a pădurilor sunt respectate prin obținerea consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză al acestor părți terțe, cu participarea instituțiilor și organizațiilor reprezentative, în timp ce drepturile fundamentale și în domeniul muncii ale terților sunt respectate, iar disponibilitatea produselor alimentare și a hranei pentru animale pentru părțile terțe nu este periclitată. |
| --- | --- |

(36)

Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor. Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare
  și seculare
  , pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile, turbăriile
  și landele
  , ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă. În plus, criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să se aplice și instalațiilor existente bazate pe biomasă, pentru a se asigura că producția de bioenergie în toate aceste instalații duce la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu energia produsă din combustibili fosili.
  Pădurile seminaturale ca păduri sau alte terenuri împădurite care nu sunt nici păduri primare, nici plantații forestiere și care sunt compuse predominant din specii de arbori și arbuști indigeni care nu au fost plantați au o biodiversitate și o valoare climatică ridicate și nu ar trebui transformate în plantații forestiere sau degradate în alt mod. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită științelor forestiere pentru a aborda întrebările deschise și pentru a furniza date, deoarece acestea sunt esențiale pentru o mai bună înțelegere a rolului arborilor noștri pentru climă, mediu, economie și societate. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă agricolă și forestieră și combustibilii de origine nebiologică din surse regenerabile ar trebui să fie obținuți din terenuri sau păduri pentru care drepturile părților terțe privind utilizarea și proprietatea terenului sau a pădurilor sunt respectate prin obținerea consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză al acestor părți terțe, cu participarea instituțiilor și organizațiilor reprezentative, în timp ce drepturile fundamentale și în domeniul muncii ale terților sunt respectate, iar disponibilitatea produselor alimentare și a hranei pentru animale pentru părțile terțe nu este periclitată.

| (37) | Pentru a reduce sarcina administrativă pentru producătorii de combustibili din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat și pentru statele membre, în cazul în care Comisia a recunoscut, printr-un act de punere în aplicare, că sistemele voluntare sau naționale oferă dovezi sau date exacte cu privire la respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și a altor cerințe stabilite în prezenta directivă, statele membre ar trebui să accepte rezultatele certificării emise de astfel de sisteme în limitele recunoașterii Comisiei. Pentru a reduce sarcina asupra instalațiilor mici, statele membre ar trebui să instituie un mecanism de verificare simplificat pentru instalațiile cu o putere cuprinsă între 5 și
  20
   MW. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a reduce sarcina administrativă pentru producătorii de combustibili din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat și pentru statele membre, în cazul în care Comisia a recunoscut, printr-un act de punere în aplicare, că sistemele voluntare sau naționale oferă dovezi sau date exacte cu privire la respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și a altor cerințe stabilite în prezenta directivă, statele membre ar trebui să accepte rezultatele certificării emise de astfel de sisteme în limitele recunoașterii Comisiei. Pentru a reduce sarcina asupra instalațiilor mici, statele membre ar trebui să instituie un mecanism de verificare simplificat pentru instalațiile cu o putere cuprinsă între 5 și
  20
   MW.

| (38) | Baza de date a Uniunii care urmează să fie creată de Comisie urmărește să permită urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat. Domeniul său de aplicare ar trebui extins de la transporturi la toate celelalte sectoare de utilizare finală în care sunt consumați astfel de combustibili. Acest lucru ar trebui să contribuie în mod vital la monitorizarea cuprinzătoare a producției și a consumului de astfel de combustibili, reducând riscurile de dublă contabilizare sau de nereguli de-a lungul lanțurilor de aprovizionare acoperite de baza de date a Uniunii. În plus, pentru a evita orice risc de suprapunere a cererilor pentru același gaz din surse regenerabile, ar trebui anulată garanția de origine emisă pentru orice lot de gaze regenerabile înregistrat în baza de date.
  Această bază de date este pusă la dispoziția publicului într-un mod deschis, transparent și ușor de utilizat. Comisia ar trebui să publice rapoarte anuale destinate publicului larg cu privire la informațiile raportate în baza de date a Uniunii, inclusiv la cantitățile, originea geografică și tipul de materii prime ale biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă. |
| --- | --- |

(38)

Baza de date a Uniunii care urmează să fie creată de Comisie urmărește să permită urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat. Domeniul său de aplicare ar trebui extins de la transporturi la toate celelalte sectoare de utilizare finală în care sunt consumați astfel de combustibili. Acest lucru ar trebui să contribuie în mod vital la monitorizarea cuprinzătoare a producției și a consumului de astfel de combustibili, reducând riscurile de dublă contabilizare sau de nereguli de-a lungul lanțurilor de aprovizionare acoperite de baza de date a Uniunii. În plus, pentru a evita orice risc de suprapunere a cererilor pentru același gaz din surse regenerabile, ar trebui anulată garanția de origine emisă pentru orice lot de gaze regenerabile înregistrat în baza de date.
  Această bază de date este pusă la dispoziția publicului într-un mod deschis, transparent și ușor de utilizat. Comisia ar trebui să publice rapoarte anuale destinate publicului larg cu privire la informațiile raportate în baza de date a Uniunii, inclusiv la cantitățile, originea geografică și tipul de materii prime ale biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă.

| (38a) | Pentru a compensa sarcinile de reglementare impuse cetățenilor, administrațiilor și întreprinderilor prin prezenta directivă, Comisia ar trebui, în cadrul analizei sale anuale a sarcinii de reglementare, efectuată în temeiul punctului 48 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, să revizuiască cadrul de reglementare în sectoarele în cauză în conformitate cu principiul numărului constant, astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2021, intitulată „O mai bună legiferare: Unirea forțelor pentru îmbunătățirea legislației” și, după caz, prezintă propuneri legislative pentru modificarea sau eliminarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează costuri de conformare în sectoarele respective. |
| --- | --- |

(38a)

Pentru a compensa sarcinile de reglementare impuse cetățenilor, administrațiilor și întreprinderilor prin prezenta directivă, Comisia ar trebui, în cadrul analizei sale anuale a sarcinii de reglementare, efectuată în temeiul punctului 48 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, să revizuiască cadrul de reglementare în sectoarele în cauză în conformitate cu principiul numărului constant, astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2021, intitulată „O mai bună legiferare: Unirea forțelor pentru îmbunătățirea legislației” și, după caz, prezintă propuneri legislative pentru modificarea sau eliminarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează costuri de conformare în sectoarele respective.

| (38b) | Trebuie stabilite dispoziții antifraudă adecvate, în special în ceea ce privește uleiul de gătit uzat (UCO), având în vedere utilizarea pe scară largă a procesului de amestecare a uleiului de palmier. Întrucât detectarea și prevenirea fraudelor sunt esențiale pentru a preveni concurența neloială și defrișările agresive în țările terțe, ar trebui implementată trasabilitatea completă și certificată a acestor materii prime. |
| --- | --- |

(38b)

Trebuie stabilite dispoziții antifraudă adecvate, în special în ceea ce privește uleiul de gătit uzat (UCO), având în vedere utilizarea pe scară largă a procesului de amestecare a uleiului de palmier. Întrucât detectarea și prevenirea fraudelor sunt esențiale pentru a preveni concurența neloială și defrișările agresive în țările terțe, ar trebui implementată trasabilitatea completă și certificată a acestor materii prime.

| (39) | Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice face mai multe trimiteri în mai multe părți din text la obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030. Întrucât acest obiectiv trebuie majorat pentru a contribui în mod eficace la ambiția de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu
  cel puțin
  55 % până în 2030, trimiterile respective ar trebui modificate. Eventualele cerințe suplimentare în materie de planificare și raportare nu vor crea un nou sistem de planificare și raportare, ci ar trebui să facă obiectul cadrului existent de planificare și raportare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice face mai multe trimiteri în mai multe părți din text la obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind o pondere de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030. Întrucât acest obiectiv trebuie majorat pentru a contribui în mod eficace la ambiția de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu
  cel puțin
  55 % până în 2030, trimiterile respective ar trebui modificate. Eventualele cerințe suplimentare în materie de planificare și raportare nu vor crea un nou sistem de planificare și raportare, ci ar trebui să facă obiectul cadrului existent de planificare și raportare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

| (40) | Domeniul de aplicare al Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16) ar trebui modificat pentru a se evita duplicarea cerințelor de reglementare în ceea ce privește obiectivele de decarbonizare a combustibililor utilizați în transporturi și pentru a se alinia la Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Domeniul de aplicare al Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16) ar trebui modificat pentru a se evita duplicarea cerințelor de reglementare în ceea ce privește obiectivele de decarbonizare a combustibililor utilizați în transporturi și pentru a se alinia la Directiva (UE) 2018/2001.

| (40a) | De asemenea, este necesar să se încurajeze cercetarea și inovarea în domeniul surselor de energie curate, precum hidrogenul, pentru a răspunde cererii tot mai mari de combustibili alternativi și, mai ales, pentru a aduce pe piață o sursă de energie al cărei cost de producție este mai mic decât al combustibililor fosili precum motorina, păcura sau benzina, ale căror prețuri ating în prezent niveluri record. |
| --- | --- |

(40a)

De asemenea, este necesar să se încurajeze cercetarea și inovarea în domeniul surselor de energie curate, precum hidrogenul, pentru a răspunde cererii tot mai mari de combustibili alternativi și, mai ales, pentru a aduce pe piață o sursă de energie al cărei cost de producție este mai mic decât al combustibililor fosili precum motorina, păcura sau benzina, ale căror prețuri ating în prezent niveluri record.

| (41) | Definițiile din Directiva 98/70/CE ar trebui modificate pentru a le alinia la Directiva (UE) 2018/2001 și pentru a evita astfel aplicarea unor definiții diferite în aceste două acte. |
| --- | --- |

(41)

Definițiile din Directiva 98/70/CE ar trebui modificate pentru a le alinia la Directiva (UE) 2018/2001 și pentru a evita astfel aplicarea unor definiții diferite în aceste două acte.

| (42) | Obligațiile privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și utilizarea biocombustibililor menționați în Directiva 98/70/CE ar trebui eliminate pentru a simplifica și a evita dubla reglementare în ceea ce privește obligațiile consolidate de decarbonizare a combustibililor utilizați în transporturi, care sunt prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Obligațiile privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și utilizarea biocombustibililor menționați în Directiva 98/70/CE ar trebui eliminate pentru a simplifica și a evita dubla reglementare în ceea ce privește obligațiile consolidate de decarbonizare a combustibililor utilizați în transporturi, care sunt prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001.

| (43) | Obligațiile privind monitorizarea și raportarea cu privire la reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute în Directiva 98/70/CE ar trebui eliminate pentru a se evita dubla reglementare a obligațiilor de raportare. |
| --- | --- |

(43)

Obligațiile privind monitorizarea și raportarea cu privire la reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute în Directiva 98/70/CE ar trebui eliminate pentru a se evita dubla reglementare a obligațiilor de raportare.

| (44) | Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului, care prevede normele detaliate pentru punerea în aplicare uniformă a articolul 7a din Directiva 98/70/CE, ar trebui abrogată, deoarece devine caducă odată cu abrogarea articolul 7a din Directiva 98/70/CE prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(44)

Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului, care prevede normele detaliate pentru punerea în aplicare uniformă a articolul 7a din Directiva 98/70/CE, ar trebui abrogată, deoarece devine caducă odată cu abrogarea articolul 7a din Directiva 98/70/CE prin prezenta directivă.

| (45) | În ceea ce privește componenții biologici din motorina diesel, trimiterea din Directiva 98/70/CE la motorina diesel B7, și anume motorina diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 7 %, limitează opțiunile disponibile pentru realizarea unor obiective mai ambițioase privind încorporarea biocombustibililor, astfel cum sunt stabilite în Directiva (UE) 2018/2001. Acest lucru se datorează faptului că aproape întreaga aprovizionare cu motorină diesel a Uniunii este deja cu B7. Din acest motiv, ponderea maximă a componenților biologici ar trebui să crească de la 7 % la 10 %. Menținerea introducerii pe piață a B10, și anume a motorinei diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 10 %, necesită un nivel de protecție a B7 la nivelul întregii Uniuni pentru un conținut de EMAG de 7 % în motorina diesel, din cauza proporției considerabile de vehicule incompatibile cu B10 care se preconizează că vor fi prezente în parcul auto până în 2030. Acest lucru ar trebui să se reflecte la articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 98/70/CE, astfel cum este modificată prin prezentul act. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește componenții biologici din motorina diesel, trimiterea din Directiva 98/70/CE la motorina diesel B7, și anume motorina diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 7 %, limitează opțiunile disponibile pentru realizarea unor obiective mai ambițioase privind încorporarea biocombustibililor, astfel cum sunt stabilite în Directiva (UE) 2018/2001. Acest lucru se datorează faptului că aproape întreaga aprovizionare cu motorină diesel a Uniunii este deja cu B7. Din acest motiv, ponderea maximă a componenților biologici ar trebui să crească de la 7 % la 10 %. Menținerea introducerii pe piață a B10, și anume a motorinei diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 10 %, necesită un nivel de protecție a B7 la nivelul întregii Uniuni pentru un conținut de EMAG de 7 % în motorina diesel, din cauza proporției considerabile de vehicule incompatibile cu B10 care se preconizează că vor fi prezente în parcul auto până în 2030. Acest lucru ar trebui să se reflecte la articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 98/70/CE, astfel cum este modificată prin prezentul act.

| (45a) | O utilizare sporită a energiei din surse regenerabile poate crește și securitatea energetică și autosuficiența, printre altele, prin reducerea dependenței de combustibilii fosili. Cu toate acestea, continuarea consolidării și a interconectării sistemului de transport este esențială pentru utilizarea echitabilă și eficientă a acestei tranziții, astfel încât beneficiile rezultate să fie distribuite uniform în rândul întregii populații a Uniunii și să nu conducă la sărăcie energetică. |
| --- | --- |

(45a)

O utilizare sporită a energiei din surse regenerabile poate crește și securitatea energetică și autosuficiența, printre altele, prin reducerea dependenței de combustibilii fosili. Cu toate acestea, continuarea consolidării și a interconectării sistemului de transport este esențială pentru utilizarea echitabilă și eficientă a acestei tranziții, astfel încât beneficiile rezultate să fie distribuite uniform în rândul întregii populații a Uniunii și să nu conducă la sărăcie energetică.

| (46) | Dispozițiile tranzitorii ar trebui să permită o continuare ordonată a colectării datelor și îndeplinirea obligațiilor de raportare în ceea ce privește articolele din Directiva 98/70/CE eliminate prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(46)

Dispozițiile tranzitorii ar trebui să permită o continuare ordonată a colectării datelor și îndeplinirea obligațiilor de raportare în ceea ce privește articolele din Directiva 98/70/CE eliminate prin prezenta directivă.

| (47) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (17), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, în special în urma hotărârii Curții Europene de Justiție în cauza Comisia/Belgia (18) (cauza C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (17), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, în special în urma hotărârii Curții Europene de Justiție în cauza Comisia/Belgia (18) (cauza C-543/17).

| (47a) | Există un potențial enorm pentru Uniune și țările sale partenere în curs de dezvoltare în ceea ce privește cooperarea tehnologică, proiectele privind energia din surse regenerabile și exporturile de energie curată, precum și dezvoltarea unei interconectivități sporite a rețelelor energetice curate. În ciuda creșterii lor constante, în ansamblu, investițiile în energia din surse regenerabile rămân concentrate în câteva regiuni și țări. Regiunile dominate de țările în curs de dezvoltare și emergente rămân în mod constant subreprezentate, atrăgând doar aproximativ 15 % din investițiile globale în surse regenerabile de energie
   (19)

  . Parteneriatele energetice ale Uniunii ar trebui să vizeze proiectele de producere a energiei din surse regenerabile, precum și să sprijine dezvoltarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și să stabilească cadre juridice și financiare și ar trebui să includă furnizarea asistenței tehnice necesare și transferul de cunoștințe în strânsă cooperare cu sectorul privat. Cooperarea Uniunii ar trebui să fie condiționată de asumarea unor angajamente privind buna guvernanță și perspectiva unei colaborări stabile și pe termen lung. Cooperarea în domeniul energiei durabile ar trebui să fie o prioritate-cheie pentru țările corespunzătoare în cadrul inițiativei „Global Gateway”. [AM 11] |
| --- | --- |

(47a)

Există un potențial enorm pentru Uniune și țările sale partenere în curs de dezvoltare în ceea ce privește cooperarea tehnologică, proiectele privind energia din surse regenerabile și exporturile de energie curată, precum și dezvoltarea unei interconectivități sporite a rețelelor energetice curate. În ciuda creșterii lor constante, în ansamblu, investițiile în energia din surse regenerabile rămân concentrate în câteva regiuni și țări. Regiunile dominate de țările în curs de dezvoltare și emergente rămân în mod constant subreprezentate, atrăgând doar aproximativ 15 % din investițiile globale în surse regenerabile de energie
   (19)

  . Parteneriatele energetice ale Uniunii ar trebui să vizeze proiectele de producere a energiei din surse regenerabile, precum și să sprijine dezvoltarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și să stabilească cadre juridice și financiare și ar trebui să includă furnizarea asistenței tehnice necesare și transferul de cunoștințe în strânsă cooperare cu sectorul privat. Cooperarea Uniunii ar trebui să fie condiționată de asumarea unor angajamente privind buna guvernanță și perspectiva unei colaborări stabile și pe termen lung. Cooperarea în domeniul energiei durabile ar trebui să fie o prioritate-cheie pentru țările corespunzătoare în cadrul inițiativei „Global Gateway”. [AM 11]

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări aduse Directivei (UE) 2018/2001

Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează:








  (-a) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:










  „1. | «energie din surse regenerabile» sau «energie regenerabilă» înseamnă energie din surse regenerabile nefosile, respectiv energie eoliană, solară (solară termică și solară fotovoltaică) și geotermală, energie osmotică, energie ambientală, energia mareelor, a valurilor și alte tipuri de energie a oceanelor, energie hidroelectrică, biomasă, gaz de depozit, gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează:

(-a)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

| (-aa) | la punctul 16, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:










  „(c) | al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu, în conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate», acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare;” |
| --- | --- | --- |

(-aa)

la punctul 16, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu, în conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate», acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare;”

| (a) | punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:






  „36. | «combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică» înseamnă combustibili lichizi și gazoși al căror conținut energetic provine din surse regenerabile, altele decât biomasa;” |
| --- | --- | --- |

(a)

punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:

„36.

| (b) | punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:






  „47. | «valoare implicită» înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:

„47.

| (c) | se adaugă următoarele puncte:






  „(
  47a
  ) | «lemn rotund de calitate» înseamnă lemn rotund tăiat sau recoltat și îndepărtat în alt mod, ale cărui caracteristici, cum ar fi specia, dimensiunile, verticalitatea și densitatea nodurilor, îl fac adecvat pentru utilizarea industrială, astfel cum este definit și justificat în mod corespunzător de statele membre în conformitate cu condițiile forestiere relevante. Acesta nu include operațiunile de rărire înainte de comercializare sau arborii extrași din păduri afectate de incendii, dăunători, boli sau daune cauzate de factori abiotici; |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următoarele puncte:

„(
  47a
  )

| (47b) | «tehnologie inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile» înseamnă o tehnologie de producere a energiei din surse regenerabile care îmbunătățește cel puțin într-un mod tehnologii comparabile de ultimă generație în domeniul energiei din surse regenerabile sau face exploatabilă o resursă de energie din surse regenerabile în mare măsură neexploatată și care implică un grad clar de risc, din punct de vedere tehnologic, comercial sau financiar, care este mai ridicat decât riscul asociat în general cu tehnologii sau activități comparabile neinovatoare; |
| --- | --- |

(47b)

| (
  47c
  ) | «zonă de ofertare» înseamnă o zonă de ofertare în sensul definiției de la articolul 2 punctul (65) din Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului (20); |
| --- | --- |

(
  47c
  )

| (
  47d
  ) | «sistem de contorizare inteligentă» înseamnă
  un
  sistem de contorizare inteligentă în sensul definiției de la articolul 2 punctul 23 din Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (21); |
| --- | --- |

(
  47d
  )

| (
  47e
  ) | «punct de reîncărcare» înseamnă
  un
  punct de reîncărcare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 33 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

(
  47e
  )

| (
  47f
  ) | «participant la piață» înseamnă
  un
  participant la piață, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 25 din Regulamentul (UE) 2019/943; |
| --- | --- |

(
  47f
  )

| (
  47g
  ) | «piață de energie electrică» înseamnă
  o
  piață de energie electrică în sensul definiției de la articolul 2 punctul 9 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

(
  47g
  )

| (
  47h
  ) | «baterie de uz casnic» înseamnă o baterie reîncărcabilă de sine stătătoare cu o capacitate nominală mai mare de 2 kwh, care este adecvată pentru instalare și utilizare într-un mediu casnic; |
| --- | --- |

(
  47h
  )

| (
  47i
  ) | «baterie pentru vehicule electrice» înseamnă o baterie pentru vehicule electrice în sensul definiției de la articolul 2 punctul 12 din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (22)]; |
| --- | --- |

(
  47i
  )

| (
  47j
  ) | «baterie industrială» înseamnă
  o
  baterie industrială în sensul definiției de la articolul 2 punctul 11 din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020]; |
| --- | --- |

(
  47j
  )

| (
  47k
  ) | «stare de sănătate» înseamnă starea de sănătate în sensul definiției de la articolul 2 punctul 25 din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (23)]; |
| --- | --- |

(
  47k
  )

| (
  47l
  ) | «stare de încărcare» înseamnă stare de încărcare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 24 din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020]; |
| --- | --- |

(
  47l
  )

| (
  47m
  ) | «valoare de referință a puterii» înseamnă informațiile deținute în sistemul de gestionare al unei baterii care prescriu setările de energie electrică la care funcționează bateria în timpul unei operațiuni de reîncărcare sau de descărcare, pentru a se optimiza starea sa de sănătate și utilizarea sa operațională; |
| --- | --- |

(
  47m
  )

| (
  47n
  ) | «încărcare inteligentă» înseamnă o operațiune de reîncărcare în care intensitatea energiei electrice furnizate bateriei este ajustată în timp real, pe baza informațiilor primite prin intermediul comunicării electronice
  și care poate fi realizată la viteze normale de încărcare, precum și în timpul încărcării rapide, prin răspunsul la semnalele de preț dinamic sau printr-o optimizare a fluxului de putere; |
| --- | --- |

(
  47n
  )

| (
  47o
  ) | «autoritate de reglementare» înseamnă
  o
  autoritate de reglementare în sensul definiției de la articolul 2 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2019/943; |
| --- | --- |

(
  47o
  )

| (
  47p
  ) | «încărcare bidirecțională» înseamnă
  o operațiune de
  încărcare inteligentă la care poate fi inversată direcția
  fluxului de energie
  ,
  ceea ce permite energiei electrice
  să circule de la baterie la punctul de reîncărcare la care este conectată; |
| --- | --- |

(
  47p
  )

| (
  47q
  ) | «punct de reîncărcare cu putere normală» înseamnă
  un
  punct de reîncărcare cu putere normală, în sensul definiției de la articolul 2 punctul 31 din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE]; |
| --- | --- |

(
  47q
  )

| (47r) | «baterie de uz comunitar» înseamnă o baterie reîncărcabilă, de sine stătătoare, cu o capacitate nominală mai mare de 50 kWh, care poate fi instalată și utilizată într-un mediu rezidențial, comercial sau industrial și care este deținută de autoconsumatori de energie din surse regenerabile care acționează în mod colectiv sau de o comunitate de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(47r)

| (47s) | «contract de achiziție de energie din surse regenerabile» înseamnă un contract în temeiul căruia o persoană fizică sau juridică acceptă să achiziționeze energie din surse regenerabile direct de la un producător, care cuprinde, fără a se limita la acestea, contracte de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile, contracte de achiziție de hidrogen din surse regenerabile și contracte de achiziție de energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(47s)

| (47t) | «contract de achiziție de încălzire și răcire din surse regenerabile» înseamnă un contract în temeiul căruia o persoană fizică sau juridică acceptă să achiziționeze încălzire și răcire din surse regenerabile direct de la un producător; |
| --- | --- |

(47t)

| (47u) | «contract de achiziție de hidrogen din surse regenerabile» înseamnă un contract prin care o persoană fizică sau juridică convine să achiziționeze combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile direct de la un producător; |
| --- | --- |

(47u)

| (
  47v
  ) | «industrie» înseamnă întreprinderile și produsele care intră sub incidența secțiunilor B, C, F și J diviziunea 63 din Nomenclatorul statistic al activităților economice (NACE REV.2) (24); |
| --- | --- |

(
  47v
  )

| (
  47w
  ) | «scop neenergetic» înseamnă utilizarea combustibililor ca materii prime într-un proces industrial, în loc de a fi utilizați pentru a produce energie electrică; |
| --- | --- |

(
  47w
  )

| (
  47x
  ) | «combustibili din surse regenerabile» înseamnă biocombustibili, biolichide, combustibili din biomasă și combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică; |
| --- | --- |

(
  47x
  )

| (47y) | principiul «eficiența energetică înainte de toate» înseamnă principiul «eficiența energetică înainte de toate», astfel cum este definit la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(47y)

| (47z) | «activ hibrid din surse regenerabile offshore» înseamnă un activ de transport care are dublul rol de a conecta producția de energie din surse regenerabile offshore și de a conecta două sau mai multe zone de ofertare; |
| --- | --- |

(47z)

| (47aa) | «încălzire și răcire centralizată bazată pe surse regenerabile» înseamnă sisteme foarte eficiente energetic de încălzire și răcire centralizată care funcționează exclusiv folosind surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(47aa)

| (47ab) | «biomasă lemnoasă primară» înseamnă tot lemnul rotund tăiat sau recoltat în alt mod și îndepărtat. Aceasta include tot lemnul obținut în urma îndepărtărilor, adică cantitățile îndepărtate din păduri, inclusiv lemnul recuperat ca urmare a mortalității naturale și din tăieri și exploatare forestieră. Aceasta include tot lemnul îndepărtat cu sau fără coajă, inclusiv lemn îndepărtat în forma sa rotundă, ori despicat, ecarisat grosier sau sub altă formă, de exemplu, ramuri, rădăcini, buturugi și noduri (acolo unde acestea sunt recoltate) și lemn fasonat grosier sau ascuțit. Aceasta nu include biomasa lemnoasă obținută prin măsuri durabile de prevenire a incendiilor forestiere în zonele predispuse la incendii cu risc ridicat, biomasa lemnoasă obținută în urma unor măsuri de siguranță rutieră și biomasa lemnoasă extrasă din pădurile afectate de dezastre naturale, dăunători activi sau de boli pentru a preveni răspândirea acestora, reducând în același timp la minimum extracția lemnului și protejând biodiversitatea, având ca rezultat păduri mai diverse și mai reziliente, și se bazează pe orientările Comisiei; [AM 42] |
| --- | --- |

(47ab)

| (47ac) | «hidrogen produs din surse regenerabile de energie» înseamnă hidrogenul obținut prin electroliza apei (într-un electrolizor, alimentat cu energie electrică produsă din surse regenerabile) sau prin reformarea biogazului ori prin conversia biochimică a biomasei, dacă se respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 29 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului; |
| --- | --- |

(47ac)

| (
  47ad
  ) | «plantație forestieră» înseamnă o pădure plantată care este gestionată intensiv și care, la plantare și la maturitatea arboretului, îndeplinește toate criteriile următoare: una sau două specii, clasă de vârstă omogenă și spațiere regulată. Aceasta include plantațiile cu ciclu scurt de producție pentru lemn, fibre și energie electrică și exclude pădurile plantate în scopul protejării sau al refacerii ecosistemelor, precum și pădurile create prin plantare sau însămânțare care, la maturitatea arboretului, seamănă sau se apropie de pădurile care se regenerează în mod natural; |
| --- | --- |

(
  47ad
  )

| (
  47ae
  ) | «pădure plantată» înseamnă o pădure formată în principal din arbori, creată prin plantare și/sau însămânțare deliberată, cu condiția să se preconizeze că arborii plantați sau însămânțați vor constitui mai mult de cincizeci la sută din arborii în picioare la maturitate; include crângurile de arbori care au fost plantați sau însămânțați inițial; ▌ |
| --- | --- |

(
  47ae
  )

| (47af) | «energie osmotică» înseamnă energia creată în mod natural din diferența concentrațiilor de sare dintre două fluide, de obicei apă dulce și apă sărată; |
| --- | --- |

(47af)

| (47ag) | «eficiența sistemului» înseamnă un sistem energetic care integrează surse regenerabile variabile într-un mod rentabil și maximizează valoarea flexibilității cererii pentru a optimiza tranziția sa către neutralitatea climatică, măsurată în reduceri ale investițiilor în sistem și ale costurilor operaționale, ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale combustibililor fosili în fiecare mix energetic național; |
| --- | --- |

(47ag)

| (47ah) | «centrală electrică hibridă din surse regenerabile» înseamnă o combinație de două sau mai multe tehnologii de producere a energiei din surse regenerabile care au aceeași conexiune la rețea și care pot integra, de asemenea, capacitatea de stocare; |
| --- | --- |

(47ah)

| (47ai) | «proiect de stocare a energiei în același amplasament» înseamnă un proiect care include o instalație de stocare a energiei și o instalație care produce energie din surse regenerabile în spatele aceluiași punct de acces la rețea. |
| --- | --- |

(47ai)

| (47aj) | «vehicul electric solar» înseamnă un autovehicul foarte eficient energetic dotat cu un grup motopropulsor care conține doar dispozitive electrice nonperiferice cu funcția de convertizoare de energie cu un sistem electric reîncărcabil de stocare a energiei, care poate fi reîncărcat extern și care este echipat și cu panouri fotovoltaice integrate în vehicul.[AM 29]” |
| --- | --- |

(47aj)

| (2) | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al Uniunii în 2030 este de cel puțin 
  45
   %.;


  Pentru a promova producția și utilizarea energiei din surse regenerabile obținute prin intermediul tehnologiilor inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru a proteja competitivitatea industrială a Uniunii, fiecare stat membru stabilește un obiectiv orientativ de cel puțin 5 % pentru noua capacitate instalată de producere a energiei din surse regenerabile între... [intrarea în vigoare a directivei] și 2030, ca tehnologie inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile.




  Pentru a facilita pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile și pentru a spori flexibilitatea și serviciile de echilibrare, statele membre stabilesc un obiectiv orientativ pentru tehnologiile de stocare.




  Pentru a sprijini realizarea obiectivului menționat la primul paragraf într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și realizarea eficienței sistemului, statele membre stabilesc un obiectiv indicativ național minim în ceea ce privește flexibilitatea cererii care să corespundă unei reduceri cu 5 % a vârfului de cerere de energie electrică până în 2030. Acest obiectiv trebuie atins prin activarea flexibilității cererii în toate sectoarele de utilizare finală, inclusiv prin renovarea clădirilor și eficiență energetică în conformitate cu Directiva (UE) .../... [Directiva revizuită (UE) 2018/844] și Directiva (UE) .../... [Directiva revizuită (UE) 2018/2002].




  Statele membre specifică obiectivul lor național în ceea ce privește flexibilitatea cererii, inclusiv obiectivele intermediare, în cadrul obiectivelor naționale prevăzute în planurile lor integrate privind energia și clima, în vederea creșterii flexibilității sistemului, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Atunci când este necesar, Comisia poate lua măsuri complementare pentru a sprijini statele membre să își îndeplinească obiectivul.




  Fiecare stat membru identifică în planul său energetic și climatic integrat, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la al doilea și al treilea paragraf de la alineatul (1) al prezentului articol.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al Uniunii în 2030 este de cel puțin 
  45
   %.;

Pentru a promova producția și utilizarea energiei din surse regenerabile obținute prin intermediul tehnologiilor inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru a proteja competitivitatea industrială a Uniunii, fiecare stat membru stabilește un obiectiv orientativ de cel puțin 5 % pentru noua capacitate instalată de producere a energiei din surse regenerabile între... [intrarea în vigoare a directivei] și 2030, ca tehnologie inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile.

Pentru a facilita pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile și pentru a spori flexibilitatea și serviciile de echilibrare, statele membre stabilesc un obiectiv orientativ pentru tehnologiile de stocare.

Pentru a sprijini realizarea obiectivului menționat la primul paragraf într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și realizarea eficienței sistemului, statele membre stabilesc un obiectiv indicativ național minim în ceea ce privește flexibilitatea cererii care să corespundă unei reduceri cu 5 % a vârfului de cerere de energie electrică până în 2030. Acest obiectiv trebuie atins prin activarea flexibilității cererii în toate sectoarele de utilizare finală, inclusiv prin renovarea clădirilor și eficiență energetică în conformitate cu Directiva (UE) .../... [Directiva revizuită (UE) 2018/844] și Directiva (UE) .../... [Directiva revizuită (UE) 2018/2002].

Statele membre specifică obiectivul lor național în ceea ce privește flexibilitatea cererii, inclusiv obiectivele intermediare, în cadrul obiectivelor naționale prevăzute în planurile lor integrate privind energia și clima, în vederea creșterii flexibilității sistemului, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Atunci când este necesar, Comisia poate lua măsuri complementare pentru a sprijini statele membre să își îndeplinească obiectivul.

Fiecare stat membru identifică în planul său energetic și climatic integrat, în conformitate cu articolul 4 litera (d) punctul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la al doilea și al treilea paragraf de la alineatul (1) al prezentului articol.”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității
  , a mediului și a climei
  . În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul utilizării în cascadă menționat la al treilea paragraf.
  În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf:






  (a) | statele membre nu acordă sprijin pentru:






  (i) | utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității
  , a mediului și a climei
  . În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul utilizării în cascadă menționat la al treilea paragraf.

În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf:

(a)

statele membre nu acordă sprijin pentru:

(i)

utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie.

| (ii) | producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată
  și ierarhia deșeurilor
  prevăzute în Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(ii)

producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată
  și ierarhia deșeurilor
  prevăzute în Directiva 2008/98/CE;

| (iii) | practici care nu sunt conforme cu actul
  de punere în aplicare
  menționat la al treilea paragraf. |
| --- | --- |

(iii)

practici care nu sunt conforme cu actul
  de punere în aplicare
  menționat la al treilea paragraf.

| (b) | începând cu 31 decembrie 2026 și fără a aduce atingere
  dispozițiilor menționate la articolul 6 și
  obligațiilor prevăzute la primul paragraf, statele membre nu acordă sprijin pentru producția de energie electrică din biomasă forestieră în instalațiile care generează exclusiv energie electrică, cu excepția cazului în care energia electrică de acest tip îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:






  (i) | este produsă într-o regiune identificată într-un plan teritorial pentru o tranziție justă aprobat de Comisie, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă, având în vedere dependența acesteia de combustibilii fosili solizi, și îndeplinește cerințele relevante prevăzute la articolul 29 alineatul (11); |
| --- | --- | --- |

(b)

începând cu 31 decembrie 2026 și fără a aduce atingere
  dispozițiilor menționate la articolul 6 și
  obligațiilor prevăzute la primul paragraf, statele membre nu acordă sprijin pentru producția de energie electrică din biomasă forestieră în instalațiile care generează exclusiv energie electrică, cu excepția cazului în care energia electrică de acest tip îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:

(i)

este produsă într-o regiune identificată într-un plan teritorial pentru o tranziție justă aprobat de Comisie, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă, având în vedere dependența acesteia de combustibilii fosili solizi, și îndeplinește cerințele relevante prevăzute la articolul 29 alineatul (11);

| (ii) | este produsă aplicând captarea și stocarea CO2 provenit din biomasă și îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 29 alineatul (11) al doilea paragraf. |
| --- | --- |

(ii)

este produsă aplicând captarea și stocarea CO2 provenit din biomasă și îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 29 alineatul (11) al doilea paragraf.

| (iia) | este produsă de instalații care sunt deja în funcțiune la ... [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare], în cazul cărora nu este posibil să se realizeze modificări în direcția cogenerării din cauza absenței condițiilor privind infrastructura și cererea și care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 29 alineatul (11), cu condiția ca statele membre să notifice Comisiei utilizarea unei astfel de derogări și să o justifice prin intermediul unor informații științifice și tehnice actualizate și verificate și ca derogarea să fie aprobată de Comisie. |
| --- | --- |

(iia)

este produsă de instalații care sunt deja în funcțiune la ... [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare], în cazul cărora nu este posibil să se realizeze modificări în direcția cogenerării din cauza absenței condițiilor privind infrastructura și cererea și care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 29 alineatul (11), cu condiția ca statele membre să notifice Comisiei utilizarea unei astfel de derogări și să o justifice prin intermediul unor informații științifice și tehnice actualizate și verificate și ca derogarea să fie aprobată de Comisie.

În termen de cel mult un an de la [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia adoptă un act
  de punere în aplicare
  ▌cu privire la modul de aplicare a principiului utilizării în cascadă pentru
  biomasa forestieră
  , în special cu privire la modul de reducere la minimum a utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, punând accentul pe schemele de sprijin și ținând seama în mod corespunzător de
  valoarea adăugată economică și de mediu cea mai ridicată și de
  particularitățile naționale
  , inclusiv de prevenirea incendiilor forestiere și exploatarea forestieră de recuperare
  .

Până în 2026, Comisia prezintă un raport privind impactul schemelor de sprijin pentru biomasă ale statelor membre, inclusiv cu privire la biodiversitate
  , climă, mediu
  și la posibilele denaturări ale pieței, și va evalua ▌schemele de sprijin pentru biomasa forestieră.”

| (c) | se introduce următorul alineat (4a):

  „(4a)   Statele membre stabilesc un cadru, care poate include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru
  proiecte de stocare a energiei din surse regenerabile și în același amplasament, precum și pentru
  contracte de achiziție de energie electrică
  din surse regenerabile și contracte de achiziție de încălzire și răcire
  din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei ▌din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare
  , de inițiativele referitoare la crearea de comunități de energie și de dezvoltarea rețelelor necesare de transport al energiei, pentru a sprijini instituirea
  unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie ▌din surse regenerabile. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile
  și de infrastructuri de stocare
  necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.;


  În conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate», statele membre asigură consumul flexibil, comercializarea și stocarea energiei electrice din surse regenerabile în aceste sectoare de utilizare finală pentru a contribui la pătrunderea sa pe piață în mod rentabil.




  Statele membre pot include un rezumat al politicilor și măsurilor adoptate în temeiul cadrului favorabil și, respectiv, o evaluare a punerii lor în aplicare în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.” |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul alineat (4a):

„(4a)   Statele membre stabilesc un cadru, care poate include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru
  proiecte de stocare a energiei din surse regenerabile și în același amplasament, precum și pentru
  contracte de achiziție de energie electrică
  din surse regenerabile și contracte de achiziție de încălzire și răcire
  din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei ▌din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare
  , de inițiativele referitoare la crearea de comunități de energie și de dezvoltarea rețelelor necesare de transport al energiei, pentru a sprijini instituirea
  unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie ▌din surse regenerabile. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile
  și de infrastructuri de stocare
  necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.;

În conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate», statele membre asigură consumul flexibil, comercializarea și stocarea energiei electrice din surse regenerabile în aceste sectoare de utilizare finală pentru a contribui la pătrunderea sa pe piață în mod rentabil.

Statele membre pot include un rezumat al politicilor și măsurilor adoptate în temeiul cadrului favorabil și, respectiv, o evaluare a punerii lor în aplicare în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.”

| (3) | Articolul 7 se modifică după cum urmează:








  (-a) | la alineatul (1) primul paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:










  „c) | consumul final de energie obținută din surse regenerabile și din combustibili derivați din surse regenerabile în sectorul transporturilor.
  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(-a)

(-a)

la alineatul (1) primul paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (1) primul paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„c)

„c)

consumul final de energie obținută din surse regenerabile și din combustibili derivați din surse regenerabile în sectorul transporturilor.
  ”;

consumul final de energie obținută din surse regenerabile și din combustibili derivați din surse regenerabile în sectorul transporturilor.

| (a) | la alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În ceea ce privește primul paragraf litera (a), (b) sau (c), gazul și energia electrică din surse regenerabile se iau în considerare numai o dată la calcularea ponderii consumului final brut de energie din surse regenerabile. Energia produsă din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică se contabilizează în sectorul în care este consumată: al energiei electrice, al încălzirii și răcirii sau al transporturilor.
  Atunci când combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt consumați într-un stat membru diferit de cel în care au fost produși, energia generată prin folosirea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică se calculează astfel: 80 % din volumul lor în țara și sectorul în care este consumată și 20 % din volumul lor în țara în care este produsă, cu excepția cazului în care statele membre în cauză convin altfel. Pentru a monitoriza astfel de acorduri și a evita orice dublă contabilizare, Comisiei i se notifică orice astfel de acord, inclusiv volumele exacte ale cererii și ofertei, momentul transferului și data până la care acordul va deveni operațional. Comisia pune la dispoziție informații privind acordurile încheiate, inclusiv calendarul, volumul, prețul și eventualele condiții suplimentare ale acestora.” |
| --- | --- |

(a)

la alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În ceea ce privește primul paragraf litera (a), (b) sau (c), gazul și energia electrică din surse regenerabile se iau în considerare numai o dată la calcularea ponderii consumului final brut de energie din surse regenerabile. Energia produsă din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică se contabilizează în sectorul în care este consumată: al energiei electrice, al încălzirii și răcirii sau al transporturilor.
  Atunci când combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt consumați într-un stat membru diferit de cel în care au fost produși, energia generată prin folosirea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică se calculează astfel: 80 % din volumul lor în țara și sectorul în care este consumată și 20 % din volumul lor în țara în care este produsă, cu excepția cazului în care statele membre în cauză convin altfel. Pentru a monitoriza astfel de acorduri și a evita orice dublă contabilizare, Comisiei i se notifică orice astfel de acord, inclusiv volumele exacte ale cererii și ofertei, momentul transferului și data până la care acordul va deveni operațional. Comisia pune la dispoziție informații privind acordurile încheiate, inclusiv calendarul, volumul, prețul și eventualele condiții suplimentare ale acestora.”

Atunci când combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt consumați într-un stat membru diferit de cel în care au fost produși, energia generată prin folosirea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică se calculează astfel: 80 % din volumul lor în țara și sectorul în care este consumată și 20 % din volumul lor în țara în care este produsă, cu excepția cazului în care statele membre în cauză convin altfel. Pentru a monitoriza astfel de acorduri și a evita orice dublă contabilizare, Comisiei i se notifică orice astfel de acord, inclusiv volumele exacte ale cererii și ofertei, momentul transferului și data până la care acordul va deveni operațional. Comisia pune la dispoziție informații privind acordurile încheiate, inclusiv calendarul, volumul, prețul și eventualele condiții suplimentare ale acestora.”

| (aa) | la alineatul (1), se introduce următorul paragraf după al doilea paragraf:




  „În sensul obiectivelor menționate la articolele 15a și 22a, la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1), combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt calculați ca reprezentând 100 % din volumul lor în țara în care sunt consumați.” |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

la alineatul (1), se introduce următorul paragraf după al doilea paragraf:

la alineatul (1), se introduce următorul paragraf după al doilea paragraf:

„În sensul obiectivelor menționate la articolele 15a și 22a, la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1), combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt calculați ca reprezentând 100 % din volumul lor în țara în care sunt consumați.”

„În sensul obiectivelor menționate la articolele 15a și 22a, la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1), combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică sunt calculați ca reprezentând 100 % din volumul lor în țara în care sunt consumați.”

| (b) | la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (a), consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile se calculează ca fiind cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile, incluzând producția de energie electrică de la autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și de la comunitățile de energie din surse regenerabile, precum și energia electrică din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, și excluzând producția de energie electrică în centralele cu acumulare prin pompare din apă pompată anterior în sens ascendent, precum și energia electrică utilizată pentru producerea de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (a), consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile se calculează ca fiind cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile, incluzând producția de energie electrică de la autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și de la comunitățile de energie din surse regenerabile, precum și energia electrică din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, și excluzând producția de energie electrică în centralele cu acumulare prin pompare din apă pompată anterior în sens ascendent, precum și energia electrică utilizată pentru producerea de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.”;

| (c) | la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor se calculează ca fiind suma tuturor biocombustibililor, biogazului și combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică consumați în sectorul transporturilor.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

consumul final de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor se calculează ca fiind suma tuturor biocombustibililor, biogazului și combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică consumați în sectorul transporturilor.”;

| (4) | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   ▌Fiecare stat membru
  încheie acorduri de cooperare pentru a iniția proiecte comune
  cu unul sau mai multe alte state membre cu privire la producerea de energie din surse regenerabile, inclusiv
  de active hibride regenerabile offshore, după cum urmează:










  (a) | până la 31 decembrie 2025, statele membre cu un consum anual de energie electrică de cel mult 100 TWh stabilesc cel puțin două proiecte comune; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   ▌Fiecare stat membru
  încheie acorduri de cooperare pentru a iniția proiecte comune
  cu unul sau mai multe alte state membre cu privire la producerea de energie din surse regenerabile, inclusiv
  de active hibride regenerabile offshore, după cum urmează:

(a)

până la 31 decembrie 2025, statele membre cu un consum anual de energie electrică de cel mult 100 TWh stabilesc cel puțin două proiecte comune;

| (b) | până în 2030, statele membre cu un consum anual de energie electrică de peste 100 TWh stabilesc un al treilea proiect comun.
  ▌; |
| --- | --- |

(b)

până în 2030, statele membre cu un consum anual de energie electrică de peste 100 TWh stabilesc un al treilea proiect comun.
  ▌;

Astfel de proiecte comune nu corespund proiectelor de interes comun deja adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2022/869
   (1a)

  . Identificarea proiectelor comune se bazează pe nevoile identificate în planurile strategice la nivel înalt de dezvoltare a rețelei offshore integrate pentru fiecare bazin maritim și în planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani, dar poate depăși aceste nevoi și poate implica autorități locale și regionale și operatori privați.

▌Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 (25) al Comisiei
  sunt luate în considerare în scopul îndeplinirii cerințelor de la primul paragraf
  pentru statele membre implicate
  în respectivele proiecte
  .”;

Statele membre depun eforturi cu scopul de a distribui în mod echitabil costurile și beneficiile unor astfel de proiecte comune. În acest scop, toate costurile și beneficiile aferente proiectelor comune sunt luate în considerare în acordurile de cooperare relevante.

Statele membre informează Comisia cu privire la acordurile de cooperare menționate la primul paragraf, inclusiv cu privire la data la care se preconizează că proiectul va deveni operațional.

(25)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei din 15 septembrie 2020 privind mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile (JO L 303, 17.9.2020, p. 1)."

25

| (b) | se introduce următorul alineat:

  „(7a)   Statele membre cu ieșire la un bazin maritim cooperează pentru a 
  stabili
  împreună
  , după consultarea părților interesate,
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape
  și traiectorii
  intermediare
  pentru fiecare bazin maritim
  în 2030 și 2040
  în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/869
  .
  Fiecare stat membru indică volumele pe care intenționează să le atingă prin licitații guvernamentale, cu accent pe fezabilitatea tehnică și economică pentru infrastructura de rețea.




  În cadrul acordurilor lor de cooperare, statele membre se asigură în mod colectiv că planurile respective sunt în concordanță cu necesitatea de a îndeplini obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020, intitulată «O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic», respectând totodată dreptul Uniunii privind mediul și principiul protecției biodiversității,
  particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni,
  și luând în considerare în special activitățile care se desfășoară deja în zonele afectate, posibilele daune aduse mediului,
  potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate
  și rețeaua planificată
  în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Comisia poate lua măsuri complementare pentru a sprijini statele membre în eforturile lor de aliniere la traiectoriile stabilite pentru fiecare bazin maritim.




  În urma comunicării planurilor actualizate naționale integrate privind energia și clima, Comisia evaluează orice posibilă discrepanță dintre cantitatea potențială de resurse de energie din surse regenerabile offshore ale statelor membre și cantitatea de energie din surse regenerabile offshore planificată pentru 2030, 2040 și 2050. După caz, Comisia ia măsuri suplimentare pentru a reduce discrepanța respectivă.




  Statele membre care se învecinează cu un bazin maritim definesc în comun spațiul adecvat care urmează să fie alocat pentru proiecte de generare de energie din surse regenerabile offshore și alocă spațiul respectiv în cadrul planurilor lor spațiale maritime, asigurând totodată o abordare bazată pe o amplă participare publică, astfel încât să se țină seama de opiniile tuturor părților interesate și ale comunităților costiere afectate, precum și de impactul asupra activităților care se desfășoară deja în zonele afectate.




  Pentru a facilita acordarea autorizațiilor pentru proiectele comune privind energia din surse regenerabile offshore, statele membre reduc complexitatea și sporesc eficiența și transparența procesului de autorizare și consolidează cooperarea dintre ele, inclusiv, după caz, prin instituirea unui punct unic de contact (denumit în continuare «ghișeu unic») pentru fiecare coridor prioritar al rețelei offshore.




  Pentru a crește gradul de acceptare publică pe scară largă, statele membre trebuie să asigure posibilitatea de a include comunitățile de energie din surse regenerabile în proiecte comune de cooperare privind energia din surse regenerabile offshore.” |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat:

„(7a)   Statele membre cu ieșire la un bazin maritim cooperează pentru a 
  stabili
  împreună
  , după consultarea părților interesate,
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape
  și traiectorii
  intermediare
  pentru fiecare bazin maritim
  în 2030 și 2040
  în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/869
  .
  Fiecare stat membru indică volumele pe care intenționează să le atingă prin licitații guvernamentale, cu accent pe fezabilitatea tehnică și economică pentru infrastructura de rețea.

În cadrul acordurilor lor de cooperare, statele membre se asigură în mod colectiv că planurile respective sunt în concordanță cu necesitatea de a îndeplini obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020, intitulată «O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic», respectând totodată dreptul Uniunii privind mediul și principiul protecției biodiversității,
  particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni,
  și luând în considerare în special activitățile care se desfășoară deja în zonele afectate, posibilele daune aduse mediului,
  potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate
  și rețeaua planificată
  în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Comisia poate lua măsuri complementare pentru a sprijini statele membre în eforturile lor de aliniere la traiectoriile stabilite pentru fiecare bazin maritim.

În urma comunicării planurilor actualizate naționale integrate privind energia și clima, Comisia evaluează orice posibilă discrepanță dintre cantitatea potențială de resurse de energie din surse regenerabile offshore ale statelor membre și cantitatea de energie din surse regenerabile offshore planificată pentru 2030, 2040 și 2050. După caz, Comisia ia măsuri suplimentare pentru a reduce discrepanța respectivă.

Statele membre care se învecinează cu un bazin maritim definesc în comun spațiul adecvat care urmează să fie alocat pentru proiecte de generare de energie din surse regenerabile offshore și alocă spațiul respectiv în cadrul planurilor lor spațiale maritime, asigurând totodată o abordare bazată pe o amplă participare publică, astfel încât să se țină seama de opiniile tuturor părților interesate și ale comunităților costiere afectate, precum și de impactul asupra activităților care se desfășoară deja în zonele afectate.

Pentru a facilita acordarea autorizațiilor pentru proiectele comune privind energia din surse regenerabile offshore, statele membre reduc complexitatea și sporesc eficiența și transparența procesului de autorizare și consolidează cooperarea dintre ele, inclusiv, după caz, prin instituirea unui punct unic de contact (denumit în continuare «ghișeu unic») pentru fiecare coridor prioritar al rețelei offshore.

Pentru a crește gradul de acceptare publică pe scară largă, statele membre trebuie să asigure posibilitatea de a include comunitățile de energie din surse regenerabile în proiecte comune de cooperare privind energia din surse regenerabile offshore.”

| 5. | Articolul 15 se modifică după cum urmează:








  (-a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:










  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor, inclusiv centralelor electrice hibride bazate pe surse regenerabile, și rețelelor conexe de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile, procesului de transformare a biomasei în biocombustibili, biolichide, combustibili din biomasă sau în alte produse energetice, precum și combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile sunt proporționale și necesare și contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

(-a)

(-a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor, inclusiv centralelor electrice hibride bazate pe surse regenerabile, și rețelelor conexe de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile, procesului de transformare a biomasei în biocombustibili, biolichide, combustibili din biomasă sau în alte produse energetice, precum și combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile sunt proporționale și necesare și contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”.

„Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor, inclusiv centralelor electrice hibride bazate pe surse regenerabile, și rețelelor conexe de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile, procesului de transformare a biomasei în biocombustibili, biolichide, combustibili din biomasă sau în alte produse energetice, precum și combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile sunt proporționale și necesare și contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”.

| (-aa) | al doilea paragraf se modifică după cum urmează:










  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:










  „(a) | toate procedurile administrative sunt raționalizate, inclusiv procesele regionale și municipale, și sunt accelerate la nivelul administrativ corespunzător, fiind stabilite totodată termene previzibile pentru procedurile menționate la primul paragraf;” |
| --- | --- | --- | --- |

(-aa)

(-aa)

al doilea paragraf se modifică după cum urmează:

al doilea paragraf se modifică după cum urmează:

(i)

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

„(a)

toate procedurile administrative sunt raționalizate, inclusiv procesele regionale și municipale, și sunt accelerate la nivelul administrativ corespunzător, fiind stabilite totodată termene previzibile pentru procedurile menționate la primul paragraf;”

toate procedurile administrative sunt raționalizate, inclusiv procesele regionale și municipale, și sunt accelerate la nivelul administrativ corespunzător, fiind stabilite totodată termene previzibile pentru procedurile menționate la primul paragraf;”

| (ii) | literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:










  „(c) | toate taxele administrative plătite de consumatori, de urbaniști, de arhitecți, de constructori și de instalatorii și furnizorii de echipamente și de sisteme sunt transparente și sunt stabilite în funcție de costuri; și |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

„(c)

„(c)

toate taxele administrative plătite de consumatori, de urbaniști, de arhitecți, de constructori și de instalatorii și furnizorii de echipamente și de sisteme sunt transparente și sunt stabilite în funcție de costuri; și

toate taxele administrative plătite de consumatori, de urbaniști, de arhitecți, de constructori și de instalatorii și furnizorii de echipamente și de sisteme sunt transparente și sunt stabilite în funcție de costuri; și

| (d) | pentru instalațiile descentralizate și pentru producerea și stocarea energiei din surse regenerabile se stabilesc proceduri de autorizare simplificate și mai puțin împovărătoare, inclusiv printr-o procedură de notificare simplă și prin puncte unice de contact.” |
| --- | --- |

(d)

(d)

pentru instalațiile descentralizate și pentru producerea și stocarea energiei din surse regenerabile se stabilesc proceduri de autorizare simplificate și mai puțin împovărătoare, inclusiv printr-o procedură de notificare simplă și prin puncte unice de contact.”

pentru instalațiile descentralizate și pentru producerea și stocarea energiei din surse regenerabile se stabilesc proceduri de autorizare simplificate și mai puțin împovărătoare, inclusiv printr-o procedură de notificare simplă și prin puncte unice de contact.”

| (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre definesc în mod clar toate specificațiile tehnice care trebuie respectate de echipamentele și de sistemele din domeniul energiei din surse regenerabile pentru a putea beneficia de schemele de sprijin
  și pentru a fi eligibile în cadrul achizițiilor publice
  . În cazul în care există standarde
  de reglementare sau
  armonizate sau standarde europene, inclusiv sisteme de referințe tehnice stabilite de organismele de standardizare europene, specificațiile tehnice menționate anterior se exprimă în raport cu aceste standarde. Se acordă prioritate standardelor
  de reglementare și
  armonizate ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în sprijinul legislației europene
  , inclusiv, spre exemplu, în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/1369 sau Directivei 2009/125/CE
  . În absența acestora, se utilizează alte standarde armonizate și standarde europene, în această ordine. Specificațiile tehnice în cauză nu prevăd în ce caz este necesară certificarea echipamentelor și a sistemelor și nu constituie o barieră în calea bunei funcționări a pieței interne.”; |
| --- | --- |

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre definesc în mod clar toate specificațiile tehnice care trebuie respectate de echipamentele și de sistemele din domeniul energiei din surse regenerabile pentru a putea beneficia de schemele de sprijin
  și pentru a fi eligibile în cadrul achizițiilor publice
  . În cazul în care există standarde
  de reglementare sau
  armonizate sau standarde europene, inclusiv sisteme de referințe tehnice stabilite de organismele de standardizare europene, specificațiile tehnice menționate anterior se exprimă în raport cu aceste standarde. Se acordă prioritate standardelor
  de reglementare și
  armonizate ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în sprijinul legislației europene
  , inclusiv, spre exemplu, în sprijinul Regulamentului (UE) 2017/1369 sau Directivei 2009/125/CE
  . În absența acestora, se utilizează alte standarde armonizate și standarde europene, în această ordine. Specificațiile tehnice în cauză nu prevăd în ce caz este necesară certificarea echipamentelor și a sistemelor și nu constituie o barieră în calea bunei funcționări a pieței interne.”;

| (aa) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:





  „(3)
     
  Statele membre se asigură că, la planificarea, inclusiv amenajarea timpurie a teritoriului, proiectarea, construirea și renovarea infrastructurii urbane, a zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale și a infrastructurii energetice și de transport, inclusiv rețele electrice, de încălzire și răcire centralizată, de gaze naturale și de combustibili alternativi, autoritățile lor competente de la nivel național, regional și local includ dispoziții vizând integrarea și utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv vizând autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, precum și utilizarea căldurii și a răcorii reziduale inevitabile. În special, statele membre încurajează organele administrative locale și regionale să includă încălzirea și răcirea din surse regenerabile în planurile lor de infrastructură urbană, acolo unde este cazul, și să se consulte cu operatorii de rețea pentru a se ține cont de impactul pe care îl au asupra planurilor operatorilor de dezvoltare a infrastructurii programele vizând eficiența energetică și participarea activă a cererii, precum și dispozițiile specifice legate de autoconsumul de surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile.” |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)
     
  Statele membre se asigură că, la planificarea, inclusiv amenajarea timpurie a teritoriului, proiectarea, construirea și renovarea infrastructurii urbane, a zonelor industriale, comerciale sau rezidențiale și a infrastructurii energetice și de transport, inclusiv rețele electrice, de încălzire și răcire centralizată, de gaze naturale și de combustibili alternativi, autoritățile lor competente de la nivel național, regional și local includ dispoziții vizând integrarea și utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv vizând autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, precum și utilizarea căldurii și a răcorii reziduale inevitabile. În special, statele membre încurajează organele administrative locale și regionale să includă încălzirea și răcirea din surse regenerabile în planurile lor de infrastructură urbană, acolo unde este cazul, și să se consulte cu operatorii de rețea pentru a se ține cont de impactul pe care îl au asupra planurilor operatorilor de dezvoltare a infrastructurii programele vizând eficiența energetică și participarea activă a cererii, precum și dispozițiile specifice legate de autoconsumul de surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile.”

| (b) | alineatele (4), (5), (6) și (7) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

alineatele (4), (5), (6) și (7) se elimină;

| (c) | alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

  „(8)   Statele membre evaluează barierele normative și administrative din calea contractelor pe termen lung de achiziție de energie ▌din surse regenerabile,
  inclusiv a acordurilor de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile, a acordurilor de achiziție de încălzire și răcire din surse regenerabile de energie și a acordurilor de achiziționare de hidrogen din surse regenerabile, a proiectelor de stocare a energiei în același amplasament, precum și a celor transfrontaliere
  . ▌


  Statele membre
  îndepărtează
  obstacolele de la nivel național și transfrontalier din calea dezvoltării lor, cum ar fi
  obstacolele
  în calea autorizării, de exemplu pentru industriile mari consumatoare de energie și IMM-uri, precum și pentru alți actori și alte municipalități mai mici,
  și promovează optarea pentru acestea, inclusiv prin explorarea modalităților de reducere a riscurilor financiare asociate acestora, în special prin utilizarea garanțiilor pentru credite. Statele membre se asigură că respectivele contracte nu fac obiectul unor proceduri sau
  unor
  taxe
  sau comisioane
  discriminatorii sau disproporționate și că orice garanție de origine asociată poate fi transferată cumpărătorului de energie ▌în temeiul
  unui contract
  de achiziție de energie electrică din surse regenerabile.
  Statele membre își descriu politicile și măsurile care promovează optarea pentru contracte de achiziție de energie ▌din surse regenerabile în planurile lor naționale integrate privind energia și clima menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în rapoartele intermediare transmise în temeiul articolului 17 din regulamentul menționat. În rapoartele respective, acestea indică, de asemenea, volumul de producție de energie din surse regenerabile sprijinit prin
  diferitele tipuri de
  contracte de achiziție de energie ▌din surse regenerabile.


  Statele membre se asigură că solicitanților li se permite să prezinte toate documentele relevante în format digital. Dacă un solicitant utilizează opțiunea aplicației digitale, întregul proces de autorizare, inclusiv procesele administrative interne, trebuie să se desfășoare digital. Statele membre asigură în continuare digitalizarea audierilor publice și a procedurilor de participare.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

„(8)   Statele membre evaluează barierele normative și administrative din calea contractelor pe termen lung de achiziție de energie ▌din surse regenerabile,
  inclusiv a acordurilor de achiziționare de energie electrică din surse regenerabile, a acordurilor de achiziție de încălzire și răcire din surse regenerabile de energie și a acordurilor de achiziționare de hidrogen din surse regenerabile, a proiectelor de stocare a energiei în același amplasament, precum și a celor transfrontaliere
  . ▌

Statele membre
  îndepărtează
  obstacolele de la nivel național și transfrontalier din calea dezvoltării lor, cum ar fi
  obstacolele
  în calea autorizării, de exemplu pentru industriile mari consumatoare de energie și IMM-uri, precum și pentru alți actori și alte municipalități mai mici,
  și promovează optarea pentru acestea, inclusiv prin explorarea modalităților de reducere a riscurilor financiare asociate acestora, în special prin utilizarea garanțiilor pentru credite. Statele membre se asigură că respectivele contracte nu fac obiectul unor proceduri sau
  unor
  taxe
  sau comisioane
  discriminatorii sau disproporționate și că orice garanție de origine asociată poate fi transferată cumpărătorului de energie ▌în temeiul
  unui contract
  de achiziție de energie electrică din surse regenerabile.

Statele membre își descriu politicile și măsurile care promovează optarea pentru contracte de achiziție de energie ▌din surse regenerabile în planurile lor naționale integrate privind energia și clima menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în rapoartele intermediare transmise în temeiul articolului 17 din regulamentul menționat. În rapoartele respective, acestea indică, de asemenea, volumul de producție de energie din surse regenerabile sprijinit prin
  diferitele tipuri de
  contracte de achiziție de energie ▌din surse regenerabile.

Statele membre se asigură că solicitanților li se permite să prezinte toate documentele relevante în format digital. Dacă un solicitant utilizează opțiunea aplicației digitale, întregul proces de autorizare, inclusiv procesele administrative interne, trebuie să se desfășoare digital. Statele membre asigură în continuare digitalizarea audierilor publice și a procedurilor de participare.”

| (d) | se adaugă alineatul (9) cu următorul text:

  „(9)   În termen de ... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia revizuiește
  orientările adresate statelor membre cu privire la practicile de autorizare în vederea accelerării și simplificării procesului pentru proiectele noi și retehnologizate
  .
  Aceste orientări includ recomandări privind modalitatea de punere în aplicare a
  normelor privind procedurile administrative prevăzute la articolele 15
  și
  17
  , precum și privind
  aplicarea
  lor în cazul încălzirii, răcirii și energiei electrice din surse regenerabile și al cogenerării de energie din surse regenerabile și, totodată, un set de indicatori-cheie de performanță, pentru a permite o evaluare și o monitorizare transparentă atât a progreselor, cât și a eficacității.




  În acest scop, Comisia organizează consultări adecvate, inclusiv cu părțile interesate relevante. Aceste orientări includ, de asemenea, informații privind resursele digitale și umane ale autorităților care acordă autorizațiile, punctele unice de contact eficace, amenajarea teritoriului, constrângerile militare și în materie de aviație civilă, procedurile judiciare și cazurile de soluționare civilă și de mediere, precum și privind adaptarea și modernizarea legislației privind mineritul și lucrările geologice și asigurarea capacității tehnice adecvate pentru îndeplinirea acestor sarcini.




  Statele membre prezintă o evaluare a procesului lor de autorizare și a măsurilor corective care trebuie luate în conformitate cu orientările din cadrul planului național integrat privind energia și clima actualizat menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/199, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv.




  Comisia evaluează măsurile corective din planuri și scorul acordat fiecărui stat membru în indicatorii-cheie de performanță. Evaluarea este pusă la dispoziția publicului.




  În cazul în care nu se înregistrează progrese, Comisia
  poate lua măsuri suplimentare pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare a acestora
  , ajutându-le să își reformeze și să își simplifice procedurile de autorizare
  .” |
| --- | --- |

(d)

se adaugă alineatul (9) cu următorul text:

„(9)   În termen de ... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia revizuiește
  orientările adresate statelor membre cu privire la practicile de autorizare în vederea accelerării și simplificării procesului pentru proiectele noi și retehnologizate
  .
  Aceste orientări includ recomandări privind modalitatea de punere în aplicare a
  normelor privind procedurile administrative prevăzute la articolele 15
  și
  17
  , precum și privind
  aplicarea
  lor în cazul încălzirii, răcirii și energiei electrice din surse regenerabile și al cogenerării de energie din surse regenerabile și, totodată, un set de indicatori-cheie de performanță, pentru a permite o evaluare și o monitorizare transparentă atât a progreselor, cât și a eficacității.

În acest scop, Comisia organizează consultări adecvate, inclusiv cu părțile interesate relevante. Aceste orientări includ, de asemenea, informații privind resursele digitale și umane ale autorităților care acordă autorizațiile, punctele unice de contact eficace, amenajarea teritoriului, constrângerile militare și în materie de aviație civilă, procedurile judiciare și cazurile de soluționare civilă și de mediere, precum și privind adaptarea și modernizarea legislației privind mineritul și lucrările geologice și asigurarea capacității tehnice adecvate pentru îndeplinirea acestor sarcini.

Statele membre prezintă o evaluare a procesului lor de autorizare și a măsurilor corective care trebuie luate în conformitate cu orientările din cadrul planului național integrat privind energia și clima actualizat menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/199, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv.

Comisia evaluează măsurile corective din planuri și scorul acordat fiecărui stat membru în indicatorii-cheie de performanță. Evaluarea este pusă la dispoziția publicului.

În cazul în care nu se înregistrează progrese, Comisia
  poate lua măsuri suplimentare pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare a acestora
  , ajutându-le să își reformeze și să își simplifice procedurile de autorizare
  .”

| 6. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 15a

  Adoptarea pe scară largă a utilizării energiei din surse regenerabile în clădiri


  (1)   Pentru a promova producția și utilizarea energiei din surse regenerabile
  și a căldurii și răcorii reziduale
  în sectorul construcțiilor, statele membre stabilesc un obiectiv orientativ privind ponderea energiei din surse regenerabile
  produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celei obținute din rețea
  în consumul final de energie în sectorul clădirilor în anul 2030, obiectiv care să fie coerent cu obiectivul orientativ ca, în 2030, ponderea energiei din surse regenerabile
  și a căldurii și răcorii reziduale inevitabile
  în sectorul clădirilor să reprezinte cel puțin 49 % din consumul final de energie al Uniunii.
  Statele membre care nu stabilesc în mod explicit prețul carbonului în sectorul clădirilor prin intermediul unui sistem de impozitare sau de comercializare a certificatelor de emisii sau statele membre care aleg temporar să nu participe la noul sistem european de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transporturi stabilesc o pondere orientativă mai mare pentru sursele de energie regenerabile.
  Obiectivul
  indicativ
  național se exprimă ca pondere a consumului național final de energie și se calculează în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 7
  , care poate include în calculul ponderii consumului final energia electrică din surse regenerabile care cuprinde autoconsumul, comunitățile energetice, ponderea energiei din surse regenerabile în mixul de energie electrică și căldura și răcoarea reziduală inevitabilă.
  Statele membre își includ obiectivul în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și informații cu privire la modul în care intenționează să realizeze acest obiectiv.


  Statele membre pot contabiliza căldura și răcoarea reziduală în vederea atingerii obiectivului menționat la primul paragraf, până la o limită de 20 %. În cazul în care statele membre decid să facă acest lucru, obiectivul crește cu jumătate din procentul de căldură și răcoare reziduală utilizat până la o limită superioară de 54 %.




  (2)   Statele membre introduc măsuri în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin, pentru a mări ponderea
  în parcul imobiliar a
  energiei electrice și a încălzirii și răcirii din surse regenerabile,
  produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celor obținute din rețea,
  inclusiv măsuri naționale referitoare la creșteri substanțiale ale autoconsumului de energie din surse regenerabile,
  la comunitățile
  de energie din surse regenerabile
  , la utilizarea în comun a energiei din surse regenerabile locale
  și
  la stocarea locală
  a energiei,
  la utilizarea încărcării inteligente și bidirecționale, la alte servicii de flexibilitate, cum ar fi participarea activă a cererii,
  în combinație cu îmbunătățiri ale eficienței energetice legate de
  cogenerarea de înaltă eficiență
  și de clădirile pasive, cu un consum de energie aproape egal cu zero și cu un consum de energie egal cu zero
  , ținând seama de tehnologiile inovatoare
  .
  Pentru a atinge ponderea orientativă de
  surse regenerabile de energie
  prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile
  , produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celei obținute din rețea,
  în
  clădirile noi și în cele care fac obiectul unor renovări majore
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE
  , precum și în situațiile în care acest lucru este fezabil din punct de vedere economic, tehnic și funcțional
  . Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente.
  Pentru clădirile existente, primul paragraf se aplică forțelor armate, numai în măsura în care aplicarea acestora nu este incompatibilă cu natura și obiectivul principal al activităților forțelor armate și cu excepția materialelor utilizate exclusiv în scop militar.


  (3)   Statele membre asigură îndeplinirea unui rol exemplar de către clădirile publice de la nivel național, regional și local în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile utilizate, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 din Directiva 2010/31/UE și ale articolului 5 din Directiva 2012/27/UE. Statele membre pot permite, printre altele, ca această obligație să fie îndeplinită prin prevederea utilizării acoperișurilor
  sau a altor suprafețe și subsoluri compatibile
  ale clădirilor publice sau cu caracter mixt public-privat de către părți terțe pentru instalații care produc energie din surse regenerabile.


  Statele membre promovează cooperarea dintre autoritățile locale și comunitățile de energie din surse regenerabile în sectorul construcțiilor, în special prin utilizarea achizițiilor publice. Acest sprijin este indicat în planurile naționale de renovare a clădirilor ale statelor membre în temeiul articolului 3 din Directiva ... [EPBD].




  (4)   Pentru a atinge ponderea orientativă de energie din surse regenerabile prevăzută la alineatul (1), statele membre promovează utilizarea sistemelor și echipamentelor de încălzire și răcire din surse regenerabile
  , inclusiv a tehnologiilor inovatoare pentru contextul local dat, cum ar fi sistemele și echipamentele de încălzire și răcire inteligente și bazate pe surse regenerabile de energie care sunt electrificate, completate, după caz, cu gestionarea inteligentă a tuturor resurselor energetice descentralizate din clădiri, prin intermediul unui sistem de gestionare a energiei al clădirilor capabil să interacționeze cu rețeaua energetică.
  În acest scop, statele membre utilizează toate măsurile, instrumentele și stimulentele adecvate, inclusiv, printre altele, etichetele energetice concepute în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului (26), certificatele de performanță energetică în temeiul Directivei 2010/31/UE sau alte certificate sau standarde relevante elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii și asigură furnizarea de informații și consiliere adecvate
  , inclusiv prin intermediul ghișeelor unice,
  privind alternativele din surse regenerabile, foarte eficiente din punct de vedere energetic, precum și privind instrumentele financiare și stimulentele disponibile pentru a promova creșterea ratei de înlocuire a sistemelor vechi de încălzire
  și răcire
  și trecerea într-o proporție mai mare la soluții bazate pe energie din surse regenerabile.”;



  (26)  Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1)." |
| --- | --- |

6.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15a

Adoptarea pe scară largă a utilizării energiei din surse regenerabile în clădiri

(1)   Pentru a promova producția și utilizarea energiei din surse regenerabile
  și a căldurii și răcorii reziduale
  în sectorul construcțiilor, statele membre stabilesc un obiectiv orientativ privind ponderea energiei din surse regenerabile
  produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celei obținute din rețea
  în consumul final de energie în sectorul clădirilor în anul 2030, obiectiv care să fie coerent cu obiectivul orientativ ca, în 2030, ponderea energiei din surse regenerabile
  și a căldurii și răcorii reziduale inevitabile
  în sectorul clădirilor să reprezinte cel puțin 49 % din consumul final de energie al Uniunii.
  Statele membre care nu stabilesc în mod explicit prețul carbonului în sectorul clădirilor prin intermediul unui sistem de impozitare sau de comercializare a certificatelor de emisii sau statele membre care aleg temporar să nu participe la noul sistem european de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transporturi stabilesc o pondere orientativă mai mare pentru sursele de energie regenerabile.
  Obiectivul
  indicativ
  național se exprimă ca pondere a consumului național final de energie și se calculează în conformitate cu metodologia prevăzută la articolul 7
  , care poate include în calculul ponderii consumului final energia electrică din surse regenerabile care cuprinde autoconsumul, comunitățile energetice, ponderea energiei din surse regenerabile în mixul de energie electrică și căldura și răcoarea reziduală inevitabilă.
  Statele membre își includ obiectivul în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și informații cu privire la modul în care intenționează să realizeze acest obiectiv.

Statele membre pot contabiliza căldura și răcoarea reziduală în vederea atingerii obiectivului menționat la primul paragraf, până la o limită de 20 %. În cazul în care statele membre decid să facă acest lucru, obiectivul crește cu jumătate din procentul de căldură și răcoare reziduală utilizat până la o limită superioară de 54 %.

(2)   Statele membre introduc măsuri în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin, pentru a mări ponderea
  în parcul imobiliar a
  energiei electrice și a încălzirii și răcirii din surse regenerabile,
  produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celor obținute din rețea,
  inclusiv măsuri naționale referitoare la creșteri substanțiale ale autoconsumului de energie din surse regenerabile,
  la comunitățile
  de energie din surse regenerabile
  , la utilizarea în comun a energiei din surse regenerabile locale
  și
  la stocarea locală
  a energiei,
  la utilizarea încărcării inteligente și bidirecționale, la alte servicii de flexibilitate, cum ar fi participarea activă a cererii,
  în combinație cu îmbunătățiri ale eficienței energetice legate de
  cogenerarea de înaltă eficiență
  și de clădirile pasive, cu un consum de energie aproape egal cu zero și cu un consum de energie egal cu zero
  , ținând seama de tehnologiile inovatoare
  .

Pentru a atinge ponderea orientativă de
  surse regenerabile de energie
  prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile
  , produse la fața locului sau în apropiere, inclusiv a celei obținute din rețea,
  în
  clădirile noi și în cele care fac obiectul unor renovări majore
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE
  , precum și în situațiile în care acest lucru este fezabil din punct de vedere economic, tehnic și funcțional
  . Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente.

Pentru clădirile existente, primul paragraf se aplică forțelor armate, numai în măsura în care aplicarea acestora nu este incompatibilă cu natura și obiectivul principal al activităților forțelor armate și cu excepția materialelor utilizate exclusiv în scop militar.

(3)   Statele membre asigură îndeplinirea unui rol exemplar de către clădirile publice de la nivel național, regional și local în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile utilizate, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 din Directiva 2010/31/UE și ale articolului 5 din Directiva 2012/27/UE. Statele membre pot permite, printre altele, ca această obligație să fie îndeplinită prin prevederea utilizării acoperișurilor
  sau a altor suprafețe și subsoluri compatibile
  ale clădirilor publice sau cu caracter mixt public-privat de către părți terțe pentru instalații care produc energie din surse regenerabile.

Statele membre promovează cooperarea dintre autoritățile locale și comunitățile de energie din surse regenerabile în sectorul construcțiilor, în special prin utilizarea achizițiilor publice. Acest sprijin este indicat în planurile naționale de renovare a clădirilor ale statelor membre în temeiul articolului 3 din Directiva ... [EPBD].

(4)   Pentru a atinge ponderea orientativă de energie din surse regenerabile prevăzută la alineatul (1), statele membre promovează utilizarea sistemelor și echipamentelor de încălzire și răcire din surse regenerabile
  , inclusiv a tehnologiilor inovatoare pentru contextul local dat, cum ar fi sistemele și echipamentele de încălzire și răcire inteligente și bazate pe surse regenerabile de energie care sunt electrificate, completate, după caz, cu gestionarea inteligentă a tuturor resurselor energetice descentralizate din clădiri, prin intermediul unui sistem de gestionare a energiei al clădirilor capabil să interacționeze cu rețeaua energetică.
  În acest scop, statele membre utilizează toate măsurile, instrumentele și stimulentele adecvate, inclusiv, printre altele, etichetele energetice concepute în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului (26), certificatele de performanță energetică în temeiul Directivei 2010/31/UE sau alte certificate sau standarde relevante elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii și asigură furnizarea de informații și consiliere adecvate
  , inclusiv prin intermediul ghișeelor unice,
  privind alternativele din surse regenerabile, foarte eficiente din punct de vedere energetic, precum și privind instrumentele financiare și stimulentele disponibile pentru a promova creșterea ratei de înlocuire a sistemelor vechi de încălzire
  și răcire
  și trecerea într-o proporție mai mare la soluții bazate pe energie din surse regenerabile.”;

(26)  Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1)."

26

| 7. | ▌Articolul 18
  se modifică după cum urmează
  :








  (a) | Alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Statele membre se asigură că sunt disponibile sisteme de certificare
  sau sisteme de calificare echivalente
  pentru instalatorii și proiectanții tuturor formelor de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile pentru clădiri, industrie și agricultură, precum și pentru instalatorii de
  alte tehnologii bazate pe energia din surse regenerabile, tehnologii de stocare și bazate pe participarea activă a cererii, inclusiv pentru instalatorii de stații de încărcare.
  Aceste sisteme pot ține seama de sistemele și structurile existente, după caz, și au la bază criteriile prevăzute în anexa IV. Fiecare stat membru
  verifică recunoașterea certificării acordate
  de alte state membre în conformitate cu respectivele criterii.


  Până la 31 decembrie 2023 și, ulterior, o dată la trei ani, statele membre evaluează decalajul dintre profesioniștii formați și calificați disponibili și necesari în domeniul instalațiilor din surse regenerabile și, după caz, oferă recomandări pentru eliminarea oricăror decalaje. Rezultatele evaluării și recomandările se pun la dispoziția publicului.


  Statele membre
  instituie condiții, inclusiv prin intermediul strategiilor de perfecționare și recalificare profesională, pentru a se asigura
  că
  un număr suficient de instalatori
  formați și calificați
  menționați la alineatul (3)
  sunt disponibili ▌pentru ca tehnologiile relevante să asigure creșterea ponderii încălzirii și răcirii din surse regenerabile necesare pentru a contribui la creșterea anuală a ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, astfel cum se prevede la articolul 23
  , precum și la îndeplinirea obiectivelor referitoare energia din surse regenerabile în clădiri prevăzute la articolul 15a, în cadrul sectorului industrial prevăzut la articolul 22a și în sectorul transportului prevăzut la articolul 25, astfel cum este prevăzut la articolul 22a, și în transporturi, precum și pentru a contribui la atingerea obiectivului global stabilit la articolul 3
  .
  Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre se asigură că sunt puse la dispoziție
  , cu condiția să fie compatibile cu sistemele de certificare și calificare naționale,
  suficiente programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile, precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora. Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă
  , asigurând totodată echilibrul de gen și acordând o atenție deosebită în special minorităților subreprezentate. Cu condiția ca acestea să fie compatibile cu sistemele de formare și de calificare deja existente,
  statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.


  În planurile lor naționale integrate privind energia și clima, menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în rapoartele intermediare transmise în temeiul articolului 17 din regulamentul menționat statele membre își descriu politicile și măsurile pentru promovarea unei formări, recalificări și perfecționări eficace și de înaltă calitate a lucrătorilor în domeniul energiei din surse regenerabile.




  (4)   Statele membre pun la dispoziția publicului informații privind sistemele de certificare
  sau sistemele naționale de calificare echivalente
  menționate la alineatul (3).
  De asemenea,
  statele membre
  pun la dispoziția publicului, într-un mod transparent și ușor accesibil, o listă actualizată în mod periodic a
  instalatorilor calificați sau certificați în conformitate cu alineatul (3) ▌.” |
| --- | --- | --- |

7.

▌Articolul 18
  se modifică după cum urmează
  :

se modifică după cum urmează

(a)

(a)

Alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Statele membre se asigură că sunt disponibile sisteme de certificare
  sau sisteme de calificare echivalente
  pentru instalatorii și proiectanții tuturor formelor de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile pentru clădiri, industrie și agricultură, precum și pentru instalatorii de
  alte tehnologii bazate pe energia din surse regenerabile, tehnologii de stocare și bazate pe participarea activă a cererii, inclusiv pentru instalatorii de stații de încărcare.
  Aceste sisteme pot ține seama de sistemele și structurile existente, după caz, și au la bază criteriile prevăzute în anexa IV. Fiecare stat membru
  verifică recunoașterea certificării acordate
  de alte state membre în conformitate cu respectivele criterii.

Până la 31 decembrie 2023 și, ulterior, o dată la trei ani, statele membre evaluează decalajul dintre profesioniștii formați și calificați disponibili și necesari în domeniul instalațiilor din surse regenerabile și, după caz, oferă recomandări pentru eliminarea oricăror decalaje. Rezultatele evaluării și recomandările se pun la dispoziția publicului.

Statele membre
  instituie condiții, inclusiv prin intermediul strategiilor de perfecționare și recalificare profesională, pentru a se asigura
  că
  un număr suficient de instalatori
  formați și calificați
  menționați la alineatul (3)
  sunt disponibili ▌pentru ca tehnologiile relevante să asigure creșterea ponderii încălzirii și răcirii din surse regenerabile necesare pentru a contribui la creșterea anuală a ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, astfel cum se prevede la articolul 23
  , precum și la îndeplinirea obiectivelor referitoare energia din surse regenerabile în clădiri prevăzute la articolul 15a, în cadrul sectorului industrial prevăzut la articolul 22a și în sectorul transportului prevăzut la articolul 25, astfel cum este prevăzut la articolul 22a, și în transporturi, precum și pentru a contribui la atingerea obiectivului global stabilit la articolul 3
  .

Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre se asigură că sunt puse la dispoziție
  , cu condiția să fie compatibile cu sistemele de certificare și calificare naționale,
  suficiente programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile, precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora. Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă
  , asigurând totodată echilibrul de gen și acordând o atenție deosebită în special minorităților subreprezentate. Cu condiția ca acestea să fie compatibile cu sistemele de formare și de calificare deja existente,
  statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.

În planurile lor naționale integrate privind energia și clima, menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în rapoartele intermediare transmise în temeiul articolului 17 din regulamentul menționat statele membre își descriu politicile și măsurile pentru promovarea unei formări, recalificări și perfecționări eficace și de înaltă calitate a lucrătorilor în domeniul energiei din surse regenerabile.

(4)   Statele membre pun la dispoziția publicului informații privind sistemele de certificare
  sau sistemele naționale de calificare echivalente
  menționate la alineatul (3).
  De asemenea,
  statele membre
  pun la dispoziția publicului, într-un mod transparent și ușor accesibil, o listă actualizată în mod periodic a
  instalatorilor calificați sau certificați în conformitate cu alineatul (3) ▌.”

| (b) | se adaugă următorul alineat:





  „(6a)
     
  Măsurile adoptate în temeiul prezentului articol nu aduc atingere măsurilor adoptate în temeiul Directivelor (UE).../... [Directiva privind eficiența energetică] și (UE) .../... [EPBD].”; |
| --- | --- |

(b)

(b)

se adaugă următorul alineat:

se adaugă următorul alineat:

„(6a)
     
  Măsurile adoptate în temeiul prezentului articol nu aduc atingere măsurilor adoptate în temeiul Directivelor (UE).../... [Directiva privind eficiența energetică] și (UE) .../... [EPBD].”;

| 8. | Articolul 19 se modifică după cum urmează:








  (-a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:





  „(1)
     
  Pentru a dovedi clienților finali originea energiei din surse regenerabile din cadrul mixului energetic al unui furnizor și din cantitatea de energie furnizată consumatorilor în temeiul unor contracte oferite cu referire la consumul de energie din surse regenerabile, statele membre se asigură că originea energiei din surse regenerabile poate fi garantată ca atare în sensul prezentei directive, în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii.” |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 19 se modifică după cum urmează:

(-a)

(-a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Pentru a dovedi clienților finali originea energiei din surse regenerabile din cadrul mixului energetic al unui furnizor și din cantitatea de energie furnizată consumatorilor în temeiul unor contracte oferite cu referire la consumul de energie din surse regenerabile, statele membre se asigură că originea energiei din surse regenerabile poate fi garantată ca atare în sensul prezentei directive, în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii.”

| (a) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  (i) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În acest scop, statele membre se asigură că se emite o garanție de origine ca răspuns la cererea unui producător de energie din surse regenerabile de energie. Statele membre
  prevăd un sistem uniform de
  garanții de origine
  care să fie emise
  pentru
  producția de hidrogen din surse regenerabile
  .


  Statele membre pot decide, în scopul contabilizării valorii de piață a garanției de origine, să nu emită o astfel de garanție de origine unui producător care beneficiază de sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin.




  Comisia introduce informații suplimentare privind garanțiile de origine, evitând în același timp dubla contabilizare.


  Emiterea de garanții de origine poate fi condiționată de existența unei limite minime a puterii. O garanție de origine are dimensiunea ▌ de
  1 MWh, cu posibilitatea de a emite fracțiuni ale acesteia
  .
  Acestea sunt standardizate în mod corespunzător prin standardul european CEN-EN16325 și emise la cererea unui producător de energie, cu condiția ca acest lucru să nu conducă la o dublă contabilizare. Ar trebui introduse proceduri simplificate de înregistrare și taxe de înregistrare reduse pentru instalațiile mai mici de 50 kW și comunitățile de energie. Garanțiile de origine pot fi emise pentru mai multe instalații mici reunite.


  Pentru fiecare unitate de energie produsă nu se emite mai mult de o garanție de origine
  , iar aceeași unitate de energie este luată în calcul o singură dată.
  ”; |
| --- | --- | --- |

(a)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(i)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În acest scop, statele membre se asigură că se emite o garanție de origine ca răspuns la cererea unui producător de energie din surse regenerabile de energie. Statele membre
  prevăd un sistem uniform de
  garanții de origine
  care să fie emise
  pentru
  producția de hidrogen din surse regenerabile
  .

prevăd un sistem uniform de

care să fie emise

producția de hidrogen din surse regenerabile

Statele membre pot decide, în scopul contabilizării valorii de piață a garanției de origine, să nu emită o astfel de garanție de origine unui producător care beneficiază de sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin.

Statele membre pot decide, în scopul contabilizării valorii de piață a garanției de origine, să nu emită o astfel de garanție de origine unui producător care beneficiază de sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin.

Comisia introduce informații suplimentare privind garanțiile de origine, evitând în același timp dubla contabilizare.

Comisia introduce informații suplimentare privind garanțiile de origine, evitând în același timp dubla contabilizare.

Emiterea de garanții de origine poate fi condiționată de existența unei limite minime a puterii. O garanție de origine are dimensiunea ▌ de
  1 MWh, cu posibilitatea de a emite fracțiuni ale acesteia
  .
  Acestea sunt standardizate în mod corespunzător prin standardul european CEN-EN16325 și emise la cererea unui producător de energie, cu condiția ca acest lucru să nu conducă la o dublă contabilizare. Ar trebui introduse proceduri simplificate de înregistrare și taxe de înregistrare reduse pentru instalațiile mai mici de 50 kW și comunitățile de energie. Garanțiile de origine pot fi emise pentru mai multe instalații mici reunite.

1 MWh, cu posibilitatea de a emite fracțiuni ale acesteia

Acestea sunt standardizate în mod corespunzător prin standardul european CEN-EN16325 și emise la cererea unui producător de energie, cu condiția ca acest lucru să nu conducă la o dublă contabilizare. Ar trebui introduse proceduri simplificate de înregistrare și taxe de înregistrare reduse pentru instalațiile mai mici de 50 kW și comunitățile de energie. Garanțiile de origine pot fi emise pentru mai multe instalații mici reunite.

Pentru fiecare unitate de energie produsă nu se emite mai mult de o garanție de origine
  , iar aceeași unitate de energie este luată în calcul o singură dată.
  ”;

, iar aceeași unitate de energie este luată în calcul o singură dată.

| (i
  a
  ) | al
  doilea
  paragraf se elimină; |
| --- | --- |

(i
  a
  )

a

al
  doilea
  paragraf se elimină;

doilea

| (ib) | la al patrulea paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:










  „(c) | în cazul în care garanțiile de origine nu sunt emise direct către producător, ci către un furnizor sau consumator care achiziționează energia fie în condiții competitive, fie în cadrul unui contract pe termen lung de achiziție de energie electrică din surse regenerabile.” |
| --- | --- | --- |

(ib)

(ib)

la al patrulea paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

la al patrulea paragraf, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

„(c)

în cazul în care garanțiile de origine nu sunt emise direct către producător, ci către un furnizor sau consumator care achiziționează energia fie în condiții competitive, fie în cadrul unui contract pe termen lung de achiziție de energie electrică din surse regenerabile.”

în cazul în care garanțiile de origine nu sunt emise direct către producător, ci către un furnizor sau consumator care achiziționează energia fie în condiții competitive, fie în cadrul unui contract pe termen lung de achiziție de energie electrică din surse regenerabile.”

| (ii) | al cincilea paragraf se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

al cincilea paragraf se elimină;

| (aa) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:





  „(3)
     
  În sensul alineatului (1), garanțiile de origine sunt valabile pentru tranzacții timp de 12 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre se asigură că toate garanțiile de origine care nu au fost anulate expiră cel târziu după 18 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre includ garanțiile de origine expirate în calculul propriului mix energetic rezidual.”; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)
     
  În sensul alineatului (1), garanțiile de origine sunt valabile pentru tranzacții timp de 12 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre se asigură că toate garanțiile de origine care nu au fost anulate expiră cel târziu după 18 luni de la producerea unității de energie în cauză. Statele membre includ garanțiile de origine expirate în calculul propriului mix energetic rezidual.”;

| (ab) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:





  „(4)
     
  În scopul comunicării de informații menționate la alineatele (8) și (13), statele membre le pun în vedere companiilor producătoare de energie să anuleze garanțiile de origine la cel târziu șase luni după terminarea perioadei lor de valabilitate. În plus, până la... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], statele membre au grijă să publice anual date privind mixul lor rezidual.” |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     
  În scopul comunicării de informații menționate la alineatele (8) și (13), statele membre le pun în vedere companiilor producătoare de energie să anuleze garanțiile de origine la cel târziu șase luni după terminarea perioadei lor de valabilitate. În plus, până la... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], statele membre au grijă să publice anual date privind mixul lor rezidual.”

| (ac) | la alineatul (7), primul paragraf se modifică după cum urmează:










  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:










  „(a) | sursa de energie din care a fost produsă energia și datele de început și sfârșit cât mai apropiate posibil de timpul real, cu scopul de a ajunge la intervale de cel mult o oră de producție;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(ac)

(ac)

la alineatul (7), primul paragraf se modifică după cum urmează:

la alineatul (7), primul paragraf se modifică după cum urmează:

(i)

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

„(a)

sursa de energie din care a fost produsă energia și datele de început și sfârșit cât mai apropiate posibil de timpul real, cu scopul de a ajunge la intervale de cel mult o oră de producție;”;

sursa de energie din care a fost produsă energia și datele de început și sfârșit cât mai apropiate posibil de timpul real, cu scopul de a ajunge la intervale de cel mult o oră de producție;”;

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:










  „(c) | identitatea, amplasarea, zona în care este ofertată electricitatea, tipul și puterea instalației unde a fost produsă energia;”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

„(c)

identitatea, amplasarea, zona în care este ofertată electricitatea, tipul și puterea instalației unde a fost produsă energia;”;

identitatea, amplasarea, zona în care este ofertată electricitatea, tipul și puterea instalației unde a fost produsă energia;”;

| (iii) | se adaugă următoarele litere:










  „(g) | emisiile de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață al energiei garantate, în conformitate cu standardul ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

se adaugă următoarele litere:

se adaugă următoarele litere:

„(g)

„(g)

emisiile de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață al energiei garantate, în conformitate cu standardul ISO 14067:2018;

emisiile de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață al energiei garantate, în conformitate cu standardul ISO 14067:2018;

| (h) | granularitate temporală de mare precizie; |
| --- | --- |

(h)

(h)

granularitate temporală de mare precizie;

granularitate temporală de mare precizie;

| (i) | adaptarea amplasării la nevoile locale.”; |
| --- | --- |

(i)

(i)

adaptarea amplasării la nevoile locale.”;

adaptarea amplasării la nevoile locale.”;

| (b) | ▌alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:
  În cazul în care un furnizor de energie trebuie să demonstreze
  originea energiei
  din surse regenerabile
  utilizate
  în cadrul mixului său energetic în sensul articolului 3 alineatul (9) litera (a) din Directiva 2009/72/CE, el face acest lucru prin utilizarea garanțiilor de origine, cu excepția procentului din mixul său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale cu origine nedeterminată pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual.;


  Dacă unui furnizor de gaze naturale i se cere să demonstreze originea energiei din surse regenerabile din mixul său energetic în sensul anexei I secțiunea 5 din Directiva (UE) .../... „[privind normele comune pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului COM(2021)0803] el face acest lucru folosind garanții de origine, cu excepția procentului din mixul său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale cu origine nedeterminată pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual.




  În cazul în care statele membre au stabilit cadrul necesar pentru a dispune de garanții de origine pentru alte tipuri de energie, pentru informare furnizorii prezintă același tip de garanții de origine ca și energia furnizată. În plus, atunci când clientul consumă gaz dintr-o rețea de hidrogen sau de gaze naturale, statele membre se pot asigura că garanțiile de origine anulate corespund caracteristicilor relevante ale rețelei. În mod similar, se poate apela la garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE pentru a îndeplini orice cerință de a demonstra cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență. În sensul alineatului (2) de la prezentul articol, dacă energia electrică este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență utilizând surse regenerabile, se poate emite o singură garanție de origine care să indice ambele caracteristici.”; |
| --- | --- |

(b)

▌alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

În cazul în care un furnizor de energie trebuie să demonstreze
  originea energiei
  din surse regenerabile
  utilizate
  în cadrul mixului său energetic în sensul articolului 3 alineatul (9) litera (a) din Directiva 2009/72/CE, el face acest lucru prin utilizarea garanțiilor de origine, cu excepția procentului din mixul său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale cu origine nedeterminată pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual.;

originea energiei

utilizate

Dacă unui furnizor de gaze naturale i se cere să demonstreze originea energiei din surse regenerabile din mixul său energetic în sensul anexei I secțiunea 5 din Directiva (UE) .../... „[privind normele comune pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului COM(2021)0803] el face acest lucru folosind garanții de origine, cu excepția procentului din mixul său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale cu origine nedeterminată pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual.

Dacă unui furnizor de gaze naturale i se cere să demonstreze originea energiei din surse regenerabile din mixul său energetic în sensul anexei I secțiunea 5 din Directiva (UE) .../... „[privind normele comune pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului COM(2021)0803] el face acest lucru folosind garanții de origine, cu excepția procentului din mixul său energetic care corespunde eventualelor oferte comerciale cu origine nedeterminată pentru care furnizorul poate utiliza mixul rezidual.

În cazul în care statele membre au stabilit cadrul necesar pentru a dispune de garanții de origine pentru alte tipuri de energie, pentru informare furnizorii prezintă același tip de garanții de origine ca și energia furnizată. În plus, atunci când clientul consumă gaz dintr-o rețea de hidrogen sau de gaze naturale, statele membre se pot asigura că garanțiile de origine anulate corespund caracteristicilor relevante ale rețelei. În mod similar, se poate apela la garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE pentru a îndeplini orice cerință de a demonstra cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență. În sensul alineatului (2) de la prezentul articol, dacă energia electrică este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență utilizând surse regenerabile, se poate emite o singură garanție de origine care să indice ambele caracteristici.”;

În cazul în care statele membre au stabilit cadrul necesar pentru a dispune de garanții de origine pentru alte tipuri de energie, pentru informare furnizorii prezintă același tip de garanții de origine ca și energia furnizată. În plus, atunci când clientul consumă gaz dintr-o rețea de hidrogen sau de gaze naturale, statele membre se pot asigura că garanțiile de origine anulate corespund caracteristicilor relevante ale rețelei. În mod similar, se poate apela la garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE pentru a îndeplini orice cerință de a demonstra cantitatea de energie electrică produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență. În sensul alineatului (2) de la prezentul articol, dacă energia electrică este produsă prin cogenerare de înaltă eficiență utilizând surse regenerabile, se poate emite o singură garanție de origine care să indice ambele caracteristici.”;

| (ba) | alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:





  „(9)
     
  Statele membre recunosc garanțiile de origine emise de alte state membre în conformitate cu prezenta directivă, exclusiv ca dovadă a elementelor menționate la alineatul (1) și la alineatul (7) primul paragraf literele (a)-(i). Un stat membru poate refuza să recunoască o garanție de origine numai dacă are îndoieli întemeiate cu privire la exactitatea, fiabilitatea sau veridicitatea acesteia. Statul membru respectiv comunică Comisiei acest refuz, precum și justificarea acestuia.” |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:

„(9)
     
  Statele membre recunosc garanțiile de origine emise de alte state membre în conformitate cu prezenta directivă, exclusiv ca dovadă a elementelor menționate la alineatul (1) și la alineatul (7) primul paragraf literele (a)-(i). Un stat membru poate refuza să recunoască o garanție de origine numai dacă are îndoieli întemeiate cu privire la exactitatea, fiabilitatea sau veridicitatea acesteia. Statul membru respectiv comunică Comisiei acest refuz, precum și justificarea acestuia.”

| (bb) | alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:





  „(11)
     
  Statele membre nu recunosc garanțiile de origine emise de o țară terță decât dacă Uniunea a încheiat un acord cu țara terță respectivă privind recunoașterea reciprocă a garanțiilor de origine emise în Uniune și a sistemelor de garanții de origine compatibile instituite în țara terță respectivă, și numai în cazurile în care au loc importuri sau exporturi directe de energie. Comisia publică orientări care clarifică cerințele UE pentru recunoașterea garanțiilor de origine emise de o țară terță, inclusiv condițiile de guvernanță aferente la baza lor, cu scopul de a simplifica și a accelera încheierea unor asemenea acorduri cu țări terțe.




  În termen de ... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia emite orientări privind garanțiile relevante pentru transferurile transfrontaliere.” |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

„(11)
     
  Statele membre nu recunosc garanțiile de origine emise de o țară terță decât dacă Uniunea a încheiat un acord cu țara terță respectivă privind recunoașterea reciprocă a garanțiilor de origine emise în Uniune și a sistemelor de garanții de origine compatibile instituite în țara terță respectivă, și numai în cazurile în care au loc importuri sau exporturi directe de energie. Comisia publică orientări care clarifică cerințele UE pentru recunoașterea garanțiilor de origine emise de o țară terță, inclusiv condițiile de guvernanță aferente la baza lor, cu scopul de a simplifica și a accelera încheierea unor asemenea acorduri cu țări terțe.

În termen de ... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia emite orientări privind garanțiile relevante pentru transferurile transfrontaliere.”

| (bc) | alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:





  „(13)
     
  Până la 30 iunie 2025, Comisia adoptă un raport prin care evaluează opțiunile pentru a stabili o etichetă verde la nivelul întregii Uniuni în scopul promovării consumului de energie din surse regenerabile produsă în instalațiile noi. Furnizorii prezintă informațiile cuprinse în garanțiile de origine pentru a demonstra că respectă cerințele impuse de o astfel de etichetă.” |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

„(13)
     
  Până la 30 iunie 2025, Comisia adoptă un raport prin care evaluează opțiunile pentru a stabili o etichetă verde la nivelul întregii Uniuni în scopul promovării consumului de energie din surse regenerabile produsă în instalațiile noi. Furnizorii prezintă informațiile cuprinse în garanțiile de origine pentru a demonstra că respectă cerințele impuse de o astfel de etichetă.”

| (bd) | se adaugă următorul alineat:





  „(13a)
     
  Comisia monitorizează funcționarea sistemului de garanții de origine și evaluează, până la 30 iunie 2025, echilibrul dintre cererea și oferta de garanții de origine de pe piață și, în caz de dezechilibre, identifică factorii decisivi care afectează cererea și oferta și propune măsuri de remediere a eventualelor dezechilibre structurale care să sprijine piețele să se axeze pe noi instalații pe bază de surse regenerabile.”; |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

se adaugă următorul alineat:

se adaugă următorul alineat:

„(13a)
     
  Comisia monitorizează funcționarea sistemului de garanții de origine și evaluează, până la 30 iunie 2025, echilibrul dintre cererea și oferta de garanții de origine de pe piață și, în caz de dezechilibre, identifică factorii decisivi care afectează cererea și oferta și propune măsuri de remediere a eventualelor dezechilibre structurale care să sprijine piețele să se axeze pe noi instalații pe bază de surse regenerabile.”;

| (9) | La articolul 20, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură
  sau de a moderniza infrastructura existentă
  pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă
  în conformitate cu principiul «eficiență energetică înainte de toate»
  , statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, ▌ în combinație cu stocarea energiei termice
  , sistemele de răspuns la variațiile cererii și instalații care transformă energia electrică în căldură
  .




  (3a)
     
  După caz și în conformitate cu dreptul aplicabil privind piața energiei, statele membre iau măsurile necesare pentru a integra în rețea energie electrică intermitentă din surse regenerabile, asigurând totodată stabilitatea rețelei și securitatea aprovizionării.
  ”; |
| --- | --- |

(9)

La articolul 20, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură
  sau de a moderniza infrastructura existentă
  pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă
  în conformitate cu principiul «eficiență energetică înainte de toate»
  , statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, ▌ în combinație cu stocarea energiei termice
  , sistemele de răspuns la variațiile cererii și instalații care transformă energia electrică în căldură
  .

(3a)
     
  După caz și în conformitate cu dreptul aplicabil privind piața energiei, statele membre iau măsurile necesare pentru a integra în rețea energie electrică intermitentă din surse regenerabile, asigurând totodată stabilitatea rețelei și securitatea aprovizionării.
  ”;

| 10. | se introduce următorul articol 20a:


  „Articolul 20a


  Facilitarea integrării în sistem a energiei electrice din surse regenerabile


  «(1)   Statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și
  , în funcție de disponibilitatea tehnică,
  operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și, în măsura posibilului, în timp real, dar la intervale de timp de cel mult o oră, cu previziuni, dacă sunt disponibile.
  Statele membre se asigură că operatorii de distribuție au acces la datele necesare. Dacă nu au acces, în conformitate cu legislația națională, la toate informațiile necesare, acești operatori aplică sistemul existent de raportare a datelor în cadrul ENTSO-E, potrivit dispozițiilor Directivei 2019/944. Cu toate acestea, operatorii de transport și de sistem și operatorii de distribuție nu sunt răspunzători pentru erorile de previzionare, estimare sau calcul cauzate de circumstanțe externe. Statele membre stimulează modernizarea rețelelor inteligente pentru a monitoriza mai bine cât de echilibrată este rețeaua și a pune la dispoziție informații în timp real.




  Dacă există disponibilitatea tehnică, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui să pună la dispoziție date anonimizate și agregate privind potențialul de răspuns la variațiile cererii și energia electrică din surse regenerabile produsă de consumatorii autonomi și de comunitățile de energie din surse regenerabile și injectată în rețea.






  (1a)
     Informațiile
  și datele menționate la alineatul (1)
  sunt puse la dispoziție în format digital într-un mod care asigură
  interoperabilitatea pe baza unor formate de date armonizate și a unor seturi de date standardizate, astfel încât să poată fi utilizate în mod nediscriminatoriu de către participanții
  la piața energiei electrice, agregatori, consumatori și utilizatori finali și să poată fi citite prin dispozitive de comunicații electronice ▌.


  (2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre
  adoptă măsuri prin care le cer producătorilor
  de baterii de uz casnic și industriale
  să permită
  accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora
  pe baza unui consimțământ explicit și cu respectarea dispozițiilor aplicabile din Regulamentul (UE) 2016/679
  , cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și
  gratuit
  .


  În termen de ... [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare],
  statele membre adoptă
  măsuri prin care le cer
  producătorilor de vehicule ca, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei
  și
  capacitatea bateriei ▌proprietarilor și utilizatorilor de vehicule electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor
  cu consimțământul expres al acestora
  , precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii
  și gratuit, să pună la dispoziția proprietarilor sau utilizatorilor bateriilor și entităților care acționează în numele acestora
  , în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței
  și în deplină conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2016/679
  .
  În conformitate cu Regulamentul privind bateriile, datele sunt partajate în format „numai pentru citire”, pentru ca părțile terțe să nu poată modifica parametrii datelor.




  Statele membre se asigură că producătorii de dispozitive inteligente de încălzire și răcire, de unități inteligente de stocare a energiei termice și de alte dispozitive inteligente care ajută consumatorii să își adapteze cererea la situația sistemului energetic permit accesul în timp real nediscriminatoriu și gratuit al utilizatorilor, precum și al părților terțe care acționează în numele proprietarilor și al utilizatorilor pe baza unui consimțământ explicit și în deplină conformitate cu dispozițiile aplicabile din Regulamentul (UE) 2016/679, la datele necesare pentru consumul dispecerizabil.




  (3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă
  și o interfață cu sisteme de contorizare inteligentă, dacă au fost instalate de statele membre,
  și, după caz, în funcție de rezultatul evaluării făcute de autoritatea de reglementare, pot accepta funcționalități de încărcare bidirecțională
  de tipul celor menționate la articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul ... [Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi] iar autoritățile de reglementare le evaluează contribuția potențială
  .


  (4)   
  Statele membre se asigură că toate mijloacele de producere a energiei electrice, inclusiv unitățile de producție din surse regenerabile, sunt implicate în furnizarea de servicii de sistem și de echilibrare.
  Statele membre se asigură
  de asemenea
  că cadrul național de reglementare nu face discriminări în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare
  pentru rețeaua electrică și pentru rețelele de termoficare și răcire centralizată, stocarea de energie și furnizorii de servicii de flexibilitate, precum și servicii de echilibrare pentru
  sisteme mici sau mobile, cum ar fi bateriile de uz casnic
  și comunitar
  și vehiculele electrice, precum și
  resursele de energie descentralizate cu o capacitate de sub 1 MW care participă la sistem, unitățile de stocare a energiei termice, de transformare a energiei electrice în gaze, pompe de căldură și alte tehnologii care asigură flexibilitate
  , atât în mod direct, cât și prin agregare.
  Statele membre asigură condiții de concurență echitabile pentru actorii mai mici de pe piață, în special pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, astfel încât aceștia să poată participa pe piață fără a se confrunta cu sarcini administrative sau normative disproporționate.»;






  (4a)
     
  Statele membre se asigură că cadrul național de reglementare le permite consumatorilor finali să încheie acorduri contractuale cu participanții la piața energiei electrice și cu furnizorii de servicii de electromobilitate și să primească informații despre condițiile acordului, inclusiv despre protecția datelor lor cu caracter personal și despre implicațiile acordului pentru consumatori, inclusiv în ce privește remunerarea pentru flexibilitate.”; |
| --- | --- |

10.

se introduce următorul articol 20a:

„Articolul 20a

Facilitarea integrării în sistem a energiei electrice din surse regenerabile

«(1)   Statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și
  , în funcție de disponibilitatea tehnică,
  operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și, în măsura posibilului, în timp real, dar la intervale de timp de cel mult o oră, cu previziuni, dacă sunt disponibile.
  Statele membre se asigură că operatorii de distribuție au acces la datele necesare. Dacă nu au acces, în conformitate cu legislația națională, la toate informațiile necesare, acești operatori aplică sistemul existent de raportare a datelor în cadrul ENTSO-E, potrivit dispozițiilor Directivei 2019/944. Cu toate acestea, operatorii de transport și de sistem și operatorii de distribuție nu sunt răspunzători pentru erorile de previzionare, estimare sau calcul cauzate de circumstanțe externe. Statele membre stimulează modernizarea rețelelor inteligente pentru a monitoriza mai bine cât de echilibrată este rețeaua și a pune la dispoziție informații în timp real.

Dacă există disponibilitatea tehnică, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui să pună la dispoziție date anonimizate și agregate privind potențialul de răspuns la variațiile cererii și energia electrică din surse regenerabile produsă de consumatorii autonomi și de comunitățile de energie din surse regenerabile și injectată în rețea.

(1a)
     Informațiile
  și datele menționate la alineatul (1)
  sunt puse la dispoziție în format digital într-un mod care asigură
  interoperabilitatea pe baza unor formate de date armonizate și a unor seturi de date standardizate, astfel încât să poată fi utilizate în mod nediscriminatoriu de către participanții
  la piața energiei electrice, agregatori, consumatori și utilizatori finali și să poată fi citite prin dispozitive de comunicații electronice ▌.

(2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre
  adoptă măsuri prin care le cer producătorilor
  de baterii de uz casnic și industriale
  să permită
  accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora
  pe baza unui consimțământ explicit și cu respectarea dispozițiilor aplicabile din Regulamentul (UE) 2016/679
  , cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și
  gratuit
  .

În termen de ... [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare],
  statele membre adoptă
  măsuri prin care le cer
  producătorilor de vehicule ca, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei
  și
  capacitatea bateriei ▌proprietarilor și utilizatorilor de vehicule electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor
  cu consimțământul expres al acestora
  , precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii
  și gratuit, să pună la dispoziția proprietarilor sau utilizatorilor bateriilor și entităților care acționează în numele acestora
  , în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței
  și în deplină conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2016/679
  .
  În conformitate cu Regulamentul privind bateriile, datele sunt partajate în format „numai pentru citire”, pentru ca părțile terțe să nu poată modifica parametrii datelor.

Statele membre se asigură că producătorii de dispozitive inteligente de încălzire și răcire, de unități inteligente de stocare a energiei termice și de alte dispozitive inteligente care ajută consumatorii să își adapteze cererea la situația sistemului energetic permit accesul în timp real nediscriminatoriu și gratuit al utilizatorilor, precum și al părților terțe care acționează în numele proprietarilor și al utilizatorilor pe baza unui consimțământ explicit și în deplină conformitate cu dispozițiile aplicabile din Regulamentul (UE) 2016/679, la datele necesare pentru consumul dispecerizabil.

(3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă
  și o interfață cu sisteme de contorizare inteligentă, dacă au fost instalate de statele membre,
  și, după caz, în funcție de rezultatul evaluării făcute de autoritatea de reglementare, pot accepta funcționalități de încărcare bidirecțională
  de tipul celor menționate la articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul ... [Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi] iar autoritățile de reglementare le evaluează contribuția potențială
  .

(4)   
  Statele membre se asigură că toate mijloacele de producere a energiei electrice, inclusiv unitățile de producție din surse regenerabile, sunt implicate în furnizarea de servicii de sistem și de echilibrare.
  Statele membre se asigură
  de asemenea
  că cadrul național de reglementare nu face discriminări în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare
  pentru rețeaua electrică și pentru rețelele de termoficare și răcire centralizată, stocarea de energie și furnizorii de servicii de flexibilitate, precum și servicii de echilibrare pentru
  sisteme mici sau mobile, cum ar fi bateriile de uz casnic
  și comunitar
  și vehiculele electrice, precum și
  resursele de energie descentralizate cu o capacitate de sub 1 MW care participă la sistem, unitățile de stocare a energiei termice, de transformare a energiei electrice în gaze, pompe de căldură și alte tehnologii care asigură flexibilitate
  , atât în mod direct, cât și prin agregare.
  Statele membre asigură condiții de concurență echitabile pentru actorii mai mici de pe piață, în special pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, astfel încât aceștia să poată participa pe piață fără a se confrunta cu sarcini administrative sau normative disproporționate.»;

(4a)
     
  Statele membre se asigură că cadrul național de reglementare le permite consumatorilor finali să încheie acorduri contractuale cu participanții la piața energiei electrice și cu furnizorii de servicii de electromobilitate și să primească informații despre condițiile acordului, inclusiv despre protecția datelor lor cu caracter personal și despre implicațiile acordului pentru consumatori, inclusiv în ce privește remunerarea pentru flexibilitate.”;

| 11. | se introduce următorul articol 22a:

  „Articolul 22a

  Utilizarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile în industrie


  (1)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de
  1,9
  puncte procentuale până în 2030.
  Această creștere se calculează ca medie pe perioade de trei ani, de exemplu 2024-2027 și 2027-2030.


  Statele membre includ măsurile
  și politicile
  planificate și adoptate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Printre asemenea măsuri se numără electrificarea bazată pe surse regenerabile de energie a proceselor industriale, dacă este o soluție rentabilă economic. Când adoptă măsuri pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile în industrie, statele membre respectă principiul «eficiența energetică înainte de toate».




  Statele membre pun la punct un cadru de reglementare care poate include măsuri de sprijin pentru industrie în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) și promovează adoptarea de surse regenerabile și a consumului de hidrogen din surse regenerabile în industrie, ținând seama întru totul de eficacitatea și de competitivitatea internațională, ca premise necesare pentru a impune consumul de energie din surse regenerabile în industrie. În special, acest cadru ar trebui să abordeze obstacolele normative, administrative și economice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) și articolul 15 alineatul (8).


  Statele membre se asigură că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale.
  Statele membre se asigură că până în 2035, cel puțin 70 % din hidrogenul folosit în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale provine din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică folosiți în scopuri energetice și neenergetice finale. Comisia analizează disponibilitatea combustibililor de origine nebiologică în 2026 și, ulterior, în fiecare an.
  Pentru calcularea
  procentului respectiv
  , se aplică următoarele reguli [AM 34]:






  (a) | pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport
  și a hidrogenului produs ca produs secundar sau derivat din produse secundare în instalații industriale
  . |
| --- | --- | --- |

11.

se introduce următorul articol 22a:

„Articolul 22a

Utilizarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile în industrie

(1)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de
  1,9
  puncte procentuale până în 2030.
  Această creștere se calculează ca medie pe perioade de trei ani, de exemplu 2024-2027 și 2027-2030.

Statele membre includ măsurile
  și politicile
  planificate și adoptate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  Printre asemenea măsuri se numără electrificarea bazată pe surse regenerabile de energie a proceselor industriale, dacă este o soluție rentabilă economic. Când adoptă măsuri pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile în industrie, statele membre respectă principiul «eficiența energetică înainte de toate».

Statele membre pun la punct un cadru de reglementare care poate include măsuri de sprijin pentru industrie în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) și promovează adoptarea de surse regenerabile și a consumului de hidrogen din surse regenerabile în industrie, ținând seama întru totul de eficacitatea și de competitivitatea internațională, ca premise necesare pentru a impune consumul de energie din surse regenerabile în industrie. În special, acest cadru ar trebui să abordeze obstacolele normative, administrative și economice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) și articolul 15 alineatul (8).

Statele membre se asigură că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale.
  Statele membre se asigură că până în 2035, cel puțin 70 % din hidrogenul folosit în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale provine din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică folosiți în scopuri energetice și neenergetice finale. Comisia analizează disponibilitatea combustibililor de origine nebiologică în 2026 și, ulterior, în fiecare an.
  Pentru calcularea
  procentului respectiv
  , se aplică următoarele reguli [AM 34]:

(a)

pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport
  și a hidrogenului produs ca produs secundar sau derivat din produse secundare în instalații industriale
  .

| (b) | pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică consumați în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili pentru transport ▌. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică consumați în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili pentru transport ▌.

| (c) | pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III.

  Până la 31 ianuarie 2026, în urma stabilirii normelor menționate la alineatul (1), Comisia evaluează dacă, având în vedere progresele normative, tehnice și științifice, este oportun și justificat să se adapteze ținta secundară pentru RFNBO pentru 2030 și, după caz, modifică prezentul articol în acest scop, modificare însoțită de o evaluare a impactului.


  Pentru a promova utilizarea soluțiilor pe bază de energie din surse regenerabile pentru căldura industrială de temperatură scăzută și medie, statele membre se străduiesc să pună la dispoziție mai multe alternative regenerabile viabile economic și fezabile tehnic la energia din combustibili fosili pentru aplicațiile de încălzire industrială, cu scopul de a pune capăt utilizării combustibililor fosili pentru aplicații care necesită temperaturi maxime de încălzire de până la 200 grade Celsius până cel târziu în 2027.

  ▌ |
| --- | --- |

(c)

pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III.

▌

(1a)
     
  În termen de ... [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia elaborează o strategie globală privind importul de hidrogen pentru a promova o piață europeană a hidrogenului. Această strategie vine în completarea inițiativelor care promovează producția de hidrogen în Uniune, sprijinind punerea în aplicare a prezentei directive și îndeplinirea țintelor stabilite în ea, ținând seama cum se cuvine de securitatea aprovizionării și de autonomia strategică a Uniunii în domeniul energiei. Măsurile incluse în strategie urmăresc să promoveze condiții de concurență echitabile, bazate pe norme sau standarde echivalente cu cele din țări terțe de protecție a mediului, sustenabilitate și atenuare a schimbărilor climatice. Strategia include borne și măsuri orientative pentru importuri. Statele membre adoptă măsuri adecvate pentru a implementa strategia în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele de etapă prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În plus, strategia ține seama și de necesitatea de a dezvolta accesul la energie al populațiilor locale.”;

| 12. | Articolul 23 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat mărește ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul menționat cu
  o valoare orientativă de 2,3
   puncte procentuale ca medie anuală calculată pentru perioadele 2021-2025 și 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii în 2020, exprimată ca pondere națională din consumul final brut de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7.
  Respectiva creștere este de
  2,8
   puncte procentuale pentru statele membre în care se utilizează căldura și răcoarea reziduală. În acest caz, statele membre pot calcula căldura și răcoarea reziduală până la 40 % din creșterea medie anuală.”; |
| --- | --- | --- |

12.

Articolul 23 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Pentru a promova utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat mărește ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul menționat cu
  o valoare orientativă de 2,3
   puncte procentuale ca medie anuală calculată pentru perioadele 2021-2025 și 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii în 2020, exprimată ca pondere națională din consumul final brut de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7.

Respectiva creștere este de
  2,8
   puncte procentuale pentru statele membre în care se utilizează căldura și răcoarea reziduală. În acest caz, statele membre pot calcula căldura și răcoarea reziduală până la 40 % din creșterea medie anuală.”;

| (b) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   
  Pentru a oferi Comisiei o imagine completă a diferențelor considerabile în ceea ce privește nivelul cererii de energie termică industrială din Uniune
  , statele membre efectuează o evaluare a potențialului lor în materie de energie din surse regenerabile și a utilizării căldurii și răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, inclusiv
  o analiză costuri-beneficii care să ia în calcul toate externalitățile pozitive
  , după caz, o analiză a zonelor adecvate pentru utilizarea lor cu un risc ecologic redus și a potențialului proiectelor la scară mică aplicabile în gospodării
  , IMM-uri, simbioze industriale și clădiri comerciale și descriu toate cerințele în materie de infrastructură, cu participarea autorităților locale și regionale.
  Evaluarea
  ține cont de tehnologiile disponibile și fezabile economic pentru utilizările industriale și casnice, cu scopul de a stabili
  etape fundamentale și măsuri pentru creșterea
  gradului de utilizare a surselor de energie regenerabile și a
  ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și, după caz, pentru utilizarea căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire centralizată,
  pentru mici gospodării și IMM-uri
  în vederea stabilirii unei strategii naționale pe termen lung pentru
  a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea aerului provenită din încălzire
  și
  răcire
  .
  O astfel de strategie ar trebui să țină seama de nivelul diferit de calitate a căldurii (temperatură ridicată, medie, joasă) specific diferitelor procese și utilizări.
  Evaluarea
  respectă principiul «eficiența energetică pe primul loc»,
  face parte din planurile naționale integrate privind energia și clima menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și însoțește evaluarea cuprinzătoare a încălzirii și răcirii prevăzută la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE.”; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   
  Pentru a oferi Comisiei o imagine completă a diferențelor considerabile în ceea ce privește nivelul cererii de energie termică industrială din Uniune
  , statele membre efectuează o evaluare a potențialului lor în materie de energie din surse regenerabile și a utilizării căldurii și răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, inclusiv
  o analiză costuri-beneficii care să ia în calcul toate externalitățile pozitive
  , după caz, o analiză a zonelor adecvate pentru utilizarea lor cu un risc ecologic redus și a potențialului proiectelor la scară mică aplicabile în gospodării
  , IMM-uri, simbioze industriale și clădiri comerciale și descriu toate cerințele în materie de infrastructură, cu participarea autorităților locale și regionale.
  Evaluarea
  ține cont de tehnologiile disponibile și fezabile economic pentru utilizările industriale și casnice, cu scopul de a stabili
  etape fundamentale și măsuri pentru creșterea
  gradului de utilizare a surselor de energie regenerabile și a
  ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și, după caz, pentru utilizarea căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire centralizată,
  pentru mici gospodării și IMM-uri
  în vederea stabilirii unei strategii naționale pe termen lung pentru
  a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea aerului provenită din încălzire
  și
  răcire
  .
  O astfel de strategie ar trebui să țină seama de nivelul diferit de calitate a căldurii (temperatură ridicată, medie, joasă) specific diferitelor procese și utilizări.
  Evaluarea
  respectă principiul «eficiența energetică pe primul loc»,
  face parte din planurile naționale integrate privind energia și clima menționate la articolele 3 și 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și însoțește evaluarea cuprinzătoare a încălzirii și răcirii prevăzută la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE.”;

| (c) | la alineatul (2) primul paragraf, se elimină litera (a). |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (2) primul paragraf, se elimină litera (a).

| (ca) | la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:



  În special, statele membre furnizează informații proprietarilor sau locatarilor clădirilor și IMM-urilor despre măsurile și instrumentele financiare necostisitoare disponibile pentru a folosi mai multă energie din surse regenerabile în sistemele de încălzire și răcire. Statele membre furnizează aceste informații apelând la instrumente de consiliere accesibile și transparente, bazate pe ghișee unice. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

În special, statele membre furnizează informații proprietarilor sau locatarilor clădirilor și IMM-urilor despre măsurile și instrumentele financiare necostisitoare disponibile pentru a folosi mai multă energie din surse regenerabile în sistemele de încălzire și răcire. Statele membre furnizează aceste informații apelând la instrumente de consiliere accesibile și transparente, bazate pe ghișee unice.

| (d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre
  pun în aplicare cel puțin trei
  dintre următoarele măsuri:






  (a) | încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- | --- |

(d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre
  pun în aplicare cel puțin trei
  dintre următoarele măsuri:

(a)

încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire;

| (b) | instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri
  , racordarea clădirilor la sisteme eficiente de încălzire și răcire centralizată
  sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire; |
| --- | --- |

(b)

instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri
  , racordarea clădirilor la sisteme eficiente de încălzire și răcire centralizată
  sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire;

| (c) | măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la punctul (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la punctul (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (d) | consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale
  , regionale
  și locale
  să identifice potențialul local de încălzire și răcire din surse regenerabile și
  să planifice
  și să implementeze
  proiecte și infrastructuri
  pentru energia
  din surse regenerabile
  , oferind consultanța aferentă
  ; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale
  , regionale
  și locale
  să identifice potențialul local de încălzire și răcire din surse regenerabile și
  să planifice
  și să implementeze
  proiecte și infrastructuri
  pentru energia
  din surse regenerabile
  , oferind consultanța aferentă
  ;

| (e) | crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele
  de încălzire și răcire
  din surse regenerabile
  și încălzire și răcire reziduală
  ,
  permițând, printre altele, gruparea proiectelor mai mici, precum și corelarea lor mai strânsă și mai completă cu alte măsuri de eficiență energetică și de renovare a clădirilor
  ; |
| --- | --- |

(e)

crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele
  de încălzire și răcire
  din surse regenerabile
  și încălzire și răcire reziduală
  ,
  permițând, printre altele, gruparea proiectelor mai mici, precum și corelarea lor mai strânsă și mai completă cu alte măsuri de eficiență energetică și de renovare a clădirilor
  ;

| (f) | promovarea contractelor de achiziție
  de încălzire și răcire din surse regenerabile
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru colectivele mici de consumatori; |
| --- | --- |

(f)

promovarea contractelor de achiziție
  de încălzire și răcire din surse regenerabile
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru colectivele mici de consumatori;

| (g) | scheme planificate de înlocuire a 
  surselor
  de încălzire pe bază de combustibili fosili
  , a sistemelor de încălzire incompatibile cu sursele de energie regenerabile
  sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu ținte de etapă; |
| --- | --- |

(g)

scheme planificate de înlocuire a 
  surselor
  de încălzire pe bază de combustibili fosili
  , a sistemelor de încălzire incompatibile cu sursele de energie regenerabile
  sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu ținte de etapă;

| (h) | planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional; |
| --- | --- |

(h)

planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional;

| (i) | alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare
  care să contribuie la instalarea de echipamente de încălzire și răcire din surse regenerabile și la dezvoltarea de rețele energetice care furnizează energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în clădiri și industrie; |
| --- | --- |

(i)

alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare
  care să contribuie la instalarea de echipamente de încălzire și răcire din surse regenerabile și la dezvoltarea de rețele energetice care furnizează energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în clădiri și industrie;

| (j) | promovarea producției de biogaz și a injectării acestuia în rețeaua de gaze, în loc să fie folosit pentru producerea de energie electrică; |
| --- | --- |

(j)

promovarea producției de biogaz și a injectării acestuia în rețeaua de gaze, în loc să fie folosit pentru producerea de energie electrică;

| (k) | măsuri de promovare a integrării tehnologiilor de stocare a energiei termice în sistemele de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(k)

măsuri de promovare a integrării tehnologiilor de stocare a energiei termice în sistemele de încălzire și răcire;

| (l) | promovarea rețelelor de încălzire și răcire centralizată pe bază de energie din surse regenerabile, deținute de consumatori, în special de comunitățile de energie din surse regenerabile, inclusiv prin măsuri de reglementare, mecanisme de finanțare și sprijin; |
| --- | --- |

(l)

promovarea rețelelor de încălzire și răcire centralizată pe bază de energie din surse regenerabile, deținute de consumatori, în special de comunitățile de energie din surse regenerabile, inclusiv prin măsuri de reglementare, mecanisme de finanțare și sprijin;

Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile respective, statele membre asigură accesibilitatea acestora pentru toți consumatorii
  , inclusiv pentru chiriași,
  în special pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici
  și dispun ca o parte însemnată a măsurilor să fie puse în aplicare cu prioritate pentru gospodăriile care trăiesc în condiții de sărăcie energetică, potrivit definiției din [Directiva privind eficiența energetică reformată], și în locuințe sociale,
  care altfel nu ar dispune de suficient capital inițial pentru a beneficia de ele.”;

| (13) | Articolul 24 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   
  Statele membre sprijină renovarea rețelelor existente și construirea unor rețele noi, de înaltă eficiență, de a 4-a sau a 5-a generație, de încălzire și răcire centralizată pe bază de surse regenerabile, alimentate exclusiv din surse regenerabile de energie și cu căldură sau răcoare reziduală inevitabilă, dacă analiza costurilor și beneficiilor economice și de mediu, derulată în parteneriat cu autoritățile locale implicate, indică rezultate pozitive.
  Statele membre se asigură că se pun la dispoziția consumatorilor finali informații cu privire la performanța energetică
  , la emisiile de gaze cu efect de seră
  și la ponderea energiei din surse regenerabile în sistemele lor de încălzire și răcire centralizată, într-un mod ușor accesibil, cel puțin în facturi și pe site-urile furnizorilor și la cerere. Informațiile privind ponderea energiei din surse regenerabile sunt exprimate cel puțin ca procent din consumul final brut de încălzire și răcire alocat clienților unui anumit sistem de încălzire și răcire centralizată, incluzând informații privind cantitatea de energie utilizată pentru a furniza o unitate de încălzire clientului sau utilizatorului final.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

Articolul 24 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   
  Statele membre sprijină renovarea rețelelor existente și construirea unor rețele noi, de înaltă eficiență, de a 4-a sau a 5-a generație, de încălzire și răcire centralizată pe bază de surse regenerabile, alimentate exclusiv din surse regenerabile de energie și cu căldură sau răcoare reziduală inevitabilă, dacă analiza costurilor și beneficiilor economice și de mediu, derulată în parteneriat cu autoritățile locale implicate, indică rezultate pozitive.
  Statele membre se asigură că se pun la dispoziția consumatorilor finali informații cu privire la performanța energetică
  , la emisiile de gaze cu efect de seră
  și la ponderea energiei din surse regenerabile în sistemele lor de încălzire și răcire centralizată, într-un mod ușor accesibil, cel puțin în facturi și pe site-urile furnizorilor și la cerere. Informațiile privind ponderea energiei din surse regenerabile sunt exprimate cel puțin ca procent din consumul final brut de încălzire și răcire alocat clienților unui anumit sistem de încălzire și răcire centralizată, incluzând informații privind cantitatea de energie utilizată pentru a furniza o unitate de încălzire clientului sau utilizatorului final.”;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea energiei din surse regenerabile,
  inclusiv căldura generată din energie electrică din surse regenerabile
  , și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată cu cel puțin 2,1 puncte procentuale, ca medie anuală calculată pentru perioada 2021-2025 și pentru perioada 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile
  , inclusiv căldura generată din energie electrică din surse regenerabile,
  și din căldura și răcoarea reziduală în încălzirea și răcirea centralizată în 2020, și stabilesc măsurile necesare în acest scop. Ponderea energiei din surse regenerabile este exprimată ca pondere a consumului final brut de energie pentru încălzirea și răcirea centralizată ajustată la condiții climatice medii normale.
  Statele membre cu o pondere a energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată de peste 60 % pot considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală menționată la primul paragraf.
  Statele membre prevăd măsurile necesare pentru a introduce creșterea medie anuală menționată în primul paragraf în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea energiei din surse regenerabile,
  inclusiv căldura generată din energie electrică din surse regenerabile
  , și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată cu cel puțin 2,1 puncte procentuale, ca medie anuală calculată pentru perioada 2021-2025 și pentru perioada 2026-2030, pornind de la ponderea energiei din surse regenerabile
  , inclusiv căldura generată din energie electrică din surse regenerabile,
  și din căldura și răcoarea reziduală în încălzirea și răcirea centralizată în 2020, și stabilesc măsurile necesare în acest scop. Ponderea energiei din surse regenerabile este exprimată ca pondere a consumului final brut de energie pentru încălzirea și răcirea centralizată ajustată la condiții climatice medii normale.

Statele membre cu o pondere a energiei din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală în încălzirea și răcirea centralizată de peste 60 % pot considera că o astfel de pondere acoperă creșterea medie anuală menționată la primul paragraf.

Statele membre prevăd măsurile necesare pentru a introduce creșterea medie anuală menționată în primul paragraf în planurile lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999.”;

| (c) | se introduce alineatul (4a), după cum urmează:

  „(4a)   Statele membre
  se asigură că
  operatorii de sisteme de încălzire sau răcire centralizată cu o capacitate mai mare de 25 MWth
  sunt încurajați să racordeze furnizori
  terți de energie din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală sau
  să se ofere
  să racordeze și să cumpere, de la furnizori terți, căldură și răcoare din surse regenerabile și din căldură sau răcoare reziduală, pe baza unor criterii nediscriminatorii
  care urmează să fie stabilite de statul
  membru în cauză
  dacă o astfel de racordare este fezabilă tehnic și economic
  , atunci când operatorii respectivi trebuie să realizeze una sau mai multe dintre următoarele:






  (a) | să satisfacă cererea unor clienți noi; |
| --- | --- | --- |

(c)

se introduce alineatul (4a), după cum urmează:

„(4a)   Statele membre
  se asigură că
  operatorii de sisteme de încălzire sau răcire centralizată cu o capacitate mai mare de 25 MWth
  sunt încurajați să racordeze furnizori
  terți de energie din surse regenerabile și din căldură și răcoare reziduală sau
  să se ofere
  să racordeze și să cumpere, de la furnizori terți, căldură și răcoare din surse regenerabile și din căldură sau răcoare reziduală, pe baza unor criterii nediscriminatorii
  care urmează să fie stabilite de statul
  membru în cauză
  dacă o astfel de racordare este fezabilă tehnic și economic
  , atunci când operatorii respectivi trebuie să realizeze una sau mai multe dintre următoarele:

(a)

să satisfacă cererea unor clienți noi;

| (b) | să înlocuiască capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare; |
| --- | --- |

(b)

să înlocuiască capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare;

| (c) | să extindă capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare.”; |
| --- | --- |

(c)

să extindă capacitățile existente de producere de căldură sau răcoare.”;

Statele membre pot decide să includă energia electrică din surse regenerabile utilizată pentru încălzirea și răcirea centralizată în calculul creșterii medii anuale prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol. Energia electrică din surse regenerabile contabilizată în scopul articolului 7 alineatul (1) litera (b) nu se ia în calcul pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (a).

Dacă decid să includă în calcul energia electrică din surse regenerabile utilizată pentru încălzirea și răcirea centralizată, statele membre înștiințează Comisia cu un an înainte de a introduce un astfel de mecanism. Statele membre includ cantitatea de energie electrică din surse regenerabile utilizată în sistemele de încălzire și răcire centralizată în rapoartele lor naționale de etapă integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.
  ”;

Dacă decid să includă în calcul energia electrică din surse regenerabile utilizată pentru încălzirea și răcirea centralizată, statele membre înștiințează Comisia cu un an înainte de a introduce un astfel de mecanism. Statele membre includ cantitatea de energie electrică din surse regenerabile utilizată în sistemele de încălzire și răcire centralizată în rapoartele lor naționale de etapă integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

| (d) | alineatele (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(5)   Statele membre pot permite unui operator de sistem de încălzire sau răcire centralizată să refuze să racordeze și să cumpere căldură sau răcoare de la un furnizor-parte terță în oricare dintre următoarele situații:






  (a) | sistemul nu dispune de puterea necesară din cauza altor furnizări de căldură sau răcoare din surse regenerabile de energie sau de căldură și răcoare reziduală; |
| --- | --- | --- |

(d)

alineatele (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:

„(5)   Statele membre pot permite unui operator de sistem de încălzire sau răcire centralizată să refuze să racordeze și să cumpere căldură sau răcoare de la un furnizor-parte terță în oricare dintre următoarele situații:

(a)

sistemul nu dispune de puterea necesară din cauza altor furnizări de căldură sau răcoare din surse regenerabile de energie sau de căldură și răcoare reziduală;

| (b) | căldura sau răcoarea de la furnizorul-parte terță nu respectă parametrii tehnici necesari pentru racordare și pentru asigurarea funcționării fiabile și sigure a sistemului de încălzire și răcire centralizată; |
| --- | --- |

(b)

căldura sau răcoarea de la furnizorul-parte terță nu respectă parametrii tehnici necesari pentru racordare și pentru asigurarea funcționării fiabile și sigure a sistemului de încălzire și răcire centralizată;

| (c) | operatorul poate demonstra că furnizarea accesului ar duce la o creștere excesivă a costului căldurii sau răcirii pentru clienții finali în comparație cu costul aferent utilizării principalului furnizor local de căldură sau răcoare cu care ar concura furnizorul de energie din surse regenerabile și de căldură sau răcoare reziduală; |
| --- | --- |

(c)

operatorul poate demonstra că furnizarea accesului ar duce la o creștere excesivă a costului căldurii sau răcirii pentru clienții finali în comparație cu costul aferent utilizării principalului furnizor local de căldură sau răcoare cu care ar concura furnizorul de energie din surse regenerabile și de căldură sau răcoare reziduală;

| (d) | sistemul operatorului corespunde definiției încălzirii și răcirii centralizate eficiente prevăzute la [articolul x din propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică]. |
| --- | --- |

(d)

sistemul operatorului corespunde definiției încălzirii și răcirii centralizate eficiente prevăzute la [articolul x din propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică].

Statele membre se asigură că, în cazul în care un operator al sistemului de încălzire sau răcire centralizată refuză să racordeze un furnizor de încălzire sau de răcire în temeiul primului paragraf, operatorul respectiv pune la dispoziția autorității competente informații cu privire la motivele refuzului, precum și cu privire la condițiile care trebuie îndeplinite și la măsurile care trebuie luate în sistem pentru a face posibilă racordarea. Statele membre se asigură că există o procedură adecvată de remediere a refuzurilor nejustificate.

(6)   
  La nevoie,
  statele membre instituie un cadru de coordonare între operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și sursele potențiale de căldură și răcoare reziduală în sectoarele industriale și terțiare pentru a facilita utilizarea căldurii și răcorii reziduale. Respectivul cadru de coordonare asigură
  aplicarea principiului «eficiența energetică înainte de toate» și facilitează
  dialogul în ceea ce privește utilizarea căldurii și răcorii reziduale care implică cel puțin:

| (a) | operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată; |
| --- | --- |

(a)

operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată;

| (b) | întreprinderile din sectoarele industriale și terțiare care generează căldură și răcoare reziduală care pot fi recuperate din punct de vedere economic prin sisteme de încălzire și răcire centralizată, cum ar fi centrele de date, fabricile industriale, clădirile comerciale mari
  , instalațiile de stocare a energiei
  și transportul public; ▌ |
| --- | --- |

(b)

întreprinderile din sectoarele industriale și terțiare care generează căldură și răcoare reziduală care pot fi recuperate din punct de vedere economic prin sisteme de încălzire și răcire centralizată, cum ar fi centrele de date, fabricile industriale, clădirile comerciale mari
  , instalațiile de stocare a energiei
  și transportul public; ▌

| (c) | autoritățile locale responsabile cu planificarea și aprobarea infrastructurilor energetice.”; |
| --- | --- |

(c)

autoritățile locale responsabile cu planificarea și aprobarea infrastructurilor energetice.”;

| (d) | experții științifici care lucrează la sisteme de încălzire și răcire centralizată de ultimă generație, extrem de eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(d)

experții științifici care lucrează la sisteme de încălzire și răcire centralizată de ultimă generație, extrem de eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe surse regenerabile de energie;

| (e) | comunitățile de energie din surse regenerabile implicate în încălzire și răcire.”; |
| --- | --- |

(e)

comunitățile de energie din surse regenerabile implicate în încălzire și răcire.”;

| (e) | alineatele (8), (9) și (10) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(8)   Statele membre stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv consumul dispecerizat și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile
  centralizate și descentralizate
  și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative
  , în conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate»
  .
  Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor.
  Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum consumul dispecerizat, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică
  pe baze nediscriminatorii
  .
  Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice.


  (9)   Statele membre asigură faptul că drepturile consumatorilor și normele de exploatare a sistemelor de încălzire și răcire centralizată în conformitate cu prezentul articol sunt clar definite, puse la dispoziția publicului și că autoritatea competentă asigură respectarea lor.






  (10) | Un stat membru nu este obligat să aplice
  alineatul (2)
  în cazul în care este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele condiții:






  (a) | ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate era mai mică sau egală cu 2 % din consumul final brut de energie pentru încălzire și răcire la 24 decembrie 2018; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

alineatele (8), (9) și (10) se înlocuiesc cu următorul text:

„(8)   Statele membre stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv consumul dispecerizat și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile
  centralizate și descentralizate
  și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative
  , în conformitate cu principiul «eficiența energetică înainte de toate»
  .

Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor.

Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum consumul dispecerizat, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică
  pe baze nediscriminatorii
  .

Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice.

(9)   Statele membre asigură faptul că drepturile consumatorilor și normele de exploatare a sistemelor de încălzire și răcire centralizată în conformitate cu prezentul articol sunt clar definite, puse la dispoziția publicului și că autoritatea competentă asigură respectarea lor.

(10)

(a)

ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate era mai mică sau egală cu 2 % din consumul final brut de energie pentru încălzire și răcire la 24 decembrie 2018;

| (b) | ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate crește peste pragul de 2 % din consumul final brut de energie pentru încălzire și răcire de la 24 decembrie 2018, prin dezvoltarea unor sisteme noi eficiente de încălzire și răcire centralizată pe baza planului său național integrat privind energia și clima, în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 și pe baza evaluării menționate la articolul 23 alineatul (1a) din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

ponderea încălzirii și răcirii sale centralizate crește peste pragul de 2 % din consumul final brut de energie pentru încălzire și răcire de la 24 decembrie 2018, prin dezvoltarea unor sisteme noi eficiente de încălzire și răcire centralizată pe baza planului său național integrat privind energia și clima, în temeiul anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 și pe baza evaluării menționate la articolul 23 alineatul (1a) din prezenta directivă;

| (c) | 90 % din consumul final brut de energie în sistemele de încălzire și răcire centralizată are loc în sisteme de încălzire și răcire centralizată care corespund definiției prevăzute la [articolul x din propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică].”; |
| --- | --- |

(c)

90 % din consumul final brut de energie în sistemele de încălzire și răcire centralizată are loc în sisteme de încălzire și răcire centralizată care corespund definiției prevăzute la [articolul x din propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică].”;

| (14) | Articolul 25 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 25

  Reducerea intensității gazelor cu efect de seră în sectorul transporturilor ca urmare a utilizării energiei din surse regenerabile


  (1)   Fiecare stat membru impune furnizorilor de combustibili obligația de a se asigura că:






  (a) | cantitatea de combustibili din surse regenerabile și de energie electrică din surse regenerabile furnizată sectorului transporturilor duce la o reducere a intensității gazelor cu efect de seră de cel puțin
  16
  % până în 2030, în comparație cu nivelul de referință stabilit la articolul 27 alineatul (1) litera (b), în conformitate cu o traiectorie orientativă stabilită de statul membru; |
| --- | --- | --- |

(14)

Articolul 25 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 25

Reducerea intensității gazelor cu efect de seră în sectorul transporturilor ca urmare a utilizării energiei din surse regenerabile

(1)   Fiecare stat membru impune furnizorilor de combustibili obligația de a se asigura că:

(a)

cantitatea de combustibili din surse regenerabile și de energie electrică din surse regenerabile furnizată sectorului transporturilor duce la o reducere a intensității gazelor cu efect de seră de cel puțin
  16
  % până în 2030, în comparație cu nivelul de referință stabilit la articolul 27 alineatul (1) litera (b), în conformitate cu o traiectorie orientativă stabilită de statul membru;

| (b) | ponderea biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A în energia furnizată sectorului transporturilor este de cel puțin ▌0,5 % în 2025 și
  cel puțin
  2,2 % în 2030, iar ponderea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică este de cel puțin 2,6 %
  în 2028 și cel puțin 5,7 %
  în 2030. |
| --- | --- |

(b)

ponderea biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A în energia furnizată sectorului transporturilor este de cel puțin ▌0,5 % în 2025 și
  cel puțin
  2,2 % în 2030, iar ponderea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică este de cel puțin 2,6 %
  în 2028 și cel puțin 5,7 %
  în 2030.

| (ba) | începând cu 2030, furnizorii de combustibil livrează cel puțin 1,2 % din combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și din hidrogenul din surse regenerabile sectorului maritim. Un stat membru care nu are porturi maritime pe teritoriul său poate alege să nu aplice această dispoziție. Orice stat membru care dorește să recurgă la această derogare informează Comisia în termen de cel târziu un an de la... [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare]. Orice schimbare ulterioară se comunică, de asemenea, Comisiei.



  Dacă lista materiilor prime prevăzută în partea A și în anexa IX se modifică în conformitate cu articolul 28 alineatul (6), ponderea minimă a biocombustibililor avansați și a biogazelor produse din materiile prime în energia furnizate sectorului transporturilor menționată la litera (b) de la prezentul alineat se majorează în consecință și se bazează pe o evaluare a impactului realizată de Comisie.


  Comisia evaluează obligația stabilită la alineatul (1), cu scopul de a prezenta, până în 2025, o propunere legislativă pentru a-i majora cuantumul dacă au loc alte reduceri substanțiale ale costurilor de producție a energiei din surse regenerabile, dacă majorarea este necesară pentru îndeplinirea angajamentelor internaționale ale Uniunii în materie de decarbonizare sau dacă o reducere semnificativă a consumului de energie în Uniune justifică o astfel de majorare.

  Pentru calcularea reducerii menționate la litera (a) și a ponderii menționate la litera (b), statele membre iau în considerare combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și atunci când aceștia sunt utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali
  pentru transport
  . Pentru calcularea reducerii menționate la litera (a), statele membre pot lua în considerare combustibilii pe bază de carbon reciclat.
  Atunci când stabilesc obligația furnizorilor de combustibili, statele membre pot excepta furnizorii de combustibili care furnizează energie electrică sau de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi de la cerința de a respecta, în legătură cu acești combustibili, ponderea minimă a biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A. |
| --- | --- |

(ba)

începând cu 2030, furnizorii de combustibil livrează cel puțin 1,2 % din combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și din hidrogenul din surse regenerabile sectorului maritim. Un stat membru care nu are porturi maritime pe teritoriul său poate alege să nu aplice această dispoziție. Orice stat membru care dorește să recurgă la această derogare informează Comisia în termen de cel târziu un an de la... [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare]. Orice schimbare ulterioară se comunică, de asemenea, Comisiei.

Pentru calcularea reducerii menționate la litera (a) și a ponderii menționate la litera (b), statele membre iau în considerare combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și atunci când aceștia sunt utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali
  pentru transport
  . Pentru calcularea reducerii menționate la litera (a), statele membre pot lua în considerare combustibilii pe bază de carbon reciclat.

Atunci când stabilesc obligația furnizorilor de combustibili, statele membre pot excepta furnizorii de combustibili care furnizează energie electrică sau de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și utilizați în transporturi de la cerința de a respecta, în legătură cu acești combustibili, ponderea minimă a biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A.

(2)   Statele membre instituie un mecanism care să permită furnizorilor de combustibili de pe teritoriul lor să facă schimb de credite pentru furnizarea de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor. Operatorii economici care furnizează energie electrică din surse regenerabile
  sau energie din surse regenerabile
  vehiculelor electrice
  ușoare și grele
  prin stații publice de reîncărcare primesc credite, indiferent dacă operatorii economici fac obiectul obligației stabilite de statul membru pentru furnizorii de combustibili, și pot vinde creditele respective furnizorilor de combustibili, cărora li se permite să utilizeze creditele pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1) primul paragraf
  Statele membre pot decide să includă în acest mecanism stațiile de reîncărcare private menționate la primul paragraf, dacă se poate demonstra că energia electrică din surse regenerabile livrată acestor stații de reîncărcare este furnizată exclusiv vehiculelor electrice.
  ”;

| 15. | Articolul 26 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile al unui stat membru menționat la articolul 7 și a obiectivului de reducere a intensității gazelor cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a), ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, dacă sunt produși din culturi alimentare și furajere, nu depășește cu mai mult de un punct procentual ponderea acestor combustibili în consumul final de energie în sectorul transporturilor în 2020 în statul membru respectiv, până la maximum 7 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor în statul membru respectiv.”;

  La cererea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la primul paragraf care să permită statelor membre să excludă biolichidele utilizate pentru producția de energie electrică în regiunile ultraperiferice în sensul articolului 349 din TFUE de la calcularea plafonului de 7 % din consumul final de energie în sectorul transportului rutier și feroviar menționat la primul paragraf, cu condiția ca o astfel de derogare să fie justificată de particularitățile locale. Statul membru adresează cererea de derogare Comisiei până la ... [data transpunerii prezentei directive de modificare] și furnizează date științifice și tehnice actualizate care să justifice o astfel de derogare. Comisia ia o decizie cu privire la cererea statului membru în termen de trei luni de la primirea acesteia.” |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Articolul 26 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile al unui stat membru menționat la articolul 7 și a obiectivului de reducere a intensității gazelor cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a), ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, dacă sunt produși din culturi alimentare și furajere, nu depășește cu mai mult de un punct procentual ponderea acestor combustibili în consumul final de energie în sectorul transporturilor în 2020 în statul membru respectiv, până la maximum 7 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor în statul membru respectiv.”;

La cererea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la primul paragraf care să permită statelor membre să excludă biolichidele utilizate pentru producția de energie electrică în regiunile ultraperiferice în sensul articolului 349 din TFUE de la calcularea plafonului de 7 % din consumul final de energie în sectorul transportului rutier și feroviar menționat la primul paragraf, cu condiția ca o astfel de derogare să fie justificată de particularitățile locale. Statul membru adresează cererea de derogare Comisiei până la ... [data transpunerii prezentei directive de modificare] și furnizează date științifice și tehnice actualizate care să justifice o astfel de derogare. Comisia ia o decizie cu privire la cererea statului membru în termen de trei luni de la primirea acesteia.”

| (ia) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:



  Dacă într-un stat membru ponderea biocombustibililor și biolichidelor menționați la primul paragraf este sub 1 %, ea poate fi mărită până la maximum 2 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor rutiere și feroviare. |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Dacă într-un stat membru ponderea biocombustibililor și biolichidelor menționați la primul paragraf este sub 1 %, ea poate fi mărită până la maximum 2 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor rutiere și feroviare.

| (ii) | al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul în care ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, produși din culturi alimentare și furajere într-un stat membru este limitată la o pondere mai mică de 7 % sau un stat membru decide să limiteze ponderea și mai mult, respectivul stat membru poate reduce în consecință obiectivul de reducere a intensității gazelor cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) având în vedere contribuția pe care acești combustibili ar fi adus-o la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. În acest scop, statele membre iau în considerare faptul că respectivii combustibili reduc cu 50 % emisiile de gaze cu efect de seră.”; |
| --- | --- |

(ii)

al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în transporturi, produși din culturi alimentare și furajere într-un stat membru este limitată la o pondere mai mică de 7 % sau un stat membru decide să limiteze ponderea și mai mult, respectivul stat membru poate reduce în consecință obiectivul de reducere a intensității gazelor cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) având în vedere contribuția pe care acești combustibili ar fi adus-o la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. În acest scop, statele membre iau în considerare faptul că respectivii combustibili reduc cu 50 % emisiile de gaze cu efect de seră.”;

| (b) | ▌alineatul (2)
  se modifică după cum urmează:










  (i) | la ▌primul și al cincilea paragraf, cuvintele „ponderii minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf” și „ponderea minimă menționată la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf” se înlocuiesc cu „obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a)” și „obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a)”; |
| --- | --- | --- |

(b)

▌alineatul (2)
  se modifică după cum urmează:

se modifică după cum urmează:

(i)

(i)

la ▌primul și al cincilea paragraf, cuvintele „ponderii minime menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf” și „ponderea minimă menționată la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf” se înlocuiesc cu „obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a)” și „obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a)”;

| (ii) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „De la... [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare], această limită scade la 0 %.” |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„De la... [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare], această limită scade la 0 %.”

„De la... [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare], această limită scade la 0 %.”

| (iii) | după al patrulea paragraf se introduce următorul paragraf:




  „Până la 30 iunie 2023, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului o actualizare a raportului privind expansiunea producției de culturi alimentare și furajere relevante la nivel mondial. Această actualizare trebuie să cuprindă cele mai recente date din ultimii doi ani despre defrișări și despre materiile prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor și abordează și alte mărfuri din categoria materiilor prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor. În scopul actelor delegate menționate la al șaselea paragraf, ponderea maximă a expansiunii medii anuale a suprafeței de cultură globale în terenurile cu stocuri mari de carbon este de 7,9 %.” |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

după al patrulea paragraf se introduce următorul paragraf:

după al patrulea paragraf se introduce următorul paragraf:

„Până la 30 iunie 2023, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului o actualizare a raportului privind expansiunea producției de culturi alimentare și furajere relevante la nivel mondial. Această actualizare trebuie să cuprindă cele mai recente date din ultimii doi ani despre defrișări și despre materiile prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor și abordează și alte mărfuri din categoria materiilor prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor. În scopul actelor delegate menționate la al șaselea paragraf, ponderea maximă a expansiunii medii anuale a suprafeței de cultură globale în terenurile cu stocuri mari de carbon este de 7,9 %.”

„Până la 30 iunie 2023, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului o actualizare a raportului privind expansiunea producției de culturi alimentare și furajere relevante la nivel mondial. Această actualizare trebuie să cuprindă cele mai recente date din ultimii doi ani despre defrișări și despre materiile prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor și abordează și alte mărfuri din categoria materiilor prime cu risc mare de schimbare indirectă a destinației terenurilor. În scopul actelor delegate menționate la al șaselea paragraf, ponderea maximă a expansiunii medii anuale a suprafeței de cultură globale în terenurile cu stocuri mari de carbon este de 7,9 %.”

| 16. | Articolul 27 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Reguli de calcul în sectorul transporturilor și în ceea ce privește combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de utilizarea lor finală”; |
| --- | --- | --- |

16.

Articolul 27 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Reguli de calcul în sectorul transporturilor și în ceea ce privește combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de utilizarea lor finală”;

| (b) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Pentru calcularea reducerii intensității gazelor cu efect de seră, menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a), se aplică următoarele reguli:






  (a) | reducerile de emisii de gaze cu efect de seră se calculează după cum urmează:






  (i) | pentru biocombustibili și biogaz, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu articolul 31; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Pentru calcularea reducerii intensității gazelor cu efect de seră, menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a), se aplică următoarele reguli:

(a)

reducerile de emisii de gaze cu efect de seră se calculează după cum urmează:

(i)

pentru biocombustibili și biogaz, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu articolul 31;

| (ii) | pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3); |
| --- | --- |

(ii)

pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3);

| (iii) | pentru energia electrică din surse regenerabile, prin înmulțirea cantității de energie electrică din surse regenerabile furnizată tuturor modurilor de transport cu
  un omolog
  combustibil fosil ▌.


  Omologul
  ECF(e) prevăzut în anexa V 
  se utilizează până la 31 decembrie 2029. Începând cu 1 ianuarie 2030, se utilizează omologul EF (t) prevăzut în anexa V.



  Cu toate acestea, reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră realizate în 2030 prin utilizarea energiei electrice din surse regenerabile în transporturi, calculate prin aplicarea omologului EF(t), constituie un aport suplimentar de energie electrică din surse regenerabile față de ceea ce s-a realizat deja până la 31 decembrie 2029 cu ajutorul omologului ECF(e) pentru a calcula reducerile de emisii începând cu 2030. |
| --- | --- |

(iii)

pentru energia electrică din surse regenerabile, prin înmulțirea cantității de energie electrică din surse regenerabile furnizată tuturor modurilor de transport cu
  un omolog
  combustibil fosil ▌.

Omologul
  ECF(e) prevăzut în anexa V 
  se utilizează până la 31 decembrie 2029. Începând cu 1 ianuarie 2030, se utilizează omologul EF (t) prevăzut în anexa V.

| (b) | nivelul de referință menționat la articolul 25 alineatul (1) se calculează înmulțind cantitatea de energie furnizată sectorului transporturilor cu omologul combustibil fosil EF(t) prevăzut în anexa V; |
| --- | --- |

(b)

nivelul de referință menționat la articolul 25 alineatul (1) se calculează înmulțind cantitatea de energie furnizată sectorului transporturilor cu omologul combustibil fosil EF(t) prevăzut în anexa V;

| (c) | pentru calcularea cantităților relevante de energie, se aplică următoarele reguli:






  (i) | pentru a determina cantitatea de energie furnizată sectorului transporturilor, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III; |
| --- | --- | --- |

(c)

pentru calcularea cantităților relevante de energie, se aplică următoarele reguli:

(i)

pentru a determina cantitatea de energie furnizată sectorului transporturilor, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor utilizați în transporturi stabilite în anexa III;

| (ii) | pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele europene relevante pentru determinarea puterii calorifice a combustibililor. În cazul în care nu a fost adoptat în acest sens niciun standard european, se utilizează standardele ISO relevante; |
| --- | --- |

(ii)

pentru stabilirea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi care nu sunt incluși în anexa III, statele membre utilizează standardele europene relevante pentru determinarea puterii calorifice a combustibililor. În cazul în care nu a fost adoptat în acest sens niciun standard european, se utilizează standardele ISO relevante;

| (iii) | cantitatea de energie electrică din surse regenerabile furnizată sectorului transporturilor se determină prin înmulțirea cantității de energie electrică furnizată sectorului respectiv cu ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile, furnizată pe teritoriul statului membru în cei doi ani precedenți. În mod excepțional, în cazul în care energia electrică este obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică din surse regenerabile și furnizată sectorului transporturilor, energia electrică respectivă se consideră a fi în totalitate din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(iii)

cantitatea de energie electrică din surse regenerabile furnizată sectorului transporturilor se determină prin înmulțirea cantității de energie electrică furnizată sectorului respectiv cu ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile, furnizată pe teritoriul statului membru în cei doi ani precedenți. În mod excepțional, în cazul în care energia electrică este obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică din surse regenerabile și furnizată sectorului transporturilor, energia electrică respectivă se consideră a fi în totalitate din surse regenerabile;

| (iv) | ponderea biocombustibililor și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B în conținutul energetic al combustibililor și al energiei electrice furnizate sectorului transporturilor este limitată la 1,7 %, mai puțin în cazul Ciprului și al Maltei;

  Dacă lista materiilor prime prevăzută în anexa IX partea B se modifică în conformitate cu articolul 28 alineatul (6), ponderea maximă a acestor biocombustibili și biogaze se majorează în consecință și se bazează pe o evaluare a impactului făcută de Comisie. |
| --- | --- |

(iv)

ponderea biocombustibililor și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B în conținutul energetic al combustibililor și al energiei electrice furnizate sectorului transporturilor este limitată la 1,7 %, mai puțin în cazul Ciprului și al Maltei;

| (d) | reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință.
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin adaptarea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi, astfel cum este prevăzut în anexa III, în concordanță cu progresul științific și tehnic;”; |
| --- | --- |

(d)

reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin adaptarea conținutului energetic al combustibililor utilizați în transporturi, astfel cum este prevăzut în anexa III, în concordanță cu progresul științific și tehnic;”;

| (c) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Pentru calcularea obiectivelor menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b), se aplică următoarele reguli:






  (a) | pentru calcularea numitorului, și anume cantitatea de energie consumată în sectorul transporturilor, se iau în considerare toți combustibilii și energia electrică furnizate sectorului transporturilor; |
| --- | --- | --- |

(c)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Pentru calcularea obiectivelor menționate la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b), se aplică următoarele reguli:

(a)

pentru calcularea numitorului, și anume cantitatea de energie consumată în sectorul transporturilor, se iau în considerare toți combustibilii și energia electrică furnizate sectorului transporturilor;

| (b) | pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al biocombustibililor avansați și al biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A și al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică furnizați tuturor modurilor de transport de pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al biocombustibililor avansați și al biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A și al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică furnizați tuturor modurilor de transport de pe teritoriul Uniunii;

| (c) | ponderea biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A și a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică furnizați în modurile de transport aerian și maritim se consideră a fi de 1,2 ori conținutul lor energetic.”; |
| --- | --- |

(c)

ponderea biocombustibililor avansați și a biogazului produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A și a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică furnizați în modurile de transport aerian și maritim se consideră a fi de 1,2 ori conținutul lor energetic.”;

| (d) | alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (2) se elimină.

| (e) | alineatul (3) se
  înlocuiește cu următorul text
  :



  „(3)
     
  Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.




  Energia electrică obținută prin racordarea directă la una sau mai multe instalații care produc energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația demonstrează că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.




  Energia electrică care a fost preluată din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția ca aceasta să fie produsă exclusiv din surse regenerabile și caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate, asigurându-se faptul că în ceea ce privește energia electrică în cauză caracteristicile regenerabile sunt revendicate o singură dată și într-un singur sector de utilizare finală.




  Acest lucru poate fi îndeplinit prin respectarea următoarelor cerințe:










  (a) | pentru a demonstra proprietățile din surse regenerabile, producătorii de combustibili ar trebui să aibă obligația de a încheia unul sau mai multe contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile cu instalații care generează energie electrică pentru o cantitate care să fie cel puțin echivalentă cu cantitatea de energie electrică declarată ca fiind complet regenerabilă. |
| --- | --- | --- |

(e)

alineatul (3) se
  înlocuiește cu următorul text
  :

înlocuiește cu următorul text

„(3)
     
  Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.

Energia electrică obținută prin racordarea directă la una sau mai multe instalații care produc energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația demonstrează că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.

Energia electrică care a fost preluată din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția ca aceasta să fie produsă exclusiv din surse regenerabile și caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate, asigurându-se faptul că în ceea ce privește energia electrică în cauză caracteristicile regenerabile sunt revendicate o singură dată și într-un singur sector de utilizare finală.

Acest lucru poate fi îndeplinit prin respectarea următoarelor cerințe:

(a)

pentru a demonstra proprietățile din surse regenerabile, producătorii de combustibili ar trebui să aibă obligația de a încheia unul sau mai multe contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile cu instalații care generează energie electrică pentru o cantitate care să fie cel puțin echivalentă cu cantitatea de energie electrică declarată ca fiind complet regenerabilă.

| (b) | echilibrul dintre energia electrică din surse regenerabile achiziționată prin unul sau mai multe contracte de achiziție de energie electrică și cantitatea de energie electrică preluată din rețea pentru producerea combustibilului se realizează trimestrial pentru ca producția să fie pe deplin calificată drept combustibil din surse regenerabile de origine nebiologică. |
| --- | --- |

(b)

echilibrul dintre energia electrică din surse regenerabile achiziționată prin unul sau mai multe contracte de achiziție de energie electrică și cantitatea de energie electrică preluată din rețea pentru producerea combustibilului se realizează trimestrial pentru ca producția să fie pe deplin calificată drept combustibil din surse regenerabile de origine nebiologică.

Începând cu 1 ianuarie 2030, echilibrul dintre energia electrică din surse regenerabile achiziționată prin unul sau mai multe contracte de achiziție de energie electrică și cantitatea de energie electrică preluată din rețea pentru producerea combustibilului se realizează fie lunar, fie trimestrial, fie anual pentru ca producția să fie pe deplin calificată drept combustibil din surse regenerabile de origine nebiologică. Corelația temporală depinde de o evaluare efectuată de Comisie. Această cerință se aplică tuturor instalațiilor existente, inclusiv celor puse în funcțiune înainte de 2030.

În ceea ce privește amplasarea electrolizorului, trebuie îndeplinită cel puțin una dintre următoarele condiții:

| (a) | instalația care produce energie electrică din surse regenerabile în temeiul contractului de achiziție de energie electrică din surse regenerabile și electrolizorul se află în aceeași țară sau în țări învecinate; sau |
| --- | --- |

(a)

instalația care produce energie electrică din surse regenerabile în temeiul contractului de achiziție de energie electrică din surse regenerabile și electrolizorul se află în aceeași țară sau în țări învecinate; sau

| (b) | instalația care produce energie electrică din surse regenerabile în temeiul contractului de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este situată într-o zonă de ofertare offshore adiacentă țării în care este situat electrolizorul sau într-o țară învecinată. |
| --- | --- |

(b)

instalația care produce energie electrică din surse regenerabile în temeiul contractului de achiziție de energie electrică din surse regenerabile este situată într-o zonă de ofertare offshore adiacentă țării în care este situat electrolizorul sau într-o țară învecinată.

Energia electrică care a fost preluată sau reinjectată dintr-o instalație de stocare a energiei din rețea poate fi considerată complet regenerabilă cu condiția ca aceasta să fie produsă exclusiv din surse regenerabile și caracteristicile regenerabile și alte criterii corespunzătoare să fi fost demonstrate, asigurându-se faptul că în ceea ce privește energia electrică în cauză caracteristicile regenerabile sunt revendicate o singură dată și într-un singur sector de utilizare finală. [AM 13]

Energia electrică produsă de un vehicul electric solar și utilizată pentru deplasarea vehiculului în sine poate fi considerată ca fiind complet regenerabilă.” [AM 32]

| 17. | Articolul 28 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (2), (3) și (4) se elimină. |
| --- | --- | --- |

17.

Articolul 28 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (2), (3) și (4) se elimină.

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin specificarea metodologiei de determinare a ponderii biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi rezultate din prelucrarea biomasei împreună cu combustibili fosili în cadrul unui proces comun.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin specificarea metodologiei de determinare a ponderii biocombustibililor și a biogazului pentru transporturi rezultate din prelucrarea biomasei împreună cu combustibili fosili în cadrul unui proces comun.”;

| (ba) | la alineatul (6), literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:










  „(c) | necesitatea de a evita producerea unor efecte semnificative de denaturare a piețelor de produse (secundare), deșeuri sau reziduuri, ținând seama de disponibilitatea viitoare a materiilor prime și de necesitatea de a evita o denaturare pieței care ar putea duce la importuri masive de materii prime; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

la alineatul (6), literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

la alineatul (6), literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următorul text:

„(c)

„(c)

necesitatea de a evita producerea unor efecte semnificative de denaturare a piețelor de produse (secundare), deșeuri sau reziduuri, ținând seama de disponibilitatea viitoare a materiilor prime și de necesitatea de a evita o denaturare pieței care ar putea duce la importuri masive de materii prime;

necesitatea de a evita producerea unor efecte semnificative de denaturare a piețelor de produse (secundare), deșeuri sau reziduuri, ținând seama de disponibilitatea viitoare a materiilor prime și de necesitatea de a evita o denaturare pieței care ar putea duce la importuri masive de materii prime;

| (d) | potențialul de a obține reduceri substanțiale de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili, pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor, ținând seama de volumele disponibile de materii prime și de ponderea utilizărilor industriale concurențiale preexistente, dând importanța cuvenită aspectelor specifice fiecărei țări;” |
| --- | --- |

(d)

(d)

potențialul de a obține reduceri substanțiale de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili, pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor, ținând seama de volumele disponibile de materii prime și de ponderea utilizărilor industriale concurențiale preexistente, dând importanța cuvenită aspectelor specifice fiecărei țări;”

potențialul de a obține reduceri substanțiale de emisii de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili, pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor, ținând seama de volumele disponibile de materii prime și de ponderea utilizărilor industriale concurențiale preexistente, dând importanța cuvenită aspectelor specifice fiecărei țări;”

| (c) | la alineatul (7), cuvintele „prevăzută la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf” și „prevăzute la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf” se înlocuiesc cu „prevăzută la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b)” și „prevăzute la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b)”; |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (7), cuvintele „prevăzută la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf” și „prevăzute la articolul 25 alineatul (1) al patrulea paragraf” se înlocuiesc cu „prevăzută la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b)” și „prevăzute la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (b)”;

| 18. | Articolul 29 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:








  (-i) | la primul paragraf, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „Energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul paragraf numai dacă aceste materii prime îndeplinesc criteriile de sustenabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) de la prezentul articol și dacă țin cont de ierarhia deșeurilor stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3.[AM 43]”; |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Articolul 29 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(-i)

(-i)

la primul paragraf, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

la primul paragraf, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul paragraf numai dacă aceste materii prime îndeplinesc criteriile de sustenabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) de la prezentul articol și dacă țin cont de ierarhia deșeurilor stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3.[AM 43]”;

„Energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul paragraf numai dacă aceste materii prime îndeplinesc criteriile de sustenabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) de la prezentul articol și dacă țin cont de ierarhia deșeurilor stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3.

| (i) | la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”; |
| --- | --- | --- |

(i)

la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”;

| (ia) | se introduce următorul paragraf după primul paragraf:




  „Energia produsă din combustibili din biomasă solizi nu se ia în considerare în scopurile menționate la literele (b) și (c) de la primul paragraf dacă acești combustibili provin din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă. Pentru a contribui la îndeplinirea țintei privind energia din surse regenerabile menționată la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din combustibili din biomasă solizi derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile. [AM 44]”; |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

se introduce următorul paragraf după primul paragraf:

se introduce următorul paragraf după primul paragraf:

„Energia produsă din combustibili din biomasă solizi nu se ia în considerare în scopurile menționate la literele (b) și (c) de la primul paragraf dacă acești combustibili provin din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă. Pentru a contribui la îndeplinirea țintei privind energia din surse regenerabile menționată la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din combustibili din biomasă solizi derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile. [AM 44]”;

„Energia produsă din combustibili din biomasă solizi nu se ia în considerare în scopurile menționate la literele (b) și (c) de la primul paragraf dacă acești combustibili provin din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă. Pentru a contribui la îndeplinirea țintei privind energia din surse regenerabile menționată la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din combustibili din biomasă solizi derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile.

| (ib) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Cu toate acestea, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (10) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la primul paragraf. În cazul utilizării deșeurilor mixte, operatorii sunt obligați totuși să aplice sisteme de sortare a deșeurilor mixte de o calitate stabilită, care să vizeze îndepărtarea materialelor fosile. Prezentul paragraf se aplică și deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate mai întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.”; |
| --- | --- |

(ib)

(ib)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Cu toate acestea, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (10) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la primul paragraf. În cazul utilizării deșeurilor mixte, operatorii sunt obligați totuși să aplice sisteme de sortare a deșeurilor mixte de o calitate stabilită, care să vizeze îndepărtarea materialelor fosile. Prezentul paragraf se aplică și deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate mai întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.”;

„Cu toate acestea, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (10) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la primul paragraf. În cazul utilizării deșeurilor mixte, operatorii sunt obligați totuși să aplice sisteme de sortare a deșeurilor mixte de o calitate stabilită, care să vizeze îndepărtarea materialelor fosile. Prezentul paragraf se aplică și deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate mai întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate ulterior în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă.”;

| (ii) | paragraful al patrulea se înlocuiește cu următorul text:
  „Combustibilii din biomasă îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) dacă sunt folosiți:






  — | (a) în cazul combustibililor din biomasă solizi, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu
  7,5
   MW; |
| --- | --- | --- |

(ii)

paragraful al patrulea se înlocuiește cu următorul text:

„Combustibilii din biomasă îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) dacă sunt folosiți:

—

(a) în cazul combustibililor din biomasă solizi, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu
  7,5
   MW;

7,5

| — | (b) în cazul combustibililor din biomasă gazoși, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW; |
| --- | --- |

—

(b) în cazul combustibililor din biomasă gazoși, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW;

| — | (c) în cazul instalațiilor care produc combustibili din biomasă gazoși cu următorul debit mediu al biometanului:






  (i) | peste
  500
   m3 de echivalent metan/h, măsurat în condiții standard de temperatură și presiune (adică 0 oC și o presiune atmosferică de 1 bar); |
| --- | --- | --- |

—

(c) în cazul instalațiilor care produc combustibili din biomasă gazoși cu următorul debit mediu al biometanului:

(i)

peste
  500
   m3 de echivalent metan/h, măsurat în condiții standard de temperatură și presiune (adică 0 oC și o presiune atmosferică de 1 bar);

500

3

o

| (ii) | dacă biogazul este compus dintr-un amestec de metan și alte gaze incombustibile, pentru debitul metanului, pragul stabilit la punctul (i), recalculat proporțional cu ponderea volumetrică a metanului în amestec.”; |
| --- | --- |

(ii)

dacă biogazul este compus dintr-un amestec de metan și alte gaze incombustibile, pentru debitul metanului, pragul stabilit la punctul (i), recalculat proporțional cu ponderea volumetrică a metanului în amestec.”;

| (iii) | după al patrulea paragraf se introduce următorul paragraf:
  „Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică sau cu un debit al biometanului mai mic.”; |
| --- | --- |

(iii)

după al patrulea paragraf se introduce următorul paragraf:

„Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică sau cu un debit al biometanului mai mic.”;

| (aa) | la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri bogate în biodiversitate, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 sau după această dată dețineau unul din următoarele statute, indiferent dacă terenul mai deține acest statut sau nu:










  (a) | păduri primare și seculare și alte terenuri împădurite, și anume pădurile și alte terenuri împădurite cu specii indigene, în care nu există indicii vizibile clare ale activității umane, iar procesele ecologice nu sunt perturbate semnificativ; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri bogate în biodiversitate, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 sau după această dată dețineau unul din următoarele statute, indiferent dacă terenul mai deține acest statut sau nu:

„Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri bogate în biodiversitate, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 sau după această dată dețineau unul din următoarele statute, indiferent dacă terenul mai deține acest statut sau nu:

(a)

(a)

păduri primare și seculare și alte terenuri împădurite, și anume pădurile și alte terenuri împădurite cu specii indigene, în care nu există indicii vizibile clare ale activității umane, iar procesele ecologice nu sunt perturbate semnificativ;

păduri primare și seculare și alte terenuri împădurite, și anume pădurile și alte terenuri împădurite cu specii indigene, în care nu există indicii vizibile clare ale activității umane, iar procesele ecologice nu sunt perturbate semnificativ;

| (b) | păduri foarte bogate în biodiversitate și alte terenuri împădurite care conțin o mare diversitate de specii, sunt nedegradate și au fost identificate ca fiind bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, exceptând cazul în care se aduc dovezi că producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de ocrotire a naturii; |
| --- | --- |

(b)

(b)

păduri foarte bogate în biodiversitate și alte terenuri împădurite care conțin o mare diversitate de specii, sunt nedegradate și au fost identificate ca fiind bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, exceptând cazul în care se aduc dovezi că producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de ocrotire a naturii;

păduri foarte bogate în biodiversitate și alte terenuri împădurite care conțin o mare diversitate de specii, sunt nedegradate și au fost identificate ca fiind bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, exceptând cazul în care se aduc dovezi că producția respectivei materii prime nu a adus atingere acestor scopuri de ocrotire a naturii;

| (c) | zone desemnate:










  (i) | prin lege sau de autoritățile competente relevante ca zone de protecție a naturii; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

zone desemnate:

zone desemnate:

(i)

(i)

prin lege sau de autoritățile competente relevante ca zone de protecție a naturii; sau

prin lege sau de autoritățile competente relevante ca zone de protecție a naturii; sau

| (ii) | ca zone de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, sub rezerva recunoașterii lor în conformitate cu articolul 30 alineatul (4) primul paragraf, dacă nu se aduc dovezi că producția materiei prime respective nu stânjenește scopurile respective de ocrotire a naturii; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

ca zone de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, sub rezerva recunoașterii lor în conformitate cu articolul 30 alineatul (4) primul paragraf, dacă nu se aduc dovezi că producția materiei prime respective nu stânjenește scopurile respective de ocrotire a naturii;

ca zone de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, sub rezerva recunoașterii lor în conformitate cu articolul 30 alineatul (4) primul paragraf, dacă nu se aduc dovezi că producția materiei prime respective nu stânjenește scopurile respective de ocrotire a naturii;

| (d) | pășuni foarte bogate în biodiversitate cu suprafața mai mare de un hectar care sunt:










  (i) | pășuni naturale, și anume pășuni care ar continua să fie pășuni fără intervenția omului și care mențin configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

pășuni foarte bogate în biodiversitate cu suprafața mai mare de un hectar care sunt:

pășuni foarte bogate în biodiversitate cu suprafața mai mare de un hectar care sunt:

(i)

(i)

pășuni naturale, și anume pășuni care ar continua să fie pășuni fără intervenția omului și care mențin configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice; sau

pășuni naturale, și anume pășuni care ar continua să fie pășuni fără intervenția omului și care mențin configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice; sau

| (ii) | pășuni care nu sunt naturale, și anume pășuni care fără intervenția omului ar înceta să fie pășuni și care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate și care au fost identificate ca fiind foarte bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, dacă nu se furnizează dovezi că recoltarea materiei prime este necesară pentru a le menține statutul de pășuni foarte bogate în biodiversitate. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

pășuni care nu sunt naturale, și anume pășuni care fără intervenția omului ar înceta să fie pășuni și care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate și care au fost identificate ca fiind foarte bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, dacă nu se furnizează dovezi că recoltarea materiei prime este necesară pentru a le menține statutul de pășuni foarte bogate în biodiversitate.

pășuni care nu sunt naturale, și anume pășuni care fără intervenția omului ar înceta să fie pășuni și care conțin o mare diversitate de specii și sunt nedegradate și care au fost identificate ca fiind foarte bogate în biodiversitate de autoritatea competentă de resort, dacă nu se furnizează dovezi că recoltarea materiei prime este necesară pentru a le menține statutul de pășuni foarte bogate în biodiversitate.

| (iii) | landă care menține configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice.
  ” |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

landă care menține configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice.
  ”

landă care menține configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice.

| (b) | la alineatul (3), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:
  „Prezentul alineat, cu excepția primului paragraf litera (c), se aplică, de asemenea, biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă produși din biomasă forestieră.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:

„Prezentul alineat, cu excepția primului paragraf litera (c), se aplică, de asemenea, biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă produși din biomasă forestieră.”;

| (c) | ▌alineatul (4)
  se înlocuiește cu următorul text:





  „(4)
     
  Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în calcul în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri cu stocuri mari de carbon, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 aveau unul din următoarele statute și care nu mai dețin acest statut:










  (a) | zone umede, și anume terenuri acoperite sau saturate cu apă permanent sau pe o perioadă semnificativă din an; |
| --- | --- | --- |

(c)

▌alineatul (4)
  se înlocuiește cu următorul text:

se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     
  Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în calcul în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri cu stocuri mari de carbon, și anume de pe terenuri care în ianuarie 2008 aveau unul din următoarele statute și care nu mai dețin acest statut:

(a)

zone umede, și anume terenuri acoperite sau saturate cu apă permanent sau pe o perioadă semnificativă din an;

| (b) | suprafețe dens împădurite, și anume terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament de peste 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ; |
| --- | --- |

(b)

suprafețe dens împădurite, și anume terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament de peste 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ;

| (c) | terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament între 10 % și 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că stocul de carbon al zonei înainte și după transformare ar permite îndeplinirea condițiilor prevăzute la alineatul (10) din prezentul articol, dacă se aplică metodologia prevăzută în anexa V partea C; |
| --- | --- |

(c)

terenuri care acoperă mai mult de un hectar, cu copaci mai înalți de cinci metri și un coronament între 10 % și 30 % sau cu copaci care pot atinge aceste praguri in situ, exceptând cazul în care se furnizează dovezi că stocul de carbon al zonei înainte și după transformare ar permite îndeplinirea condițiilor prevăzute la alineatul (10) din prezentul articol, dacă se aplică metodologia prevăzută în anexa V partea C;

| (ca) | landă care menține configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice. |
| --- | --- |

(ca)

landă care menține configurația naturală de specii, precum și caracteristicile și procesele ecologice.

Prezentul alineat nu se aplică în cazul în care, la data la care a fost obținută materia primă, terenul deținea același statut ca în ianuarie 2008.

Primul paragraf, cu excepția literelor (b) și (c), și al doilea paragraf se aplică, de asemenea, biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă produși din biomasă forestieră.”;

| (d) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă sau forestieră, care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri care în ianuarie 2008 erau turbării, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi potrivit cărora cultivarea și recoltarea materiilor prime în cauză nu implică asanarea unor porțiuni de sol care nu erau asanate anterior
  , iar autoritatea națională competentă poate raporta conformitatea la nivel național sau subnațional, în concordanță cu criteriile de reducere la minimum a riscului de utilizare a biomasei forestiere provenite din procese de producție nesustenabile menționate la alineatul (6)”
  . |
| --- | --- |

(d)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă sau forestieră, care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri care în ianuarie 2008 erau turbării, cu excepția cazului în care se furnizează dovezi potrivit cărora cultivarea și recoltarea materiilor prime în cauză nu implică asanarea unor porțiuni de sol care nu erau asanate anterior
  , iar autoritatea națională competentă poate raporta conformitatea la nivel național sau subnațional, în concordanță cu criteriile de reducere la minimum a riscului de utilizare a biomasei forestiere provenite din procese de producție nesustenabile menționate la alineatul (6)”
  .

| (da) | se introduce următorul alineat:





  „(5a)
     
  Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în calcul în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin dintr-o țară care nu este parte la Acordul de la Paris.”; |
| --- | --- |

(da)

(da)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„(5a)
     
  Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă luați în calcul în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin dintr-o țară care nu este parte la Acordul de la Paris.”;

| (e) | la alineatul (6), primul paragraf
  se modifică după cum urmează
  :








  (i) | partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (b) și (c) nu sunt derivați din biomasă lemnoasă primară, țin cont de ierarhia deșeurilor, stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3 și îndeplinesc următoarele criterii pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră obținută printr-un proces de producție nedurabil. Pentru a contribui la îndeplinirea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile”; [AM 45] |
| --- | --- | --- |

(e)

la alineatul (6), primul paragraf
  se modifică după cum urmează
  :

se modifică după cum urmează

(i)

(i)

partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (b) și (c) nu sunt derivați din biomasă lemnoasă primară, țin cont de ierarhia deșeurilor, stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3 și îndeplinesc următoarele criterii pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră obținută printr-un proces de producție nedurabil. Pentru a contribui la îndeplinirea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile”; [AM 45]

„Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (b) și (c) nu sunt derivați din biomasă lemnoasă primară, țin cont de ierarhia deșeurilor, stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, și de principiul utilizării în cascadă menționat la articolul 3 și îndeplinesc următoarele criterii pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza biomasă forestieră obținută printr-un proces de producție nedurabil. Pentru a contribui la îndeplinirea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), ponderea energiei obținute din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile”;

| (ii) | la litera (a), punctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:










  „(iii) | protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede, pajiști, landă și turbării, cu scopul de a conserva biodiversitatea și de a preveni distrugerea habitatelor, așa cum se prevede în Directiva 2009/147/CE și Directiva 92/43/CEE, și de a menține starea ecologică bună a oceanelor, astfel cum se prevede în Directiva 2008/56/CE, precum și starea ecologică bună a oceanelor a râurilor, așa cum se prevede în Directiva 2000/60/CE;”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

la litera (a), punctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:

la litera (a), punctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:

„(iii)

„(iii)

protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede, pajiști, landă și turbării, cu scopul de a conserva biodiversitatea și de a preveni distrugerea habitatelor, așa cum se prevede în Directiva 2009/147/CE și Directiva 92/43/CEE, și de a menține starea ecologică bună a oceanelor, astfel cum se prevede în Directiva 2008/56/CE, precum și starea ecologică bună a oceanelor a râurilor, așa cum se prevede în Directiva 2000/60/CE;”;

protejarea zonelor desemnate prin dreptul internațional sau intern sau de către autoritatea competentă relevantă ca zone protejate în scopuri de protecție a naturii, inclusiv în zone umede, pajiști, landă și turbării, cu scopul de a conserva biodiversitatea și de a preveni distrugerea habitatelor, așa cum se prevede în Directiva 2009/147/CE și Directiva 92/43/CEE, și de a menține starea ecologică bună a oceanelor, astfel cum se prevede în Directiva 2008/56/CE, precum și starea ecologică bună a oceanelor a râurilor, așa cum se prevede în Directiva 2000/60/CE;”;

| (
  iii
  ) | la litera (a), punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară
  asigurându-se
  menținerea calității solului și a biodiversității în scopul
  prevenirii
  efectelor negative, astfel încât să se prevină recoltarea buturugilor și a rădăcinilor
  care nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor
  , degradarea pădurilor primare
  și seculare
  sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile;
  previne
  defrișările la scară largă
  , cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate
  , asigură praguri adecvate la nivel local
  și din punct de vedere ecologic
  pentru extracția lemnului mort și
  asigură
  cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |
| --- | --- | --- |

(
  iii
  )

iii

la litera (a), punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară
  asigurându-se
  menținerea calității solului și a biodiversității în scopul
  prevenirii
  efectelor negative, astfel încât să se prevină recoltarea buturugilor și a rădăcinilor
  care nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor
  , degradarea pădurilor primare
  și seculare
  sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile;
  previne
  defrișările la scară largă
  , cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate
  , asigură praguri adecvate la nivel local
  și din punct de vedere ecologic
  pentru extracția lemnului mort și
  asigură
  cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

asigurându-se

prevenirii

care nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor

și seculare

previne

, cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate

și din punct de vedere ecologic

asigură

| (v) | la ▌litera (b), punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară
  asigurându-se
  menținerea calității solului și a biodiversității în scopul prevenirii efectelor negative, astfel încât să se
  prevină
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor c
  are nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor,
  degradarea pădurilor primare
  și seculare
  sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile;
  previne
  defrișările la scară largă
  , cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate,
  asigură praguri adecvate la nivel local
  și din punct de vedere ecologic
  pentru extracția lemnului mort și
  asigură
  cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |
| --- | --- | --- |

(v)

(v)

la ▌litera (b), punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară
  asigurându-se
  menținerea calității solului și a biodiversității în scopul prevenirii efectelor negative, astfel încât să se
  prevină
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor c
  are nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor,
  degradarea pădurilor primare
  și seculare
  sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile;
  previne
  defrișările la scară largă
  , cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate,
  asigură praguri adecvate la nivel local
  și din punct de vedere ecologic
  pentru extracția lemnului mort și
  asigură
  cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

asigurându-se

prevină

are nu sunt adecvate pentru utilizarea materialului, de exemplu, prin aplicarea unor practici de gestionare durabilă a pădurilor,

și seculare

previne

, cu excepția cazului în care acestea determină condiții ecosistemice favorabile și adecvate,

și din punct de vedere ecologic

asigură

| (fa) | se introduce următorul alineat:





  „(7a)
     
  Biocarburanții, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră nu depășesc plafonul definit la nivel național pentru utilizarea biomasei forestiere, care este în concordanță cu obiectivele statului membru privind creșterea numărului de absorbanți de carbon, astfel cum sunt definite în Regulamentul ... [Regulamentul 2018/841 revizuit].”; |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„(7a)
     
  Biocarburanții, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră nu depășesc plafonul definit la nivel național pentru utilizarea biomasei forestiere, care este în concordanță cu obiectivele statului membru privind creșterea numărului de absorbanți de carbon, astfel cum sunt definite în Regulamentul ... [Regulamentul 2018/841 revizuit].”;

| (g) | la alineatul (10) primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații
  care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021
  până la 31 decembrie 2025 și de cel puțin
  85
   %
  în cazul instalațiilor care intră în funcțiune
  începând cu 1 ianuarie 2026.”; [AM 46] |
| --- | --- | --- |

(g)

la alineatul (10) primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații
  care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021
  până la 31 decembrie 2025 și de cel puțin
  85
   %
  în cazul instalațiilor care intră în funcțiune
  începând cu 1 ianuarie 2026.”; [AM 46]

care intră în funcțiune începând cu 1 ianuarie 2021

85

în cazul instalațiilor care intră în funcțiune

[AM 46]

| (ga) | la alineatul (11), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:



  „
  (11)
     
  Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă se ia în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (b) și (c) numai dacă folosește combustibili care nu conțin biomasă lemnoasă primară și îndeplinește una sau mai multe dintre următoarele cerințe. Pentru a contribui la îndeplinirea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), ponderea electricității obținute din combustibili din biomasă solizi derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile.
  ”; [AM 47] |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

la alineatul (11), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (11), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„
  (11)
     
  Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă se ia în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (b) și (c) numai dacă folosește combustibili care nu conțin biomasă lemnoasă primară și îndeplinește una sau mai multe dintre următoarele cerințe. Pentru a contribui la îndeplinirea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), ponderea electricității obținute din combustibili din biomasă solizi derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, nu depășește ponderea consumului total de energie a mediei acestui combustibil în perioada 2017-2022, pe baza celor mai recente date disponibile.
  ”; [AM 47]

| (gb) | alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:



  „(13)   În scopul menționat la alineatul (1) primul paragraf ▌din prezentul articol, statele membre pot deroga, pe o perioadă limitată, de la criteriile stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatele (10) și (11) din prezentul articol, prin adoptarea unor criterii diferite pentru:






  (a) | instalațiile situate într-o regiune ultraperiferică, în sensul articolului 349 din TFUE, în măsura în care astfel de instalații produc energie electrică ori încălzire sau răcire pe bază de combustibili din biomasă
  și pe bază de biolichide, precum și în cazul biocombustibililor folosiți mai ales pentru sectorul spațial și activitățile conexe din domeniul astrofizicii
  ; și |
| --- | --- | --- |

(gb)

(gb)

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

„(13)   În scopul menționat la alineatul (1) primul paragraf ▌din prezentul articol, statele membre pot deroga, pe o perioadă limitată, de la criteriile stabilite la alineatele (2)-(7) și la alineatele (10) și (11) din prezentul articol, prin adoptarea unor criterii diferite pentru:

(a)

instalațiile situate într-o regiune ultraperiferică, în sensul articolului 349 din TFUE, în măsura în care astfel de instalații produc energie electrică ori încălzire sau răcire pe bază de combustibili din biomasă
  și pe bază de biolichide, precum și în cazul biocombustibililor folosiți mai ales pentru sectorul spațial și activitățile conexe din domeniul astrofizicii
  ; și

| (b) | combustibilii din biomasă
  și biolichidele folosite în instalații și biocombustibilii
  folosiți
  mai ales
  în
  sectorul spațial și în activitățile conexe din domeniul astrofizicii menționați
  la litera (a)
  din acest paragraf
  , indiferent de locul de origine al biomasei în cauză, cu condiția ca astfel de criterii să fie justificate în mod obiectiv
  pe motiv că
  scopul
  lor e să asigure
  , pentru regiunea ultraperiferică respectivă,
  accesul
  la
  energie sigură
  și
  securizată și să stimuleze
  tranziția de la combustibilii fosili către combustibilii din biomasă durabili
  și biolichide
  . |
| --- | --- |

(b)

combustibilii din biomasă
  și biolichidele folosite în instalații și biocombustibilii
  folosiți
  mai ales
  în
  sectorul spațial și în activitățile conexe din domeniul astrofizicii menționați
  la litera (a)
  din acest paragraf
  , indiferent de locul de origine al biomasei în cauză, cu condiția ca astfel de criterii să fie justificate în mod obiectiv
  pe motiv că
  scopul
  lor e să asigure
  , pentru regiunea ultraperiferică respectivă,
  accesul
  la
  energie sigură
  și
  securizată și să stimuleze
  tranziția de la combustibilii fosili către combustibilii din biomasă durabili
  și biolichide
  .

Biolichidele, biocombustibilii și combustibilii din biomasă produși din biomasă lemnoasă primară extrasă în mod sustenabil și care rezultă în urma amenajării teritoriului într-o regiune ultraperiferică în care pădurile acoperă cel puțin 90 % din teritoriu sunt luate în considerare în scopurile menționate la articolul 29 primul paragraf literele (a), (b) și (c).

Pentru a asigura securitatea energetică în regiunile ultraperiferice, statele membre pot continua să acorde sprijin pentru producția de energie electrică din biomasă forestieră în instalațiile care produc exclusiv energie electrică situate în regiunile ultraperiferice astfel cum sunt menționate la articolul 349 din TFUE.
  ”[AM 33]

| (gc) | alineatul (14) se înlocuiește cu următorul text:



  „(14)   În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c), statele membre pot institui criterii de durabilitate suplimentare pentru
  biocombustibili, biolichide
  și combustibilii din biomasă.”; |
| --- | --- |

(gc)

(gc)

alineatul (14) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (14) se înlocuiește cu următorul text:

„(14)   În scopurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c), statele membre pot institui criterii de durabilitate suplimentare pentru
  biocombustibili, biolichide
  și combustibilii din biomasă.”;

| 19. | se introduce următorul articol 29a:

  „Articolul 29a

  Criterii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și pentru combustibilii pe bază de carbon reciclat


  (1)   Energia obținută din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică se ia în calcul în vederea atingerii ponderii energiei din surse regenerabile a statelor membre și a obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (1), la articolul 15a alineatul (1), la articolul 22a alineatul (1), la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.


  (2)   Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat poate fi luată în calcul în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.


  (3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin specificarea metodologiei de evaluare a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră generate de combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și de combustibilii pe bază de carbon reciclat. Metodologia asigură faptul că nu se acordă credit pentru emisiile evitate pentru CO2 a cărui captură a primit deja un credit pentru emisii în temeiul altor dispoziții de drept.
  Conținutul de carbon al deșeurilor și eliberarea sa în atmosferă se includ în metodologie.




  În orice caz, metodologia pentru evaluarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe bază de carbon reciclat ia în calcul, printr-o abordare bazată pe ciclul de viață, carbonul încorporat.”; |
| --- | --- |

19.

se introduce următorul articol 29a:

„Articolul 29a

Criterii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și pentru combustibilii pe bază de carbon reciclat

(1)   Energia obținută din combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică se ia în calcul în vederea atingerii ponderii energiei din surse regenerabile a statelor membre și a obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (1), la articolul 15a alineatul (1), la articolul 22a alineatul (1), la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și la articolul 25 alineatul (1) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.

(2)   Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat poate fi luată în calcul în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a completa prezenta directivă prin specificarea metodologiei de evaluare a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră generate de combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și de combustibilii pe bază de carbon reciclat. Metodologia asigură faptul că nu se acordă credit pentru emisiile evitate pentru CO2 a cărui captură a primit deja un credit pentru emisii în temeiul altor dispoziții de drept.
  Conținutul de carbon al deșeurilor și eliberarea sa în atmosferă se includ în metodologie.

În orice caz, metodologia pentru evaluarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe bază de carbon reciclat ia în calcul, printr-o abordare bazată pe ciclul de viață, carbonul încorporat.”;

| 19a. | Se introduce următorul articol 29b:





  „Articolul 29b




  Criterii de durabilitate pentru centralele hidroelectrice




  Energia hidroelectrică este produsă la o centrală care, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE și în special cu articolele 4 și 11 din aceasta, a pus în aplicare toate măsurile de atenuare fezabile din punct de vedere tehnic și relevante din punct de vedere ecologic pentru a reduce efectele negative asupra apei, precum și măsuri pentru a îmbunătăți habitatele și speciile protejate care depind în mod direct de apă.”; |
| --- | --- |

19a.

19a.

Se introduce următorul articol 29b:

Se introduce următorul articol 29b:

„Articolul 29b

Criterii de durabilitate pentru centralele hidroelectrice

Energia hidroelectrică este produsă la o centrală care, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE și în special cu articolele 4 și 11 din aceasta, a pus în aplicare toate măsurile de atenuare fezabile din punct de vedere tehnic și relevante din punct de vedere ecologic pentru a reduce efectele negative asupra apei, precum și măsuri pentru a îmbunătăți habitatele și speciile protejate care depind în mod direct de apă.”;

| 20. | Articolul 30 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1) primul paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul în care combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat trebuie luați în calcul în vederea atingerii obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1), statele membre impun operatorilor economici
  , cu ajutorul unor audituri obligatorii și accesibile publicului,
  să demonstreze că au fost îndeplinite criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2) pentru combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat. În acest sens, statele membre impun operatorilor economici să utilizeze un sistem de echilibrare a masei care:”; |
| --- | --- | --- |

20.

Articolul 30 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1) primul paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat trebuie luați în calcul în vederea atingerii obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1), statele membre impun operatorilor economici
  , cu ajutorul unor audituri obligatorii și accesibile publicului,
  să demonstreze că au fost îndeplinite criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2) pentru combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat. În acest sens, statele membre impun operatorilor economici să utilizeze un sistem de echilibrare a masei care:”;

, cu ajutorul unor audituri obligatorii și accesibile publicului,

| (b) | la alineatul (3), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următoarele texte:
  „Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici prezintă informații fiabile privind respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2),
  țin seama de obiectivele UE privind biodiversitatea
  și că operatorii economici pun la dispoziția statelor membre relevante, la cerere
  , precum și la dispoziția publicului,
  datele utilizate pentru elaborarea informațiilor respective.
  Statele membre acreditează prestatorii de servicii de asigurare independenți, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008, să pună la dispoziție un aviz cu privire la informațiile transmise și să furnizeze dovezi în acest sens. Pentru respectarea articolului 29 alineatul (3) literele (a), (b) și (d), a articolului 29 alineatul (4) litera (a), a articolului 29 alineatul (5), a articolului 29 alineatul (6) litera (a) și a articolului 29 alineatul (7) litera (a), se poate recurge la audituri interne sau externe până la primul punct de colectare a biomasei forestiere. Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor, incluzând controlul pentru a garanta că materialele nu sunt modificate sau eliminate în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să poată deveni deșeu sau reziduu. Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor.


  Obligațiile prevăzute la prezentul alineat se aplică indiferent dacă combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat sunt produși în interiorul Uniunii sau importați. Informațiile privind originea geografică și tipul de materii prime ale biocombustibililor, ale biolichidelor și ale combustibililor din biomasă pentru fiecare furnizor de combustibil se pun la dispoziția consumatorilor
  într-un mod actualizat, ușor de accesat și de utilizat,
  pe site-urile internet ale operatorilor, ale furnizorilor și ale autorităților competente relevante
  , precum și la stațiile de realimentare,
  și se actualizează anual.;” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următoarele texte:

„Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici prezintă informații fiabile privind respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2),
  țin seama de obiectivele UE privind biodiversitatea
  și că operatorii economici pun la dispoziția statelor membre relevante, la cerere
  , precum și la dispoziția publicului,
  datele utilizate pentru elaborarea informațiilor respective.
  Statele membre acreditează prestatorii de servicii de asigurare independenți, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008, să pună la dispoziție un aviz cu privire la informațiile transmise și să furnizeze dovezi în acest sens. Pentru respectarea articolului 29 alineatul (3) literele (a), (b) și (d), a articolului 29 alineatul (4) litera (a), a articolului 29 alineatul (5), a articolului 29 alineatul (6) litera (a) și a articolului 29 alineatul (7) litera (a), se poate recurge la audituri interne sau externe până la primul punct de colectare a biomasei forestiere. Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor, incluzând controlul pentru a garanta că materialele nu sunt modificate sau eliminate în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să poată deveni deșeu sau reziduu. Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor.

țin seama de obiectivele UE privind biodiversitatea

, precum și la dispoziția publicului,

Statele membre acreditează prestatorii de servicii de asigurare independenți, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008, să pună la dispoziție un aviz cu privire la informațiile transmise și să furnizeze dovezi în acest sens. Pentru respectarea articolului 29 alineatul (3) literele (a), (b) și (d), a articolului 29 alineatul (4) litera (a), a articolului 29 alineatul (5), a articolului 29 alineatul (6) litera (a) și a articolului 29 alineatul (7) litera (a), se poate recurge la audituri interne sau externe până la primul punct de colectare a biomasei forestiere. Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor, incluzând controlul pentru a garanta că materialele nu sunt modificate sau eliminate în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să poată deveni deșeu sau reziduu. Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor.

Obligațiile prevăzute la prezentul alineat se aplică indiferent dacă combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat sunt produși în interiorul Uniunii sau importați. Informațiile privind originea geografică și tipul de materii prime ale biocombustibililor, ale biolichidelor și ale combustibililor din biomasă pentru fiecare furnizor de combustibil se pun la dispoziția consumatorilor
  într-un mod actualizat, ușor de accesat și de utilizat,
  pe site-urile internet ale operatorilor, ale furnizorilor și ale autorităților competente relevante
  , precum și la stațiile de realimentare,
  și se actualizează anual.;”

într-un mod actualizat, ușor de accesat și de utilizat,

, precum și la stațiile de realimentare,

| (c) | la alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a combustibililor din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat să furnizeze date exacte privind reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în scopurile articolului 29 alineatul (10) și ale articolului 29a alineatele (1) și (2), să demonstreze respectarea articolului 27 alineatul (3) și a articolului 31a alineatul (5) sau să demonstreze că loturile de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă respectă criteriile de durabilitate stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7). Atunci când demonstrează că criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (6) și (7) sunt îndeplinite, operatorii pot decide să furnizeze direct dovezile necesare la nivel de zonă de aprovizionare. Comisia poate recunoaște zonele de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 29 alineatul (3) primul paragraf litera (c) punctul (ii).”; |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a combustibililor din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat să furnizeze date exacte privind reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în scopurile articolului 29 alineatul (10) și ale articolului 29a alineatele (1) și (2), să demonstreze respectarea articolului 27 alineatul (3) și a articolului 31a alineatul (5) sau să demonstreze că loturile de biocombustibili, de biolichide și de combustibili din biomasă respectă criteriile de durabilitate stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7). Atunci când demonstrează că criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (6) și (7) sunt îndeplinite, operatorii pot decide să furnizeze direct dovezile necesare la nivel de zonă de aprovizionare. Comisia poate recunoaște zonele de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 29 alineatul (3) primul paragraf litera (c) punctul (ii).”;

| (ca) | la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:


  „Comisia poate decide ca aceste sisteme să conțină informații exacte cu privire la măsurile luate pentru protecția solurilor, a apelor și a aerului, pentru readucerea la starea inițială a solurilor degradate
  și
  pentru evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă
  ▌
  .”; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia poate decide ca aceste sisteme să conțină informații exacte cu privire la măsurile luate pentru protecția solurilor, a apelor și a aerului, pentru readucerea la starea inițială a solurilor degradate
  și
  pentru evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă
  ▌
  .”;

și

▌

| (d) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Statele membre pot institui sisteme naționale în cadrul cărora respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2), în conformitate cu metodologia elaborată în temeiul articolului 29a alineatul (3), este verificată de-a lungul întregului lanț de custodie implicând autoritățile naționale competente. Sistemele respective pot fi utilizate, de asemenea, pentru a verifica exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date a Uniunii, pentru a demonstra respectarea articolului 27 alineatul (3) și pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor.
  Un stat membru poate notifica un astfel de sistem național Comisiei. Comisia acordă prioritate evaluării acestui tip de sistem pentru a facilita recunoașterea reciprocă bilaterală și multilaterală a acestor sisteme. Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă un astfel de sistem național respectă condițiile stabilite prin prezenta directivă. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).
  În cazul în care decizia este pozitivă, alte sisteme recunoscute de Comisie în conformitate cu prezentul articol nu refuză recunoașterea reciprocă în raport cu sistemul național al statului membru respectiv în ceea ce privește verificarea respectării criteriilor pentru care a fost recunoscut de către Comisie.
  Pentru instalațiile care produc energie electrică pentru încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală cuprinsă între 5 și
  20
   MW, statele membre stabilesc sisteme naționale de verificare simplificate pentru a asigura îndeplinirea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10).” |
| --- | --- |

(d)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Statele membre pot institui sisteme naționale în cadrul cărora respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2), în conformitate cu metodologia elaborată în temeiul articolului 29a alineatul (3), este verificată de-a lungul întregului lanț de custodie implicând autoritățile naționale competente. Sistemele respective pot fi utilizate, de asemenea, pentru a verifica exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date a Uniunii, pentru a demonstra respectarea articolului 27 alineatul (3) și pentru certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor.

Un stat membru poate notifica un astfel de sistem național Comisiei. Comisia acordă prioritate evaluării acestui tip de sistem pentru a facilita recunoașterea reciprocă bilaterală și multilaterală a acestor sisteme. Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă un astfel de sistem național respectă condițiile stabilite prin prezenta directivă. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3).

În cazul în care decizia este pozitivă, alte sisteme recunoscute de Comisie în conformitate cu prezentul articol nu refuză recunoașterea reciprocă în raport cu sistemul național al statului membru respectiv în ceea ce privește verificarea respectării criteriilor pentru care a fost recunoscut de către Comisie.

Pentru instalațiile care produc energie electrică pentru încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală cuprinsă între 5 și
  20
   MW, statele membre stabilesc sisteme naționale de verificare simplificate pentru a asigura îndeplinirea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și (10).”

| (e) | la alineatul (9), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „
  (9)
     „În cazul în care un operator economic furnizează dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem care a făcut obiectul unei decizii adoptate în temeiul alineatului (4) sau (6), un stat membru nu impune operatorului economic să furnizeze alte dovezi de respectare a elementelor vizate de sistem pentru care sistemul a fost recunoscut de Comisie.”; |
| --- | --- |

(e)

la alineatul (9), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„
  (9)
     „În cazul în care un operator economic furnizează dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem care a făcut obiectul unei decizii adoptate în temeiul alineatului (4) sau (6), un stat membru nu impune operatorului economic să furnizeze alte dovezi de respectare a elementelor vizate de sistem pentru care sistemul a fost recunoscut de Comisie.”;

| (f) | alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

  „
  (10)
     La cererea unui stat membru, care poate fi întemeiată pe cererea unui operator economic, Comisia, pe baza tuturor dovezilor disponibile, verifică dacă, în ceea ce privește o sursă de combustibili din surse regenerabile, de combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon și de combustibilii pe bază de carbon reciclat, au fost respectate criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2).
  În termen de șase luni de la primirea unei astfel de cereri și în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3), Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă statul membru în cauză poate:






  (a) | să ia în considerare combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat din sursa respectivă în scopurile menționate la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) sau |
| --- | --- | --- |

(f)

alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (10)
     La cererea unui stat membru, care poate fi întemeiată pe cererea unui operator economic, Comisia, pe baza tuturor dovezilor disponibile, verifică dacă, în ceea ce privește o sursă de combustibili din surse regenerabile, de combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon și de combustibilii pe bază de carbon reciclat, au fost respectate criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolul 29 alineatele (2)-(7) și alineatul (10) și la articolul 29a alineatele (1) și (2).

În termen de șase luni de la primirea unei astfel de cereri și în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (3), Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă statul membru în cauză poate:

(a)

să ia în considerare combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat din sursa respectivă în scopurile menționate la articolul 29 alineatul (1) primul paragraf literele (a), (b) și (c) sau

| (b) | prin derogare de la alineatul (9) din prezentul articol, să impună furnizorilor sursei de combustibili din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat să furnizeze dovezi suplimentare ale respectării criteriilor respective de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a pragurilor respective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.”; |
| --- | --- |

(b)

prin derogare de la alineatul (9) din prezentul articol, să impună furnizorilor sursei de combustibili din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat să furnizeze dovezi suplimentare ale respectării criteriilor respective de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a pragurilor respective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.”;

▌

| (22) | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 31a

  Baza de date a Uniunii


  (1)   
  Până la... [trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare],
  Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea
  combustibililor din biomasă,
  combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat
  (denumită în continuare «Baza de date a Uniunii»)
  .


  (2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și
  criteriile
  de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune.
  Sistemul interconectat de gaze este considerat a fi un sistem unic de echilibrare a masei. Informațiile despre injectare și retragere se furnizează în baza de date a Uniunii pentru combustibilii gazoși.
  În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin.
  După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului.
  Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf.


  Fără a aduce atingere primelor trei paragrafe, pentru combustibilii gazoși din surse regenerabile și pentru combustibilii gazoși injectați în sistemul european de gaze, operatorii economici ar trebui să introducă informații privind tranzacțiile efectuate, criteriile de durabilitate și alte informații relevante, cum ar fi emisiile de GES ale combustibililor până la punctul de injecție, în sistemul de gaze interconectat, în cazul în care sistemul de trasabilitate a echilibrării masei este completat de garanții de origine.




  (3)   Statele membre au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor.


  (4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate
  după ce
  lotul de gaze regenerabile
  este retras din sistemul interconectat european de gaze
  .


  (5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale
  , care pot fi completate de un sistem de garanții de origine
  .




  (5a)
     
  Baza de date se pune la dispoziția publicului într-un mod deschis, transparent și ușor de utilizat și se actualizează permanent.




  Comisia publică rapoarte anuale destinate publicului larg cu privire la informațiile raportate în baza de date a Uniunii, inclusiv cantitățile, originea geografică și tipul de materii prime ale combustibililor regenerabili și cu emisii reduse de dioxid de carbon.” |
| --- | --- |

(22)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 31a

Baza de date a Uniunii

(1)   
  Până la... [trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare],
  Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea
  combustibililor din biomasă,
  combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat
  (denumită în continuare «Baza de date a Uniunii»)
  .

(2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și
  criteriile
  de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune.
  Sistemul interconectat de gaze este considerat a fi un sistem unic de echilibrare a masei. Informațiile despre injectare și retragere se furnizează în baza de date a Uniunii pentru combustibilii gazoși.
  În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin.

După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului.

Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf.

Fără a aduce atingere primelor trei paragrafe, pentru combustibilii gazoși din surse regenerabile și pentru combustibilii gazoși injectați în sistemul european de gaze, operatorii economici ar trebui să introducă informații privind tranzacțiile efectuate, criteriile de durabilitate și alte informații relevante, cum ar fi emisiile de GES ale combustibililor până la punctul de injecție, în sistemul de gaze interconectat, în cazul în care sistemul de trasabilitate a echilibrării masei este completat de garanții de origine.

(3)   Statele membre au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor.

(4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate
  după ce
  lotul de gaze regenerabile
  este retras din sistemul interconectat european de gaze
  .

(5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale
  , care pot fi completate de un sistem de garanții de origine
  .

(5a)
     
  Baza de date se pune la dispoziția publicului într-un mod deschis, transparent și ușor de utilizat și se actualizează permanent.

Comisia publică rapoarte anuale destinate publicului larg cu privire la informațiile raportate în baza de date a Uniunii, inclusiv cantitățile, originea geografică și tipul de materii prime ale combustibililor regenerabili și cu emisii reduse de dioxid de carbon.”

| 22a. | Articolul 33 se modifică după cum urmează:










  (a) | la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:





  „(3)
     
  În 2025, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă privind cadrul de reglementare pentru promovarea energiei din surse regenerabile pentru perioada de după 2030.”; |
| --- | --- | --- |

22a.

22a.

Articolul 33 se modifică după cum urmează:

Articolul 33 se modifică după cum urmează:

(a)

(a)

la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(3)
     
  În 2025, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă privind cadrul de reglementare pentru promovarea energiei din surse regenerabile pentru perioada de după 2030.”;

| (b) | la alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:




  „La elaborarea propunerii legislative menționate la primul paragraf, Comisia ia în considerare:










  (a) | avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit prin articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 401/2009; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

la alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:

la alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:

„La elaborarea propunerii legislative menționate la primul paragraf, Comisia ia în considerare:

„La elaborarea propunerii legislative menționate la primul paragraf, Comisia ia în considerare:

(a)

(a)

avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit prin articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 401/2009;

avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit prin articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 401/2009;

| (b) | bugetul indicativ preconizat al Uniunii privind gazele cu efect de seră astfel cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1119; |
| --- | --- |

(b)

(b)

bugetul indicativ preconizat al Uniunii privind gazele cu efect de seră astfel cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1119;

bugetul indicativ preconizat al Uniunii privind gazele cu efect de seră astfel cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1119;

| (c) | planurile energetice și climatice naționale integrate prezentate de statele membre până la 30 iunie 2024 în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(c)

(c)

planurile energetice și climatice naționale integrate prezentate de statele membre până la 30 iunie 2024 în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999;

planurile energetice și climatice naționale integrate prezentate de statele membre până la 30 iunie 2024 în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (d) | experiența dobândită prin punerea în aplicare a prezentei directive, inclusiv criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; și |
| --- | --- |

(d)

(d)

experiența dobândită prin punerea în aplicare a prezentei directive, inclusiv criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; și

experiența dobândită prin punerea în aplicare a prezentei directive, inclusiv criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; și

| (e) | evoluțiile tehnologice pentru energia din surse regenerabile.;” |
| --- | --- |

(e)

(e)

evoluțiile tehnologice pentru energia din surse regenerabile.;”

evoluțiile tehnologice pentru energia din surse regenerabile.;”

| (c) | se adaugă următorul alineat:





  „(4a)
     
  Până la... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia revizuiește punerea în aplicare a prezentei directive și publică un raport în care prezintă concluziile revizuirii sale. Revizuirea evaluează în principal următoarele aspecte:










  (a) | efectele externe ale utilizării energiei din surse regenerabile și impactul acesteia asupra mediului; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

se adaugă următorul alineat:

se adaugă următorul alineat:

„(4a)
     
  Până la... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia revizuiește punerea în aplicare a prezentei directive și publică un raport în care prezintă concluziile revizuirii sale. Revizuirea evaluează în principal următoarele aspecte:

(a)

efectele externe ale utilizării energiei din surse regenerabile și impactul acesteia asupra mediului;

| (b) | beneficiile socioeconomice ale punerii în aplicare a prezentei directive; |
| --- | --- |

(b)

beneficiile socioeconomice ale punerii în aplicare a prezentei directive;

| (c) | stadiul punerii în aplicare a inițiativelor conexe privind energia din surse regenerabile în cadrul RepowerEU; |
| --- | --- |

(c)

stadiul punerii în aplicare a inițiativelor conexe privind energia din surse regenerabile în cadrul RepowerEU;

| (d) | dacă creșterea cererii de energie electrică în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică este acoperită prin volume echivalente de capacități de generare de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(d)

dacă creșterea cererii de energie electrică în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică este acoperită prin volume echivalente de capacități de generare de energie din surse regenerabile.

| (e) | o reducere treptată, până în 2030, a ponderii combustibililor derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, contabilizate pentru atingerea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), pe baza unei evaluări a impactului efectuate de Comisie. Această revizuire în sensul unei reduceri treptate este prezentată până la ... [3 ani de la transpunerea prezentei directive de modificare]. [AM 48] |
| --- | --- |

(e)

o reducere treptată, până în 2030, a ponderii combustibililor derivați din biomasă lemnoasă primară, definită la articolul 2 din prezenta directivă, contabilizate pentru atingerea țintelor privind energia din surse regenerabile menționate la articolul 3 alineatul (1), pe baza unei evaluări a impactului efectuate de Comisie. Această revizuire în sensul unei reduceri treptate este prezentată până la ... [3 ani de la transpunerea prezentei directive de modificare]. [AM 48]

Comisia și autoritățile competente din statele membre se adaptează permanent la cele mai bune practici în procedurile administrative și iau toate celelalte măsuri pentru a simplifica punerea în aplicare a prezentei directive și pentru a reduce la minimum costurile de asigurare a conformității pentru actorii implicați și pentru sectoarele afectate.”;

| 23. | Articolul 35 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 29a alineatul (3), la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al patrulea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf, la articolul 31 alineatul (5) al doilea paragraf și la articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.”; |
| --- | --- | --- |

23.

Articolul 35 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 29a alineatul (3), la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al patrulea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf, la articolul 31 alineatul (5) al doilea paragraf și la articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.”;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 29a alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al patrulea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf, la articolul 31 alineatul (5) și la articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, la articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 29a alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, la articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, la articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al patrulea paragraf, la articolul 28 alineatul (5), la articolul 28 alineatul (6) al doilea paragraf, la articolul 31 alineatul (5) și la articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.”;

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (c) | alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:
  „Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, cu articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, cu articolul 29a alineatul (3), cu articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, cu articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, cu articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, cu articolul 27 alineatul (3), cu articolul 28 alineatul (5), cu articolul 28 alineatul (6), cu articolul 31 alineatul (5) și cu articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul nu au informat Comisia. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) al cincilea paragraf, cu articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf, cu articolul 29a alineatul (3), cu articolul 26 alineatul (2) al patrulea paragraf, cu articolul 26 alineatul (2) al cincilea paragraf, cu articolul 27 alineatul (1) al doilea paragraf, cu articolul 27 alineatul (3), cu articolul 28 alineatul (5), cu articolul 28 alineatul (6), cu articolul 31 alineatul (5) și cu articolul 31a alineatul (2) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul nu au informat Comisia. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”;

| 24. | Anexele se modifică în conformitate cu anexele la prezenta directivă. |
| --- | --- |

24.

Anexele se modifică în conformitate cu anexele la prezenta directivă.

Articolul 2

Modificări aduse Regulamentului (UE) 2018/1999

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:






  „(11) | «obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030» înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă cu cel puțin 40 % față de anul 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire cu cel puțin 32,5 % a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea electrică pentru 2030 sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„(11)

«obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030» înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă cu cel puțin 40 % față de anul 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire cu cel puțin 32,5 % a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea electrică pentru 2030 sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030.”;

| (b) | la punctul 20, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | în contextul recomandărilor Comisiei bazate pe evaluarea efectuată în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (b) cu privire la energia din surse regenerabile, realizarea timpurie de către un stat membru a contribuției sale la obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, măsurată în raport cu punctele sale naționale de referință privind energia din surse regenerabile;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la punctul 20, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

în contextul recomandărilor Comisiei bazate pe evaluarea efectuată în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (b) cu privire la energia din surse regenerabile, realizarea timpurie de către un stat membru a contribuției sale la obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, măsurată în raport cu punctele sale naționale de referință privind energia din surse regenerabile;”;

| 2. | La articolul 4, litera (a) punctul (2) se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | referitor la energia din surse regenerabile:
  În vederea realizării obiectivului obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, o contribuție la acest obiectiv în ceea ce privește ponderea ce revine statului membru a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru această contribuție începând din anul 2021. Până în 2022, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 18 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2025, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 43 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2027, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 65 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030.
  Până în 2030, traiectoria orientativă ajunge cel puțin la nivelul contribuției planificate a statului membru. Dacă un stat membru estimează că își va depăși obiectivul național obligatoriu pentru 2020, traiectoria sa orientativă poate începe la nivelul prevăzut a fi atins. Traiectoriile orientative ale statelor membre constituie împreună punctele de referință ale Uniunii în 2022, în 2025 și în 2027 și obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001. Pe lângă contribuția sa la obiectivul Uniunii și traiectoria sa orientativă în sensul prezentului regulament, un stat membru poate să indice niveluri mai ambițioase în cadrul politicilor naționale.”; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4, litera (a) punctul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

referitor la energia din surse regenerabile:

În vederea realizării obiectivului obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001, o contribuție la acest obiectiv în ceea ce privește ponderea ce revine statului membru a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030, cu o traiectorie orientativă pentru această contribuție începând din anul 2021. Până în 2022, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 18 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2025, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 43 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030. Până în 2027, traiectoria orientativă ajunge la un punct de referință de cel puțin 65 % din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul național obligatoriu pentru 2020 al statului membru respectiv și contribuția sa la obiectivul pentru 2030.

Până în 2030, traiectoria orientativă ajunge cel puțin la nivelul contribuției planificate a statului membru. Dacă un stat membru estimează că își va depăși obiectivul național obligatoriu pentru 2020, traiectoria sa orientativă poate începe la nivelul prevăzut a fi atins. Traiectoriile orientative ale statelor membre constituie împreună punctele de referință ale Uniunii în 2022, în 2025 și în 2027 și obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001. Pe lângă contribuția sa la obiectivul Uniunii și traiectoria sa orientativă în sensul prezentului regulament, un stat membru poate să indice niveluri mai ambițioase în cadrul politicilor naționale.”;

| 3. | La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma contribuțiilor lor se ridică cel puțin la nivelul obiectivului obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001.”; |
| --- | --- |

3.

La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma contribuțiilor lor se ridică cel puțin la nivelul obiectivului obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001.”;

| 4. | La articolul 29, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii orientative a Uniunii care pornește de la 20 % în 2020, atinge puncte de referință de cel puțin 18 % în 2022, 43 % în 2025 și 65 % în 2027 din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2020 și obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, și atinge obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001.”; |
| --- | --- |

4.

La articolul 29, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii orientative a Uniunii care pornește de la 20 % în 2020, atinge puncte de referință de cel puțin 18 % în 2022, 43 % în 2025 și 65 % în 2027 din creșterea totală a ponderii energiei din surse regenerabile între obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2020 și obiectivul Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, și atinge obiectivul obligatoriu al Uniunii în materie de energie din surse regenerabile pentru 2030, menționat la articolul 3 din Directiva (UE) 2018/2001.”;

Articolul 3

Modificări aduse Directivei 98/70/CE

Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 1
  Domeniul de aplicare
  Prezenta directivă stabilește, cu privire la vehiculele rutiere și utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară atunci când nu se află pe mare), tractoarele agricole și forestiere, precum și ambarcațiunile de agrement atunci când nu se află pe mare, specificații tehnice bazate pe considerente de sănătate și de mediu pentru carburanții care sunt folosiți pentru motoare cu aprindere prin scânteie și motoare cu aprindere prin compresie, ținând seama de cerințele tehnice ale acestor motoare.”; |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Domeniul de aplicare

Prezenta directivă stabilește, cu privire la vehiculele rutiere și utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară atunci când nu se află pe mare), tractoarele agricole și forestiere, precum și ambarcațiunile de agrement atunci când nu se află pe mare, specificații tehnice bazate pe considerente de sănătate și de mediu pentru carburanții care sunt folosiți pentru motoare cu aprindere prin scânteie și motoare cu aprindere prin compresie, ținând seama de cerințele tehnice ale acestor motoare.”;

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „1. | «benzină» înseamnă orice ulei mineral volatil destinat funcționării motoarelor cu ardere internă și cu aprindere prin scânteie, care se utilizează pentru propulsarea vehiculelor și se încadrează la codurile NC 2710 12 41, 2710 12 45 și 2710 12 49; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„1.

«benzină» înseamnă orice ulei mineral volatil destinat funcționării motoarelor cu ardere internă și cu aprindere prin scânteie, care se utilizează pentru propulsarea vehiculelor și se încadrează la codurile NC 2710 12 41, 2710 12 45 și 2710 12 49;

| 2. | «motorine» înseamnă carburanții care se încadrează la codul NC 2710 19 43 (27), astfel cum sunt menționați în Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (28) și în Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (29) și sunt utilizați pentru vehiculele cu autopropulsie; |
| --- | --- |

2.

«motorine» înseamnă carburanții care se încadrează la codul NC 2710 19 43 (27

28

29

| „3. | «motorinele destinate utilizării de către utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară), tractoarele agricole și forestiere și ambarcațiunile de agrement» înseamnă orice combustibil lichid derivat din petrol care se încadrează la codurile NC 27101943 (30), menționat în Directiva 2013/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31), în Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (32) și în Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului (33), destinat a fi utilizat pentru motoarele cu ardere prin compresie.”; |
| --- | --- |

„3.

«motorinele destinate utilizării de către utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară), tractoarele agricole și forestiere și ambarcațiunile de agrement» înseamnă orice combustibil lichid derivat din petrol care se încadrează la codurile NC 27101943 (30

31

32

33

| (b) | Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:






  „8. | «furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (34); |
| --- | --- | --- |

(b)

Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:

„8.

«furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (34

| „9. | «biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”; |
| --- | --- |

„9.

«biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”;

| 3. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Statele membre impun furnizorilor să asigure introducerea pe piață a motorinei diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 7 %.” |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre impun furnizorilor să asigure introducerea pe piață a motorinei diesel cu un conținut de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG) de până la 7 %.”

| (b) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre se asigură că motorina destinată utilizării de către utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară), de către tractoarele agricole și forestiere și de către ambarcațiunile de agrement are un conținut maxim admis de sulf de 10 mg/kg. Statele membre se asigură că combustibilii lichizi, alții decât motorina respectivă, pot fi utilizați de navele de navigație interioară și de ambarcațiunile de agrement doar în cazul în care conținutul de sulf al carburanților lichizi respectivi nu depășește conținutul maxim permis al motorinei în cauză.”; |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre se asigură că motorina destinată utilizării de către utilajele mobile nerutiere (inclusiv navele de navigație interioară), de către tractoarele agricole și forestiere și de către ambarcațiunile de agrement are un conținut maxim admis de sulf de 10 mg/kg. Statele membre se asigură că combustibilii lichizi, alții decât motorina respectivă, pot fi utilizați de navele de navigație interioară și de ambarcațiunile de agrement doar în cazul în care conținutul de sulf al carburanților lichizi respectivi nu depășește conținutul maxim permis al motorinei în cauză.”;

| 4. | Articolele 7a-7e se elimină. |
| --- | --- |

4.

Articolele 7a-7e se elimină.

| 5. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), literele (g), (h), (i) și (k) se elimină; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), literele (g), (h), (i) și (k) se elimină;

| (b) | alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se elimină.

| 6. | Anexele I, II, IV și IV se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta directivă. |
| --- | --- |

6.

Anexele I, II, IV și IV se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta directivă.

Articolul 4

Dispoziții tranzitorii

| 1. | Statele membre se asigură că datele colectate și raportate autorității desemnate de statul membru pentru anul [JO: a se înlocui cu anul calendaristic în care abrogarea produce efecte] sau o parte dintre acestea, în conformitate cu articolul 7a alineatul (1) al treilea paragraf și cu articolul 7a alineatul (7) din Directiva 98/70/CE, care sunt eliminate prin articolul 3 alineatul (4) din prezenta directivă, sunt înaintate Comisiei. |
| --- | --- |

1.

Statele membre se asigură că datele colectate și raportate autorității desemnate de statul membru pentru anul [JO: a se înlocui cu anul calendaristic în care abrogarea produce efecte] sau o parte dintre acestea, în conformitate cu articolul 7a alineatul (1) al treilea paragraf și cu articolul 7a alineatul (7) din Directiva 98/70/CE, care sunt eliminate prin articolul 3 alineatul (4) din prezenta directivă, sunt înaintate Comisiei.

| 2. | Comisia include datele menționate la alineatul (1) din prezentul articol în orice raport pe care are obligația să îl prezinte în temeiul Directivei 98/70/CE. |
| --- | --- |

2.

Comisia include datele menționate la alineatul (1) din prezentul articol în orice raport pe care are obligația să îl prezinte în temeiul Directivei 98/70/CE.

Articolul 5

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive, cel târziu până la 31 decembrie 
  2023
  . Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 6

Abrogarea

Directiva (UE) 2015/652 (35) se abrogă de la [JO: a se înlocui cu anul calendaristic în care abrogarea produce efecte].

Articolul 7

Intrare în vigoare

Până în decembrie 2024, Comisia prezintă o evaluare cuprinzătoare a impactului privind efectele combinate și cumulative ale pachetului „Pregătiți pentru 55”, ținând seama inclusiv de prezenta directivă.

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președinta

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXA I

Anexele la Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | în anexa I, se elimină ultimul rând din tabel; |
| --- | --- |

1.

în anexa I, se elimină ultimul rând din tabel;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 3. | Anexa III se înlocuiește cu următorul text:
  CONȚINUTUL DE ENERGIE PENTRU COMBUSTIBILI







  Combustibil | Conținut masic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/kg) | Conținut volumic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| COMBUSTIBILI PROVENIȚI DIN BIOMASĂ ȘI/SAU DIN OPERAȚIUNI DE PRELUCRARE A BIOMASEI | | |
| Biopropan | 46 | 24 |
| Ulei vegetal pur (ulei produs din plante oleaginoase prin presare, extracție sau procedee comparabile, brut sau rafinat, dar nemodificat chimic) | 37 | 34 |
| Biomotorină – ester metilic al acizilor grași (ester metilic produs din ulei produs din biomasă) | 37 | 33 |
| Biomotorină – ester etilic al acizilor grași (ester etilic produs din ulei produs din biomasă) | 38 | 34 |
| Biogaz care se poate purifica pentru a obține calitatea gazelor naturale | 50 | — |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei | 44 | 34 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei | 45 | 30 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane | 44 | 34 |
| Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat | 46 | 24 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei | 43 | 36 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei | 44 | 32 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane | 43 | 33 |
| Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat | 46 | 23 |
| COMBUSTIBILI DIN SURSE REGENERABILE CARE POT FI PRODUȘI DIN DIFERITE SURSE REGENERABILE, INCLUSIV BIOMASĂ | | |
| Metanol din surse regenerabile | 20 | 16 |
| Etanol din surse regenerabile | 27 | 21 |
| Propanol din surse regenerabile | 31 | 25 |
| Butanol din surse regenerabile | 33 | 27 |
| Motorină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei) | 44 | 34 |
| Benzină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei) | 44 | 33 |
| Combustibil pentru avioane Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane) | 44 | 33 |
| Gaz petrolier lichefiat Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat) | 46 | 24 |
| DME (dimetileter) | 28 | 19 |
| Hidrogen din surse regenerabile | 120 | — |
| ETBE (etil-terț-butil-eter produs pe bază de etanol) | 36 (din care 37 % din surse regenerabile) | 27 (din care 37 % din surse regenerabile) |
| MTBE (metil-terț-butil-eter produs pe bază de metanol) | 35 (din care 22 % din surse regenerabile) | 26 (din care 22 % din surse regenerabile) |
| TAEE (terțiar-amil-etil-eter produs pe bază de etanol) | 38 (din care 29 % din surse regenerabile) | 29 (din care 29 % din surse regenerabile) |
| TAME (terțiar-amil-metil-eter produs pe bază de metanol) | 36 (din care 18 % din surse regenerabile) | 28 (din care 18 % din surse regenerabile) |
| THxEE (terțiar-hexil-etil-eter produs pe bază de etanol) | 38 (din care 25 % din surse regenerabile) | 30 (din care 25 % din surse regenerabile) |
| THxME (terțiar-hexil-metil-eter produs pe bază de metanol) | 38 (din care 14 % din surse regenerabile) | 30 (din care 14 % din surse regenerabile) |
| COMBUSTIBILI DIN SURSE NEREGENERABILE | | |
| Benzină | 43 | 32 |
| Motorină | 43 | 36 |
| Hidrogen din surse neregenerabile | 120 | — |

3.

Anexa III se înlocuiește cu următorul text:

CONȚINUTUL DE ENERGIE PENTRU COMBUSTIBILI

Combustibil

Conținut masic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/kg)

Conținut volumic de energie (putere calorifică inferioară, MJ/l)

COMBUSTIBILI PROVENIȚI DIN BIOMASĂ ȘI/SAU DIN OPERAȚIUNI DE PRELUCRARE A BIOMASEI

Biopropan

46

24

Ulei vegetal pur (ulei produs din plante oleaginoase prin presare, extracție sau procedee comparabile, brut sau rafinat, dar nemodificat chimic)

37

34

Biomotorină – ester metilic al acizilor grași (ester metilic produs din ulei produs din biomasă)

37

33

Biomotorină – ester etilic al acizilor grași (ester etilic produs din ulei produs din biomasă)

38

34

Biogaz care se poate purifica pentru a obține calitatea gazelor naturale

50

—

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei

44

34

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei

45

30

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane

44

34

Ulei hidrotratat (tratat termochimic cu hidrogen) produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat

46

24

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei

43

36

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei

44

32

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane

43

33

Ulei coprelucrat (prelucrat într-o rafinărie simultan cu combustibili fosili) produs din biomasă sau biomasă supusă pirolizei, destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat

46

23

COMBUSTIBILI DIN SURSE REGENERABILE CARE POT FI PRODUȘI DIN DIFERITE SURSE REGENERABILE, INCLUSIV BIOMASĂ

Metanol din surse regenerabile

20

16

Etanol din surse regenerabile

27

21

Propanol din surse regenerabile

31

25

Butanol din surse regenerabile

33

27

Motorină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea motorinei)

44

34

Benzină Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea benzinei)

44

33

Combustibil pentru avioane Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice produs din biomasă, destinat a fi folosit la înlocuirea combustibilului pentru avioane)

44

33

Gaz petrolier lichefiat Fischer-Tropsch (hidrocarbură sintetică sau amestec de hidrocarburi sintetice destinat a fi folosit la înlocuirea gazului petrolier lichefiat)

46

24

DME (dimetileter)

28

19

Hidrogen din surse regenerabile

120

—

ETBE (etil-terț-butil-eter produs pe bază de etanol)

36 (din care 37 % din surse regenerabile)

27 (din care 37 % din surse regenerabile)

MTBE (metil-terț-butil-eter produs pe bază de metanol)

35 (din care 22 % din surse regenerabile)

26 (din care 22 % din surse regenerabile)

TAEE (terțiar-amil-etil-eter produs pe bază de etanol)

38 (din care 29 % din surse regenerabile)

29 (din care 29 % din surse regenerabile)

TAME (terțiar-amil-metil-eter produs pe bază de metanol)

36 (din care 18 % din surse regenerabile)

28 (din care 18 % din surse regenerabile)

THxEE (terțiar-hexil-etil-eter produs pe bază de etanol)

38 (din care 25 % din surse regenerabile)

30 (din care 25 % din surse regenerabile)

THxME (terțiar-hexil-metil-eter produs pe bază de metanol)

38 (din care 14 % din surse regenerabile)

30 (din care 14 % din surse regenerabile)

COMBUSTIBILI DIN SURSE NEREGENERABILE

Benzină

43

32

Motorină

43

36

Hidrogen din surse neregenerabile

120

—

| 4. | Anexa IV se modifică după cum urmează:






  a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „
  FORMAREA ȘI CERTIFICAREA INSTALATORILOR ȘI PROIECTANȚILOR INSTALAȚIILOR PE BAZĂ DE ENERGIE DIN SURSE REGENERABILE
  ” |
| --- | --- | --- |

4.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„
  FORMAREA ȘI CERTIFICAREA INSTALATORILOR ȘI PROIECTANȚILOR INSTALAȚIILOR PE BAZĂ DE ENERGIE DIN SURSE REGENERABILE
  ”

| b) | teza introductivă și primul punct se înlocuiesc cu următorul text:
  „Sistemele de certificare și programele de formare menționate la articolul 18 alineatul (3) au la bază următoarele criterii:






  1. | Procesul de certificare trebuie să fie transparent și definit în mod clar de statele membre sau de organismul administrativ desemnat de acestea.”; |
| --- | --- | --- |

b)

teza introductivă și primul punct se înlocuiesc cu următorul text:

„Sistemele de certificare și programele de formare menționate la articolul 18 alineatul (3) au la bază următoarele criterii:

1.

Procesul de certificare trebuie să fie transparent și definit în mod clar de statele membre sau de organismul administrativ desemnat de acestea.”;

| c) | se introduc următoarele puncte 1a și 1b:






  „1a. | Certificatele eliberate de organismele de certificare sunt clar definite și ușor de identificat pentru lucrătorii și profesioniștii care solicită certificarea. |
| --- | --- | --- |

c)

se introduc următoarele puncte 1a și 1b:

„1a.

Certificatele eliberate de organismele de certificare sunt clar definite și ușor de identificat pentru lucrătorii și profesioniștii care solicită certificarea.

| 1b. | Procesul de certificare permite instalatorilor să instaleze instalații de înaltă calitate care funcționează în mod fiabil.”; |
| --- | --- |

1b.

Procesul de certificare permite instalatorilor să instaleze instalații de înaltă calitate care funcționează în mod fiabil.”;

| d) | punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „2. | Instalatori de biomasă, pompe de căldură, energie geotermală de mică adâncime, energie solară ▌termică
  și tehnologii de stocare și de răspuns la cerere, inclusiv stații de încărcare
  , sunt certificați de un program de formare acreditat sau de un furnizor de formare acreditat
  sau de sisteme de calificare formală în conformitate cu dreptul intern
  .” |
| --- | --- | --- |

d)

punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.

Instalatori de biomasă, pompe de căldură, energie geotermală de mică adâncime, energie solară ▌termică
  și tehnologii de stocare și de răspuns la cerere, inclusiv stații de încărcare
  , sunt certificați de un program de formare acreditat sau de un furnizor de formare acreditat
  sau de sisteme de calificare formală în conformitate cu dreptul intern
  .”

| 3. | Acreditarea programului sau a organismului de formare se realizează de către statele membre sau de către organismul administrativ desemnat de acestea. Organismul de acreditare se asigură că programele de formare
  , perfecționare și recalificare
  oferite de organismul de formare sunt
  incluzive și
  prezintă continuitate și acoperire regională ori națională.
  Organismul de formare deține dotări tehnice specifice pentru a oferi formare practică, inclusiv suficiente echipamente de laborator sau facilități corespunzătoare pentru a asigura formarea practică.
  De asemenea, organismul de formare trebuie să ofere, pe lângă formarea de bază, cursuri mai scurte de actualizare și de perfecționare organizate în module de formare care să le permită instalatorilor și proiectanților să obțină noi competențe, să își extindă și să își diversifice aptitudinile cu privire la mai multe tehnologii și combinații ale acestora. Organismul de formare asigură adaptarea formării la noile tehnologii regenerabile în contextul clădirilor, al industriei și al agriculturii. Organismele de formare recunosc competențele relevante dobândite.
  Programele și modulele de formare sunt concepute astfel încât să permită învățarea pe tot parcursul vieții cu privire la instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile și să fie compatibile cu formarea profesională pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă pentru prima dată și pentru adulții care doresc să se recalifice sau să găsească un nou loc de muncă.
  Programele de formare sunt concepute pentru a facilita dobândirea calificării cu privire la diferite tehnologii și soluții și pentru a evita specializarea limitată cu privire la o anumită marcă sau tehnologie. Pot avea calitatea de organism de formare producătorul instalației sau al sistemului, institute sau asociații.”; |
| --- | --- |

3.

Acreditarea programului sau a organismului de formare se realizează de către statele membre sau de către organismul administrativ desemnat de acestea. Organismul de acreditare se asigură că programele de formare
  , perfecționare și recalificare
  oferite de organismul de formare sunt
  incluzive și
  prezintă continuitate și acoperire regională ori națională.

Organismul de formare deține dotări tehnice specifice pentru a oferi formare practică, inclusiv suficiente echipamente de laborator sau facilități corespunzătoare pentru a asigura formarea practică.

De asemenea, organismul de formare trebuie să ofere, pe lângă formarea de bază, cursuri mai scurte de actualizare și de perfecționare organizate în module de formare care să le permită instalatorilor și proiectanților să obțină noi competențe, să își extindă și să își diversifice aptitudinile cu privire la mai multe tehnologii și combinații ale acestora. Organismul de formare asigură adaptarea formării la noile tehnologii regenerabile în contextul clădirilor, al industriei și al agriculturii. Organismele de formare recunosc competențele relevante dobândite.

Programele și modulele de formare sunt concepute astfel încât să permită învățarea pe tot parcursul vieții cu privire la instalațiile pe bază de energie din surse regenerabile și să fie compatibile cu formarea profesională pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă pentru prima dată și pentru adulții care doresc să se recalifice sau să găsească un nou loc de muncă.

Programele de formare sunt concepute pentru a facilita dobândirea calificării cu privire la diferite tehnologii și soluții și pentru a evita specializarea limitată cu privire la o anumită marcă sau tehnologie. Pot avea calitatea de organism de formare producătorul instalației sau al sistemului, institute sau asociații.”;

| da) | Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:










  „5. | Cursul de formare se încheie cu un examen pentru obținerea unui certificat și a unei calificări. Examenul include o probă practică de instalare corectă a cazanelor sau a cuptoarelor de biomasă, a pompelor de căldură, a instalațiilor geotermale de mică adâncime, a instalațiilor termice solare sau tehnologii de stocare și de răspuns la cerere, inclusiv stații de încărcare.”; |
| --- | --- | --- |

da)

Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.

Cursul de formare se încheie cu un examen pentru obținerea unui certificat și a unei calificări. Examenul include o probă practică de instalare corectă a cazanelor sau a cuptoarelor de biomasă, a pompelor de căldură, a instalațiilor geotermale de mică adâncime, a instalațiilor termice solare sau tehnologii de stocare și de răspuns la cerere, inclusiv stații de încărcare.”;

| e) | La punctul 6 litera (c) se adaugă următoarele puncte (iv) și (v):






  „(iv) | înțelegere a studiilor de fezabilitate și de proiectare; |
| --- | --- | --- |

e)

La punctul 6 litera (c) se adaugă următoarele puncte (iv) și (v):

„(iv)

înțelegere a studiilor de fezabilitate și de proiectare;

| (v) | înțelegere a forajului, în cazul pompelor de căldură geotermale.”; |
| --- | --- |

(v)

înțelegere a forajului, în cazul pompelor de căldură geotermale.”;

| 5. | Anexa V partea C se modifică după cum urmează:






  a) | punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:






  „5. | Emisiile provenite din extracția sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însăși procesul de extracție sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Dacă sunt disponibile, valorile implicite detaliate pentru emisiile de N2O din sol stabilite în partea D se aplică în calcul. Este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Anexa V partea C se modifică după cum urmează:

a)

punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.

Emisiile provenite din extracția sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însăși procesul de extracție sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Dacă sunt disponibile, valorile implicite detaliate pentru emisiile de N2O din sol stabilite în partea D se aplică în calcul. Este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.”;

| 6. | Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care nu există riscul ca acestea să aibă un efect negativ asupra biodiversității. În plus, se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (36).”; |
| --- | --- |

6.

Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care nu există riscul ca acestea să aibă un efect negativ asupra biodiversității. În plus, se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (36).”;

| b) | punctul 15 se elimină. |
| --- | --- |

b)

punctul 15 se elimină.

| c) | punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:






  „18. | Pentru calculele menționate la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un coprodus, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracția din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor. În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ. Deșeurile și reziduurile, inclusiv toate deșeurile și reziduurile incluse în anexa IX, se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final. ▌În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.” |
| --- | --- | --- |

c)

punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:

„18.

Pentru calculele menționate la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un coprodus, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracția din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor. În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ. Deșeurile și reziduurile, inclusiv toate deșeurile și reziduurile incluse în anexa IX, se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final. ▌În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.”

| 6. | La anexa VI, partea B se modifică după cum urmează:






  a) | punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:






  „5. | Emisiile provenite din extracția sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însăși procesul de extracție sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Dacă sunt disponibile, valorile implicite detaliate pentru emisiile de N2O din sol stabilite în partea D se aplică în calcul. Este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

La anexa VI, partea B se modifică după cum urmează:

a)

punctele 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:

„5.

Emisiile provenite din extracția sau cultivarea de materii prime, eec, includ emisii provenite din însăși procesul de extracție sau cultivare; din colectarea, uscarea și depozitarea de materii prime; din deșeuri și scurgeri; precum și din producerea de substanțe sau produse chimice utilizate în procesul de extracție sau de cultivare. Se exclude captarea de CO2 în cadrul cultivării de materii prime. Dacă sunt disponibile, valorile implicite detaliate pentru emisiile de N2O din sol stabilite în partea D se aplică în calcul. Este permis să se calculeze valori medii bazate pe practici agricole locale pe baza unor date provenite de la un grup de exploatații, ca alternativă la utilizarea valorilor efective.”

| 6. | Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care nu există riscul ca acestea să aibă un efect negativ asupra biodiversității. În plus, se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (37).”; |
| --- | --- |

6.

Pentru scopurile calculului menționat la punctul 1 litera (a), reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din îmbunătățirea gestionării în agricultură, esca, cum ar fi trecerea la aratul de conservare sau la semănarea direct în miriște, îmbunătățirea sistemului de rotație, utilizarea culturilor de protecție, inclusiv gestionarea reziduurilor de culturi, precum și utilizarea unui ameliorator organic de soluri (de exemplu compost, digestat fermentat din gunoi de grajd), se ia în considerare doar în cazul în care nu există riscul ca acestea să aibă un efect negativ asupra biodiversității. În plus, se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide (37).”;

| b) | punctul 15 se elimină. |
| --- | --- |

b)

punctul 15 se elimină.

| c) | punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:






  „18. | Pentru calculele menționate la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un co-produs, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracția din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor.
  În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ.
  Deșeurile și reziduurile, inclusiv toate deșeurile și reziduurile incluse în anexa IX, se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final. ▌
  În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.” |
| --- | --- | --- |

c)

punctul 18 se înlocuiește cu următorul text:

„18.

Pentru calculele menționate la punctul 17, emisiile care trebuie împărțite sunt eec + el + esca + acele fracții ale ep, etd, eccs și eccr care au loc până la faza în care se produce un co-produs, inclusiv faza respectivă. În cazul în care s-a alocat vreo valoare coproduselor într-o etapă de prelucrare anterioară din ciclul de viață, fracția din emisiile atribuite produsului combustibil intermediar în ultima etapă a prelucrării respective se utilizează în acest scop în locul valorii totale a emisiilor.

În cazul biogazului și al biometanului, toate coprodusele care nu se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 7 se iau în considerare în scopul acestui calcul. Nu se alocă emisii pentru deșeuri și reziduuri. În scopul calculului respectiv, se atribuie un conținut energetic egal cu zero coproduselor cu conținut energetic negativ.

Deșeurile și reziduurile, inclusiv toate deșeurile și reziduurile incluse în anexa IX, se consideră a avea o valoare a emisiilor de gaze cu efect de seră egală cu zero în decursul ciclului lor de viață până în momentul procesului de colectare a materialelor respective, indiferent dacă acestea sunt prelucrate în produse intermediare înainte de a fi transformate în produsul final. ▌

În cazul combustibililor din biomasă produși în rafinării, altele decât combinațiile de instalații de prelucrare cu cazane sau unități de cogenerare care furnizează energie termică și/sau energie electrică instalației de prelucrare, unitatea de analiză în scopurile calculului menționat la punctul 17 este rafinăria.”

| 6a. | În anexa VI se inserează următoarea parte Ba:




  „Ba.




  Materii prime pentru combustibili din biomasă care pot fi folosite în instalații staționare din afara sectorului transporturilor, inclusiv următoarele elemente:










  1. | Fracțiunea de biomasă din reziduurile și deșeurile din industria de prelucrare primară a alimentelor:










  (a) | pulpă de sfeclă (doar autoutilizare internă în cadrul sectorului) |
| --- | --- | --- | --- |

6a.

În anexa VI se inserează următoarea parte Ba:

„Ba.

Materii prime pentru combustibili din biomasă care pot fi folosite în instalații staționare din afara sectorului transporturilor, inclusiv următoarele elemente:

1.

Fracțiunea de biomasă din reziduurile și deșeurile din industria de prelucrare primară a alimentelor:

(a)

pulpă de sfeclă (doar autoutilizare internă în cadrul sectorului)

| (b) | ierburi și frunze provenite din spălarea sfeclei |
| --- | --- |

(b)

ierburi și frunze provenite din spălarea sfeclei

| (c) | coji de cereale și coji de fructe |
| --- | --- |

(c)

coji de cereale și coji de fructe

| (d) | fracțiunea de biomasă din deșeurile industriale care nu este adecvată pentru utilizare în lanțul alimentar și furajer |
| --- | --- |

(d)

fracțiunea de biomasă din deșeurile industriale care nu este adecvată pentru utilizare în lanțul alimentar și furajer

| (e) | fracțiunea fibroasă din sfecla de zahăr după extracția sucului de difuzie, a frunzelor și a cozilor și a altor lichide obținute după extracția zahărului |
| --- | --- |

(e)

fracțiunea fibroasă din sfecla de zahăr după extracția sucului de difuzie, a frunzelor și a cozilor și a altor lichide obținute după extracția zahărului

| 2. | Fracțiunea de biomasă din nămolul provenit din tratarea apelor uzate în industria de prelucrare primară a alimentelor;”; |
| --- | --- |

2.

Fracțiunea de biomasă din nămolul provenit din tratarea apelor uzate în industria de prelucrare primară a alimentelor;”;

| 7. | În anexa VII, în definiția termenului „Qutilizabil”, trimiterea la articolul 7 alineatul (4) se înlocuiește cu o trimitere la articolul 7 alineatul (3). |
| --- | --- |

7.

În anexa VII, în definiția termenului „Qutilizabil”, trimiterea la articolul 7 alineatul (4) se înlocuiește cu o trimitere la articolul 7 alineatul (3).

| 8. | Anexa IX se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea A, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „Materii prime pentru producția de biogaz pentru transporturi și de biocombustibili avansați:” |
| --- | --- | --- |

8.

Anexa IX se modifică după cum urmează:

(a)

în partea A, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Materii prime pentru producția de biogaz pentru transporturi și de biocombustibili avansați:”

| (b) | în partea B, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „Materii prime pentru producția de biocombustibili și de biogaz pentru transporturi, a căror contribuție la îndeplinirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilit la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) sunt limitate:”; |
| --- | --- |

(b)

în partea B, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Materii prime pentru producția de biocombustibili și de biogaz pentru transporturi, a căror contribuție la îndeplinirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilit la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf litera (a) sunt limitate:”;

ANEXA II

Anexele I, II, IV și V la Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | textul notei de subsol 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „(1) | Metodele de testare sunt cele specificate în EN 228:2012+A1:2017. Statele membre pot adopta metoda analitică specificată în standardul de înlocuire EN 228:2012+A1:2017, dacă se poate demonstra că aceasta oferă cel puțin aceeași precizie ca metoda analitică pe care o înlocuiește.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

textul notei de subsol 1 se înlocuiește cu următorul text:

„(1)

Metodele de testare sunt cele specificate în EN 228:2012+A1:2017. Statele membre pot adopta metoda analitică specificată în standardul de înlocuire EN 228:2012+A1:2017, dacă se poate demonstra că aceasta oferă cel puțin aceeași precizie ca metoda analitică pe care o înlocuiește.”;

| (b) | textul notei de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | Valorile menționate în specificație sunt «valori reale». La stabilirea valorilor lor limită, s-au aplicat termenii EN ISO 4259-1: 2017/A1:2021 «Produse petroliere și produse înrudite. Fidelitatea metodelor de măsurare și a rezultatelor – Partea 1: Determinarea valorilor de fidelitate referitoare la metodele de încercare», iar pentru stabilirea unei valori minime s-a luat în considerare o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitatea). Rezultatele măsurărilor individuale se interpretează pe baza criteriilor descrise în EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

textul notei de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

Valorile menționate în specificație sunt «valori reale». La stabilirea valorilor lor limită, s-au aplicat termenii EN ISO 4259-1: 2017/A1:2021 «Produse petroliere și produse înrudite. Fidelitatea metodelor de măsurare și a rezultatelor – Partea 1: Determinarea valorilor de fidelitate referitoare la metodele de încercare», iar pentru stabilirea unei valori minime s-a luat în considerare o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitatea). Rezultatele măsurărilor individuale se interpretează pe baza criteriilor descrise în EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”;

| (c) | textul notei de subsol 6 se înlocuiește cu următorul text:






  „(6) | Alți mono-alcooli și eteri cu un punct final de fierbere care nu îl depășește pe cel menționat în EN 228:2012 +A1:2017.” |
| --- | --- | --- |

(c)

textul notei de subsol 6 se înlocuiește cu următorul text:

„(6)

Alți mono-alcooli și eteri cu un punct final de fierbere care nu îl depășește pe cel menționat în EN 228:2012 +A1:2017.”

| 2. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | în ultimul rând din tabel, „Conținutul de FAME – EN 14078”, intrarea din ultima coloană „Limite”„Maxime”, „7,0” se înlocuiește cu „10,0”; |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

în ultimul rând din tabel, „Conținutul de FAME – EN 14078”, intrarea din ultima coloană „Limite”„Maxime”, „7,0” se înlocuiește cu „10,0”;

| (b) | textul notei de subsol 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „(1) | Metodele de testare sunt cele specificate în EN 590:2013+A1:2017. Statele membre pot adopta metoda analitică specificată în standardul de înlocuire EN 590:2013+A1:2017, dacă se poate demonstra că aceasta oferă cel puțin aceeași precizie ca metoda analitică pe care o înlocuiește.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

textul notei de subsol 1 se înlocuiește cu următorul text:

„(1)

Metodele de testare sunt cele specificate în EN 590:2013+A1:2017. Statele membre pot adopta metoda analitică specificată în standardul de înlocuire EN 590:2013+A1:2017, dacă se poate demonstra că aceasta oferă cel puțin aceeași precizie ca metoda analitică pe care o înlocuiește.”;

| (c) | textul notei de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | Valorile menționate în specificație sunt «valori reale». La stabilirea valorilor lor limită, s-au aplicat termenii EN ISO 4259-1: 2017/A1:2021 «Produse petroliere și produse înrudite. Fidelitatea metodelor de măsurare și a rezultatelor – Partea 1: Determinarea valorilor de fidelitate referitoare la metodele de încercare», iar pentru stabilirea unei valori minime s-a luat în considerare o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitatea). Rezultatele măsurărilor individuale se interpretează pe baza criteriilor descrise în EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

textul notei de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

Valorile menționate în specificație sunt «valori reale». La stabilirea valorilor lor limită, s-au aplicat termenii EN ISO 4259-1: 2017/A1:2021 «Produse petroliere și produse înrudite. Fidelitatea metodelor de măsurare și a rezultatelor – Partea 1: Determinarea valorilor de fidelitate referitoare la metodele de încercare», iar pentru stabilirea unei valori minime s-a luat în considerare o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitatea). Rezultatele măsurărilor individuale se interpretează pe baza criteriilor descrise în EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”;

| 3. | Anexele IV și V se elimină. |
| --- | --- |

3.

Anexele IV și V se elimină.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0208/2022).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C , , p. .

2

(3)  JO C , , p. .

3

(4)  Comunicarea Comisiei COM(2019)0640 din 11.12.2019, intitulată „Pactul verde european”.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Recomandarea (UE) 2020/1563 a Comisiei din 14 octombrie 2020 privind sărăcia energetică.

6

Recomandarea (UE) 2020/1563 a Comisiei din 14 octombrie 2020 privind sărăcia energetică.

(7)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, JO L 328, 21.12.2018, p. 82-209.

7

(8)  Punctul 3 din comunicarea Comisiei COM(2020)0562 din 17.9.2020, intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”.

8

(9)  Principiul utilizării în cascadă urmărește să obțină utilizarea eficientă a resurselor de biomasă, acordând prioritate utilizării materiilor prime de biomasă în defavoarea utilizării de energie ori de câte ori este posibil, crescând astfel cantitatea de biomasă disponibilă în cadrul sistemului. În conformitate cu principiul utilizării în cascadă, biomasa lemnoasă ar trebui utilizată în conformitate cu cea mai mare valoare adăugată economică și de mediu, în următoarea ordine a priorităților: 1) produse pe bază de lemn, 2) prelungirea duratei lor de viață, 3) reutilizare, 4) reciclare, 5) bioenergie și 6) eliminare.

9

(10)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 al Comisiei din 15 septembrie 2020 privind mecanismul Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile (JO L 303, 17.9.2020, p. 1).

12

(13)  
  Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare (2020), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union”.

13

Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare (2020), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union”.

(14)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

14

(15)  
  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

15

Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(16)  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

16

(17)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

17

(18)  Hotărârea Curții de Justiție din 8 iulie 2019 în cauza Comisia/Belgia, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

18

(19)  
  Agenția Internațională pentru Energii Regenerabile (Irena) – Raport privind peisajul global al finanțării energiei din surse regenerabile 2020, pagina 9.

19

Agenția Internațională pentru Energii Regenerabile (Irena) – Raport privind peisajul global al finanțării energiei din surse regenerabile 2020, pagina 9.

(20)  Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică, (JO L 158, 14.6.2019, p. 54).

20

(21)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

21

(22)  COM(2020)798 final.

22

(23)  Propunerea de Regulament al Comisiei privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

24

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (JO L 152, 3.6.2022, p. 45).”

1a

Regulamentul (UE) 2022/869 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (JO L 152, 3.6.2022, p. 45).

(27)  Numerotarea acestor coduri NC, conform specificațiilor din Tariful Vamal Comun, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 171, 29.6.2007, p. 1).

28

(29)  Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1).

29

(30)  Numerotarea acestor coduri NC, conform specificațiilor din Tariful Vamal Comun, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

30

(31)  Directiva 2013/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice și de abrogare a Directivei 94/25/CE (JO L 354, 28.12.2013, p. 90).

31

(32)  Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 060, 2.3.2013, p. 1).

32

(33)  Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE (JO L 252, 16.9.2016, p. 53).

33

(34)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

34

(35)  Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului din 20 aprilie 2015 de stabilire a metodelor de calcul și a cerințelor de raportare în temeiul Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea benzinei și a motorinei (JO L 107, 25.4.2015, p. 26).

35

(36)  Măsurarea carbonului din sol poate constitui o astfel de dovadă, de exemplu printr-o primă măsurătoare premergătoare cultivării și prin măsurători ulterioare la intervale regulate de câțiva ani. În acest caz, înainte ca cea de-a doua măsurătoare să fie disponibilă, creșterea carbonului din sol ar urma să fie estimată pe baza unor experimente sau a unor modele ale solului reprezentative. După cea de-a doua măsurătoare, măsurătorile ar urma să constituie baza pentru determinarea existenței unei creșteri a cantității carbonului din sol și a amplorii acestei creșteri.

36

(37)  Măsurarea carbonului din sol poate constitui o astfel de dovadă, de exemplu printr-o primă măsurătoare premergătoare cultivării și prin măsurători ulterioare la intervale regulate de câțiva ani. În acest caz, înainte ca cea de-a doua măsurătoare să fie disponibilă, creșterea carbonului din sol ar urma să fie estimată pe baza unor experimente sau a unor modele ale solului reprezentative. După cea de-a doua măsurătoare, măsurătorile ar urma să constituie baza pentru determinarea existenței unei creșteri a cantității carbonului din sol și a amplorii acestei creșteri.

37

---

Joi, 15 septembrie 2022

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Asistență macrofinanciară excepțională pentru Ucraina și consolidarea fondului comun de provizionare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei, consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 125/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0557),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0303/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară excepțională Ucrainei și consolidarea fondului comun de provizionare prin garanții din partea statelor membre și prin provizionare specifică pentru anumite datorii financiare legate de Ucraina garantate în temeiul Deciziei nr. 466/2014/UE și de modificare a Deciziei (UE) 2022/1201

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2, articolul 4 alineatul (3) și articolul 7 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2, articolul 4 alineatul (3) și articolul 7 alineatul (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere lista de verificare a îndeplinirii criteriilor privind statul de drept adoptată de Comisia de la Veneția la cea de a 106-a Sesiune plenară a sa, care a avut loc la Veneția la 11 și 12 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere lista de verificare a îndeplinirii criteriilor privind statul de drept adoptată de Comisia de la Veneția la cea de a 106-a Sesiune plenară a sa, care a avut loc la Veneția la 11 și 12 martie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 16 ianuarie 2020 (2) și din 5 mai 2022 (3) referitoare la audierile care au loc în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 16 ianuarie 2020 (2) și din 5 mai 2022 (3) referitoare la audierile care au loc în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcarea legislației UE și a drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcarea legislației UE și a drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (4),

| — | având în vedere capitolele referitoare la Ungaria din rapoartele anuale ale Comisiei privind situația statului de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolele referitoare la Ungaria din rapoartele anuale ale Comisiei privind situația statului de drept,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0217/2022),

| A. | întrucât Uniunea este întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și a respectării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE și se precizează în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în tratatele internaționale privind drepturile omului, și întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre, constituie fundamentul drepturilor de care se bucură locuitorii Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea este întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și a respectării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE și se precizează în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în tratatele internaționale privind drepturile omului, și întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre, constituie fundamentul drepturilor de care se bucură locuitorii Uniunii;

| B. | întrucât, după cum reiese din cuprinsul articolului 49 din TUE, care prevede posibilitatea ca orice stat european să solicite aderarea la Uniunea Europeană, aceasta regrupează state care au aderat liber și voluntar la valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE, care respectă aceste valori și se angajează să le promoveze, dreptul Uniunii întemeindu-se astfel pe premisa fundamentală potrivit căreia fiecare stat membru împărtășește cu toate celelalte state membre, și recunoaște că acestea împărtășesc cu el, valorile respective (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât, după cum reiese din cuprinsul articolului 49 din TUE, care prevede posibilitatea ca orice stat european să solicite aderarea la Uniunea Europeană, aceasta regrupează state care au aderat liber și voluntar la valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE, care respectă aceste valori și se angajează să le promoveze, dreptul Uniunii întemeindu-se astfel pe premisa fundamentală potrivit căreia fiecare stat membru împărtășește cu toate celelalte state membre, și recunoaște că acestea împărtășesc cu el, valorile respective (5);

| C. | întrucât această premisă presupune și justifică existența unei încrederi reciproce între statele membre privind faptul că aceste valori vor fi recunoscute și, prin urmare, va fi respectată legislația Uniunii prin care acestea sunt puse în practică (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât această premisă presupune și justifică existența unei încrederi reciproce între statele membre privind faptul că aceste valori vor fi recunoscute și, prin urmare, va fi respectată legislația Uniunii prin care acestea sunt puse în practică (6);

| D. | întrucât, pentru a se putea bucura de toate drepturile care decurg din aplicarea tratatelor, statele membre trebuie să respecte valorile enunțate la articolul 2 din TUE; întrucât orice încălcare a valorilor fundamentale ale UE de către guvernele statelor membre presupune în mod inevitabil un atac la adresa libertății personale și a drepturilor politice și sociale ale cetățenilor, precum și la adresa prosperității și bunăstării acestora; întrucât Ungaria însăși a aderat la valorile consacrate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a se putea bucura de toate drepturile care decurg din aplicarea tratatelor, statele membre trebuie să respecte valorile enunțate la articolul 2 din TUE; întrucât orice încălcare a valorilor fundamentale ale UE de către guvernele statelor membre presupune în mod inevitabil un atac la adresa libertății personale și a drepturilor politice și sociale ale cetățenilor, precum și la adresa prosperității și bunăstării acestora; întrucât Ungaria însăși a aderat la valorile consacrate la articolul 2 din TUE;

| E. | întrucât principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din TUE impune Uniunii și statelor membre obligația de a se ajuta reciproc în îndeplinirea obligațiilor care decurg din tratate în condiții de respect reciproc deplin, iar statelor membre le impune obligația de a adopta orice măsură generală sau specială pentru asigurarea îndeplinirii obligațiilor care decurg din tratate sau care rezultă din actele instituțiilor Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din TUE impune Uniunii și statelor membre obligația de a se ajuta reciproc în îndeplinirea obligațiilor care decurg din tratate în condiții de respect reciproc deplin, iar statelor membre le impune obligația de a adopta orice măsură generală sau specială pentru asigurarea îndeplinirii obligațiilor care decurg din tratate sau care rezultă din actele instituțiilor Uniunii;

| F. | întrucât la articolul 19 din TUE este exprimată în termeni concreți valoarea statului de drept afirmată la articolul 2 din TUE și se încredințează instanțelor naționale și Curții de Justiție sarcina de a asigura aplicarea deplină a legislației UE în toate statele membre, precum și protecția judiciară a drepturilor persoanelor în temeiul acestei legislații (7); |
| --- | --- |

F.

întrucât la articolul 19 din TUE este exprimată în termeni concreți valoarea statului de drept afirmată la articolul 2 din TUE și se încredințează instanțelor naționale și Curții de Justiție sarcina de a asigura aplicarea deplină a legislației UE în toate statele membre, precum și protecția judiciară a drepturilor persoanelor în temeiul acestei legislații (7);

| G. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru respectiv în care se materializează acest risc, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale de care se bucură cetățenii săi în temeiul dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru respectiv în care se materializează acest risc, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale de care se bucură cetățenii săi în temeiul dreptului Uniunii;

| H. | întrucât domeniul de aplicare al articolului 7 din TUE nu se limitează la obligațiile care decurg din tratate, așa cum este cazul pentru articolul 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și întrucât Uniunea poate determina existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune în domeniile care intră în sfera de competență a statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât domeniul de aplicare al articolului 7 din TUE nu se limitează la obligațiile care decurg din tratate, așa cum este cazul pentru articolul 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și întrucât Uniunea poate determina existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune în domeniile care intră în sfera de competență a statelor membre;

| I. | întrucât, de mai mulți ani, situația din Ungaria nu este tratată în mod corespunzător și persistă multiple preocupări în legătură cu aceasta și întrucât, între timp, au apărut numeroase probleme noi, care au un impact negativ asupra imaginii Uniunii, precum și asupra eficacității și credibilității sale în ceea ce privește apărarea drepturilor fundamentale, a drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, și care revelează necesitatea de a le aborda printr-o acțiune concertată la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, de mai mulți ani, situația din Ungaria nu este tratată în mod corespunzător și persistă multiple preocupări în legătură cu aceasta și întrucât, între timp, au apărut numeroase probleme noi, care au un impact negativ asupra imaginii Uniunii, precum și asupra eficacității și credibilității sale în ceea ce privește apărarea drepturilor fundamentale, a drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, și care revelează necesitatea de a le aborda printr-o acțiune concertată la nivelul Uniunii;

| J. | întrucât, în urma vizitei delegației ad-hoc a Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Budapesta, Ungaria, în perioada 29 septembrie-1 octombrie 2021, majoritatea membrilor delegației sunt în continuare puternic preocupați în ceea ce privește situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în această țară; întrucât delegația a ajuns la concluzia că situația nu s-a îmbunătățit din 2018, ci, dimpotrivă, s-a deteriorat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în urma vizitei delegației ad-hoc a Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Budapesta, Ungaria, în perioada 29 septembrie-1 octombrie 2021, majoritatea membrilor delegației sunt în continuare puternic preocupați în ceea ce privește situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în această țară; întrucât delegația a ajuns la concluzia că situația nu s-a îmbunătățit din 2018, ci, dimpotrivă, s-a deteriorat;

| K. | întrucât guvernul Ungariei nu respectă principiul supremației dreptului UE, consacrat în jurisprudența Curții de Justiție, dar recurge la Curtea de Justiție pentru a ataca actele legislative aflate în vigoare în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât guvernul Ungariei nu respectă principiul supremației dreptului UE, consacrat în jurisprudența Curții de Justiție, dar recurge la Curtea de Justiție pentru a ataca actele legislative aflate în vigoare în UE;

| L. | întrucât Parlamentul Ungariei a adoptat o rezoluție la 19 iulie 2022, solicitând să fie limitate competențele Parlamentului European, iar deputații în Parlamentul European să fie numiți și nu aleși; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul Ungariei a adoptat o rezoluție la 19 iulie 2022, solicitând să fie limitate competențele Parlamentului European, iar deputații în Parlamentul European să fie numiți și nu aleși;

| M. | întrucât coexistența pașnică a diferitelor grupuri etnice are efecte pozitive pentru bogăția culturală și prosperitatea națiunii; |
| --- | --- |

M.

întrucât coexistența pașnică a diferitelor grupuri etnice are efecte pozitive pentru bogăția culturală și prosperitatea națiunii;

| N. | întrucât blocarea sancțiunilor împotriva Rusiei în Consiliu subminează eforturile depuse de Uniune pentru a proteja valorile consacrate la articolul 2 din TUE în interiorul UE și în afara acesteia și constituie o problemă de securitate pentru Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

N.

întrucât blocarea sancțiunilor împotriva Rusiei în Consiliu subminează eforturile depuse de Uniune pentru a proteja valorile consacrate la articolul 2 din TUE în interiorul UE și în afara acesteia și constituie o problemă de securitate pentru Uniunea Europeană;

Funcționarea sistemului constituțional și a sistemului electoral

| O. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că transparența și calitatea procesului legislativ reprezintă în continuare o sursă de îngrijorare și că guvernul Ungariei a recurs masiv la competențele sale prevăzute pentru situații de urgență, inclusiv în domenii care nu au legătură cu pandemia de COVID-19, invocată inițial; întrucât punerea în aplicare ineficientă de către organele de stat a hotărârilor instanțelor europene și naționale reprezintă o sursă de îngrijorare; întrucât au devenit operaționale fiduciile de interes public care primesc fonduri publice considerabile și sunt gestionate de membri ai consiliilor de administrație apropiați de guvernul actual; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că transparența și calitatea procesului legislativ reprezintă în continuare o sursă de îngrijorare și că guvernul Ungariei a recurs masiv la competențele sale prevăzute pentru situații de urgență, inclusiv în domenii care nu au legătură cu pandemia de COVID-19, invocată inițial; întrucât punerea în aplicare ineficientă de către organele de stat a hotărârilor instanțelor europene și naționale reprezintă o sursă de îngrijorare; întrucât au devenit operaționale fiduciile de interes public care primesc fonduri publice considerabile și sunt gestionate de membri ai consiliilor de administrație apropiați de guvernul actual;

| P. | întrucât, în rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (8), Parlamentul a considerat total incompatibilă cu valorile europene decizia guvernului Ungariei de a prelungi pe termen nelimitat starea de urgență, de a-și conferi pe termen nelimitat competența de guvernare prin decret și de a slăbi competența Parlamentului Ungariei de a exercita un control asupra stării de urgență; întrucât, în recomandarea sa din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și în avizul său privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020 (9), Consiliul a recomandat să se garanteze că toate măsurile de urgență sunt strict proporționale, limitate în timp și conforme cu standardele europene și internaționale, că acestea nu afectează activitățile comerciale și stabilitatea cadrului normativ și nici implicarea efectivă a partenerilor sociali și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (8), Parlamentul a considerat total incompatibilă cu valorile europene decizia guvernului Ungariei de a prelungi pe termen nelimitat starea de urgență, de a-și conferi pe termen nelimitat competența de guvernare prin decret și de a slăbi competența Parlamentului Ungariei de a exercita un control asupra stării de urgență; întrucât, în recomandarea sa din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și în avizul său privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020 (9), Consiliul a recomandat să se garanteze că toate măsurile de urgență sunt strict proporționale, limitate în timp și conforme cu standardele europene și internaționale, că acestea nu afectează activitățile comerciale și stabilitatea cadrului normativ și nici implicarea efectivă a partenerilor sociali și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor;

| Q. | întrucât, în cel de al doilea raport intermediar privind respectarea normelor, adoptat la 25 septembrie 2020, Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei a salutat modificările aduse Legii privind Adunarea Națională pentru a conferi un caracter operațional mai pronunțat dispozițiilor prin care se interzice sau se limitează participarea deputaților la anumite activități, prevăzându-se consecințe mai clare în cazul în care chestiunile respective nu sunt rezolvate de către deputatul în cauză; întrucât, cu toate acestea, în raport se constată, de asemenea, că sunt în continuare necesare măsuri mai ferme pentru a îmbunătăți cadrul actual al Parlamentului maghiar privind integritatea, în special pentru a îmbunătăți nivelul de transparență și de consultare în procesul legislativ (inclusiv introducerea unor norme privind interacțiunile cu reprezentanții grupurilor de interese), pentru a adopta un cod de conduită pentru deputați (care să vizeze în special diferite situații ce ar putea duce la un conflict de interese), pentru a elabora norme suplimentare care să oblige deputații să divulge într-un mod ad-hoc potențialele conflicte dintre activitatea lor parlamentară și interesele lor private, pentru a asigura un format uniform al declarațiilor de avere și pentru a revizui imunitatea largă de care se bucură deputații, precum și pentru a asigura supravegherea și aplicarea efectivă a normelor de conduită, a normelor privind conflictele de interese și a normelor privind declarațiile de avere; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în cel de al doilea raport intermediar privind respectarea normelor, adoptat la 25 septembrie 2020, Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei a salutat modificările aduse Legii privind Adunarea Națională pentru a conferi un caracter operațional mai pronunțat dispozițiilor prin care se interzice sau se limitează participarea deputaților la anumite activități, prevăzându-se consecințe mai clare în cazul în care chestiunile respective nu sunt rezolvate de către deputatul în cauză; întrucât, cu toate acestea, în raport se constată, de asemenea, că sunt în continuare necesare măsuri mai ferme pentru a îmbunătăți cadrul actual al Parlamentului maghiar privind integritatea, în special pentru a îmbunătăți nivelul de transparență și de consultare în procesul legislativ (inclusiv introducerea unor norme privind interacțiunile cu reprezentanții grupurilor de interese), pentru a adopta un cod de conduită pentru deputați (care să vizeze în special diferite situații ce ar putea duce la un conflict de interese), pentru a elabora norme suplimentare care să oblige deputații să divulge într-un mod ad-hoc potențialele conflicte dintre activitatea lor parlamentară și interesele lor private, pentru a asigura un format uniform al declarațiilor de avere și pentru a revizui imunitatea largă de care se bucură deputații, precum și pentru a asigura supravegherea și aplicarea efectivă a normelor de conduită, a normelor privind conflictele de interese și a normelor privind declarațiile de avere;

| R. | întrucât, într-o declarație emisă la 20 noiembrie 2020, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat Parlamentul Ungariei să amâne votul privind proiectele de lege, exprimându-și îngrijorarea că mai multe propuneri cuprinse în pachetul legislativ complex, prezentate fără o consultare prealabilă și referitoare la chestiuni precum funcționarea sistemului judiciar, legislația electorală, structurile naționale din domeniul drepturilor omului, controlul asupra fondurilor publice și drepturile omului în cazul persoanelor LGBTI, ar putea avea ca efect subminarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului în Ungaria; întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a luat act cu îngrijorare de faptul că modificările constituționale au fost adoptate în timpul unei stări de urgență, fără nicio consultare publică, iar expunerea de motive conține numai trei pagini; întrucât Comisia de la Veneția a indicat, de asemenea, că articolele 6, 9 și 11 din cel de Al nouălea amendament de modificare a Legii fundamentale a Ungariei referitoare la declarațiile de război, controlul asupra forțelor de apărare ale Ungariei și „ordinea juridică specială” care se referă la starea de război, la starea de urgență și la starea de pericol lasă, în principal, precizarea majorității detaliilor în seama legilor organice, ceea ce ar putea ridica, în cele din urmă, unele semne de întrebare serioase cu privire la anvergura competențelor statului în situațiile de stare excepțională; întrucât, în ceea ce privește desființarea Consiliului Național de Apărare și încredințarea competențelor sale guvernului, Comisia de la Veneția a indicat că, deși nu contravine ca atare standardelor europene, aceasta conduce la o concentrare a competențelor în situații de urgență în mâinile executivului, ceea ce nu poate fi considerat un semn încurajator, în special în absența din expunerea de motive a oricărei clarificări cu privire la raționamentul sau necesitatea unei astfel de modificări; |
| --- | --- |

R.

întrucât, într-o declarație emisă la 20 noiembrie 2020, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat Parlamentul Ungariei să amâne votul privind proiectele de lege, exprimându-și îngrijorarea că mai multe propuneri cuprinse în pachetul legislativ complex, prezentate fără o consultare prealabilă și referitoare la chestiuni precum funcționarea sistemului judiciar, legislația electorală, structurile naționale din domeniul drepturilor omului, controlul asupra fondurilor publice și drepturile omului în cazul persoanelor LGBTI, ar putea avea ca efect subminarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului în Ungaria; întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a luat act cu îngrijorare de faptul că modificările constituționale au fost adoptate în timpul unei stări de urgență, fără nicio consultare publică, iar expunerea de motive conține numai trei pagini; întrucât Comisia de la Veneția a indicat, de asemenea, că articolele 6, 9 și 11 din cel de Al nouălea amendament de modificare a Legii fundamentale a Ungariei referitoare la declarațiile de război, controlul asupra forțelor de apărare ale Ungariei și „ordinea juridică specială” care se referă la starea de război, la starea de urgență și la starea de pericol lasă, în principal, precizarea majorității detaliilor în seama legilor organice, ceea ce ar putea ridica, în cele din urmă, unele semne de întrebare serioase cu privire la anvergura competențelor statului în situațiile de stare excepțională; întrucât, în ceea ce privește desființarea Consiliului Național de Apărare și încredințarea competențelor sale guvernului, Comisia de la Veneția a indicat că, deși nu contravine ca atare standardelor europene, aceasta conduce la o concentrare a competențelor în situații de urgență în mâinile executivului, ceea ce nu poate fi considerat un semn încurajator, în special în absența din expunerea de motive a oricărei clarificări cu privire la raționamentul sau necesitatea unei astfel de modificări;

| S. | întrucât, la 12 februarie 2021, Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei a constatat o situație în general negativă în ceea ce privește autonomia locală și regională în Ungaria din cauza nerespectării generale a Cartei europene a autonomiei locale și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la existența unei tendințe clare de recentralizare, la lipsa unor consultări efective și la ingerința considerabilă a statului în funcțiile municipale; întrucât Congresul a evidențiat de asemenea anumite deficiențe în situația autonomiei locale din țară, cum ar fi lipsa resurselor financiare pentru autoritățile locale și incapacitatea acestora de a recruta personal de înaltă calitate; |
| --- | --- |

S.

întrucât, la 12 februarie 2021, Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei a constatat o situație în general negativă în ceea ce privește autonomia locală și regională în Ungaria din cauza nerespectării generale a Cartei europene a autonomiei locale și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la existența unei tendințe clare de recentralizare, la lipsa unor consultări efective și la ingerința considerabilă a statului în funcțiile municipale; întrucât Congresul a evidențiat de asemenea anumite deficiențe în situația autonomiei locale din țară, cum ar fi lipsa resurselor financiare pentru autoritățile locale și incapacitatea acestora de a recruta personal de înaltă calitate;

| T. | întrucât modificările aduse codului electoral de-a lungul anilor prin reconfigurarea circumscripțiilor electorale și recompensarea câștigătorilor dezavantajează partidele de opoziție; întrucât, în avizul lor comun din 18 octombrie 2021 privind modificările aduse legislației electorale în 2020, Comisia de la Veneția și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE au subliniat că rapiditatea cu care a fost adoptată legislația electorală și lipsa unor consultări publice efective în acest proces trezesc îngrijorări deosebite, deoarece aceasta nu ar trebui considerată un instrument politic; întrucât Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au formulat, de asemenea, o recomandare capitală de modificare a secțiunilor 3 și 68 din Legea CLXVII din 2020 privind modificarea anumitor acte legislative referitoare la alegeri, prin reducerea semnificativă a numărului de circumscripții cu un singur membru și a numărului de județe în care fiecare partid trebuie să desemneze candidați în mod simultan pentru a putea întocmi o listă națională de candidați, precum și o serie de recomandări suplimentare; |
| --- | --- |

T.

întrucât modificările aduse codului electoral de-a lungul anilor prin reconfigurarea circumscripțiilor electorale și recompensarea câștigătorilor dezavantajează partidele de opoziție; întrucât, în avizul lor comun din 18 octombrie 2021 privind modificările aduse legislației electorale în 2020, Comisia de la Veneția și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE au subliniat că rapiditatea cu care a fost adoptată legislația electorală și lipsa unor consultări publice efective în acest proces trezesc îngrijorări deosebite, deoarece aceasta nu ar trebui considerată un instrument politic; întrucât Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au formulat, de asemenea, o recomandare capitală de modificare a secțiunilor 3 și 68 din Legea CLXVII din 2020 privind modificarea anumitor acte legislative referitoare la alegeri, prin reducerea semnificativă a numărului de circumscripții cu un singur membru și a numărului de județe în care fiecare partid trebuie să desemneze candidați în mod simultan pentru a putea întocmi o listă națională de candidați, precum și o serie de recomandări suplimentare;

| U. | întrucât alegerile democratice organizate în condiții de concurență echitabilă sunt extrem de importante pentru natura democratică a societăților noastre; întrucât, ca răspuns la îngrijorările exprimate cu privire la corectitudinea alegerilor și la apelurile societății civile, OSCE a decis să trimită o misiune internațională completă de observare a alegerilor generale și a referendumului care au avut loc la 3 aprilie 2022, ceea ce reprezintă o situație rară pentru statele membre ale UE; întrucât, în declarația sa ulterioară privind constatările și concluziile preliminare, publicată la 4 aprilie 2022, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a constatat că alegerile parlamentare și referendumul au fost bine administrate și gestionate în mod profesionist, dar au fost afectate de absența unor condiții de concurență echitabile; întrucât concurenții au avut posibilitatea să desfășoare în mare măsură campanii în mod liber, dar, deși competitivă, campania a fost extrem de negativă ca ton și s-a caracterizat printr-o suprapunere generalizată între coaliția aflată la guvernare și guvern, iar lipsa transparenței și controlul insuficient al fondurilor de finanțare a campaniei au avantajat și mai mult coaliția aflată la guvernare; întrucât modul în care comisiile electorale și instanțele au soluționat numeroasele litigii electorale nu a constituit o cale de atac eficientă; întrucât, în raportul său final publicat la 29 iulie 2022, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a indicat că multe dintre recomandările anterioare ale ODIHR rămân în mare măsură neaplicate, inclusiv în ceea ce privește drepturile de vot, prevenirea utilizării abuzive a resurselor administrative și estomparea distincției dintre funcțiile de stat și cele de partid, libertatea mass-mediei, finanțarea campaniilor și observarea alegerilor de către cetățeni; întrucât, contrar bunelor practici internaționale, legislația din Ungaria permite abateri de până la 20 % de la numărul mediu de alegători pentru fiecare circumscripție cu mandat unic și, contrar legislației naționale, Parlamentul Ungariei nu a revizuit granițele circumscripțiilor care au depășit limita de abatere stabilită în urma alegerilor din 2018; întrucât distribuția inegală a alegătorilor între circumscripții, cu abateri de la medie de până la 33 %, pune sub semnul întrebării principiul egalității votului; |
| --- | --- |

U.

întrucât alegerile democratice organizate în condiții de concurență echitabilă sunt extrem de importante pentru natura democratică a societăților noastre; întrucât, ca răspuns la îngrijorările exprimate cu privire la corectitudinea alegerilor și la apelurile societății civile, OSCE a decis să trimită o misiune internațională completă de observare a alegerilor generale și a referendumului care au avut loc la 3 aprilie 2022, ceea ce reprezintă o situație rară pentru statele membre ale UE; întrucât, în declarația sa ulterioară privind constatările și concluziile preliminare, publicată la 4 aprilie 2022, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a constatat că alegerile parlamentare și referendumul au fost bine administrate și gestionate în mod profesionist, dar au fost afectate de absența unor condiții de concurență echitabile; întrucât concurenții au avut posibilitatea să desfășoare în mare măsură campanii în mod liber, dar, deși competitivă, campania a fost extrem de negativă ca ton și s-a caracterizat printr-o suprapunere generalizată între coaliția aflată la guvernare și guvern, iar lipsa transparenței și controlul insuficient al fondurilor de finanțare a campaniei au avantajat și mai mult coaliția aflată la guvernare; întrucât modul în care comisiile electorale și instanțele au soluționat numeroasele litigii electorale nu a constituit o cale de atac eficientă; întrucât, în raportul său final publicat la 29 iulie 2022, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a indicat că multe dintre recomandările anterioare ale ODIHR rămân în mare măsură neaplicate, inclusiv în ceea ce privește drepturile de vot, prevenirea utilizării abuzive a resurselor administrative și estomparea distincției dintre funcțiile de stat și cele de partid, libertatea mass-mediei, finanțarea campaniilor și observarea alegerilor de către cetățeni; întrucât, contrar bunelor practici internaționale, legislația din Ungaria permite abateri de până la 20 % de la numărul mediu de alegători pentru fiecare circumscripție cu mandat unic și, contrar legislației naționale, Parlamentul Ungariei nu a revizuit granițele circumscripțiilor care au depășit limita de abatere stabilită în urma alegerilor din 2018; întrucât distribuția inegală a alegătorilor între circumscripții, cu abateri de la medie de până la 33 %, pune sub semnul întrebării principiul egalității votului;

| V. | întrucât la 24 mai 2022 Parlamentul Ungariei a adoptat cea de a 10-ea modificare a Legii fundamentale prin care guvernul a dobândit competența de a declara starea de pericol în cazul unui conflict armat, al unui război sau al unei catastrofe umanitare într-o țară învecinată; întrucât Parlamentul a modificat, de asemenea, Legea privind gestionarea catastrofelor, permițând guvernului să anuleze efectele actelor parlamentului prin ordonanțe de urgență în orice domeniu în timpul unei stări de pericol declarate ca urmare a unui conflict armat, a unui război sau a unei catastrofe umanitare într-o țară învecinată, cu posibilitatea de a suspenda sau limita exercitarea drepturilor fundamentale dincolo de limitele permise în împrejurări obișnuite; întrucât, la 8 iunie 2022, Parlamentul Ungariei a adoptat Legea VI din 2022 privind eliminarea consecințelor în Ungaria ale unui conflict armat și ale unei catastrofe umanitare într-o țară vecină, care a intrat în vigoare în aceeași zi; întrucât acest act autorizează guvernul să prelungească efectul ordonanțelor de urgență guvernamentale până când guvernul nu declară că starea de pericol a încetat; |
| --- | --- |

V.

întrucât la 24 mai 2022 Parlamentul Ungariei a adoptat cea de a 10-ea modificare a Legii fundamentale prin care guvernul a dobândit competența de a declara starea de pericol în cazul unui conflict armat, al unui război sau al unei catastrofe umanitare într-o țară învecinată; întrucât Parlamentul a modificat, de asemenea, Legea privind gestionarea catastrofelor, permițând guvernului să anuleze efectele actelor parlamentului prin ordonanțe de urgență în orice domeniu în timpul unei stări de pericol declarate ca urmare a unui conflict armat, a unui război sau a unei catastrofe umanitare într-o țară învecinată, cu posibilitatea de a suspenda sau limita exercitarea drepturilor fundamentale dincolo de limitele permise în împrejurări obișnuite; întrucât, la 8 iunie 2022, Parlamentul Ungariei a adoptat Legea VI din 2022 privind eliminarea consecințelor în Ungaria ale unui conflict armat și ale unei catastrofe umanitare într-o țară vecină, care a intrat în vigoare în aceeași zi; întrucât acest act autorizează guvernul să prelungească efectul ordonanțelor de urgență guvernamentale până când guvernul nu declară că starea de pericol a încetat;

| W. | întrucât Legea fundamentală a fost modificată de 10 ori de la adoptarea sa; întrucât actele organice acoperă 35 de subiecte și reprezintă în prezent peste 300 de acte legislative care au fost adoptate din 2011, adesea fără consultare publică, chiar dacă au fost afectate drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

W.

întrucât Legea fundamentală a fost modificată de 10 ori de la adoptarea sa; întrucât actele organice acoperă 35 de subiecte și reprezintă în prezent peste 300 de acte legislative care au fost adoptate din 2011, adesea fără consultare publică, chiar dacă au fost afectate drepturile fundamentale;

| X. | întrucât, într-o declarație comună emisă în 2013, președinții curților constituționale din Ungaria și România au evidențiat responsabilitatea deosebită ce le revine curților constituționale din țările care sunt guvernate de o majoritate de două treimi; întrucât în cel de al patrulea amendament la Legea fundamentală se prevede că hotărârile Curții Constituționale pronunțate înainte de intrarea în vigoare a Legii fundamentale trebuie abrogate; întrucât Curtea Constituțională se bazează din ce în ce mai mult în deciziile sale pe conceptul de identitate constituțională; întrucât, în jurisprudență, conceptul de identitate constituțională este stabilit de la caz la caz, având prioritate față de Legea fundamentală; întrucât guvernul maghiar încearcă din ce în ce mai mult să recurgă la Curtea Constituțională pentru a evita obligația de a executa hotărârile Curții de Justiție a UE (CJUE); întrucât, la 18 mai 2022, Curtea Constituțională a blocat referendumurile privind planurile guvernului de a construi la Budapesta un campus pentru Universitatea Fudan și de a extinde prestațiile de șomaj la cel mult nouă luni, față de actuala perioadă de trei luni; |
| --- | --- |

X.

întrucât, într-o declarație comună emisă în 2013, președinții curților constituționale din Ungaria și România au evidențiat responsabilitatea deosebită ce le revine curților constituționale din țările care sunt guvernate de o majoritate de două treimi; întrucât în cel de al patrulea amendament la Legea fundamentală se prevede că hotărârile Curții Constituționale pronunțate înainte de intrarea în vigoare a Legii fundamentale trebuie abrogate; întrucât Curtea Constituțională se bazează din ce în ce mai mult în deciziile sale pe conceptul de identitate constituțională; întrucât, în jurisprudență, conceptul de identitate constituțională este stabilit de la caz la caz, având prioritate față de Legea fundamentală; întrucât guvernul maghiar încearcă din ce în ce mai mult să recurgă la Curtea Constituțională pentru a evita obligația de a executa hotărârile Curții de Justiție a UE (CJUE); întrucât, la 18 mai 2022, Curtea Constituțională a blocat referendumurile privind planurile guvernului de a construi la Budapesta un campus pentru Universitatea Fudan și de a extinde prestațiile de șomaj la cel mult nouă luni, față de actuala perioadă de trei luni;

| Y. | întrucât există un consens din ce în ce mai mare în rândul experților cu privire la faptul că Ungaria nu mai este o democrație; întrucât, potrivit Indicelui democrației V-Demn pe 2019 întocmit de Universitatea din Göteborg, Ungaria a devenit primul stat autoritar în rândul statelor membre ale UE; întrucât, în raportul din 2020 al Freedom House, intitulat „Țări în tranziție”, Ungaria a fost identificată ca fiind un „regim hibrid”, întrucât și-a pierdut statutul de „democrație semiconsolidată”; întrucât, în Indicele democrației pentru 2022 elaborat de The Economist Intelligence Unit, Ungaria este clasificată drept „democrație defectuoasă” și se situează pe locul 56 din 167 de țări (cu o poziție mai jos decât în 2020); întrucât, potrivit Indicelui democrației V-Dem pentru 2022, dintre statele membre ale Uniunii, Ungaria s-a numărat, în ultimul deceniu, printre statele cu cele mai vădite tendințe autocratice la nivel mondial; |
| --- | --- |

Y.

întrucât există un consens din ce în ce mai mare în rândul experților cu privire la faptul că Ungaria nu mai este o democrație; întrucât, potrivit Indicelui democrației V-Demn pe 2019 întocmit de Universitatea din Göteborg, Ungaria a devenit primul stat autoritar în rândul statelor membre ale UE; întrucât, în raportul din 2020 al Freedom House, intitulat „Țări în tranziție”, Ungaria a fost identificată ca fiind un „regim hibrid”, întrucât și-a pierdut statutul de „democrație semiconsolidată”; întrucât, în Indicele democrației pentru 2022 elaborat de The Economist Intelligence Unit, Ungaria este clasificată drept „democrație defectuoasă” și se situează pe locul 56 din 167 de țări (cu o poziție mai jos decât în 2020); întrucât, potrivit Indicelui democrației V-Dem pentru 2022, dintre statele membre ale Uniunii, Ungaria s-a numărat, în ultimul deceniu, printre statele cu cele mai vădite tendințe autocratice la nivel mondial;

Independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor

| Z. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că, în ceea ce privește independența sistemului judiciar, rămân nesoluționate preocupările exprimate în contextul procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE inițiate de Parlamentul European, precum și în rapoartele anterioare privind statul de drept, același lucru fiind valabil și în cazul recomandării corespunzătoare formulate în cadrul semestrului european; întrucât aceste preocupări se referă în special la dificultățile cu care se confruntă Consiliul Judiciar Național independent (CJN) în procesul de contrabalansare a competențelor președintelui Oficiului Național al Magistraturii (ONM), la normele privind alegerea președintelui Curții Supreme (Kúria) și la posibilitatea adoptării unor decizii discreționare în ceea ce privește numirile și promovările judiciare, repartizarea cauzelor și primele acordate judecătorilor și cadrelor de conducere ale instanțelor; întrucât, în ceea ce privește eficiența și calitatea, sistemul de justiție funcționează bine în ceea ce privește durata procedurilor și are un nivel general ridicat de digitalizare și întrucât salariile judecătorilor și procurorilor continuă să crească treptat; întrucât, la 26 august 2022, mai multe organizații ale societății civile au solicitat ministrului justiției să trateze problemele sistemului judiciar din Ungaria după desfășurarea unor consultări ample cu publicul larg și cu experți, inclusiv cu organele autonome și reprezentative ale sistemului judiciar și cu Comisia de la Veneția; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că, în ceea ce privește independența sistemului judiciar, rămân nesoluționate preocupările exprimate în contextul procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE inițiate de Parlamentul European, precum și în rapoartele anterioare privind statul de drept, același lucru fiind valabil și în cazul recomandării corespunzătoare formulate în cadrul semestrului european; întrucât aceste preocupări se referă în special la dificultățile cu care se confruntă Consiliul Judiciar Național independent (CJN) în procesul de contrabalansare a competențelor președintelui Oficiului Național al Magistraturii (ONM), la normele privind alegerea președintelui Curții Supreme (Kúria) și la posibilitatea adoptării unor decizii discreționare în ceea ce privește numirile și promovările judiciare, repartizarea cauzelor și primele acordate judecătorilor și cadrelor de conducere ale instanțelor; întrucât, în ceea ce privește eficiența și calitatea, sistemul de justiție funcționează bine în ceea ce privește durata procedurilor și are un nivel general ridicat de digitalizare și întrucât salariile judecătorilor și procurorilor continuă să crească treptat; întrucât, la 26 august 2022, mai multe organizații ale societății civile au solicitat ministrului justiției să trateze problemele sistemului judiciar din Ungaria după desfășurarea unor consultări ample cu publicul larg și cu experți, inclusiv cu organele autonome și reprezentative ale sistemului judiciar și cu Comisia de la Veneția;

| AA. | întrucât, în hotărârea sa din 23 noiembrie 2021 pronunțată în cauza C-564/19, IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi), CJUE a hotărât că articolul 267 din TFUE trebuie interpretat în sensul că interzice instanței supreme a unui stat membru să declare că o cerere de decizie preliminară depusă de o instanță inferioară este nelegală pentru motivul că întrebările adresate nu sunt pertinente și necesare pentru soluționarea litigiului principal; întrucât principiul supremației dreptului Uniunii impune ca instanța inferioară să nu țină seama de o astfel de decizie a instanței supreme naționale; întrucât articolul 267 din TFUE trebuie interpretat în sensul că se opune inițierii unei proceduri disciplinare împotriva unui judecător național pentru motivul că acesta a sesizat CJUE cu o cerere de decizie preliminară în temeiul dispoziției respective; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în hotărârea sa din 23 noiembrie 2021 pronunțată în cauza C-564/19, IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi), CJUE a hotărât că articolul 267 din TFUE trebuie interpretat în sensul că interzice instanței supreme a unui stat membru să declare că o cerere de decizie preliminară depusă de o instanță inferioară este nelegală pentru motivul că întrebările adresate nu sunt pertinente și necesare pentru soluționarea litigiului principal; întrucât principiul supremației dreptului Uniunii impune ca instanța inferioară să nu țină seama de o astfel de decizie a instanței supreme naționale; întrucât articolul 267 din TFUE trebuie interpretat în sensul că se opune inițierii unei proceduri disciplinare împotriva unui judecător național pentru motivul că acesta a sesizat CJUE cu o cerere de decizie preliminară în temeiul dispoziției respective;

| AB. | întrucât, într-o declarație emisă la 14 decembrie 2018, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a solicitat președintelui Ungariei să trimită înapoi Parlamentului Ungariei pachetul legislativ privind instanțele administrative; întrucât, în avizul său din 19 martie 2019 referitor la Legea privind instanțele administrative și la Legea privind intrarea în vigoare a Legii privind instanțele administrative și anumite norme tranzitorii, Comisia de la Veneția a declarat că principalul neajuns al modelului organizațional și administrativ adoptat pentru instanțele administrative constă în faptul că în mâinile unui număr mic de părți interesate sunt concentrate prerogative foarte ample și că nu există mecanisme eficace de control și echilibru pentru a contrabalansa aceste prerogative; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, într-o declarație emisă la 14 decembrie 2018, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a solicitat președintelui Ungariei să trimită înapoi Parlamentului Ungariei pachetul legislativ privind instanțele administrative; întrucât, în avizul său din 19 martie 2019 referitor la Legea privind instanțele administrative și la Legea privind intrarea în vigoare a Legii privind instanțele administrative și anumite norme tranzitorii, Comisia de la Veneția a declarat că principalul neajuns al modelului organizațional și administrativ adoptat pentru instanțele administrative constă în faptul că în mâinile unui număr mic de părți interesate sunt concentrate prerogative foarte ample și că nu există mecanisme eficace de control și echilibru pentru a contrabalansa aceste prerogative;

| AC. | întrucât, în raportul său din 21 mai 2019, elaborat în urma unei vizite efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a remarcat că o serie de reforme ale sistemului judiciar din Ungaria, care au avut loc în cursul deceniului 2010, au stârnit îngrijorare cu privire la efectele lor asupra independenței sistemului judiciar, iar în sistemul judiciar de drept comun au fost exprimate îngrijorări legate de eficacitatea supravegherii exercitate de CJN asupra președintelui ONM, în urma recentelor anomalii observate în relația dintre aceste instituții judiciare în ceea ce privește procedurile de numire; întrucât, deși salută recentele modificări aduse legislației inițiale privind instanțele administrative ca răspuns la avizul Comisiei de la Veneția, comisara a considerat că modificările nu sunt suficient de temeinice pentru a răspunde preocupărilor puternice identificate de Comisia de la Veneția; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în raportul său din 21 mai 2019, elaborat în urma unei vizite efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a remarcat că o serie de reforme ale sistemului judiciar din Ungaria, care au avut loc în cursul deceniului 2010, au stârnit îngrijorare cu privire la efectele lor asupra independenței sistemului judiciar, iar în sistemul judiciar de drept comun au fost exprimate îngrijorări legate de eficacitatea supravegherii exercitate de CJN asupra președintelui ONM, în urma recentelor anomalii observate în relația dintre aceste instituții judiciare în ceea ce privește procedurile de numire; întrucât, deși salută recentele modificări aduse legislației inițiale privind instanțele administrative ca răspuns la avizul Comisiei de la Veneția, comisara a considerat că modificările nu sunt suficient de temeinice pentru a răspunde preocupărilor puternice identificate de Comisia de la Veneția;

| AD. | întrucât, în 2019, Parlamentul Ungariei a decis să amâne intrarea în vigoare a pachetului legislativ privind instanțele administrative, iar guvernul a declarat că a renunțat la ideea introducerii unor instanțe administrative separate; întrucât mai multe elemente importante ale pachetului au fost introduse printr-o serie de modificări legislative adoptate în perioada 2019-2021; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în 2019, Parlamentul Ungariei a decis să amâne intrarea în vigoare a pachetului legislativ privind instanțele administrative, iar guvernul a declarat că a renunțat la ideea introducerii unor instanțe administrative separate; întrucât mai multe elemente importante ale pachetului au fost introduse printr-o serie de modificări legislative adoptate în perioada 2019-2021;

| AE. | întrucât, într-o declarație emisă la 28 noiembrie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat Parlamentul Ungariei să modifice un proiect de lege care afecta independența sistemului judiciar; întrucât comisara a considerat că dispozițiile care oferă posibilitatea ca autoritățile administrative să depună plângeri constituționale în urma hotărârilor nefavorabile ale instanțelor de drept comun ridică semne de întrebare cu privire la respectarea garanțiilor privind un proces echitabil pentru reclamant și, împreună cu modificările propuse privind calificările și numirea judecătorilor și unitatea jurisprudenței, măsurile legislative în cauză riscă, de asemenea, să reducă independența judecătorilor în ceea ce privește atribuțiile lor principale și să creeze ierarhii excesive în cadrul sistemului judiciar; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, într-o declarație emisă la 28 noiembrie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat Parlamentul Ungariei să modifice un proiect de lege care afecta independența sistemului judiciar; întrucât comisara a considerat că dispozițiile care oferă posibilitatea ca autoritățile administrative să depună plângeri constituționale în urma hotărârilor nefavorabile ale instanțelor de drept comun ridică semne de întrebare cu privire la respectarea garanțiilor privind un proces echitabil pentru reclamant și, împreună cu modificările propuse privind calificările și numirea judecătorilor și unitatea jurisprudenței, măsurile legislative în cauză riscă, de asemenea, să reducă independența judecătorilor în ceea ce privește atribuțiile lor principale și să creeze ierarhii excesive în cadrul sistemului judiciar;

| AF. | întrucât, în avizul său din 16 octombrie 2021 referitor la modificările aduse Legii privind organizarea și administrarea instanțelor și Legii privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor, adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a reiterat recomandările sale cu privire la rolul președintelui ONM exprimate în avizul său din 2012, care nu au fost însă luate în considerare; întrucât Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, stabilirea unor condiții clare, transparente și previzibile pentru ca judecătorii detașați să fie repartizați pe un post mai înalt după perioada de detașare; întrucât Comisia de la Veneția a făcut o serie de recomandări referitoare la repartizarea cauzelor, la competența președintelui Kúria de a crește numărul membrilor completurilor de judecată, la deciziile privind uniformitatea și la componența camerelor în cadrul procedurii de soluționare a cererilor privind uniformitatea; întrucât Comisia de la Veneția a observat, de asemenea, că regimul de numire a președintelui Kúria, introdus prin modificările din 2019, ar putea prezenta riscuri grave de politizare și ar putea avea consecințe importante pentru independența sistemului judiciar sau pentru modul în care acesta este perceput de către publicul larg, având în vedere rolul esențial al acestei funcții în sistemul judiciar; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în avizul său din 16 octombrie 2021 referitor la modificările aduse Legii privind organizarea și administrarea instanțelor și Legii privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor, adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a reiterat recomandările sale cu privire la rolul președintelui ONM exprimate în avizul său din 2012, care nu au fost însă luate în considerare; întrucât Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, stabilirea unor condiții clare, transparente și previzibile pentru ca judecătorii detașați să fie repartizați pe un post mai înalt după perioada de detașare; întrucât Comisia de la Veneția a făcut o serie de recomandări referitoare la repartizarea cauzelor, la competența președintelui Kúria de a crește numărul membrilor completurilor de judecată, la deciziile privind uniformitatea și la componența camerelor în cadrul procedurii de soluționare a cererilor privind uniformitatea; întrucât Comisia de la Veneția a observat, de asemenea, că regimul de numire a președintelui Kúria, introdus prin modificările din 2019, ar putea prezenta riscuri grave de politizare și ar putea avea consecințe importante pentru independența sistemului judiciar sau pentru modul în care acesta este perceput de către publicul larg, având în vedere rolul esențial al acestei funcții în sistemul judiciar;

| AG. | întrucât, în cel de al doilea raport intermediar de conformitate adoptat la 25 septembrie 2020, GRECO a observat că nu au fost consemnate noi progrese în ceea ce privește judecătorii și cele trei recomandări referitoare la judecători care nu au fost puse în aplicare, iar constatările GRECO privind competențele președintelui ONM (atât în ceea ce privește procesul de numire sau promovare a candidaților pentru funcții judiciare, cât și procesul de redistribuire a posturilor în rândul judecătorilor) sunt în continuare deosebit de actuale; întrucât, în ceea ce privește procurorii, GRECO a salutat intrarea în vigoare a modificărilor legislative care impun implicarea unui comisar disciplinar în cadrul procedurilor disciplinare, însă nu a fost în măsură să spună dacă a fost respectată sau nu cea de a 17-ea recomandare a sa (procedurile disciplinare pentru procurori); întrucât nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește prelungirea mandatului procurorului general, imunitatea largă de care se bucură procurorii și elaborarea unor criterii care să ghideze retragerea cauzelor de la procurori subordonați; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în cel de al doilea raport intermediar de conformitate adoptat la 25 septembrie 2020, GRECO a observat că nu au fost consemnate noi progrese în ceea ce privește judecătorii și cele trei recomandări referitoare la judecători care nu au fost puse în aplicare, iar constatările GRECO privind competențele președintelui ONM (atât în ceea ce privește procesul de numire sau promovare a candidaților pentru funcții judiciare, cât și procesul de redistribuire a posturilor în rândul judecătorilor) sunt în continuare deosebit de actuale; întrucât, în ceea ce privește procurorii, GRECO a salutat intrarea în vigoare a modificărilor legislative care impun implicarea unui comisar disciplinar în cadrul procedurilor disciplinare, însă nu a fost în măsură să spună dacă a fost respectată sau nu cea de a 17-ea recomandare a sa (procedurile disciplinare pentru procurori); întrucât nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește prelungirea mandatului procurorului general, imunitatea largă de care se bucură procurorii și elaborarea unor criterii care să ghideze retragerea cauzelor de la procurori subordonați;

| AH. | întrucât, în comunicarea sa adresată Guvernului Ungariei la 15 aprilie 2021, raportorul special al ONU pentru independența judecătorilor și a avocaților a considerat că numirea președintelui Kúria poate fi considerată un atac la adresa independenței sistemului judiciar și o încercare de a supune sistemul judiciar voinței puterii legislative, încălcându-se astfel principiul separării puterilor; întrucât raportorul special a subliniat, de asemenea, faptul deosebit de îngrijorător că președintele Kúria a fost ales în pofida obiecției evidente a CJN și a subliniat că decizia de a ignora avizul negativ exprimat de CJN poate fi interpretată ca o declarație politică a majorității aflate la putere; întrucât, potrivit raportorului special, principalul efect – dacă nu principalul obiectiv – al reformelor sistemului judiciar a fost acela de a obstrucționa principiul independenței sistemului judiciar protejat prin Constituție și de a permite puterii legislative și celei executive să intervină în administrarea justiției; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, în comunicarea sa adresată Guvernului Ungariei la 15 aprilie 2021, raportorul special al ONU pentru independența judecătorilor și a avocaților a considerat că numirea președintelui Kúria poate fi considerată un atac la adresa independenței sistemului judiciar și o încercare de a supune sistemul judiciar voinței puterii legislative, încălcându-se astfel principiul separării puterilor; întrucât raportorul special a subliniat, de asemenea, faptul deosebit de îngrijorător că președintele Kúria a fost ales în pofida obiecției evidente a CJN și a subliniat că decizia de a ignora avizul negativ exprimat de CJN poate fi interpretată ca o declarație politică a majorității aflate la putere; întrucât, potrivit raportorului special, principalul efect – dacă nu principalul obiectiv – al reformelor sistemului judiciar a fost acela de a obstrucționa principiul independenței sistemului judiciar protejat prin Constituție și de a permite puterii legislative și celei executive să intervină în administrarea justiției;

| AI. | întrucât, în decizia sa din 2 decembrie 2021 privind controlul sporit aflat în curs al executării hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în cauza Gazsó Group/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că grupul de cauze aflate în discuție se referă la problema structurală ce ține de durata excesivă a procedurilor civile, penale și administrative și la lipsa unor căi de atac interne eficiente; întrucât Comitetul de Miniștri a luat act cu satisfacție de adoptarea proiectului de lege care introduce o cale de atac compensatorie pentru procedurile civile excesiv de lungi, dar a solicitat cu fermitate autorităților să se asigure că acesta respectă Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât, având în vedere importanța chestiunii, natura sa tehnică și expirarea termenului stabilit de CEDO în hotărârea sa pilot, și anume la 16 octombrie 2016, Comitetul de Miniștri a încurajat insistent autoritățile să examineze toate posibilitățile de accelerare a programului lor de lucru; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în decizia sa din 2 decembrie 2021 privind controlul sporit aflat în curs al executării hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în cauza Gazsó Group/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că grupul de cauze aflate în discuție se referă la problema structurală ce ține de durata excesivă a procedurilor civile, penale și administrative și la lipsa unor căi de atac interne eficiente; întrucât Comitetul de Miniștri a luat act cu satisfacție de adoptarea proiectului de lege care introduce o cale de atac compensatorie pentru procedurile civile excesiv de lungi, dar a solicitat cu fermitate autorităților să se asigure că acesta respectă Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât, având în vedere importanța chestiunii, natura sa tehnică și expirarea termenului stabilit de CEDO în hotărârea sa pilot, și anume la 16 octombrie 2016, Comitetul de Miniștri a încurajat insistent autoritățile să examineze toate posibilitățile de accelerare a programului lor de lucru;

| AJ. | întrucât, la 9 martie 2022, în rezoluția sa intermediară referitoare la controlul sporit în curs al executării hotărârii CEDO în cauza Baka/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a îndemnat insistent autoritățile să își intensifice eforturile pentru a găsi, în strânsă cooperare cu Secretariatul Comitetului de Miniștri, modalități de a introduce măsurile necesare pentru a se garanta că o decizie a Parlamentului Ungariei de a-l destitui pe președintele Kúria va face obiectul unui control efectiv din partea unui organism judiciar independent, în conformitate cu jurisprudența CEDO; întrucât Comitetul de Miniștri a reamintit, de asemenea, angajamentul autorităților de a evalua legislația internă privind statutul judecătorilor și administrarea instanțelor și le-a îndemnat să prezinte concluziile evaluării lor, inclusiv garanțiile care protejează judecătorii împotriva ingerințelor nejustificate, astfel încât Comitetul de Miniștri să poată analiza aprofundat faptul dacă au fost soluționate preocupările legate de „efectul de descurajare” asupra libertății de exprimare a judecătorilor cauzat de încălcările din aceste cauze; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât, la 9 martie 2022, în rezoluția sa intermediară referitoare la controlul sporit în curs al executării hotărârii CEDO în cauza Baka/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a îndemnat insistent autoritățile să își intensifice eforturile pentru a găsi, în strânsă cooperare cu Secretariatul Comitetului de Miniștri, modalități de a introduce măsurile necesare pentru a se garanta că o decizie a Parlamentului Ungariei de a-l destitui pe președintele Kúria va face obiectul unui control efectiv din partea unui organism judiciar independent, în conformitate cu jurisprudența CEDO; întrucât Comitetul de Miniștri a reamintit, de asemenea, angajamentul autorităților de a evalua legislația internă privind statutul judecătorilor și administrarea instanțelor și le-a îndemnat să prezinte concluziile evaluării lor, inclusiv garanțiile care protejează judecătorii împotriva ingerințelor nejustificate, astfel încât Comitetul de Miniștri să poată analiza aprofundat faptul dacă au fost soluționate preocupările legate de „efectul de descurajare” asupra libertății de exprimare a judecătorilor cauzat de încălcările din aceste cauze;

| AK. | întrucât Ungaria se situează pe locul 69 din 139 de țări în Indicele pe 2021 privind statul de drept, elaborat de World Justice Project (cu două locuri mai jos față de anul precedent), și ocupă ultimul loc (31 din 31) în regiunea UE, Asociația Europeană a Liberului Schimb și America de Nord; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Ungaria se situează pe locul 69 din 139 de țări în Indicele pe 2021 privind statul de drept, elaborat de World Justice Project (cu două locuri mai jos față de anul precedent), și ocupă ultimul loc (31 din 31) în regiunea UE, Asociația Europeană a Liberului Schimb și America de Nord;

Corupția și conflictele de interese

| AL. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că punerea în aplicare a majorității măsurilor din cadrul strategiei de combatere a corupției pentru perioada 2020-2022 a fost amânată, fără a fi anunțată nicio nouă strategie, și că persistă deficiențe în ceea ce privește activitățile de lobby și practica „ușilor turnante”, precum și finanțarea partidelor politice și a campaniilor; întrucât mecanismele de control independent rămân nesatisfăcătoare și nu pot detecta în mod corespunzător corupția și persistă preocupări cu privire la lipsa unor verificări sistematice și la controlul insuficient al declarațiilor de avere și de interese, precum și cu privire la lipsa unor norme privind conflictele de interese pentru fiduciile de interes public; întrucât reprezintă un motiv serios de îngrijorare lipsa unor rezultate solide ale anchetelor privind acuzațiile de corupție referitoare la înalți funcționari și la cercul apropiat al acestora, deși au fost deschise unele noi cazuri de corupție la nivel înalt; întrucât lipsa controlului jurisdicțional al deciziilor de a nu ancheta și de a nu urmări penal cazurile de corupție este în continuare un motiv de îngrijorare, în special într-un mediu în care nu sunt tratate riscurile de clientelism, favoritism și nepotism la nivelurile superioare ale administrației publice; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că punerea în aplicare a majorității măsurilor din cadrul strategiei de combatere a corupției pentru perioada 2020-2022 a fost amânată, fără a fi anunțată nicio nouă strategie, și că persistă deficiențe în ceea ce privește activitățile de lobby și practica „ușilor turnante”, precum și finanțarea partidelor politice și a campaniilor; întrucât mecanismele de control independent rămân nesatisfăcătoare și nu pot detecta în mod corespunzător corupția și persistă preocupări cu privire la lipsa unor verificări sistematice și la controlul insuficient al declarațiilor de avere și de interese, precum și cu privire la lipsa unor norme privind conflictele de interese pentru fiduciile de interes public; întrucât reprezintă un motiv serios de îngrijorare lipsa unor rezultate solide ale anchetelor privind acuzațiile de corupție referitoare la înalți funcționari și la cercul apropiat al acestora, deși au fost deschise unele noi cazuri de corupție la nivel înalt; întrucât lipsa controlului jurisdicțional al deciziilor de a nu ancheta și de a nu urmări penal cazurile de corupție este în continuare un motiv de îngrijorare, în special într-un mediu în care nu sunt tratate riscurile de clientelism, favoritism și nepotism la nivelurile superioare ale administrației publice;

| AM. | întrucât, în răspunsurile la întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate comisarului Hahn în vederea audierii din 11 noiembrie 2019 privind acordarea descărcării de gestiune Comisiei pentru exercițiul financiar 2018, Comisia a indicat că, pentru perioada 2014-2020, au fost acceptate și aplicate în Ungaria corecții financiare forfetare în urma unui audit transversal privind achizițiile publice, care a depistat deficiențe grave în funcționarea sistemului de gestiune și control în ceea ce privește controlul procedurilor de achiziții publice; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în răspunsurile la întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate comisarului Hahn în vederea audierii din 11 noiembrie 2019 privind acordarea descărcării de gestiune Comisiei pentru exercițiul financiar 2018, Comisia a indicat că, pentru perioada 2014-2020, au fost acceptate și aplicate în Ungaria corecții financiare forfetare în urma unui audit transversal privind achizițiile publice, care a depistat deficiențe grave în funcționarea sistemului de gestiune și control în ceea ce privește controlul procedurilor de achiziții publice;

| AN. | întrucât, în recomandarea sa din 12 iulie 2022 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2022, Consiliul a recomandat Ungariei să ia măsuri pentru a consolida cadrul de combatere a corupției, inclusiv prin îmbunătățirea eforturilor de urmărire penală și a accesului la informații publice, pentru a consolida independența sistemului judiciar, precum și pentru a îmbunătăți calitatea și transparența procesului decizional printr-un dialog social efectiv, prin colaborarea cu alte părți interesate și prin evaluări periodice ale impactului, precum și pentru a îmbunătăți concurența în domeniul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, în recomandarea sa din 12 iulie 2022 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2022, Consiliul a recomandat Ungariei să ia măsuri pentru a consolida cadrul de combatere a corupției, inclusiv prin îmbunătățirea eforturilor de urmărire penală și a accesului la informații publice, pentru a consolida independența sistemului judiciar, precum și pentru a îmbunătăți calitatea și transparența procesului decizional printr-un dialog social efectiv, prin colaborarea cu alte părți interesate și prin evaluări periodice ale impactului, precum și pentru a îmbunătăți concurența în domeniul achizițiilor publice;

| AO. | întrucât, la 10 iunie 2021, Oficiul European de Luptă Antifraudă a declarat în raportul său de activitate pe 2020 că a recomandat Comisiei să recupereze 2,2 % din plățile efectuate în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2016-2020; întrucât acesta este cel mai mare procentaj de plăți care trebuie recuperate de la un stat membru în comparație cu toate celelalte state membre și este cu mult peste media de 0,29 %; întrucât au fost comise fraude în raport cu fondurile de dezvoltare ale UE alocate Ungariei; întrucât, pe lângă nivelul înalt al corupției, se înregistrează o creștere a inegalităților sociale și a sărăciei, ceea ce duce nu numai la un puternic sentiment de insecuritate în rândul populației, ci constituie de asemenea o încălcare a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, la 10 iunie 2021, Oficiul European de Luptă Antifraudă a declarat în raportul său de activitate pe 2020 că a recomandat Comisiei să recupereze 2,2 % din plățile efectuate în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2016-2020; întrucât acesta este cel mai mare procentaj de plăți care trebuie recuperate de la un stat membru în comparație cu toate celelalte state membre și este cu mult peste media de 0,29 %; întrucât au fost comise fraude în raport cu fondurile de dezvoltare ale UE alocate Ungariei; întrucât, pe lângă nivelul înalt al corupției, se înregistrează o creștere a inegalităților sociale și a sărăciei, ceea ce duce nu numai la un puternic sentiment de insecuritate în rândul populației, ci constituie de asemenea o încălcare a drepturilor fundamentale;

| AP. | întrucât, în noiembrie 2021, Comisia a trimis o scrisoare Ungariei în care evidenția problemele legate de independența sistemului judiciar, ineficiența urmăririi penale a faptelor de corupție și deficiențele din domeniul achizițiilor publice, care ar putea reprezenta un risc pentru interesele financiare ale UE; întrucât, în scrisoarea sa, Comisia a descris problemele sistemice și lipsa de răspundere pentru faptele de corupție, adresând 16 întrebări concrete autorităților din Ungaria cu privire la aspecte precum conflictele de interese, beneficiarii finanțării acordate de UE și modul în care este garantat controlul judiciar de către instanțe independente; întrucât, în pofida acestor preocupări, Comisia a amânat aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept (10) până în aprilie 2022; |
| --- | --- |

AP.

întrucât, în noiembrie 2021, Comisia a trimis o scrisoare Ungariei în care evidenția problemele legate de independența sistemului judiciar, ineficiența urmăririi penale a faptelor de corupție și deficiențele din domeniul achizițiilor publice, care ar putea reprezenta un risc pentru interesele financiare ale UE; întrucât, în scrisoarea sa, Comisia a descris problemele sistemice și lipsa de răspundere pentru faptele de corupție, adresând 16 întrebări concrete autorităților din Ungaria cu privire la aspecte precum conflictele de interese, beneficiarii finanțării acordate de UE și modul în care este garantat controlul judiciar de către instanțe independente; întrucât, în pofida acestor preocupări, Comisia a amânat aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept (10) până în aprilie 2022;

| AQ. | întrucât, la 5 aprilie 2022, președinta Comisiei a anunțat că comisarul pentru buget și administrație, Johannes Hahn, a informat autoritățile din Ungaria cu privire la planurile Comisiei de a trece la următoarea etapă și de a declanșa în mod oficial Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept, în principal din cauza preocupărilor legate de corupție; întrucât Comisia a inițiat în cele din urmă procedura oficială împotriva Ungariei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept, trimițând o notificare scrisă la 27 aprilie 2022; întrucât, la 20 iulie 2022, Comisia a decis să informeze Ungaria cu privire la intenția sa de a prezenta o propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului și să-i acorde Ungariei posibilitatea să-și prezinte observațiile; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât, la 5 aprilie 2022, președinta Comisiei a anunțat că comisarul pentru buget și administrație, Johannes Hahn, a informat autoritățile din Ungaria cu privire la planurile Comisiei de a trece la următoarea etapă și de a declanșa în mod oficial Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept, în principal din cauza preocupărilor legate de corupție; întrucât Comisia a inițiat în cele din urmă procedura oficială împotriva Ungariei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept, trimițând o notificare scrisă la 27 aprilie 2022; întrucât, la 20 iulie 2022, Comisia a decis să informeze Ungaria cu privire la intenția sa de a prezenta o propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului și să-i acorde Ungariei posibilitatea să-și prezinte observațiile;

| AR. | întrucât, la 6 aprilie 2022, Comisia a decis să trimită Ungariei o nouă scrisoare oficială pentru a asigura transpunerea corectă a Directivei 2014/24/UE privind achizițiile publice (11), a Directivei 2014/23/UE privind atribuirea contractelor de concesiune (12) și a Directivei 2014/25/UE privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (13); întrucât, potrivit Comisiei, legislația Ungariei permite aplicarea mai amplă a excepțiilor legate de motive de securitate și pentru contractele subvenționate prin avantaje fiscale, iar aceste excepții conduc la o scutire mai largă a contractelor de la obligațiile prevăzute de legislația UE; întrucât, în plus, Comisia consideră că modificările aduse legislației Ungariei în domeniul mineritului, care prevăd posibilitatea de a atribui concesiuni miniere fără proceduri transparente de licitație, contravin principiului transparenței; |
| --- | --- |

AR.

întrucât, la 6 aprilie 2022, Comisia a decis să trimită Ungariei o nouă scrisoare oficială pentru a asigura transpunerea corectă a Directivei 2014/24/UE privind achizițiile publice (11), a Directivei 2014/23/UE privind atribuirea contractelor de concesiune (12) și a Directivei 2014/25/UE privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (13); întrucât, potrivit Comisiei, legislația Ungariei permite aplicarea mai amplă a excepțiilor legate de motive de securitate și pentru contractele subvenționate prin avantaje fiscale, iar aceste excepții conduc la o scutire mai largă a contractelor de la obligațiile prevăzute de legislația UE; întrucât, în plus, Comisia consideră că modificările aduse legislației Ungariei în domeniul mineritului, care prevăd posibilitatea de a atribui concesiuni miniere fără proceduri transparente de licitație, contravin principiului transparenței;

| AS. | întrucât, la 19 mai 2022, Comisia a decis să trimită Ungariei o scrisoare de punere în întârziere cu privire la transpunerea incorectă a Directivei (UE) 2017/1371 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (14); |
| --- | --- |

AS.

întrucât, la 19 mai 2022, Comisia a decis să trimită Ungariei o scrisoare de punere în întârziere cu privire la transpunerea incorectă a Directivei (UE) 2017/1371 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (14);

| AT. | întrucât, în cel de al doilea raport intermediar de conformitate adoptat la 25 septembrie 2020, GRECO a remarcat că Ungaria a pus în aplicare în mod satisfăcător sau a tratat în mod satisfăcător doar cinci dintre cele 18 recomandări cuprinse în raportul celei de a patra runde de evaluare și a concluzionat că nivelul general scăzut de respectare a recomandărilor rămâne „în mare parte nesatisfăcător”; |
| --- | --- |

AT.

întrucât, în cel de al doilea raport intermediar de conformitate adoptat la 25 septembrie 2020, GRECO a remarcat că Ungaria a pus în aplicare în mod satisfăcător sau a tratat în mod satisfăcător doar cinci dintre cele 18 recomandări cuprinse în raportul celei de a patra runde de evaluare și a concluzionat că nivelul general scăzut de respectare a recomandărilor rămâne „în mare parte nesatisfăcător”;

| AU. | întrucât Ungaria a decis să nu participe la cooperarea consolidată pentru instituirea Parchetului European și nici să nu participe la o cooperare consolidată între procurorii din UE; |
| --- | --- |

AU.

întrucât Ungaria a decis să nu participe la cooperarea consolidată pentru instituirea Parchetului European și nici să nu participe la o cooperare consolidată între procurorii din UE;

| AV. | întrucât, în analiza sa tehnică a raportului din mai 2021 privind starea de conservare a componentei maghiare a complexului transfrontalier „Peisajul cultural Fertö/Neusiedlersee”, care este înscris în patrimoniul mondial, Consiliul Internațional pentru Monumente și Situri al UNESCO a constatat că proiectul Stațiunea Sopron de pe malul lacului Fertö, în dimensiunea și forma prezentată, ar dăuna autenticității și integrității complexului transfrontalier de patrimoniu mondial; |
| --- | --- |

AV.

întrucât, în analiza sa tehnică a raportului din mai 2021 privind starea de conservare a componentei maghiare a complexului transfrontalier „Peisajul cultural Fertö/Neusiedlersee”, care este înscris în patrimoniul mondial, Consiliul Internațional pentru Monumente și Situri al UNESCO a constatat că proiectul Stațiunea Sopron de pe malul lacului Fertö, în dimensiunea și forma prezentată, ar dăuna autenticității și integrității complexului transfrontalier de patrimoniu mondial;

| AW. | întrucât Ungaria se situează pe locul 73 din cele 180 de țări și teritorii vizate de Indicele de percepție a corupției pe 2021 elaborat de Transparency International (în scădere cu un loc față de anul precedent), iar poziția sa în clasament scade constant din 2012; |
| --- | --- |

AW.

întrucât Ungaria se situează pe locul 73 din cele 180 de țări și teritorii vizate de Indicele de percepție a corupției pe 2021 elaborat de Transparency International (în scădere cu un loc față de anul precedent), iar poziția sa în clasament scade constant din 2012;

Protecția vieții private și a datelor

| AX. | întrucât, în raportul de misiune întocmit în urma delegației ad-hoc efectuată de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Budapesta, Ungaria, în perioada 29 septembrie-1 octombrie 2021, au fost exprimate preocupări cu privire la lipsa în legislația actuală a garanțiilor privind supravegherea, deoarece nu există un sistem real de control și echilibru și de căi de atac efective; întrucât au fost exprimate preocupări și cu privire la presupusa utilizare a programului informatic de spionaj Pegasus al grupului NSO și la intensificarea supravegherii de către stat a activiștilor, a jurnaliștilor, a avocaților și a politicienilor; |
| --- | --- |

AX.

întrucât, în raportul de misiune întocmit în urma delegației ad-hoc efectuată de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Budapesta, Ungaria, în perioada 29 septembrie-1 octombrie 2021, au fost exprimate preocupări cu privire la lipsa în legislația actuală a garanțiilor privind supravegherea, deoarece nu există un sistem real de control și echilibru și de căi de atac efective; întrucât au fost exprimate preocupări și cu privire la presupusa utilizare a programului informatic de spionaj Pegasus al grupului NSO și la intensificarea supravegherii de către stat a activiștilor, a jurnaliștilor, a avocaților și a politicienilor;

| AY. | întrucât, în iulie 2021, cu informații obținute dintr-o bază de date spartă, portalul de investigații Direkt36 a dezvăluit că aproximativ 300 de cetățeni maghiari, inclusiv jurnaliști independenți, proprietari de organe mass-media, avocați, politicieni, oameni de afaceri care critică guvernul și foști funcționari de stat, au fost vizați în perioada 2018-2021 de programul de spionaj Pegasus fără știrea lor; întrucât, în observațiile sale preliminare din 15 februarie 2022 privind programele informatice de spionaj moderne, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a constatat că utilizarea pe scară largă a produselor informatice de spionaj foarte avansate, precum Pegasus, poate da naștere unor riscuri și prejudicii fără precedent nu numai pentru drepturile și libertățile fundamentale, ci și pentru democrație și statul de drept, a menționat o serie de măsuri ce pot servi drept garanție împotriva utilizării ilegale a programelor de spionaj și a indicat că interzicerea în UE a dezvoltării și implementării programelor informatice de spionaj cu o capacitate ca cea a programului Pegasus ar fi opțiunea cea mai eficientă pentru protecția drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât mass-media proguvernamentală din Ungaria nu a relatat aproape nimic despre Pegasus; |
| --- | --- |

AY.

întrucât, în iulie 2021, cu informații obținute dintr-o bază de date spartă, portalul de investigații Direkt36 a dezvăluit că aproximativ 300 de cetățeni maghiari, inclusiv jurnaliști independenți, proprietari de organe mass-media, avocați, politicieni, oameni de afaceri care critică guvernul și foști funcționari de stat, au fost vizați în perioada 2018-2021 de programul de spionaj Pegasus fără știrea lor; întrucât, în observațiile sale preliminare din 15 februarie 2022 privind programele informatice de spionaj moderne, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a constatat că utilizarea pe scară largă a produselor informatice de spionaj foarte avansate, precum Pegasus, poate da naștere unor riscuri și prejudicii fără precedent nu numai pentru drepturile și libertățile fundamentale, ci și pentru democrație și statul de drept, a menționat o serie de măsuri ce pot servi drept garanție împotriva utilizării ilegale a programelor de spionaj și a indicat că interzicerea în UE a dezvoltării și implementării programelor informatice de spionaj cu o capacitate ca cea a programului Pegasus ar fi opțiunea cea mai eficientă pentru protecția drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât mass-media proguvernamentală din Ungaria nu a relatat aproape nimic despre Pegasus;

| AZ. | întrucât, în decizia sa din 9 martie 2022 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârii CEDO în cauza Szabó și Vissy/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că cauza respectivă vizează încălcarea dreptului solicitanților la respectarea vieții lor private și de familie și a corespondenței lor ca urmare a legislației maghiare privind măsurile de supraveghere secretă legate de securitatea națională, în care nu sunt incluse garanții suficient de precise, eficace și cuprinzătoare cu privire la dispunerea, executarea și eventuala reparare a acestor măsuri; întrucât Comitetul de Miniștri a subliniat, de asemenea, că supravegherea secretă ar trebui considerată un act extrem de intruziv, care ar putea aduce atingere drepturilor la libertatea de exprimare și la viață privată și care amenință bazele unei societăți democratice, reamintind, în același timp, că, drept răspuns la hotărârea CEDO, autoritățile au anunțat în 2017 necesitatea unei reforme legislative; întrucât Comitetul de Miniștri a luat act cu profundă îngrijorare de faptul că procesul legislativ se află încă într-o etapă preliminară, iar autoritățile nu au prezentat nicio altă evoluție corespunzătoare și, prin urmare, a solicitat insistent autorităților să adopte de urgență măsurile necesare pentru a alinia pe deplin legislația internă la cerințele Convenției europene a drepturilor omului, să stabilească un calendar pentru procesul legislativ și să prezinte comisiei un proiect de propunere legislativă; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât, în decizia sa din 9 martie 2022 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârii CEDO în cauza Szabó și Vissy/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că cauza respectivă vizează încălcarea dreptului solicitanților la respectarea vieții lor private și de familie și a corespondenței lor ca urmare a legislației maghiare privind măsurile de supraveghere secretă legate de securitatea națională, în care nu sunt incluse garanții suficient de precise, eficace și cuprinzătoare cu privire la dispunerea, executarea și eventuala reparare a acestor măsuri; întrucât Comitetul de Miniștri a subliniat, de asemenea, că supravegherea secretă ar trebui considerată un act extrem de intruziv, care ar putea aduce atingere drepturilor la libertatea de exprimare și la viață privată și care amenință bazele unei societăți democratice, reamintind, în același timp, că, drept răspuns la hotărârea CEDO, autoritățile au anunțat în 2017 necesitatea unei reforme legislative; întrucât Comitetul de Miniștri a luat act cu profundă îngrijorare de faptul că procesul legislativ se află încă într-o etapă preliminară, iar autoritățile nu au prezentat nicio altă evoluție corespunzătoare și, prin urmare, a solicitat insistent autorităților să adopte de urgență măsurile necesare pentru a alinia pe deplin legislația internă la cerințele Convenției europene a drepturilor omului, să stabilească un calendar pentru procesul legislativ și să prezinte comisiei un proiect de propunere legislativă;

Libertatea de exprimare, inclusiv pluralismul mass-mediei

| BA. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că trebuie consolidate independența funcțională și eficacitatea Autorității pentru mass-media și că direcționarea în continuare a unui volum semnificativ de publicitate plasată de stat către mass-media proguvernamentală creează condiții de concurență inegale în peisajul mediatic; întrucât serviciile publice de mass-media funcționează într-un sistem instituțional complex, în contextul unor preocupări legate de independența lor editorială și financiară, iar lucrătorii din domeniul mass-mediei continuă să se confrunte cu dificultăți în exercitarea activităților lor, inclusiv din cauza supravegherii jurnaliștilor de investigație; întrucât accesul la informațiile publice este în continuare împiedicat în condițiile unei stări de pericol; |
| --- | --- |

BA.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept că trebuie consolidate independența funcțională și eficacitatea Autorității pentru mass-media și că direcționarea în continuare a unui volum semnificativ de publicitate plasată de stat către mass-media proguvernamentală creează condiții de concurență inegale în peisajul mediatic; întrucât serviciile publice de mass-media funcționează într-un sistem instituțional complex, în contextul unor preocupări legate de independența lor editorială și financiară, iar lucrătorii din domeniul mass-mediei continuă să se confrunte cu dificultăți în exercitarea activităților lor, inclusiv din cauza supravegherii jurnaliștilor de investigație; întrucât accesul la informațiile publice este în continuare împiedicat în condițiile unei stări de pericol;

| BB. | întrucât, la 15 iulie 2022, Comisia a decis să sesizeze Curtea de Justiție cu privire la Ungaria pentru încălcarea normelor UE în materie de telecomunicații în urma deciziei Consiliului mass-mediei din Ungaria de a respinge, din motive foarte îndoielnice, cererea postului Klubrádió de a utiliza spectrul de frecvențe radio; întrucât Comisia a concluzionat că decizia Consiliului pentru mass-media din Ungaria de a refuza prelungirea drepturilor Klubrádió a fost disproporționată și netransparentă, iar dreptul intern din Ungaria privind mass-media a fost aplicat în mod discriminatoriu în acest caz concret, fiind încălcate Directiva (UE) 2018/1972 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (15) și libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

BB.

întrucât, la 15 iulie 2022, Comisia a decis să sesizeze Curtea de Justiție cu privire la Ungaria pentru încălcarea normelor UE în materie de telecomunicații în urma deciziei Consiliului mass-mediei din Ungaria de a respinge, din motive foarte îndoielnice, cererea postului Klubrádió de a utiliza spectrul de frecvențe radio; întrucât Comisia a concluzionat că decizia Consiliului pentru mass-media din Ungaria de a refuza prelungirea drepturilor Klubrádió a fost disproporționată și netransparentă, iar dreptul intern din Ungaria privind mass-media a fost aplicat în mod discriminatoriu în acest caz concret, fiind încălcate Directiva (UE) 2018/1972 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (15) și libertatea de exprimare;

| BC. | întrucât la 11 septembrie 2018 a fost înființată Fundația Central Europeană pentru Presă și Mass-media (KESMA); întrucât consolidarea a peste 470 de canale media în cadrul KESMA a avut anumite efecte, și anume reducerea activității mass-mediei independente și de opoziție și limitarea accesului cetățenilor maghiari la informații; întrucât fondurile cheltuite pentru mass-media publică și KESMA sunt utilizate pentru propaganda guvernului și discreditarea opoziției și a organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor); întrucât mediul mediatic poate fi distorsionat în favoarea guvernului prin manipularea proprietății asupra mass-mediei, acapararea de către stat a autorităților de reglementare și a unor canale anterior independente, asigurarea de venituri din publicitatea plasată de guvern și acordarea de licențe – metode reproduse și în alte țări din Europa; |
| --- | --- |

BC.

întrucât la 11 septembrie 2018 a fost înființată Fundația Central Europeană pentru Presă și Mass-media (KESMA); întrucât consolidarea a peste 470 de canale media în cadrul KESMA a avut anumite efecte, și anume reducerea activității mass-mediei independente și de opoziție și limitarea accesului cetățenilor maghiari la informații; întrucât fondurile cheltuite pentru mass-media publică și KESMA sunt utilizate pentru propaganda guvernului și discreditarea opoziției și a organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor); întrucât mediul mediatic poate fi distorsionat în favoarea guvernului prin manipularea proprietății asupra mass-mediei, acapararea de către stat a autorităților de reglementare și a unor canale anterior independente, asigurarea de venituri din publicitatea plasată de guvern și acordarea de licențe – metode reproduse și în alte țări din Europa;

| BD. | întrucât, în hotărârea sa din 8 octombrie 2019 în cauza Szurovecz/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește lipsa accesului mass-mediei la centrele de primire a solicitanților de azil; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

BD.

întrucât, în hotărârea sa din 8 octombrie 2019 în cauza Szurovecz/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește lipsa accesului mass-mediei la centrele de primire a solicitanților de azil; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| BE. | întrucât, în hotărârile sale din 3 decembrie 2019 în cauza Scheiring și Szabó/Ungaria și din 2 decembrie 2021 în cauza Szél/Ungaria, CEDO a constatat că au avut loc încălcări ale libertății de exprimare în ceea ce privește afișarea de bannere în Parlamentul Ungariei; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

BE.

întrucât, în hotărârile sale din 3 decembrie 2019 în cauza Scheiring și Szabó/Ungaria și din 2 decembrie 2021 în cauza Szél/Ungaria, CEDO a constatat că au avut loc încălcări ale libertății de exprimare în ceea ce privește afișarea de bannere în Parlamentul Ungariei; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| BF. | întrucât, în hotărârea sa din 20 ianuarie 2020 în cauza Magyar Kétfarkú Kutya Párt/Ungaria, CEDO a constatat că a avut loc o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește aplicarea de sancțiuni pentru punerea la dispoziție a aplicației mobile a partidului politic în cauză, care le permitea alegătorilor să fotografieze, să încarce anonim și să comenteze cu privire la voturile nule exprimate în timpul referendumului din 2016 privind imigrația; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, în hotărârea sa din 20 ianuarie 2020 în cauza Magyar Kétfarkú Kutya Párt/Ungaria, CEDO a constatat că a avut loc o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește aplicarea de sancțiuni pentru punerea la dispoziție a aplicației mobile a partidului politic în cauză, care le permitea alegătorilor să fotografieze, să încarce anonim și să comenteze cu privire la voturile nule exprimate în timpul referendumului din 2016 privind imigrația; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| BG. | întrucât, în declarația sa din 23 martie 2020, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei și-a exprimat îngrijorarea cu privire la dispozițiile proiectului de lege maghiar privind răspunsul la pandemia de COVID-19, care ar putea avea un impact negativ asupra activității mass-mediei care relatează despre pandemie; |
| --- | --- |

BG.

întrucât, în declarația sa din 23 martie 2020, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei și-a exprimat îngrijorarea cu privire la dispozițiile proiectului de lege maghiar privind răspunsul la pandemia de COVID-19, care ar putea avea un impact negativ asupra activității mass-mediei care relatează despre pandemie;

| BH. | întrucât, în hotărârea sa din 26 mai 2020 în cauza Mándli și alții/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește suspendarea acreditării reclamanților în calitate de jurnaliști în Parlamentul Ungariei; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

BH.

întrucât, în hotărârea sa din 26 mai 2020 în cauza Mándli și alții/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a libertății de exprimare în ceea ce privește suspendarea acreditării reclamanților în calitate de jurnaliști în Parlamentul Ungariei; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| BI. | întrucât, la 24 iulie 2020, demiterea redactorului-șef al principalului portal independent de știri din Ungaria, Index.hu, a determinat demisia colectivă a peste 70 de jurnaliști care denunțau ingerința clară și presiunile guvernului asupra canalului lor media; |
| --- | --- |

BI.

întrucât, la 24 iulie 2020, demiterea redactorului-șef al principalului portal independent de știri din Ungaria, Index.hu, a determinat demisia colectivă a peste 70 de jurnaliști care denunțau ingerința clară și presiunile guvernului asupra canalului lor media;

| BJ. | întrucât, potrivit primei ediții a „Imaginii instantanee a libertății mass-mediei” (Mapping Media Freedom Snapshot), finanțată de Comisie și publicată în iulie 2020, criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut, probabil, cel mai puternic efect asupra libertății mass-mediei în Ungaria, comparativ cu toate celelalte țări europene, deoarece au fost exacerbate dificultățile existente și au apărut noi probleme; întrucât noua legislație împotriva răspândirii de informații „false” sau „distorsionate”, adoptată în timpul stării de urgență din Ungaria, a dat naștere unui sentiment de incertitudine și autocenzurii în rândul canalelor mediatice și al actorilor din mass-media; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât, potrivit primei ediții a „Imaginii instantanee a libertății mass-mediei” (Mapping Media Freedom Snapshot), finanțată de Comisie și publicată în iulie 2020, criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut, probabil, cel mai puternic efect asupra libertății mass-mediei în Ungaria, comparativ cu toate celelalte țări europene, deoarece au fost exacerbate dificultățile existente și au apărut noi probleme; întrucât noua legislație împotriva răspândirii de informații „false” sau „distorsionate”, adoptată în timpul stării de urgență din Ungaria, a dat naștere unui sentiment de incertitudine și autocenzurii în rândul canalelor mediatice și al actorilor din mass-media;

| BK. | întrucât, în memorandumul său privind libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei în Ungaria, publicat la 30 martie 2021, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a indicat că efectele combinate ale unei autorități de reglementare a mass-mediei care este supusă unui control politic și ale intervenției susținute și părtinitoare a statului pe piața mass-mediei au erodat condițiile pentru pluralismul mass-mediei și libertatea de exprimare în Ungaria; întrucât comisara a constatat, de asemenea, că dezbaterile politice libere și schimbul liber de opinii diverse, care reprezintă condițiile necesare pentru ca societățile democratice să prospere, au fost reduse drastic, în special în afara capitalei; |
| --- | --- |

BK.

întrucât, în memorandumul său privind libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei în Ungaria, publicat la 30 martie 2021, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a indicat că efectele combinate ale unei autorități de reglementare a mass-mediei care este supusă unui control politic și ale intervenției susținute și părtinitoare a statului pe piața mass-mediei au erodat condițiile pentru pluralismul mass-mediei și libertatea de exprimare în Ungaria; întrucât comisara a constatat, de asemenea, că dezbaterile politice libere și schimbul liber de opinii diverse, care reprezintă condițiile necesare pentru ca societățile democratice să prospere, au fost reduse drastic, în special în afara capitalei;

| BL. | întrucât, într-o declarație făcută în urma vizitei sale în Ungaria în perioada 15-22 noiembrie 2021, raportoarea specială a ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a indicat că intervențiile Ungariei din ultimul deceniu în sectorul mass-mediei ar putea crea riscuri pentru drepturile omului în cadrul viitoarelor alegeri; întrucât raportoarea specială a ONU a declarat de asemenea că, prin exercitarea unei influențe asupra organismelor de reglementare a mass-mediei, acordarea unor fonduri de stat substanțiale pentru a sprijini mass-media proguvernamentală, facilitarea extinderii și dezvoltării mass-mediei care adoptă o poziție editorială proguvernamentală și ostracizarea organelor de presă și a jurnaliștilor care critică guvernul, autoritățile au remodelat în mod activ sectorul mass-mediei și, în eforturile lor de a crea un „echilibru”, au prejudiciat diversitatea, pluralismul și independența mass-mediei; |
| --- | --- |

BL.

întrucât, într-o declarație făcută în urma vizitei sale în Ungaria în perioada 15-22 noiembrie 2021, raportoarea specială a ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a indicat că intervențiile Ungariei din ultimul deceniu în sectorul mass-mediei ar putea crea riscuri pentru drepturile omului în cadrul viitoarelor alegeri; întrucât raportoarea specială a ONU a declarat de asemenea că, prin exercitarea unei influențe asupra organismelor de reglementare a mass-mediei, acordarea unor fonduri de stat substanțiale pentru a sprijini mass-media proguvernamentală, facilitarea extinderii și dezvoltării mass-mediei care adoptă o poziție editorială proguvernamentală și ostracizarea organelor de presă și a jurnaliștilor care critică guvernul, autoritățile au remodelat în mod activ sectorul mass-mediei și, în eforturile lor de a crea un „echilibru”, au prejudiciat diversitatea, pluralismul și independența mass-mediei;

| BM. | întrucât, la 4 aprilie 2022, în declarația sa privind constatările și concluziile preliminare în urma alegerilor parlamentare și a referendumului, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a declarat că lipsa de obiectivitate și de echilibru în relatările de actualități monitorizate și absența dezbaterilor între principalii concurenți au limitat în mod semnificativ posibilitatea ca alegătorii să facă o alegere în cunoștință de cauză; întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că campaniile ample de publicitate guvernamentală și relatarea părtinitoare a știrilor în mass-media publică și în multe organe de mass-media private au oferit o platformă de campanie favorabilă partidului aflat la guvernare; |
| --- | --- |

BM.

întrucât, la 4 aprilie 2022, în declarația sa privind constatările și concluziile preliminare în urma alegerilor parlamentare și a referendumului, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a declarat că lipsa de obiectivitate și de echilibru în relatările de actualități monitorizate și absența dezbaterilor între principalii concurenți au limitat în mod semnificativ posibilitatea ca alegătorii să facă o alegere în cunoștință de cauză; întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că campaniile ample de publicitate guvernamentală și relatarea părtinitoare a știrilor în mass-media publică și în multe organe de mass-media private au oferit o platformă de campanie favorabilă partidului aflat la guvernare;

| BN. | întrucât, la 8 aprilie 2022, Biroul Electoral Național din Ungaria a considerat ilegală campania națională a ONG-urilor care au îndemnat populația să invalideze voturile exprimate în cadrul referendumului privind accesul copiilor la informații referitoare la orientarea sexuală și identitatea de gen și a impus amenzi unui număr de 16 ONG-uri din Ungaria care au participat la campania referitoare la referendum; |
| --- | --- |

BN.

întrucât, la 8 aprilie 2022, Biroul Electoral Național din Ungaria a considerat ilegală campania națională a ONG-urilor care au îndemnat populația să invalideze voturile exprimate în cadrul referendumului privind accesul copiilor la informații referitoare la orientarea sexuală și identitatea de gen și a impus amenzi unui număr de 16 ONG-uri din Ungaria care au participat la campania referitoare la referendum;

| BO. | întrucât Ungaria se situează pe locul 85 din cele 180 de țări și teritorii incluse în clasamentul mondial al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără frontiere în 2022, și este inclusă în analiza pentru regiunea Europa-Asia Centrală ca una dintre țările care au înăsprit legile draconice împotriva jurnaliștilor; |
| --- | --- |

BO.

întrucât Ungaria se situează pe locul 85 din cele 180 de țări și teritorii incluse în clasamentul mondial al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără frontiere în 2022, și este inclusă în analiza pentru regiunea Europa-Asia Centrală ca una dintre țările care au înăsprit legile draconice împotriva jurnaliștilor;

Libertatea academică

| BP. | întrucât, în hotărârea sa din 6 octombrie 2020 în cauza C-66/18, Comisia/Ungaria („Enseignement supérieur”), CJUE a hotărât că, prin adoptarea măsurilor prevăzute la articolul 76 alineatul (1) literele (a) și (b) din Legea nr. CCIV din 2011 privind învățământul superior național, cu modificări, Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 13, al articolului 14 alineatul (3) și al articolului 16 din Cartă, al articolului 49 din TFUE și al articolului 16 din Directiva 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne (16), precum și în temeiul acordului de înființare a Organizației Mondiale a Comerțului; întrucât Universitatea Central Europeană a fost nevoită să plece din Budapesta; |
| --- | --- |

BP.

întrucât, în hotărârea sa din 6 octombrie 2020 în cauza C-66/18, Comisia/Ungaria („Enseignement supérieur”), CJUE a hotărât că, prin adoptarea măsurilor prevăzute la articolul 76 alineatul (1) literele (a) și (b) din Legea nr. CCIV din 2011 privind învățământul superior național, cu modificări, Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 13, al articolului 14 alineatul (3) și al articolului 16 din Cartă, al articolului 49 din TFUE și al articolului 16 din Directiva 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne (16), precum și în temeiul acordului de înființare a Organizației Mondiale a Comerțului; întrucât Universitatea Central Europeană a fost nevoită să plece din Budapesta;

| BQ. | întrucât, în octombrie 2018, guvernul din Ungaria a decis să elimine studiile de gen dintr-o serie de programe de masterat eligibile pentru acreditare și finanțare publică; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât, în octombrie 2018, guvernul din Ungaria a decis să elimine studiile de gen dintr-o serie de programe de masterat eligibile pentru acreditare și finanțare publică;

| BR. | întrucât, la 2 iulie 2019, Parlamentul Ungariei a adoptat modificări la o serie de legi privind sistemul instituțional și finanțarea cercetării, dezvoltării și inovării, eliminând astfel autonomia Academiei de Științe; întrucât, la 31 august 2020, conducerea prestigioasei Universități de Artă Teatrală și Cinematografică (SZFE) a demisionat în semn de protest față de impunerea unui consiliu numit de guvern; întrucât Ministerul Tehnologiei și Inovării a numit cinci membri în noul consiliu de administrație, respingând membrii propuși de senatul universității; întrucât două treimi din cele 33 de fundații de gestionare a activelor de interes public, care îndeplinesc sarcini publice și care au fost create înainte de sfârșitul anului 2021, vor gestiona instituțiile de învățământ superior administrate anterior de stat; |
| --- | --- |

BR.

întrucât, la 2 iulie 2019, Parlamentul Ungariei a adoptat modificări la o serie de legi privind sistemul instituțional și finanțarea cercetării, dezvoltării și inovării, eliminând astfel autonomia Academiei de Științe; întrucât, la 31 august 2020, conducerea prestigioasei Universități de Artă Teatrală și Cinematografică (SZFE) a demisionat în semn de protest față de impunerea unui consiliu numit de guvern; întrucât Ministerul Tehnologiei și Inovării a numit cinci membri în noul consiliu de administrație, respingând membrii propuși de senatul universității; întrucât două treimi din cele 33 de fundații de gestionare a activelor de interes public, care îndeplinesc sarcini publice și care au fost create înainte de sfârșitul anului 2021, vor gestiona instituțiile de învățământ superior administrate anterior de stat;

| BS. | întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a subliniat că articolul 7 din cel de Al nouălea amendament referitor la articolul 38 din Constituție trebuie revăzut, deoarece introduce în Legea fundamentală fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice; întrucât Comisia de la Veneția propune ca aceste fundații să fie mai degrabă reglementate prin lege, fiind stabilite în mod clar toate obligațiile corespunzătoare de transparență și răspundere pentru gestionarea fondurilor lor (publice și private), precum și garanții adecvate de independență în ceea ce privește componența și funcționarea consiliului de administrație; întrucât Comisia de la Veneția a menționat, de asemenea, că aceste legi ar trebui să țină seama de rolul semnificativ al universităților ca locuri de gândire liberă și argumentare, prevăzând toate măsurile necesare pentru a garanta protejarea corespunzătoare a independenței academice și a autonomiei instituționale; |
| --- | --- |

BS.

întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a subliniat că articolul 7 din cel de Al nouălea amendament referitor la articolul 38 din Constituție trebuie revăzut, deoarece introduce în Legea fundamentală fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice; întrucât Comisia de la Veneția propune ca aceste fundații să fie mai degrabă reglementate prin lege, fiind stabilite în mod clar toate obligațiile corespunzătoare de transparență și răspundere pentru gestionarea fondurilor lor (publice și private), precum și garanții adecvate de independență în ceea ce privește componența și funcționarea consiliului de administrație; întrucât Comisia de la Veneția a menționat, de asemenea, că aceste legi ar trebui să țină seama de rolul semnificativ al universităților ca locuri de gândire liberă și argumentare, prevăzând toate măsurile necesare pentru a garanta protejarea corespunzătoare a independenței academice și a autonomiei instituționale;

| BT. | întrucât, în declarația sa în urma vizitei în Ungaria din 15-22 noiembrie 2021, raportoarea specială a ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a îndemnat autoritățile maghiare să protejeze în mod eficient libertatea academică și să respecte drepturile profesorilor și ale studenților, având în vedere riscurile pe care le prezintă privatizarea universităților publice pentru autonomia cadrelor didactice universitare; |
| --- | --- |

BT.

întrucât, în declarația sa în urma vizitei în Ungaria din 15-22 noiembrie 2021, raportoarea specială a ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a îndemnat autoritățile maghiare să protejeze în mod eficient libertatea academică și să respecte drepturile profesorilor și ale studenților, având în vedere riscurile pe care le prezintă privatizarea universităților publice pentru autonomia cadrelor didactice universitare;

Libertatea religiilor

| BU. | întrucât, la 21 decembrie 2018, a fost promulgată o modificare cuprinzătoare a Legii din 2011 privind bisericile; întrucât, potrivit guvernului Ungariei, modificarea a introdus posibilități legale ce le permit comunităților religioase de a solicita, în fața Tribunalului Metropolitan din Budapesta, statutul de asociație religioasă, biserică înregistrată sau biserică înființată ca organizație comercială; întrucât este încă în curs de desfășurare supravegherea executării hotărârii CEDO în cauza Magyar Keresztény Mennonita Egyház și alții/Ungaria, în care se constată încălcarea dreptului la libertatea de asociere, interpretat în lumina dreptului la libertatea religioasă, ca urmare a radierii bisericilor; |
| --- | --- |

BU.

întrucât, la 21 decembrie 2018, a fost promulgată o modificare cuprinzătoare a Legii din 2011 privind bisericile; întrucât, potrivit guvernului Ungariei, modificarea a introdus posibilități legale ce le permit comunităților religioase de a solicita, în fața Tribunalului Metropolitan din Budapesta, statutul de asociație religioasă, biserică înregistrată sau biserică înființată ca organizație comercială; întrucât este încă în curs de desfășurare supravegherea executării hotărârii CEDO în cauza Magyar Keresztény Mennonita Egyház și alții/Ungaria, în care se constată încălcarea dreptului la libertatea de asociere, interpretat în lumina dreptului la libertatea religioasă, ca urmare a radierii bisericilor;

| BV. | întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind amendamentele constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a recomandat ca sistemul de învățământ public să ofere o programă de învățământ obiectivă și pluralistă, evitând îndoctrinarea și discriminarea din orice motiv, respectând convingerile părinților și libertatea acestora de a alege între disciplinele religioase și alte discipline; |
| --- | --- |

BV.

întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind amendamentele constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a recomandat ca sistemul de învățământ public să ofere o programă de învățământ obiectivă și pluralistă, evitând îndoctrinarea și discriminarea din orice motiv, respectând convingerile părinților și libertatea acestora de a alege între disciplinele religioase și alte discipline;

| BW. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul pe 2022 privind statul de drept că se exercită în continuare o presiune asupra organizațiilor societății civile; întrucât, la 27 iulie 2022, mai multe organizații ale societății civile au indicat că proiectul de lege prezentat de guvern, prin care ar urma să se modifice normele privind consultarea publică „în interesul găsirii unui acord cu Comisia Europeană”, oferă doar soluții de fațadă; întrucât Comisia a subliniat, de asemenea, că îmbunătățirea participării publicului la procesul legislativ reprezintă un obiectiv important, dar ar necesita, în primul rând, o voință reală din partea guvernului, punerea în aplicare efectivă a legilor în vigoare și garanții mult mai eficace decât cele incluse în proiectul de lege; |
| --- | --- |

BW.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat în capitolul consacrat Ungariei din Raportul pe 2022 privind statul de drept că se exercită în continuare o presiune asupra organizațiilor societății civile; întrucât, la 27 iulie 2022, mai multe organizații ale societății civile au indicat că proiectul de lege prezentat de guvern, prin care ar urma să se modifice normele privind consultarea publică „în interesul găsirii unui acord cu Comisia Europeană”, oferă doar soluții de fațadă; întrucât Comisia a subliniat, de asemenea, că îmbunătățirea participării publicului la procesul legislativ reprezintă un obiectiv important, dar ar necesita, în primul rând, o voință reală din partea guvernului, punerea în aplicare efectivă a legilor în vigoare și garanții mult mai eficace decât cele incluse în proiectul de lege;

Libertatea de asociere

| BX. | întrucât, în hotărârea sa din 18 iunie 2020 în cauza C-78/18, Comisia/Ungaria (transparența asociațiilor), CJUE a concluzionat că, prin adoptarea dispozițiilor (17) Legii nr. LXXVI din 2017 privind transparența organizațiilor care primesc sprijin din străinătate, Ungaria a introdus restricții discriminatorii și nejustificate privind donațiile străine acordate organizațiilor societății civile, încălcând obligațiile care îi revin în temeiul articolul 63 din TFUE și al articolelor 7, 8 și 12 din Cartă; întrucât, la 18 februarie 2021, Comisia a decis să trimită o scrisoare de punere în întârziere autorităților din Ungaria, considerând că acestea nu au luat măsurile necesare pentru a se conforma hotărârii; întrucât, la 20 iulie 2021, Comisia a indicat, în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2021 privind statul de drept, că Parlamentul Ungariei a abrogat legea și a introdus noi norme privind controlul legalității pentru societatea civilă, exercitând în continuare presiuni asupra organizațiilor societății civile cu o poziție critică față de guvern; întrucât desființarea sistematică a statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale a limitat spațiul de acțiune al partidelor de opoziție și al organizațiilor societății civile, al sindicatelor și al grupurilor de interese, ceea ce exclude orice dialog social și orice mecanism de consultare; |
| --- | --- |

BX.

întrucât, în hotărârea sa din 18 iunie 2020 în cauza C-78/18, Comisia/Ungaria (transparența asociațiilor), CJUE a concluzionat că, prin adoptarea dispozițiilor (17) Legii nr. LXXVI din 2017 privind transparența organizațiilor care primesc sprijin din străinătate, Ungaria a introdus restricții discriminatorii și nejustificate privind donațiile străine acordate organizațiilor societății civile, încălcând obligațiile care îi revin în temeiul articolul 63 din TFUE și al articolelor 7, 8 și 12 din Cartă; întrucât, la 18 februarie 2021, Comisia a decis să trimită o scrisoare de punere în întârziere autorităților din Ungaria, considerând că acestea nu au luat măsurile necesare pentru a se conforma hotărârii; întrucât, la 20 iulie 2021, Comisia a indicat, în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2021 privind statul de drept, că Parlamentul Ungariei a abrogat legea și a introdus noi norme privind controlul legalității pentru societatea civilă, exercitând în continuare presiuni asupra organizațiilor societății civile cu o poziție critică față de guvern; întrucât desființarea sistematică a statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale a limitat spațiul de acțiune al partidelor de opoziție și al organizațiilor societății civile, al sindicatelor și al grupurilor de interese, ceea ce exclude orice dialog social și orice mecanism de consultare;

| BY. | întrucât adoptarea noii legi nu a fost precedată de nicio consultare publică, iar ONG-urile nu au fost consultate în mod direct, ceea ce contrazice recomandarea Comisiei de la Veneția inclusă în avizul acesteia din 20 iunie 2017, potrivit căreia consultarea publică ar trebui să implice, pe cât posibil, toate organizațiile societății civile al căror statut, finanțare sau domenii de funcționare vor fi afectate ca urmare a intrării în vigoare a acestei legislații; întrucât, în conformitate cu noua lege, aceste organizații pot face în prezent obiectul unor inspecții financiare periodice efectuate de Biroul Național de Audit; întrucât organizațiile societății civile sunt preocupate de faptul că Biroul Național de Audit, a cărui funcție principală este monitorizarea utilizării fondurilor publice, și nu a donațiilor private, va fi utilizat pentru a se exercita o presiune mai mare asupra lor; întrucât organizațiile societății civile au avertizat că, prin noua lege privind ONG-urile, statul intervine în autonomia de asociere a organizațiilor înființate pe baza dreptului de asociere și în viața privată a cetățenilor care apără interesul public și că această lege afectează exercitarea libertății de exprimare și publicul democratic în ansamblu; întrucât, la 17 mai 2022, Biroul Național de Audit a început verificarea a zeci de ONG-uri, solicitând să fie prezentate politicile lor contabile și de gestionare a numerarului; |
| --- | --- |

BY.

întrucât adoptarea noii legi nu a fost precedată de nicio consultare publică, iar ONG-urile nu au fost consultate în mod direct, ceea ce contrazice recomandarea Comisiei de la Veneția inclusă în avizul acesteia din 20 iunie 2017, potrivit căreia consultarea publică ar trebui să implice, pe cât posibil, toate organizațiile societății civile al căror statut, finanțare sau domenii de funcționare vor fi afectate ca urmare a intrării în vigoare a acestei legislații; întrucât, în conformitate cu noua lege, aceste organizații pot face în prezent obiectul unor inspecții financiare periodice efectuate de Biroul Național de Audit; întrucât organizațiile societății civile sunt preocupate de faptul că Biroul Național de Audit, a cărui funcție principală este monitorizarea utilizării fondurilor publice, și nu a donațiilor private, va fi utilizat pentru a se exercita o presiune mai mare asupra lor; întrucât organizațiile societății civile au avertizat că, prin noua lege privind ONG-urile, statul intervine în autonomia de asociere a organizațiilor înființate pe baza dreptului de asociere și în viața privată a cetățenilor care apără interesul public și că această lege afectează exercitarea libertății de exprimare și publicul democratic în ansamblu; întrucât, la 17 mai 2022, Biroul Național de Audit a început verificarea a zeci de ONG-uri, solicitând să fie prezentate politicile lor contabile și de gestionare a numerarului;

| BZ. | întrucât, la 23 iulie 2021, s-a anunțat că statele donatoare din Spațiul Economic European și Subvențiile din Norvegia – Islanda, Liechtenstein și Norvegia – nu au ajuns la niciun acord cu privire la desemnarea unui operator al fondurilor pentru gestionarea finanțării destinate societății civile din Ungaria; întrucât, prin urmare, niciun program nu va fi pus în aplicare în cursul actualei perioade de finanțare, anulând finanțarea în valoare de 214,6 milioane EUR ce fusese rezervată Ungariei; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât, la 23 iulie 2021, s-a anunțat că statele donatoare din Spațiul Economic European și Subvențiile din Norvegia – Islanda, Liechtenstein și Norvegia – nu au ajuns la niciun acord cu privire la desemnarea unui operator al fondurilor pentru gestionarea finanțării destinate societății civile din Ungaria; întrucât, prin urmare, niciun program nu va fi pus în aplicare în cursul actualei perioade de finanțare, anulând finanțarea în valoare de 214,6 milioane EUR ce fusese rezervată Ungariei;

| CA. | întrucât, în avizul lor comun din 17 decembrie 2018 privind articolul 253 din Legea XLI din 20 iulie 2018 de modificare a anumitor legi fiscale și a altor legi conexe, precum și privind taxa specială pentru imigrație, Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au declarat că taxa de 25 % pe sprijinul financiar acordat unei activități de sprijinire a imigrației desfășurată în Ungaria sau pe sprijinul financiar acordat activităților unei organizații cu sediul în Ungaria care desfășoară activități de sprijinire a imigrației nu îndeplinește cerința de legalitate și constituie o ingerință nejustificată în drepturile la libertatea de exprimare și la libertatea de asociere ale ONG-urilor afectate; |
| --- | --- |

CA.

întrucât, în avizul lor comun din 17 decembrie 2018 privind articolul 253 din Legea XLI din 20 iulie 2018 de modificare a anumitor legi fiscale și a altor legi conexe, precum și privind taxa specială pentru imigrație, Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au declarat că taxa de 25 % pe sprijinul financiar acordat unei activități de sprijinire a imigrației desfășurată în Ungaria sau pe sprijinul financiar acordat activităților unei organizații cu sediul în Ungaria care desfășoară activități de sprijinire a imigrației nu îndeplinește cerința de legalitate și constituie o ingerință nejustificată în drepturile la libertatea de exprimare și la libertatea de asociere ale ONG-urilor afectate;

| CB. | întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a subliniat că măsurile legislative au stigmatizat și au incriminat activități ale societății civile care ar trebui considerate pe deplin legitime într-o societate democratică și exercită un efect de descurajare continuu asupra ONG-urilor, observând totodată că unele dispoziții legale sunt extrem de vagi, arbitrare și nu sunt puse în practică; |
| --- | --- |

CB.

întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a subliniat că măsurile legislative au stigmatizat și au incriminat activități ale societății civile care ar trebui considerate pe deplin legitime într-o societate democratică și exercită un efect de descurajare continuu asupra ONG-urilor, observând totodată că unele dispoziții legale sunt extrem de vagi, arbitrare și nu sunt puse în practică;

| CC. | întrucât, în raportul său din 11 mai 2020 în urma unei vizite în Ungaria în perioada 10-17 iulie 2019, raportorul special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților a observat că organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor migranților în Ungaria s-au confruntat cu numeroase obstacole în desfășurarea activității lor legitime și importante ca urmare a modificărilor legislative, a restricțiilor financiare și a altor măsuri operaționale și practice luate de autoritățile competente; întrucât, în plus, raportorul special al ONU a observat că o serie de organizații ale societății civile au făcut obiectul unor campanii de denigrare, urmate, în unele cazuri, de anchete administrative sau penale; |
| --- | --- |

CC.

întrucât, în raportul său din 11 mai 2020 în urma unei vizite în Ungaria în perioada 10-17 iulie 2019, raportorul special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților a observat că organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor migranților în Ungaria s-au confruntat cu numeroase obstacole în desfășurarea activității lor legitime și importante ca urmare a modificărilor legislative, a restricțiilor financiare și a altor măsuri operaționale și practice luate de autoritățile competente; întrucât, în plus, raportorul special al ONU a observat că o serie de organizații ale societății civile au făcut obiectul unor campanii de denigrare, urmate, în unele cazuri, de anchete administrative sau penale;

Dreptul la egalitatea de tratament, inclusiv drepturile LGBTIQ

| CD. | întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat, în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept, că comisarul pentru drepturile fundamentale din Ungaria a dobândit mai multe competențe, însă acreditarea acestuia a fost retrogradată din cauza unor preocupări privind independența sa; întrucât, în raportul și în recomandările sesiunii virtuale a Subcomitetului pentru acreditare, care a avut loc în perioada 14-25 martie 2022, Alianța mondială a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului a recomandat ca comisarul pentru drepturile fundamentale să fie retrogradat la nivelul B, deoarece subcomitetul nu a primit în scris datele necesare pentru a stabili că comisarul își îndeplinește efectiv mandatul în ceea ce privește grupurile vulnerabile, cum ar fi minoritățile etnice, persoanele LGBTIQ, apărătorii drepturilor omului, refugiații și migranții, sau în legătură cu aspecte importante privind drepturile omului, cum ar fi pluralismul mass-mediei, spațiul civic și independența sistemului judiciar; întrucât subcomitetul consideră că comisarul acționează într-un mod care compromite grav respectarea principiilor de la Paris privind criteriile pentru standardele ce vizează instituțiile naționale din domeniul drepturilor omului; întrucât subcomitetul a constat, de asemenea, existența unor probleme legate de procesul de selecție și numire și de relațiile de lucru și cooperarea cu organizațiile societății civile și cu apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

CD.

întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat, în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept, că comisarul pentru drepturile fundamentale din Ungaria a dobândit mai multe competențe, însă acreditarea acestuia a fost retrogradată din cauza unor preocupări privind independența sa; întrucât, în raportul și în recomandările sesiunii virtuale a Subcomitetului pentru acreditare, care a avut loc în perioada 14-25 martie 2022, Alianța mondială a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului a recomandat ca comisarul pentru drepturile fundamentale să fie retrogradat la nivelul B, deoarece subcomitetul nu a primit în scris datele necesare pentru a stabili că comisarul își îndeplinește efectiv mandatul în ceea ce privește grupurile vulnerabile, cum ar fi minoritățile etnice, persoanele LGBTIQ, apărătorii drepturilor omului, refugiații și migranții, sau în legătură cu aspecte importante privind drepturile omului, cum ar fi pluralismul mass-mediei, spațiul civic și independența sistemului judiciar; întrucât subcomitetul consideră că comisarul acționează într-un mod care compromite grav respectarea principiilor de la Paris privind criteriile pentru standardele ce vizează instituțiile naționale din domeniul drepturilor omului; întrucât subcomitetul a constat, de asemenea, existența unor probleme legate de procesul de selecție și numire și de relațiile de lucru și cooperarea cu organizațiile societății civile și cu apărătorii drepturilor omului;

| CE. | întrucât, la 15 iunie 2021, Parlamentul Ungariei a adoptat o lege menită inițial să combată pedofilia, care, în urma amendamentelor propuse de deputații din partidul Fidesz, aflat la putere, conține clauze ce interzic reprezentarea homosexualității și a schimbării genului minorilor; întrucât legea interzice includerea homosexualității și a schimbării genului în educația sexuală și prevede că educația sexuală poate fi desfășurată în prezent numai de organizații înregistrate; întrucât modificările aduse Legii privind publicitatea pentru întreprinderi și Legii privind mass-media impun ca publicitatea și materialele în care apar persoane LGBTI să fie clasate în categoria V (și anume, nu sunt recomandate minorilor); întrucât asocierea orientării sexuale și a identității de gen cu acte infracționale precum pedofilia este inacceptabilă și duce la o mai mare discriminare și stigmatizare a minorităților sexuale; întrucât, ca o consecință a normelor naționale care interzic sau limitează accesul persoanelor cu vârsta sub 18 ani la materiale care reprezintă așa-numita „divergență de la propria identitate care corespunde sexului la naștere, schimbarea sexului sau homosexualitatea”, guvernul Ungariei a emis o ordonanță prin care impune librăriilor pentru copii să învelească în „ambalaje închise” cărțile și publicațiile periodice în care figurează homosexualitatea și interzice vânzarea cărților și a publicațiilor periodice care reprezintă relații între persoane de același sex sau schimbarea genului într-o rază de 200 de metri de școli sau biserici; întrucât această normă a vizat și cartea de povești pentru copii Lumea poveștilor este pentru toți, publicată de Labriz; |
| --- | --- |

CE.

întrucât, la 15 iunie 2021, Parlamentul Ungariei a adoptat o lege menită inițial să combată pedofilia, care, în urma amendamentelor propuse de deputații din partidul Fidesz, aflat la putere, conține clauze ce interzic reprezentarea homosexualității și a schimbării genului minorilor; întrucât legea interzice includerea homosexualității și a schimbării genului în educația sexuală și prevede că educația sexuală poate fi desfășurată în prezent numai de organizații înregistrate; întrucât modificările aduse Legii privind publicitatea pentru întreprinderi și Legii privind mass-media impun ca publicitatea și materialele în care apar persoane LGBTI să fie clasate în categoria V (și anume, nu sunt recomandate minorilor); întrucât asocierea orientării sexuale și a identității de gen cu acte infracționale precum pedofilia este inacceptabilă și duce la o mai mare discriminare și stigmatizare a minorităților sexuale; întrucât, ca o consecință a normelor naționale care interzic sau limitează accesul persoanelor cu vârsta sub 18 ani la materiale care reprezintă așa-numita „divergență de la propria identitate care corespunde sexului la naștere, schimbarea sexului sau homosexualitatea”, guvernul Ungariei a emis o ordonanță prin care impune librăriilor pentru copii să învelească în „ambalaje închise” cărțile și publicațiile periodice în care figurează homosexualitatea și interzice vânzarea cărților și a publicațiilor periodice care reprezintă relații între persoane de același sex sau schimbarea genului într-o rază de 200 de metri de școli sau biserici; întrucât această normă a vizat și cartea de povești pentru copii Lumea poveștilor este pentru toți, publicată de Labriz;

| CF. | întrucât, la 2 decembrie 2021, Comisia a decis să trimită un aviz motivat autorităților din Ungaria, considerând că, prin impunerea obligației de a informa cu privire la o divergență față de „rolurile de gen tradiționale”, Ungaria limitează libertatea de exprimare a autorilor și a editorilor de carte (articolul 11 din Cartă), discriminează în mod nejustificat pe motive de orientare sexuală (articolul 21 din Cartă) și aplică incorect normele UE privind practicile comerciale neloiale în temeiul Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (18); |
| --- | --- |

CF.

întrucât, la 2 decembrie 2021, Comisia a decis să trimită un aviz motivat autorităților din Ungaria, considerând că, prin impunerea obligației de a informa cu privire la o divergență față de „rolurile de gen tradiționale”, Ungaria limitează libertatea de exprimare a autorilor și a editorilor de carte (articolul 11 din Cartă), discriminează în mod nejustificat pe motive de orientare sexuală (articolul 21 din Cartă) și aplică incorect normele UE privind practicile comerciale neloiale în temeiul Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (18);

| CG. | întrucât, la 15 iulie 2022, Comisia a decis să sesizeze CJUE cu privire la Ungaria din cauza normelor sale naționale care vizează interzicerea sau limitarea accesului persoanelor cu vârsta sub 18 ani la materialele care reprezintă așa-numita „divergență de la propria identitate care corespunde sexului la naștere, schimbarea sexului sau homosexualitatea”; întrucât Comisia a ajuns la concluzia că aceste norme contravin, în special, Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (19), Directivei 2000/31/CE privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (20), precum și demnității umane, libertății de exprimare și de informare, dreptului la respectarea vieții private, precum și dreptului la nediscriminare, consacrate la articolele 1, 7, 11 și, respectiv, 21 din Cartă; întrucât Comisia a indicat, de asemenea, că, din cauza gravității acestor încălcări, dispozițiile contestate încalcă, de asemenea, valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE; întrucât, la 22 iunie 2021, 18 state membre ale UE au emis o declarație comună pe această temă în marginea Consiliului Afaceri Generale, opunându-se adoptării legii; |
| --- | --- |

CG.

întrucât, la 15 iulie 2022, Comisia a decis să sesizeze CJUE cu privire la Ungaria din cauza normelor sale naționale care vizează interzicerea sau limitarea accesului persoanelor cu vârsta sub 18 ani la materialele care reprezintă așa-numita „divergență de la propria identitate care corespunde sexului la naștere, schimbarea sexului sau homosexualitatea”; întrucât Comisia a ajuns la concluzia că aceste norme contravin, în special, Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (19), Directivei 2000/31/CE privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (20), precum și demnității umane, libertății de exprimare și de informare, dreptului la respectarea vieții private, precum și dreptului la nediscriminare, consacrate la articolele 1, 7, 11 și, respectiv, 21 din Cartă; întrucât Comisia a indicat, de asemenea, că, din cauza gravității acestor încălcări, dispozițiile contestate încalcă, de asemenea, valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE; întrucât, la 22 iunie 2021, 18 state membre ale UE au emis o declarație comună pe această temă în marginea Consiliului Afaceri Generale, opunându-se adoptării legii;

| CH. | întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a arătat că Ungaria înregistrează un regres în ceea ce privește egalitatea de gen și drepturile femeilor, că reprezentarea politică a femeilor este extrem de scăzută, iar în politica guvernamentală, problemele femeilor sunt strâns legate de aspectele familiei, autoritățile încetând să pună în aplicare o strategie specifică privind egalitatea de gen; |
| --- | --- |

CH.

întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a arătat că Ungaria înregistrează un regres în ceea ce privește egalitatea de gen și drepturile femeilor, că reprezentarea politică a femeilor este extrem de scăzută, iar în politica guvernamentală, problemele femeilor sunt strâns legate de aspectele familiei, autoritățile încetând să pună în aplicare o strategie specifică privind egalitatea de gen;

| CI. | întrucât, în declarația sa din 29 aprilie 2020, expertul independent al ONU privind protecția împotriva violenței și a discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen a îndemnat Ungaria să renunțe la proiectele de legi care le-ar refuza persoanelor transgen și persoanelor de gen variabil dreptul la recunoaștere juridică și la autodeterminare; |
| --- | --- |

CI.

întrucât, în declarația sa din 29 aprilie 2020, expertul independent al ONU privind protecția împotriva violenței și a discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen a îndemnat Ungaria să renunțe la proiectele de legi care le-ar refuza persoanelor transgen și persoanelor de gen variabil dreptul la recunoaștere juridică și la autodeterminare;

| CJ. | întrucât, în observațiile sale finale din 3 martie 2020 privind cel de al șaselea raport periodic al Ungariei, Comitetul ONU pentru drepturile copilului a solicitat guvernului Ungariei să ia măsuri, să adopte o strategie și să ofere informații și sprijin copiilor vulnerabili, inclusiv măsuri specifice care să vizeze fetele, copiii romi, copiii solicitanți de azil și copiii migranți, precum și fetele lesbiene, băieții homosexuali și copiii bisexuali, transgen și intersexuali; întrucât Comitetul și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea puternică cu privire la faptul că copiii cu dizabilități sunt separați de familiile lor și trăiesc în instituții, că autoritățile ungare nu au luat suficiente măsuri pentru a pune capăt instituționalizării și pentru a promova accesul la servicii de sănătate, la servicii de reabilitare și la alte activități de incluziune, precum și cu privire la cazurile de abuz sexual și de maltratare a copiilor cu dizabilități în centrele de plasament, la lipsa de informații cu privire la situația copiilor romi cu dizabilități și la stigmatizarea continuă a copiilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât, în observațiile sale finale din 3 martie 2020 privind cel de al șaselea raport periodic al Ungariei, Comitetul ONU pentru drepturile copilului a solicitat guvernului Ungariei să ia măsuri, să adopte o strategie și să ofere informații și sprijin copiilor vulnerabili, inclusiv măsuri specifice care să vizeze fetele, copiii romi, copiii solicitanți de azil și copiii migranți, precum și fetele lesbiene, băieții homosexuali și copiii bisexuali, transgen și intersexuali; întrucât Comitetul și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea puternică cu privire la faptul că copiii cu dizabilități sunt separați de familiile lor și trăiesc în instituții, că autoritățile ungare nu au luat suficiente măsuri pentru a pune capăt instituționalizării și pentru a promova accesul la servicii de sănătate, la servicii de reabilitare și la alte activități de incluziune, precum și cu privire la cazurile de abuz sexual și de maltratare a copiilor cu dizabilități în centrele de plasament, la lipsa de informații cu privire la situația copiilor romi cu dizabilități și la stigmatizarea continuă a copiilor cu dizabilități;

| CK. | întrucât, la 5 mai 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat o rezoluție prin care respinge ratificarea Convenției privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); |
| --- | --- |

CK.

întrucât, la 5 mai 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat o rezoluție prin care respinge ratificarea Convenției privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul);

| CL. | întrucât, în hotărârea sa din 16 iulie 2020 în cauza Rana/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la respectarea vieții private în cazul unui bărbat transgen din Iran care a obținut azil în Ungaria, dar nu și-a putut schimba din punct de vedere juridic genul și numele în această țară; întrucât în decizia sa din 10 iunie 2022 privind supravegherea consolidată în curs a executării, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a luat act cu îngrijorare de faptul că autoritățile din Ungaria nu au luat nicio măsură pentru a veni cu o soluție adecvată pentru resortisanții țărilor terțe stabiliți în mod legal care solicită recunoașterea legală a genului; întrucât, în plus, în mai 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat dispoziții legislative prin care devine imposibilă recunoașterea juridică a genului pentru persoanele transgen din Ungaria; |
| --- | --- |

CL.

întrucât, în hotărârea sa din 16 iulie 2020 în cauza Rana/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la respectarea vieții private în cazul unui bărbat transgen din Iran care a obținut azil în Ungaria, dar nu și-a putut schimba din punct de vedere juridic genul și numele în această țară; întrucât în decizia sa din 10 iunie 2022 privind supravegherea consolidată în curs a executării, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a luat act cu îngrijorare de faptul că autoritățile din Ungaria nu au luat nicio măsură pentru a veni cu o soluție adecvată pentru resortisanții țărilor terțe stabiliți în mod legal care solicită recunoașterea legală a genului; întrucât, în plus, în mai 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat dispoziții legislative prin care devine imposibilă recunoașterea juridică a genului pentru persoanele transgen din Ungaria;

| CM. | întrucât, în declarația sa din 14 iunie 2021, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat parlamentarii Ungariei să respingă proiectele de amendamente care interzic discuțiile cu privire la identitatea și la diversitatea sexuală și de gen; întrucât, în avizul său din 13 decembrie 2021 privind compatibilitatea cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului a Legii LXXIX din 2021 de modificare a anumitor legi privind protecția copiilor, Comisia de la Veneția a concluzionat că modificările pot fi cu greu considerate compatibile cu Convenția europeană a drepturilor omului și cu standardele internaționale privind drepturile omului și a îndemnat autoritățile Ungariei să abroge o serie de dispoziții; |
| --- | --- |

CM.

întrucât, în declarația sa din 14 iunie 2021, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a îndemnat parlamentarii Ungariei să respingă proiectele de amendamente care interzic discuțiile cu privire la identitatea și la diversitatea sexuală și de gen; întrucât, în avizul său din 13 decembrie 2021 privind compatibilitatea cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului a Legii LXXIX din 2021 de modificare a anumitor legi privind protecția copiilor, Comisia de la Veneția a concluzionat că modificările pot fi cu greu considerate compatibile cu Convenția europeană a drepturilor omului și cu standardele internaționale privind drepturile omului și a îndemnat autoritățile Ungariei să abroge o serie de dispoziții;

| CN. | întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a recomandat ca modificarea constituțională privind căsătoria ca fiind uniunea între un bărbat și o femeie, precum și adăugarea precizării că „mama trebuie să fie femeie, tatăl trebuie să fie bărbat” să nu fie folosite ca o ocazie de a retrage legile existente privind protecția persoanelor care nu sunt heterosexuale sau de a modifica aceste legi în dezavantajul acestor persoane; întrucât Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, ca interpretarea și aplicarea modificărilor constituționale, în special în cursul elaborării legislației de punere în aplicare, să se desfășoare astfel încât principiul nediscriminării pe orice motiv, inclusiv pe baza orientării sexuale și a identității de gen, să fie pus în aplicare în mod riguros; întrucât Comisia de la Veneția a remarcat, de asemenea, că amendamentul „Ungaria protejează dreptul copiilor la o identitate proprie corespunzătoare sexului lor la naștere” ar trebui abrogat sau modificat pentru a se garanta că nu are ca efect refuzarea drepturilor persoanelor transgen la recunoașterea juridică a identității lor de gen dobândite; |
| --- | --- |

CN.

întrucât, în avizul său din 2 iulie 2021 privind modificările constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a recomandat ca modificarea constituțională privind căsătoria ca fiind uniunea între un bărbat și o femeie, precum și adăugarea precizării că „mama trebuie să fie femeie, tatăl trebuie să fie bărbat” să nu fie folosite ca o ocazie de a retrage legile existente privind protecția persoanelor care nu sunt heterosexuale sau de a modifica aceste legi în dezavantajul acestor persoane; întrucât Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, ca interpretarea și aplicarea modificărilor constituționale, în special în cursul elaborării legislației de punere în aplicare, să se desfășoare astfel încât principiul nediscriminării pe orice motiv, inclusiv pe baza orientării sexuale și a identității de gen, să fie pus în aplicare în mod riguros; întrucât Comisia de la Veneția a remarcat, de asemenea, că amendamentul „Ungaria protejează dreptul copiilor la o identitate proprie corespunzătoare sexului lor la naștere” ar trebui abrogat sau modificat pentru a se garanta că nu are ca efect refuzarea drepturilor persoanelor transgen la recunoașterea juridică a identității lor de gen dobândite;

| CO. | întrucât, în avizul său din 18 octombrie 2021 referitor la modificările aduse Legii privind egalitatea de tratament și promovarea egalității de șanse și Legii privind comisarul pentru drepturile fundamentale, adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a indicat că există riscuri asociate fuzionării organismelor de promovare a egalității cu instituțiile naționale pentru drepturile omului, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, diferitele tradiții, proceduri juridice și abordări ale acestor instituții, și a observat că conflictul dintre competențele de care se bucură deja comisarul pentru drepturile fundamentale în temeiul Legii CXI și cele dobândite în calitatea sa de succesor al Autorității pentru egalitatea de tratament este o dovadă clară a unui risc ce ar putea compromite eficacitatea activității în domeniul promovării egalității și al combaterii discriminării; |
| --- | --- |

CO.

întrucât, în avizul său din 18 octombrie 2021 referitor la modificările aduse Legii privind egalitatea de tratament și promovarea egalității de șanse și Legii privind comisarul pentru drepturile fundamentale, adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020, Comisia de la Veneția a indicat că există riscuri asociate fuzionării organismelor de promovare a egalității cu instituțiile naționale pentru drepturile omului, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, diferitele tradiții, proceduri juridice și abordări ale acestor instituții, și a observat că conflictul dintre competențele de care se bucură deja comisarul pentru drepturile fundamentale în temeiul Legii CXI și cele dobândite în calitatea sa de succesor al Autorității pentru egalitatea de tratament este o dovadă clară a unui risc ce ar putea compromite eficacitatea activității în domeniul promovării egalității și al combaterii discriminării;

| CP. | întrucât, în declarația sa din 13 ianuarie 2022, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a afirmat că este profund regretabil faptul că guvernul Ungariei a decis să organizeze un referendum național privind accesul copiilor la informații privind orientarea sexuală și identitatea de gen în aceeași zi cu alegerile parlamentare, deoarece promovează instrumentalizarea drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTIQ; întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că cadrul juridic privind referendumurile este în mare măsură neadecvat și nu asigură condiții de concurență echitabile pentru campaniile de referendum, nerespectând recomandările esențiale ce țin de bunele practici internaționale, iar în temeiul unei modificări din 2018, guvernul are drepturi depline de campanie atunci când este inițiatorul unui referendum, contrar bunelor practici internaționale, iar autoritățile nu sunt obligate să informeze electoratul în mod obiectiv cu privire la aspectele legate de referendum sau la pozițiile susținătorilor și opozanților, ceea ce reduce capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză; întrucât referendumul împotriva persoanelor LGBTIQ care a avut loc în Ungaria la 3 aprilie 2022 nu a fost valabil, deoarece niciuna dintre opțiuni („da” sau „nu”) nu a obținut 50 % din voturi; întrucât referendumul a fost criticat masiv pentru că a încălcat principiul nediscriminării; |
| --- | --- |

CP.

întrucât, în declarația sa din 13 ianuarie 2022, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a afirmat că este profund regretabil faptul că guvernul Ungariei a decis să organizeze un referendum național privind accesul copiilor la informații privind orientarea sexuală și identitatea de gen în aceeași zi cu alegerile parlamentare, deoarece promovează instrumentalizarea drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTIQ; întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că cadrul juridic privind referendumurile este în mare măsură neadecvat și nu asigură condiții de concurență echitabile pentru campaniile de referendum, nerespectând recomandările esențiale ce țin de bunele practici internaționale, iar în temeiul unei modificări din 2018, guvernul are drepturi depline de campanie atunci când este inițiatorul unui referendum, contrar bunelor practici internaționale, iar autoritățile nu sunt obligate să informeze electoratul în mod obiectiv cu privire la aspectele legate de referendum sau la pozițiile susținătorilor și opozanților, ceea ce reduce capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză; întrucât referendumul împotriva persoanelor LGBTIQ care a avut loc în Ungaria la 3 aprilie 2022 nu a fost valabil, deoarece niciuna dintre opțiuni („da” sau „nu”) nu a obținut 50 % din voturi; întrucât referendumul a fost criticat masiv pentru că a încălcat principiul nediscriminării;

| CQ. | întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că, din totalul candidaților, mai puțin de 20 % erau femei, ceea ce a limitat semnificativ posibilitatea de a se îmbunătăți reprezentarea scăzută a femeilor în politica națională din Ungaria; întrucât proporția femeilor alese în Parlamentul Ungariei în 2022 este de 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

întrucât, la 29 iulie 2022, în raportul său final, misiunea internațională a OSCE de observare a alegerilor a subliniat că, din totalul candidaților, mai puțin de 20 % erau femei, ceea ce a limitat semnificativ posibilitatea de a se îmbunătăți reprezentarea scăzută a femeilor în politica națională din Ungaria; întrucât proporția femeilor alese în Parlamentul Ungariei în 2022 este de 14 %;

| CR. | întrucât, în observațiile sale finale din 25 martie 2022 privind cele două rapoarte ale Ungariei combinate – al doilea și al treilea – Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că persoanele cu dizabilități nu dispun de un mecanism pentru a lua o decizie autonomă și a recomandat Ungariei să își modifice legislația pentru a se asigura că procesul decizional asistat respectă demnitatea, autonomia, voința și preferințele persoanelor cu dizabilități în exercitarea capacității lor juridice; întrucât Comitetul a recomandat, de asemenea, ca Ungaria să își revadă măsurile și să își redirecționeze bugetele către serviciile comunitare de sprijin, cum ar fi asistența personală, pentru a le oferi persoanelor cu dizabilități posibilitatea de a trăi în comunitate în mod independent și în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

CR.

întrucât, în observațiile sale finale din 25 martie 2022 privind cele două rapoarte ale Ungariei combinate – al doilea și al treilea – Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că persoanele cu dizabilități nu dispun de un mecanism pentru a lua o decizie autonomă și a recomandat Ungariei să își modifice legislația pentru a se asigura că procesul decizional asistat respectă demnitatea, autonomia, voința și preferințele persoanelor cu dizabilități în exercitarea capacității lor juridice; întrucât Comitetul a recomandat, de asemenea, ca Ungaria să își revadă măsurile și să își redirecționeze bugetele către serviciile comunitare de sprijin, cum ar fi asistența personală, pentru a le oferi persoanelor cu dizabilități posibilitatea de a trăi în comunitate în mod independent și în condiții de egalitate;

Drepturile persoanelor care fac parte din minorități, inclusiv ale romilor și evreilor, și protecția împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități

| CS. | întrucât, la 9 iunie 2021, Comisia a decis să trimită Ungariei o scrisoare de punere în întârziere, deoarece legislația sa națională nu respectă pe deplin normele UE care interzic discriminarea în temeiul Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (21) și al Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (22), care impun statelor membre să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive pentru discriminare; întrucât în iulie 2020 a avut loc o schimbare fundamentală, atunci când Ungaria a modificat regimul național de sancțiuni, obligând instanțele să acorde despăgubiri morale pentru discriminare în domeniul educației și formării profesionale numai sub formă de servicii de formare sau de educație, și nu sub forma unei plăți unice; întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri statelor membre să combată atitudinile negative față de romi prin măsuri legislative și de politică eficace; |
| --- | --- |

CS.

întrucât, la 9 iunie 2021, Comisia a decis să trimită Ungariei o scrisoare de punere în întârziere, deoarece legislația sa națională nu respectă pe deplin normele UE care interzic discriminarea în temeiul Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (21) și al Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (22), care impun statelor membre să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive pentru discriminare; întrucât în iulie 2020 a avut loc o schimbare fundamentală, atunci când Ungaria a modificat regimul național de sancțiuni, obligând instanțele să acorde despăgubiri morale pentru discriminare în domeniul educației și formării profesionale numai sub formă de servicii de formare sau de educație, și nu sub forma unei plăți unice; întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri statelor membre să combată atitudinile negative față de romi prin măsuri legislative și de politică eficace;

| CT. | întrucât, la 2 decembrie 2021, Comisia a trimis Ungariei o scrisoare de punere în întârziere cu privire la transpunerea Deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (23), deoarece cadrul juridic din Ungaria nu incriminează apologia publică, negarea sau banalizarea flagrantă a crimelor internaționale și nu garantează că o motivație rasistă și xenofobă este considerată o circumstanță agravantă sau că o astfel de motivație este luată în considerare de instanțele naționale pentru toate infracțiunile; |
| --- | --- |

CT.

întrucât, la 2 decembrie 2021, Comisia a trimis Ungariei o scrisoare de punere în întârziere cu privire la transpunerea Deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (23), deoarece cadrul juridic din Ungaria nu incriminează apologia publică, negarea sau banalizarea flagrantă a crimelor internaționale și nu garantează că o motivație rasistă și xenofobă este considerată o circumstanță agravantă sau că o astfel de motivație este luată în considerare de instanțele naționale pentru toate infracțiunile;

| CU. | întrucât, în observațiile sale finale din 6 iunie 2019 privind rapoartele periodice nr. 18-nr. 25 combinate ale Ungariei, Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale a indicat că este profund îngrijorat de prevalența discursurilor rasiste de incitare la ură împotriva romilor, migranților, refugiaților, solicitanților de azil și a altor minorități, care alimentează ura și intoleranța și, uneori, incită la violență împotriva acestor grupuri, în special din partea politicienilor de renume și a mass-mediei, inclusiv pe internet; întrucât, în special, Comitetul a fost profund îngrijorat de relatările potrivit cărora personalități publice, inclusiv de la cel mai înalt nivel, au făcut declarații care ar putea promova ura rasială, în special în cadrul campaniei guvernamentale împotriva imigranților și a refugiaților începută în 2015, precum și de prezența și funcționarea organizațiilor care promovează ura rasială; întrucât, deși ia act de informațiile comunicate cu privire la măsurile adoptate pentru îmbunătățirea situației romilor, inclusiv în domeniile sănătății și educației, precum și prin intermediul Strategiei naționale de incluziune socială din 2011, Comitetul este în continuare extrem de preocupat de persistența discriminării împotriva romilor și de segregarea și sărăcia extremă cu care se confruntă aceștia; |
| --- | --- |

CU.

întrucât, în observațiile sale finale din 6 iunie 2019 privind rapoartele periodice nr. 18-nr. 25 combinate ale Ungariei, Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale a indicat că este profund îngrijorat de prevalența discursurilor rasiste de incitare la ură împotriva romilor, migranților, refugiaților, solicitanților de azil și a altor minorități, care alimentează ura și intoleranța și, uneori, incită la violență împotriva acestor grupuri, în special din partea politicienilor de renume și a mass-mediei, inclusiv pe internet; întrucât, în special, Comitetul a fost profund îngrijorat de relatările potrivit cărora personalități publice, inclusiv de la cel mai înalt nivel, au făcut declarații care ar putea promova ura rasială, în special în cadrul campaniei guvernamentale împotriva imigranților și a refugiaților începută în 2015, precum și de prezența și funcționarea organizațiilor care promovează ura rasială; întrucât, deși ia act de informațiile comunicate cu privire la măsurile adoptate pentru îmbunătățirea situației romilor, inclusiv în domeniile sănătății și educației, precum și prin intermediul Strategiei naționale de incluziune socială din 2011, Comitetul este în continuare extrem de preocupat de persistența discriminării împotriva romilor și de segregarea și sărăcia extremă cu care se confruntă aceștia;

| CV. | întrucât, în cel de Al cincilea aviz privind Ungaria din 26 mai 2020, Comitetul consultativ al Consiliului Europei pentru Convenția-cadru privind protecția minorităților naționale a indicat că, deși Ungaria menține politica de sprijinire a minorităților naționale pe baza unui cadru legislativ solid, este în continuare necesar să se abordeze dificultățile structurale cu care se confruntă romii în toate sferele vieții publice și private, inclusiv în educație, ocuparea forței de muncă, în domeniul locuințelor și în accesul la asistență medicală; întrucât Comitetul a subliniat că trebuie luate de urgență măsuri pentru a remedia situația romilor, pentru a combate abandonul școlar timpuriu și pentru a promova o educație incluzivă și de calitate, inclusiv în zonele segregate; întrucât Comitetul a subliniat, de asemenea, că, în regiunile defavorizate, este nevoie de un gard mai mare de complementaritate între politicile naționale și cele locale, astfel încât să se asigure soluții pe termen lung la problemele legate de ocuparea forței de muncă și de locuințe, în timp ce accesul la asistență medicală și la servicii sociale este afectat de obstacole practice grave, în special în detrimentul femeilor și copiilor romi; |
| --- | --- |

CV.

întrucât, în cel de Al cincilea aviz privind Ungaria din 26 mai 2020, Comitetul consultativ al Consiliului Europei pentru Convenția-cadru privind protecția minorităților naționale a indicat că, deși Ungaria menține politica de sprijinire a minorităților naționale pe baza unui cadru legislativ solid, este în continuare necesar să se abordeze dificultățile structurale cu care se confruntă romii în toate sferele vieții publice și private, inclusiv în educație, ocuparea forței de muncă, în domeniul locuințelor și în accesul la asistență medicală; întrucât Comitetul a subliniat că trebuie luate de urgență măsuri pentru a remedia situația romilor, pentru a combate abandonul școlar timpuriu și pentru a promova o educație incluzivă și de calitate, inclusiv în zonele segregate; întrucât Comitetul a subliniat, de asemenea, că, în regiunile defavorizate, este nevoie de un gard mai mare de complementaritate între politicile naționale și cele locale, astfel încât să se asigure soluții pe termen lung la problemele legate de ocuparea forței de muncă și de locuințe, în timp ce accesul la asistență medicală și la servicii sociale este afectat de obstacole practice grave, în special în detrimentul femeilor și copiilor romi;

| CW. | întrucât, în decizia sa din 10 iunie 2022 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârilor CEDO în cauza Horváth și Kiss/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că cauza respectivă se referă la plasamentul abuziv și discriminatoriu al copiilor romi în școli speciale pentru copiii cu dizabilități mintale și la prezența disproporționat de mare a acestora în astfel de școli, iar statul are obligația pozitivă de a evita perpetuarea practicilor discriminatorii; întrucât comitetul și-a reiterat cu fermitate invitația adresată autorităților de a prezenta exemple care să demonstreze eficacitatea căilor de atac administrative și judiciare împotriva constatărilor comitetelor de experți și de a completa datele statistice transmise în acest sens, a îndemnat autoritățile să completeze informațiile statistice cu date defalcate pe criterii etnice care să indice numărul de recursuri introduse în cazul copiilor romi și a reiterat cu insistență invitația adresată autorităților de a prezenta informații suplimentare cu privire la orice procedură relevantă în fața comisarului pentru drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

CW.

întrucât, în decizia sa din 10 iunie 2022 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârilor CEDO în cauza Horváth și Kiss/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că cauza respectivă se referă la plasamentul abuziv și discriminatoriu al copiilor romi în școli speciale pentru copiii cu dizabilități mintale și la prezența disproporționat de mare a acestora în astfel de școli, iar statul are obligația pozitivă de a evita perpetuarea practicilor discriminatorii; întrucât comitetul și-a reiterat cu fermitate invitația adresată autorităților de a prezenta exemple care să demonstreze eficacitatea căilor de atac administrative și judiciare împotriva constatărilor comitetelor de experți și de a completa datele statistice transmise în acest sens, a îndemnat autoritățile să completeze informațiile statistice cu date defalcate pe criterii etnice care să indice numărul de recursuri introduse în cazul copiilor romi și a reiterat cu insistență invitația adresată autorităților de a prezenta informații suplimentare cu privire la orice procedură relevantă în fața comisarului pentru drepturile fundamentale;

| CX. | întrucât nu a fost încă realizată supravegherea executării hotărârilor CEDO în cauza Balázs/Ungaria în ceea ce privește încălcarea interdicției de discriminare coroborate cu interzicerea tratamentului inuman sau degradant ca urmare a faptului că autoritățile nu au efectuat investigații efective cu privire la posibilele motive rasiale care stau la baza relelor tratamente aplicate solicitanților romi de către agenții de aplicare a legii; |
| --- | --- |

CX.

întrucât nu a fost încă realizată supravegherea executării hotărârilor CEDO în cauza Balázs/Ungaria în ceea ce privește încălcarea interdicției de discriminare coroborate cu interzicerea tratamentului inuman sau degradant ca urmare a faptului că autoritățile nu au efectuat investigații efective cu privire la posibilele motive rasiale care stau la baza relelor tratamente aplicate solicitanților romi de către agenții de aplicare a legii;

| CY. | întrucât, la 29 iulie 2022, liderii grupurilor politice din Parlament au adoptat o declarație prin care condamnă declarațiile vădit rasiste ale prim-ministrului Viktor Orbán cu privire la faptul că nu dorește ca Ungaria să devină „un popor de rase amestecate” și au subliniat că aceste declarații încalcă valorile noastre, care sunt, de asemenea, consacrate în tratatele UE; |
| --- | --- |

CY.

întrucât, la 29 iulie 2022, liderii grupurilor politice din Parlament au adoptat o declarație prin care condamnă declarațiile vădit rasiste ale prim-ministrului Viktor Orbán cu privire la faptul că nu dorește ca Ungaria să devină „un popor de rase amestecate” și au subliniat că aceste declarații încalcă valorile noastre, care sunt, de asemenea, consacrate în tratatele UE;

Drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților

| CZ. | întrucât, în hotărârea sa din 19 martie 2020 în cauza C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), CJUE a hotărât că Directiva 2013/32/UE privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (24) interzice adoptarea de acte legislative interne care permit respingerea ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională pentru motivul că solicitantul a sosit pe teritoriul statului membru în cauză printr-un stat în care solicitantul nu era expus persecuției sau unui risc de vătămare gravă ori în care este garantat un nivel de protecție suficient; întrucât CJUE a concluzionat că directiva interzice, de asemenea, adoptarea de acte legislative interne care stabilesc un termen de opt zile în care trebuie să se pronunțe o instanță sesizată cu privire la o decizie de respingere ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională, în cazul în care instanța respectivă nu este în măsură să asigure, într-un astfel de termen, eficacitatea normelor materiale și a garanțiilor procedurale de care se bucură solicitantul în temeiul dreptului UE; |
| --- | --- |

CZ.

întrucât, în hotărârea sa din 19 martie 2020 în cauza C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), CJUE a hotărât că Directiva 2013/32/UE privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (24) interzice adoptarea de acte legislative interne care permit respingerea ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională pentru motivul că solicitantul a sosit pe teritoriul statului membru în cauză printr-un stat în care solicitantul nu era expus persecuției sau unui risc de vătămare gravă ori în care este garantat un nivel de protecție suficient; întrucât CJUE a concluzionat că directiva interzice, de asemenea, adoptarea de acte legislative interne care stabilesc un termen de opt zile în care trebuie să se pronunțe o instanță sesizată cu privire la o decizie de respingere ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională, în cazul în care instanța respectivă nu este în măsură să asigure, într-un astfel de termen, eficacitatea normelor materiale și a garanțiilor procedurale de care se bucură solicitantul în temeiul dreptului UE;

| DA. | întrucât, în hotărârea sa din 2 aprilie 2020 în cauzele conexate C-715/17, C-718/17 și C-719/17, inclusiv în cauza Comisia/Ungaria (Mecanismul temporar pentru transferul solicitanților de protecție internațională), CJUE a hotărât că, prin faptul că nu a comunicat, la intervale regulate și cel puțin o dată la trei luni, un număr adecvat de solicitanți de protecție internațională care pot fi transferați rapid pe teritoriul său, Ungaria nu și-a îndeplinit, de la 25 decembrie 2015, obligațiile care îi revin în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului (25) și, prin urmare, nu și-a îndeplinit obligațiile ulterioare de transfer care îi revin în temeiul articolului 5 alineatele (4)-(11) din decizia menționată; |
| --- | --- |

DA.

întrucât, în hotărârea sa din 2 aprilie 2020 în cauzele conexate C-715/17, C-718/17 și C-719/17, inclusiv în cauza Comisia/Ungaria (Mecanismul temporar pentru transferul solicitanților de protecție internațională), CJUE a hotărât că, prin faptul că nu a comunicat, la intervale regulate și cel puțin o dată la trei luni, un număr adecvat de solicitanți de protecție internațională care pot fi transferați rapid pe teritoriul său, Ungaria nu și-a îndeplinit, de la 25 decembrie 2015, obligațiile care îi revin în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului (25) și, prin urmare, nu și-a îndeplinit obligațiile ulterioare de transfer care îi revin în temeiul articolului 5 alineatele (4)-(11) din decizia menționată;

| DB. | întrucât, în hotărârea sa din 14 mai 2020 în cauzele conexate C-924/19 PPU și C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság și Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, CJUE a hotărât că Directiva 2008/115/CE privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (26) și Directiva 2013/33/UE de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (27) trebuie interpretate în sensul că obligația impusă unui resortisant al unei țări terțe de a rămâne permanent într-o zonă de tranzit al cărei perimetru este restrâns și închis, în interiorul căreia deplasările acestui resortisant sunt limitate și monitorizate și pe care acesta nu o poate părăsi din punct de vedere legal din proprie inițiativă în nicio direcție, pare să constituie o lipsire de libertate caracteristică unei „detenții” în sensul acestor directive; întrucât CJUE a indicat că legislația UE se opune unei serii de dispoziții din legislația Ungariei; |
| --- | --- |

DB.

întrucât, în hotărârea sa din 14 mai 2020 în cauzele conexate C-924/19 PPU și C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság și Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, CJUE a hotărât că Directiva 2008/115/CE privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (26) și Directiva 2013/33/UE de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (27) trebuie interpretate în sensul că obligația impusă unui resortisant al unei țări terțe de a rămâne permanent într-o zonă de tranzit al cărei perimetru este restrâns și închis, în interiorul căreia deplasările acestui resortisant sunt limitate și monitorizate și pe care acesta nu o poate părăsi din punct de vedere legal din proprie inițiativă în nicio direcție, pare să constituie o lipsire de libertate caracteristică unei „detenții” în sensul acestor directive; întrucât CJUE a indicat că legislația UE se opune unei serii de dispoziții din legislația Ungariei;

| DC. | întrucât, în hotărârea sa din 17 decembrie 2020 în cauza C-808/18, Comisia/Ungaria („Accueil des demandeurs de protection internationale”), CJUE a hotărât că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul Directivelor 2008/115/CE, 2013/32/UE și 2013/33/UE deoarece i) prevede că cererile de protecție internațională pot fi depuse de resortisanții țărilor terțe și de apatrizi numai în zonele de tranzit Röszke și Tompa, limitând în același timp în mod drastic numărul zilnic al solicitanților autorizați să intre în aceste zone de tranzit; ii) instituie un sistem de detenție sistematică a solicitanților de protecție internațională în zonele de tranzit Röszke și Tompa; iii) permite returnarea tuturor resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală pe teritoriul său, fără a respecta procedurile și garanțiile prevăzute în acquis; și iv) impune condiții contrare dreptului Uniunii pentru exercitarea de către solicitanții de protecție internațională a dreptului lor de a rămâne pe teritoriul său; întrucât, la 27 ianuarie 2021, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) a anunțat suspendarea operațiunilor sale în Ungaria, în urma hotărârii CJUE; întrucât, la 12 noiembrie 2021, Comisia a decis să sesizeze CJUE cu privire la nerespectarea de către Ungaria a hotărârii și a solicitat CJUE să dispună plata unor sancțiuni financiare (Cauza C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

întrucât, în hotărârea sa din 17 decembrie 2020 în cauza C-808/18, Comisia/Ungaria („Accueil des demandeurs de protection internationale”), CJUE a hotărât că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul Directivelor 2008/115/CE, 2013/32/UE și 2013/33/UE deoarece i) prevede că cererile de protecție internațională pot fi depuse de resortisanții țărilor terțe și de apatrizi numai în zonele de tranzit Röszke și Tompa, limitând în același timp în mod drastic numărul zilnic al solicitanților autorizați să intre în aceste zone de tranzit; ii) instituie un sistem de detenție sistematică a solicitanților de protecție internațională în zonele de tranzit Röszke și Tompa; iii) permite returnarea tuturor resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală pe teritoriul său, fără a respecta procedurile și garanțiile prevăzute în acquis; și iv) impune condiții contrare dreptului Uniunii pentru exercitarea de către solicitanții de protecție internațională a dreptului lor de a rămâne pe teritoriul său; întrucât, la 27 ianuarie 2021, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) a anunțat suspendarea operațiunilor sale în Ungaria, în urma hotărârii CJUE; întrucât, la 12 noiembrie 2021, Comisia a decis să sesizeze CJUE cu privire la nerespectarea de către Ungaria a hotărârii și a solicitat CJUE să dispună plata unor sancțiuni financiare (Cauza C-123/22);

| DD. | întrucât, la 9 iunie 2021, Comisia a decis să trimită o scrisoare de punere în întârziere și un aviz motivat autorităților din Ungaria pentru netranspunerea integrală a Directivei 2013/32/UE în ceea ce privește dispozițiile referitoare la întrevederea personală, controlul medical, garanțiile pentru copiii și adolescenții neînsoțiți și procedura de examinare a cererilor de azil; |
| --- | --- |

DD.

întrucât, la 9 iunie 2021, Comisia a decis să trimită o scrisoare de punere în întârziere și un aviz motivat autorităților din Ungaria pentru netranspunerea integrală a Directivei 2013/32/UE în ceea ce privește dispozițiile referitoare la întrevederea personală, controlul medical, garanțiile pentru copiii și adolescenții neînsoțiți și procedura de examinare a cererilor de azil;

| DE. | întrucât, la 15 iulie 2021, Comisia a decis să introducă o acțiune împotriva Ungariei în fața CJUE, considerând că noua procedură de azil este incompatibilă cu articolul 6 din Directiva 2013/32/UE, interpretat în lumina articolul 18 din Cartă (cauza C-823/21, Comisia/Ungaria); |
| --- | --- |

DE.

întrucât, la 15 iulie 2021, Comisia a decis să introducă o acțiune împotriva Ungariei în fața CJUE, considerând că noua procedură de azil este incompatibilă cu articolul 6 din Directiva 2013/32/UE, interpretat în lumina articolul 18 din Cartă (cauza C-823/21, Comisia/Ungaria);

| DF. | întrucât, în hotărârea sa din 16 noiembrie 2021 în cauza C-821/19, Comisia/Ungaria („Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”), CJUE a hotărât că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul: i) articolului 33 alineatul (2) din Directiva 2013/32/UE, deoarece permite respingerea ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională pentru motivul că solicitantul a sosit pe teritoriul său printr-un stat în care nu este expus unor persecuții sau unui risc de vătămări grave ori în care este garantat un nivel de protecție suficient; ii) articolului 8 alineatul (2) și al articolului 22 alineatul (1) din Directiva 2013/32/UE, precum și al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2013/33/UE, deoarece sancționează penal în dreptul său intern comportamentul oricărei persoane care, în cadrul unei activități de organizare, acordă sprijin la înaintarea sau depunerea unei cereri de azil pe teritoriul său, în cazul în care se poate dovedi, dincolo de orice îndoială rezonabilă, că această persoană era conștientă de faptul că cererea respectivă nu putea fi admisă în temeiul acestui drept; și iii) articolului 8 alineatul (2), al articolului 12 alineatul (1) litera (c) și al articolului 22 alineatul (1) din Directiva 2013/32/UE, precum și al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2013/33/UE, deoarece privează de dreptul de a se apropia de frontierele sale externe orice persoană suspectată de săvârșirea unei asemenea infracțiuni; |
| --- | --- |

DF.

întrucât, în hotărârea sa din 16 noiembrie 2021 în cauza C-821/19, Comisia/Ungaria („Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”), CJUE a hotărât că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul: i) articolului 33 alineatul (2) din Directiva 2013/32/UE, deoarece permite respingerea ca inadmisibilă a unei cereri de protecție internațională pentru motivul că solicitantul a sosit pe teritoriul său printr-un stat în care nu este expus unor persecuții sau unui risc de vătămări grave ori în care este garantat un nivel de protecție suficient; ii) articolului 8 alineatul (2) și al articolului 22 alineatul (1) din Directiva 2013/32/UE, precum și al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2013/33/UE, deoarece sancționează penal în dreptul său intern comportamentul oricărei persoane care, în cadrul unei activități de organizare, acordă sprijin la înaintarea sau depunerea unei cereri de azil pe teritoriul său, în cazul în care se poate dovedi, dincolo de orice îndoială rezonabilă, că această persoană era conștientă de faptul că cererea respectivă nu putea fi admisă în temeiul acestui drept; și iii) articolului 8 alineatul (2), al articolului 12 alineatul (1) litera (c) și al articolului 22 alineatul (1) din Directiva 2013/32/UE, precum și al articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2013/33/UE, deoarece privează de dreptul de a se apropia de frontierele sale externe orice persoană suspectată de săvârșirea unei asemenea infracțiuni;

| DG. | întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei în Ungaria din perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a constatat că poziția adoptată de guvern împotriva imigrației și a solicitanților de azil începând din 2015 a condus la adoptarea unui cadru legislativ care compromite primirea solicitanților de azil și integrarea refugiaților recunoscuți, astfel cum se prevede în obligațiile internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

DG.

întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei în Ungaria din perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a constatat că poziția adoptată de guvern împotriva imigrației și a solicitanților de azil începând din 2015 a condus la adoptarea unui cadru legislativ care compromite primirea solicitanților de azil și integrarea refugiaților recunoscuți, astfel cum se prevede în obligațiile internaționale privind drepturile omului;

| DH. | întrucât, în raportul său din 17 martie 2020 în urma vizitei în Ungaria din 2018, Comitetul European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante a subliniat că, de la vizita ad-hoc a Comitetului din 2017, nu s-a luat nicio măsură pentru a se institui garanții efective care să prevină relele tratamente aplicate persoanelor returnate de polițiștii maghiari prin gardul de la frontiera cu Serbia și a precizat, de asemenea, că este evident și faptul că nu există încă căi de atac care să le ofere acestor persoane o protecție efectivă împotriva deportării lor forțate și/sau a returnării, inclusiv împotriva returnării în serie; |
| --- | --- |

DH.

întrucât, în raportul său din 17 martie 2020 în urma vizitei în Ungaria din 2018, Comitetul European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante a subliniat că, de la vizita ad-hoc a Comitetului din 2017, nu s-a luat nicio măsură pentru a se institui garanții efective care să prevină relele tratamente aplicate persoanelor returnate de polițiștii maghiari prin gardul de la frontiera cu Serbia și a precizat, de asemenea, că este evident și faptul că nu există încă căi de atac care să le ofere acestor persoane o protecție efectivă împotriva deportării lor forțate și/sau a returnării, inclusiv împotriva returnării în serie;

| DI. | întrucât, în observațiile sale finale din 6 iunie 2019 referitoare la rapoartele periodice combinate nr. 18-nr. 25 ale Ungariei, Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația alarmantă a solicitanților de azil, a refugiaților și a migranților, precum și cu privire la relatările că principiul nereturnării nu este respectat pe deplin nici în drept, nici în practică; întrucât Comitetul a fost, de asemenea, profund alarmat de presupusa utilizare excesivă a forței și a violenței de către agenții de aplicare a legii împotriva resortisanților țărilor terțe găsiți oriunde pe teritoriul Ungariei și de returnarea forțată a persoanelor găsite în apropierea frontierei cu Serbia, provocând răniri și vătămări corporale; |
| --- | --- |

DI.

întrucât, în observațiile sale finale din 6 iunie 2019 referitoare la rapoartele periodice combinate nr. 18-nr. 25 ale Ungariei, Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația alarmantă a solicitanților de azil, a refugiaților și a migranților, precum și cu privire la relatările că principiul nereturnării nu este respectat pe deplin nici în drept, nici în practică; întrucât Comitetul a fost, de asemenea, profund alarmat de presupusa utilizare excesivă a forței și a violenței de către agenții de aplicare a legii împotriva resortisanților țărilor terțe găsiți oriunde pe teritoriul Ungariei și de returnarea forțată a persoanelor găsite în apropierea frontierei cu Serbia, provocând răniri și vătămări corporale;

| DJ. | întrucât, în hotărârea sa din 2 martie 2021 în cauza R.R. și alții/Ungaria, CEDO a constatat că neasigurarea cu alimente a primului solicitant (R.R.) și condițiile de cazare ale celorlalți solicitanți (o femeie însărcinată și copii) au condus la încălcarea interdicției tratamentelor inumane sau degradante; întrucât CEDO a constatat, de asemenea, că aflarea solicitanților în zona de tranzit a constituit o privare de libertate de facto și că lipsa oricărei decizii oficiale a autorităților și a oricărei proceduri prin care ar fi putut fi stabilită rapid de o instanță legalitatea detenției lor a condus la încălcarea dreptului la libertate și securitate; întrucât CEDO a ajuns la concluzii similare în hotărârile sale din 24 februarie 2022, în cauza M.B.K. și alții/Ungaria, și din 2 iunie 2022, în cauza H.M. și alții/Ungaria; întrucât supravegherea consolidată a executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

DJ.

întrucât, în hotărârea sa din 2 martie 2021 în cauza R.R. și alții/Ungaria, CEDO a constatat că neasigurarea cu alimente a primului solicitant (R.R.) și condițiile de cazare ale celorlalți solicitanți (o femeie însărcinată și copii) au condus la încălcarea interdicției tratamentelor inumane sau degradante; întrucât CEDO a constatat, de asemenea, că aflarea solicitanților în zona de tranzit a constituit o privare de libertate de facto și că lipsa oricărei decizii oficiale a autorităților și a oricărei proceduri prin care ar fi putut fi stabilită rapid de o instanță legalitatea detenției lor a condus la încălcarea dreptului la libertate și securitate; întrucât CEDO a ajuns la concluzii similare în hotărârile sale din 24 februarie 2022, în cauza M.B.K. și alții/Ungaria, și din 2 iunie 2022, în cauza H.M. și alții/Ungaria; întrucât supravegherea consolidată a executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| DK. | întrucât, în raportul său din 11 mai 2020 în urma vizitei în Ungaria din 2019, raportorul special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților și-a reiterat apelul adresat guvernului Ungariei de a efectua o reevaluare efectivă a situației actuale și a politicilor sale privind migrația și a indicat că Ungaria ar trebui să pună capăt așa-zisei situații de criză, care nu corespunde realității și care are un impact negativ puternic asupra drepturilor omului în ceea ce îi privește pe migranți și pe solicitanții de azil, precum și asupra libertății organizațiilor societății civile și a autorității sistemului judiciar și că Ungaria ar trebui, de asemenea, să elimine toate celelalte măsuri restrictive cu caracteristici și consecințe similare; |
| --- | --- |

DK.

întrucât, în raportul său din 11 mai 2020 în urma vizitei în Ungaria din 2019, raportorul special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților și-a reiterat apelul adresat guvernului Ungariei de a efectua o reevaluare efectivă a situației actuale și a politicilor sale privind migrația și a indicat că Ungaria ar trebui să pună capăt așa-zisei situații de criză, care nu corespunde realității și care are un impact negativ puternic asupra drepturilor omului în ceea ce îi privește pe migranți și pe solicitanții de azil, precum și asupra libertății organizațiilor societății civile și a autorității sistemului judiciar și că Ungaria ar trebui, de asemenea, să elimine toate celelalte măsuri restrictive cu caracteristici și consecințe similare;

| DL. | întrucât, în hotărârea sa din 8 iulie 2021 în cauza Shahzad/Ungaria, CEDO a constatat că reclamantul a făcut obiectul unei expulzări „colective”, întrucât situația sa individuală nu a fost analizată de autorități și că acestea nu au oferit modalități reale și eficiente de a intra în Ungaria, returnarea reclamantului nu a fost rezultatul comportamentului său și acesta nu a dispus de o cale de atac adecvată; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs; |
| --- | --- |

DL.

întrucât, în hotărârea sa din 8 iulie 2021 în cauza Shahzad/Ungaria, CEDO a constatat că reclamantul a făcut obiectul unei expulzări „colective”, întrucât situația sa individuală nu a fost analizată de autorități și că acestea nu au oferit modalități reale și eficiente de a intra în Ungaria, returnarea reclamantului nu a fost rezultatul comportamentului său și acesta nu a dispus de o cale de atac adecvată; întrucât supravegherea executării acestei hotărâri se află încă în curs;

| DM. | întrucât, în decizia sa din 2 decembrie 2021 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârii CEDO în cauza Ilias și Ahmed/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că această cauză se referă la o încălcare a obligației procedurale prevăzute la articolul 3 din Convenția europeană a drepturilor omului de a se evalua riscul unor rele tratamente înainte de deportarea solicitanților de azil în Serbia pe baza unei prezumții generale de „țară terță sigură”, a luat act cu profund regret de faptul că nu au fost luate măsuri în vederea reevaluării necesare a prezumției legislative de „țară terță sigură” în raport cu Serbia și și-a reiterat cu fermitate invitația de a fi efectuată o astfel de reevaluare fără întârziere și în conformitate cu cerințele jurisprudenței CEDO și de a fi prezentate motivele și rezultatul acesteia; întrucât, de asemenea, Comitetul a constatat cu profundă îngrijorare că, în pofida preocupărilor exprimate în decizia sa anterioară, a continuat practica returnărilor forțate fără respectarea unei proceduri ordonate și a reiterat cu fermitate apelul său adresat autorităților din Ungaria de a respecta pe deplin cerințele care decurg din hotărârea CEDO și de a se asigura că returnările forțate fac obiectul unor proceduri ordonate și al unor garanții, în special în ceea ce privește dreptul fiecărei persoane de a solicita azil, astfel cum este prevăzut de dreptul internațional; |
| --- | --- |

DM.

întrucât, în decizia sa din 2 decembrie 2021 privind supravegherea sporită în curs a executării hotărârii CEDO în cauza Ilias și Ahmed/Ungaria, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a reamintit că această cauză se referă la o încălcare a obligației procedurale prevăzute la articolul 3 din Convenția europeană a drepturilor omului de a se evalua riscul unor rele tratamente înainte de deportarea solicitanților de azil în Serbia pe baza unei prezumții generale de „țară terță sigură”, a luat act cu profund regret de faptul că nu au fost luate măsuri în vederea reevaluării necesare a prezumției legislative de „țară terță sigură” în raport cu Serbia și și-a reiterat cu fermitate invitația de a fi efectuată o astfel de reevaluare fără întârziere și în conformitate cu cerințele jurisprudenței CEDO și de a fi prezentate motivele și rezultatul acesteia; întrucât, de asemenea, Comitetul a constatat cu profundă îngrijorare că, în pofida preocupărilor exprimate în decizia sa anterioară, a continuat practica returnărilor forțate fără respectarea unei proceduri ordonate și a reiterat cu fermitate apelul său adresat autorităților din Ungaria de a respecta pe deplin cerințele care decurg din hotărârea CEDO și de a se asigura că returnările forțate fac obiectul unor proceduri ordonate și al unor garanții, în special în ceea ce privește dreptul fiecărei persoane de a solicita azil, astfel cum este prevăzut de dreptul internațional;

| DN. | întrucât se află în continuare în curs supravegherea executării hotărârilor CEDO în cauza Nabil și alții/Ungaria, care vizează încălcarea dreptului la libertate și siguranță al solicitanților de azil, ca urmare a detenției acestora în așteptarea examinării pe fond a cererilor lor de azil; |
| --- | --- |

DN.

întrucât se află în continuare în curs supravegherea executării hotărârilor CEDO în cauza Nabil și alții/Ungaria, care vizează încălcarea dreptului la libertate și siguranță al solicitanților de azil, ca urmare a detenției acestora în așteptarea examinării pe fond a cererilor lor de azil;

| DO. | întrucât, în scrisoarea sa din 12 august 2022 adresată Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, Comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a indicat că accesul la procedura de azil și la o evaluare de fond și individuală a riscurilor a devenit practic imposibil în Ungaria din cauza măsurilor consecutive și suprapuse luate de guvern începând din 2015; întrucât potențialilor solicitanți de azil li se refuză intrarea legală pe teritoriu sau, cu puține excepții, aceștia sunt obligați să părăsească Ungaria și sunt supuși unei proceduri de triere prealabilă la ambasadă înainte de a putea depune o cerere de protecție internațională; întrucât această desființare treptată a sistemului de azil a fost însoțită și alimentată în mod constant de un discurs aspru al guvernului din Ungaria împotriva migranților, ceea ce subminează și mai mult primirea și protecția refugiaților și a solicitanților de azil în această țară; |
| --- | --- |

DO.

întrucât, în scrisoarea sa din 12 august 2022 adresată Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, Comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a indicat că accesul la procedura de azil și la o evaluare de fond și individuală a riscurilor a devenit practic imposibil în Ungaria din cauza măsurilor consecutive și suprapuse luate de guvern începând din 2015; întrucât potențialilor solicitanți de azil li se refuză intrarea legală pe teritoriu sau, cu puține excepții, aceștia sunt obligați să părăsească Ungaria și sunt supuși unei proceduri de triere prealabilă la ambasadă înainte de a putea depune o cerere de protecție internațională; întrucât această desființare treptată a sistemului de azil a fost însoțită și alimentată în mod constant de un discurs aspru al guvernului din Ungaria împotriva migranților, ceea ce subminează și mai mult primirea și protecția refugiaților și a solicitanților de azil în această țară;

Drepturile economice și sociale

| DP. | întrucât, în Recomandarea sa din 12 iulie 2022 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022, care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2022, Consiliul a recomandat continuarea integrării pe piața muncii a celor mai vulnerabile grupuri, în special prin perfecționarea profesională, și prelungirea duratei prestațiilor de șomaj pentru a îmbunătăți adecvarea asistenței sociale și pentru a asigura accesul la servicii esențiale și locuințe adecvate pentru toți; întrucât Consiliul a recomandat îmbunătățirea rezultatelor în învățământ și creșterea participării grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general de calitate, precum și îmbunătățirea accesului la servicii de calitate de îngrijire preventivă și primară; |
| --- | --- |

DP.

întrucât, în Recomandarea sa din 12 iulie 2022 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022, care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2022, Consiliul a recomandat continuarea integrării pe piața muncii a celor mai vulnerabile grupuri, în special prin perfecționarea profesională, și prelungirea duratei prestațiilor de șomaj pentru a îmbunătăți adecvarea asistenței sociale și pentru a asigura accesul la servicii esențiale și locuințe adecvate pentru toți; întrucât Consiliul a recomandat îmbunătățirea rezultatelor în învățământ și creșterea participării grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general de calitate, precum și îmbunătățirea accesului la servicii de calitate de îngrijire preventivă și primară;

| DQ. | întrucât, în observațiile sale finale din 3 martie 2020 privind cel de al șaselea raport periodic al Ungariei, Comitetul ONU pentru drepturile copilului a recomandat Ungariei să continue să investească în măsuri de eradicare a sărăciei, acordând o atenție deosebită copiilor romi și copiilor care trăiesc în zone defavorizate din punct de vedere socioeconomic, și a exprimat preocupări serioase cu privire la numărul de elevi care părăsesc timpuriu școala, majoritatea provenind din medii defavorizate, alocarea școlilor publice comunităților religioase, ceea ce poate contribui la segregarea bazată pe religie și convingeri, continuarea segregării a copiilor romi în educație, decalajul educațional dintre copiii romi și cei de altă etnie, lipsa datelor oficiale privind copiii romi în educație, hărțuirea, abuzul și excluziunea cu care se confruntă copiii în școli, în special copiii LGBTI, precum și la utilizarea metodelor de disciplină în școli care nu îi protejează pe copii împotriva violenței fizice și mintale; |
| --- | --- |

DQ.

întrucât, în observațiile sale finale din 3 martie 2020 privind cel de al șaselea raport periodic al Ungariei, Comitetul ONU pentru drepturile copilului a recomandat Ungariei să continue să investească în măsuri de eradicare a sărăciei, acordând o atenție deosebită copiilor romi și copiilor care trăiesc în zone defavorizate din punct de vedere socioeconomic, și a exprimat preocupări serioase cu privire la numărul de elevi care părăsesc timpuriu școala, majoritatea provenind din medii defavorizate, alocarea școlilor publice comunităților religioase, ceea ce poate contribui la segregarea bazată pe religie și convingeri, continuarea segregării a copiilor romi în educație, decalajul educațional dintre copiii romi și cei de altă etnie, lipsa datelor oficiale privind copiii romi în educație, hărțuirea, abuzul și excluziunea cu care se confruntă copiii în școli, în special copiii LGBTI, precum și la utilizarea metodelor de disciplină în școli care nu îi protejează pe copii împotriva violenței fizice și mintale;

| DR. | întrucât, la 11 februarie 2022, guvernul Ungariei a emis o ordonanță de urgență prin care a stabilit „serviciile minime necesare” ce trebuie asigurate în timpul unei greve, în temeiul Legii privind grevele, interpretându-le într-un mod atât de larg încât grevele devin imposibile; întrucât ordonanța a limitat drepturile profesorilor care anunțaseră planuri de grevă pentru 16 martie 2022; |
| --- | --- |

DR.

întrucât, la 11 februarie 2022, guvernul Ungariei a emis o ordonanță de urgență prin care a stabilit „serviciile minime necesare” ce trebuie asigurate în timpul unei greve, în temeiul Legii privind grevele, interpretându-le într-un mod atât de larg încât grevele devin imposibile; întrucât ordonanța a limitat drepturile profesorilor care anunțaseră planuri de grevă pentru 16 martie 2022;

| DS. | întrucât, de la adoptarea interdicției de a stabili domiciliul obișnuit într-un spațiu public, mai multe instanțe de drept comun au solicitat Curții Constituționale să anuleze legea în cauză, invocând neconstituționalitatea acesteia pentru mai multe motive; întrucât, după o amânare considerabilă, Curtea Constituțională a respins toate sesizările depuse de instanțele de drept comun în raport cu toate motivele și nu a luat în considerare niciun punct de vedere care nu era în favoarea raționamentului guvernului; întrucât, în cazul persoanelor fără adăpost, sistemul de securitate socială se axează în primul rând pe ilegalitatea șederii persoanelor fără adăpost în spațiile publice și pe aplicarea unor măsuri punitive, în loc să se axeze pe incluziunea socială, |
| --- | --- |

DS.

întrucât, de la adoptarea interdicției de a stabili domiciliul obișnuit într-un spațiu public, mai multe instanțe de drept comun au solicitat Curții Constituționale să anuleze legea în cauză, invocând neconstituționalitatea acesteia pentru mai multe motive; întrucât, după o amânare considerabilă, Curtea Constituțională a respins toate sesizările depuse de instanțele de drept comun în raport cu toate motivele și nu a luat în considerare niciun punct de vedere care nu era în favoarea raționamentului guvernului; întrucât, în cazul persoanelor fără adăpost, sistemul de securitate socială se axează în primul rând pe ilegalitatea șederii persoanelor fără adăpost în spațiile publice și pe aplicarea unor măsuri punitive, în loc să se axeze pe incluziunea socială,

| 1. | reiterează faptul că preocupările sale se referă la următoarele aspecte din Ungaria:






  — | funcționarea sistemului constituțional și al celui electoral, |
| --- | --- | --- |

1.

—

funcționarea sistemului constituțional și al celui electoral,

| — | independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor, |
| --- | --- |

—

independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor,

| — | corupția și conflictele de interese, |
| --- | --- |

—

corupția și conflictele de interese,

| — | protecția datelor și a vieții private, |
| --- | --- |

—

protecția datelor și a vieții private,

| — | libertatea de exprimare, inclusiv pluralismul mass-mediei, |
| --- | --- |

—

libertatea de exprimare, inclusiv pluralismul mass-mediei,

| — | libertatea academică, |
| --- | --- |

—

libertatea academică,

| — | libertatea religioasă, |
| --- | --- |

—

libertatea religioasă,

| — | libertatea de asociere, |
| --- | --- |

—

libertatea de asociere,

| — | dreptul la egalitatea de tratament, inclusiv drepturile LGBTIQ, |
| --- | --- |

—

dreptul la egalitatea de tratament, inclusiv drepturile LGBTIQ,

| — | drepturile persoanelor care aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, și protejarea împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități, |
| --- | --- |

—

drepturile persoanelor care aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, și protejarea împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități,

| — | drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților, |
| --- | --- |

—

drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților,

| — | drepturile economice și sociale; |
| --- | --- |

—

drepturile economice și sociale;

| 2. | consideră că faptele și tendințele menționate în rezoluțiile Parlamentului, luate împreună, reprezintă o amenințare sistemică la adresa valorilor enunțate la articolul 2 din TUE și constituie un risc clar de încălcare gravă a acestora; își exprimă profunda îngrijorare și condamnă eforturile deliberate și sistematice ale guvernului din Ungaria de a submina valorile fondatoare ale Uniunii, consacrate la articolul 2 din TUE; subliniază că aceste tendințe s-au înrăutățit substanțial de la declanșarea articolului 7 alineatul (1) din TUE; subliniază că guvernului Ungariei îi revine responsabilitatea de a restabili conformitatea cu legislația UE și cu valorile consacrate la articolul 2 din TUE și își exprimă regretul profund cu privire la faptul că lipsa unor măsuri hotărâte din partea UE a contribuit la degradarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în Ungaria, transformând țara într-un regim hibrid de autocrație electorală, conform indicilor corespunzători; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă incapacitatea Consiliului de a realiza progrese simțitoare în ceea ce privește procedura în curs prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din TUE; îndeamnă Consiliul să asigure organizarea audierilor în cadrul procedurilor în curs prevăzute la articolul 7 din TUE cel puțin o dată în cursul fiecărei președinții și, de asemenea, să răspundă noilor evoluții care afectează statul de drept, democrația și drepturile fundamentale; invită Consiliul să publice procese-verbale cuprinzătoare după fiecare audiere; subliniază că nu este necesară unanimitatea în Consiliu pentru a identifica un risc clar de încălcare gravă a valorilor Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (1), și nici pentru a adresa recomandări concrete statelor membre în cauză și a stabili termene pentru punerea în aplicare a acestor recomandări; își reiterează solicitarea adresată Consiliului în acest sens, subliniind că orice amânare suplimentară a unei astfel de acțiuni ar constitui o încălcare a principiului statului de drept chiar de către Consiliu; subliniază că statele membre au obligația de a acționa împreună și de a pune capăt atacurilor la adresa valorilor consacrate la articolul 2 din TUE; invită Consiliul să adreseze Ungariei recomandări cât mai curând posibil, pentru a remedia problemele menționate în rezoluția sa din 12 septembrie 2018 și în prezenta rezoluție, solicitându-i să pună în aplicare toate hotărârile și recomandările menționate, inclusiv pe cele ce țin de alegerile generale din 3 aprilie 2022; insistă asupra faptului că, în toate procedurile legate de articolul 7 din TUE, Parlamentul ar trebui să fie în măsură să prezinte Consiliului propunerea sa motivată, să participe la audierile organizate în temeiul articolului 7 din TUE și să fie informat cu promptitudine și pe deplin în fiecare etapă a procedurii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Consiliul și Comisia să acorde mai multă atenție desființării sistematice a statului de drept, precum și modului în care sunt legate între ele diferitele încălcări ale valorilor, menționate în rezoluțiile sale; subliniază că lipsa unor acțiuni pentru stoparea încălcării statului de drept subminează instituțiile democratice și, în cele din urmă, afectează drepturile omului și viețile tuturor persoanelor din țara în care au loc încălcările respective; subliniază că Uniunea ar trebui să apere toate valorile consacrate la articolul 2 din TUE cu aceeași hotărâre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să recurgă fără reținere la instrumentele disponibile pentru a răspunde riscului clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea, în special la procedurile accelerate de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, la cererea unor măsuri provizorii în fața Curții de Justiție și la acțiuni privind neexcutarea hotărârilor Curții; reamintește importanța Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept și salută decizia de a-l declanșa în cazul Ungariei, deși cu o mare întârziere și cu un domeniu de aplicare limitat; invită Comisia să ia imediat măsuri în temeiul regulamentului în ceea ce privește alte încălcări ale statului de drept, în special cele legate de independența sistemului judiciar și alte temeiuri menționate în scrisoarea trimisă de Comisie Ungariei la 19 noiembrie 2021; subliniază că aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept este un instrument complementar procedurii prevăzute la articolul 7, se face direct în toate statele membre și are forță executorie din ianuarie 2021 și invită Comisia să întreprindă toate măsurile necesare pentru a-i asigura respectarea efectivă; ia act de riscul utilizării abuzive a fondurilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și își reiterează apelul adresat Comisiei de a nu aproba planul Ungariei până când Ungaria nu va respecta pe deplin toate recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european în domeniul statului de drept și până când nu va executa toate hotărârile aplicabile ale CJUE și ale CEDO; solicită Comisiei ca, înainte de a aproba acordurile de parteneriat și programele politicii de coeziune, să excludă orice risc ca programele din cadrul politicii de coeziune să contribuie la utilizarea abuzivă a fondurilor UE sau la încălcarea statului de drept; invită Comisia să aplice mai strict Regulamentul privind dispozițiile comune (28) și Regulamentul financiar (29) pentru a combate orice utilizare necorespunzătoare a fondurilor UE din motive politice; consideră că aplicarea acestor instrumente pentru a proteja valorile consacrate la articolul 2 din TUE este și mai importantă în prezent, dat fiind că aceste valori sunt amenințate de războiul Rusiei împotriva Ucrainei și de acțiunile pe care le întreprinde împotriva UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează invitația adresată Comisiei de a se asigura că destinatarii sau beneficiarii finali ai fondurilor UE nu sunt privați de aceste fonduri dacă se aplică sancțiuni în cadrul mecanismului de condiționalitate privind statul de drept, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatele (4) și (5) din Regulamentul privind mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept; invită Comisia să găsească modalități de distribuire a fondurilor UE prin intermediul administrațiilor locale și al ONG-urilor, în cazul în care guvernul în cauză nu cooperează în ceea ce privește eliminarea deficiențelor în asigurarea statului de drept; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să sprijine societatea civilă independentă din Ungaria, care protejează valorile consacrate la articolul 2 din TUE, în special prin utilizarea programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; își reiterează apelul adresat Comisiei de a adopta o strategie cuprinzătoare pentru societatea civilă, cu scopul de a proteja și dezvolta spațiul civic în cadrul Uniunii, care să cuprindă toate instrumentele existente și să prezinte o serie de măsuri concrete pentru protejarea și consolidarea spațiului civic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează apelul adresat Comisiei și Consiliului de a iniția imediat negocieri cu Parlamentul cu privire la un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, sub forma unui acord interinstituțional, inclusiv un ciclu de politici permanent al instituțiilor UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută concluziile Conferinței privind viitorul Europei, în special cele cuprinse în propunerea 25 privind statul de drept, valorile democratice și identitatea europeană, și reiterează necesitatea de a consolida procedura de protecție a valorilor pe care se întemeiază Uniunea și de a clarifica determinarea și consecințele încălcărilor valorilor fundamentale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO C 433, 23.12.2019, p. 66.

(2)  JO C 270, 7.7.2021, p. 91.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0204.

(4)  JO C 99, 1.3.2022, p. 218.

(5)  Hotărârea din 24 iunie 2019, Comisia Europeană/Republica Polonă, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, punctul 42.

(6)  Avizul Curții din 18 decembrie 2014, aviz emis în temeiul articolului 218 alineatul (11) din TFUE, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, punctul 168.

(7)  Hotărârea din 27 februarie 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI EU:C:2018:117, punctul 32.

(8)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(9)  JO C 282, 26.8.2020, p. 107.

(10)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(11)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(12)  JO L 94, 28.3.2014, p. 1.

(13)  JO L 94, 28.3.2014, p. 243.

(14)  JO L 198, 28.7.2017, p. 29.

(15)  JO L 321, 17.12.2018, p. 36.

(16)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(17)  Dispoziții care impun obligații de înregistrare, declarare și publicare anumitor categorii de organizații ale societății civile care beneficiază direct sau indirect de sprijin din străinătate ce depășește un anumit prag și care prevăd posibilitatea de a aplica sancțiuni organizațiilor care nu respectă aceste obligații.

(18)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(19)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(20)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(21)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(22)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(23)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(24)  JO L 180, 29.6.2013, p. 60.

(25)  Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (JO L 248, 24.9.2015, p. 80).

(26)  JO L 348, 24.12.2008, p. 98.

(27)  JO L 180, 29.6.2013, p. 96.

(28)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(29)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2023/C 125/29)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene consfințește principiul egalității de gen, în virtutea căruia Uniunea urmărește în toate acțiunile sale să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene consfințește principiul egalității de gen, în virtutea căruia Uniunea urmărește în toate acțiunile sale să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Articolul 21 din Cartă stabilește dreptul la egalitatea de gen în toate domeniile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Articolul 21 din Cartă stabilește dreptul la egalitatea de gen în toate domeniile.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | În cazul fundațiilor politice europene, ar trebui recunoscut că există mai multe niveluri diferențiate de afiliere și categoria de „parteneri de cercetare”, pentru a permite o mai mare flexibilitate și a încuraja libertatea cercetării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

În cazul fundațiilor politice europene, ar trebui recunoscut că există mai multe niveluri diferențiate de afiliere și categoria de „parteneri de cercetare”, pentru a permite o mai mare flexibilitate și a încuraja libertatea cercetării.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. O astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau pentru Parlamentul European. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. O astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau pentru Parlamentul European. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre.

| (23) | Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. O astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau
  la nivelul circumscripțiilor electorale naționale sau regionale la alegerile
  pentru Parlamentul European. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre. |
| --- | --- |

(23)

Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. O astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau
  la nivelul circumscripțiilor electorale naționale sau regionale la alegerile
  pentru Parlamentul European. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre.

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Partidele politice europene
  și
  partidele lor membre ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește eliminarea disparității de gen din politică. Dacă doresc să beneficieze de finanțare din partea UE, partidele politice europene ar trebui să aibă norme interne de promovare a 
  echilibrului
  de gen și ar trebui să fie transparente în ceea ce privește echilibrul de gen al partidelor lor membre
  . Partidele politice europene
  ar trebui să furnizeze dovezi
  ale politicilor lor interne privind echilibrul de gen și
  privind reprezentarea de gen
  ale
  partidelor lor membre, în ceea ce îi privește pe candidații la funcția de deputat în Parlamentul European și pe ocupanții acestei funcții. Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Partidele politice europene
  și
  partidele lor membre ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește eliminarea disparității de gen din politică. Dacă doresc să beneficieze de finanțare din partea UE, partidele politice europene ar trebui să aibă norme interne de promovare a 
  echilibrului
  de gen și ar trebui să fie transparente în ceea ce privește echilibrul de gen al partidelor lor membre
  . Partidele politice europene
  ar trebui să furnizeze dovezi
  ale politicilor lor interne privind echilibrul de gen și
  privind reprezentarea de gen
  ale
  partidelor lor membre, în ceea ce îi privește pe candidații la funcția de deputat în Parlamentul European și pe ocupanții acestei funcții. Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre.

| (30) | Partidele politice europene, partidele lor membre
  și fundațiile politice europene
  ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește eliminarea disparității de gen din politică. Dacă doresc să beneficieze de finanțare din partea UE, partidele politice europene
  și fundațiile politice europene
  ar trebui să aibă norme interne de promovare a 
  egalității de gen, inclusiv un plan privind egalitatea
  de gen și
  un protocol de prevenire, detectare și combatere a hărțuirii sexuale și a hărțuirii pe motive de gen. În plus, partidele politice europene
  ar trebui să fie transparente în ceea ce privește echilibrul de gen al partidelor lor membre
  și
  ar trebui să furnizeze dovezi privind reprezentarea de gen
  a
  partidelor lor membre, în ceea ce îi privește pe candidații la funcția de deputat în Parlamentul European și pe ocupanții acestei funcții
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui, de asemenea, să ofere dovezi ale politicilor lor interne privind egalitatea de gen prin intermediul unui raport anual
  . Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre. |
| --- | --- |

(30)

Partidele politice europene, partidele lor membre
  și fundațiile politice europene
  ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește eliminarea disparității de gen din politică. Dacă doresc să beneficieze de finanțare din partea UE, partidele politice europene
  și fundațiile politice europene
  ar trebui să aibă norme interne de promovare a 
  egalității de gen, inclusiv un plan privind egalitatea
  de gen și
  un protocol de prevenire, detectare și combatere a hărțuirii sexuale și a hărțuirii pe motive de gen. În plus, partidele politice europene
  ar trebui să fie transparente în ceea ce privește echilibrul de gen al partidelor lor membre
  și
  ar trebui să furnizeze dovezi privind reprezentarea de gen
  a
  partidelor lor membre, în ceea ce îi privește pe candidații la funcția de deputat în Parlamentul European și pe ocupanții acestei funcții
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui, de asemenea, să ofere dovezi ale politicilor lor interne privind egalitatea de gen prin intermediul unui raport anual
  . Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 recunoaște, în afară de contribuțiile de la bugetul Uniunii Europene, doar două categorii de venituri pentru partidele și fundațiile politice europene, și anume contribuțiile membrilor și donațiile. O serie de surse de venituri generate de
  activitățile
  economice proprii (cum ar fi vânzările de publicații sau taxele de
  conferință
  ) nu
  sunt cuprinse
  în aceste două categorii, ceea ce creează probleme de contabilitate și transparență. Prin urmare, ar trebui creată o a treia categorie de venituri („resurse proprii”). Proporția resurselor proprii în bugetul total al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui
  să fie
  plafonată la
  5
   %
  pentru a se evita supradimensionarea acestora în raport
  cu bugetul total al acestor entități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 recunoaște, în afară de contribuțiile de la bugetul Uniunii Europene, doar două categorii de venituri pentru partidele și fundațiile politice europene, și anume contribuțiile membrilor și donațiile. O serie de surse de venituri generate de
  activitățile
  economice proprii (cum ar fi vânzările de publicații sau taxele de
  conferință
  ) nu
  sunt cuprinse
  în aceste două categorii, ceea ce creează probleme de contabilitate și transparență. Prin urmare, ar trebui creată o a treia categorie de venituri („resurse proprii”). Proporția resurselor proprii în bugetul total al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui
  să fie
  plafonată la
  5
   %
  pentru a se evita supradimensionarea acestora în raport
  cu bugetul total al acestor entități.

| (38) | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 recunoaște, în afară de contribuțiile de la bugetul Uniunii Europene, doar două categorii de venituri pentru partidele
  politice europene
  și fundațiile politice europene, și anume contribuțiile
  și cotizațiile de asociere ale
  membrilor și donațiile. O serie de surse de venituri generate de
  activități
  economice proprii (cum ar fi vânzările de publicații sau taxele de
  participare la conferințe sau ateliere
  ) nu
  se încadrează
  în aceste două categorii, ceea ce creează probleme de contabilitate și transparență. Prin urmare, ar trebui creată o a treia categorie de venituri („resurse proprii
  complementare
  ”). Proporția resurselor proprii
  complementare
  în bugetul total al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui plafonată la
  10
   %
  din veniturile generate din contribuții și cotizații de asociere pentru a rămâne proporțională
  cu bugetul total al acestor entități. |
| --- | --- |

(38)

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 recunoaște, în afară de contribuțiile de la bugetul Uniunii Europene, doar două categorii de venituri pentru partidele
  politice europene
  și fundațiile politice europene, și anume contribuțiile
  și cotizațiile de asociere ale
  membrilor și donațiile. O serie de surse de venituri generate de
  activități
  economice proprii (cum ar fi vânzările de publicații sau taxele de
  participare la conferințe sau ateliere
  ) nu
  se încadrează
  în aceste două categorii, ceea ce creează probleme de contabilitate și transparență. Prin urmare, ar trebui creată o a treia categorie de venituri („resurse proprii
  complementare
  ”). Proporția resurselor proprii
  complementare
  în bugetul total al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui plafonată la
  10
   %
  din veniturile generate din contribuții și cotizații de asociere pentru a rămâne proporțională
  cu bugetul total al acestor entități.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Pentru a se adresa membrilor și circumscripțiilor lor din întreaga Uniune, partidele politice europene ar trebui să aibă dreptul de a-și utiliza fondurile pentru campanii politice transfrontaliere. Finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale
  în legătură
  cu partidele și candidații care participă la respectivele campanii ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Pentru a se adresa membrilor și circumscripțiilor lor din întreaga Uniune, partidele politice europene ar trebui să aibă dreptul de a-și utiliza fondurile pentru campanii politice transfrontaliere. Finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale
  în legătură
  cu partidele și candidații care participă la respectivele campanii ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru.

| (39) | Pentru a se adresa membrilor și circumscripțiilor lor din întreaga Uniune, partidele politice europene ar trebui să aibă dreptul de a-și utiliza fondurile pentru campanii politice transfrontaliere
  , precum campanii pentru referendumuri și campanii pentru alegerile europarlamentare, inclusiv pentru crearea și promovarea de liste de candidați la nivelul Uniunii.
  Finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale cu partidele și candidații care participă la respectivele campanii ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a se adresa membrilor și circumscripțiilor lor din întreaga Uniune, partidele politice europene ar trebui să aibă dreptul de a-și utiliza fondurile pentru campanii politice transfrontaliere
  , precum campanii pentru referendumuri și campanii pentru alegerile europarlamentare, inclusiv pentru crearea și promovarea de liste de candidați la nivelul Uniunii.
  Finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale cu partidele și candidații care participă la respectivele campanii ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | Partidele politice europene nu ar trebui să
  finanțeze, în mod direct sau indirect, alte partide politice
  și, în special,
  partide naționale
  sau
  candidați naționali. Fundațiile
  politice
  europene nu trebuie să finanțeze
  , în
  mod direct sau indirect
  , partide
  politice europene sau
  naționale
  și nici
  candidați
  europeni sau
  naționali. Cu toate acestea, interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice partidele politice europene să sprijine și să colaboreze în mod public cu partidele lor membre din Uniune cu privire la chestiuni relevante pentru Uniune
  sau
  să sprijine activitățile politice în interesul comun, pentru a-și putea îndeplini misiunea prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din TUE. În plus, partidele politice europene ș
  i fundațiile politice europene afiliate acestora
  ar trebui să finanțeze activități în contextul unor campanii pentru referendumuri numai atunci când acestea se referă la
  punerea în aplicare a TUE și a TFUE
  . Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41)

Partidele politice europene nu ar trebui să
  finanțeze, în mod direct sau indirect, alte partide politice
  și, în special,
  partide naționale
  sau
  candidați naționali. Fundațiile
  politice
  europene nu trebuie să finanțeze
  , în
  mod direct sau indirect
  , partide
  politice europene sau
  naționale
  și nici
  candidați
  europeni sau
  naționali. Cu toate acestea, interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice partidele politice europene să sprijine și să colaboreze în mod public cu partidele lor membre din Uniune cu privire la chestiuni relevante pentru Uniune
  sau
  să sprijine activitățile politice în interesul comun, pentru a-și putea îndeplini misiunea prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din TUE. În plus, partidele politice europene ș
  i fundațiile politice europene afiliate acestora
  ar trebui să finanțeze activități în contextul unor campanii pentru referendumuri numai atunci când acestea se referă la
  punerea în aplicare a TUE și a TFUE
  . Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa.

| (41) | Partidele politice europene
  și fundațiile politice europene
  nu ar trebui să
  folosească fondurile primite de la bugetul general al Uniunii Europene pentru a finanța direct sau indirect alte partide
  politice
  și, în
  special, partide naționale
  sau
  candidați naționali. Cu toate acestea, interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice partidele
  politice sau fundațiile
  politice europene să sprijine și să colaboreze în mod public cu partidele
  sau organizațiile
  lor membre din Uniune cu privire la chestiuni relevante pentru Uniune
  , nici să le împiedice
  să sprijine activitățile politice în interesul comun
  sau să se implice în activități educaționale
  , pentru a-și putea îndeplini misiunea prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din TUE
  și de a consolida demosul european
  .
  Interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice nici participarea reprezentanților sau a personalului partidelor politice, nici participarea persoanelor potențial active politic la evenimentele fundațiilor politice europene. Cu toate acestea,
  fundațiile politice europene
  nu pot participa la formarea candidaților politici în cele 6 luni premergătoare alegerilor naționale sau europene.
  În plus, partidele politice europene ar trebui să finanțeze activități în contextul unor campanii pentru referendumuri numai atunci când acestea se referă la
  aspecte legate direct de Uniune
  . Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa. |
| --- | --- |

(41)

Partidele politice europene
  și fundațiile politice europene
  nu ar trebui să
  folosească fondurile primite de la bugetul general al Uniunii Europene pentru a finanța direct sau indirect alte partide
  politice
  și, în
  special, partide naționale
  sau
  candidați naționali. Cu toate acestea, interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice partidele
  politice sau fundațiile
  politice europene să sprijine și să colaboreze în mod public cu partidele
  sau organizațiile
  lor membre din Uniune cu privire la chestiuni relevante pentru Uniune
  , nici să le împiedice
  să sprijine activitățile politice în interesul comun
  sau să se implice în activități educaționale
  , pentru a-și putea îndeplini misiunea prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din TUE
  și de a consolida demosul european
  .
  Interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice nici participarea reprezentanților sau a personalului partidelor politice, nici participarea persoanelor potențial active politic la evenimentele fundațiilor politice europene. Cu toate acestea,
  fundațiile politice europene
  nu pot participa la formarea candidaților politici în cele 6 luni premergătoare alegerilor naționale sau europene.
  În plus, partidele politice europene ar trebui să finanțeze activități în contextul unor campanii pentru referendumuri numai atunci când acestea se referă la
  aspecte legate direct de Uniune
  . Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 50

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (50) | Este necesar să se creeze un repertoriu comun pentru informațiile publicate de către partidele politice europene. Având în vedere rolul său specific în punerea în aplicare a prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să creeze și să gestioneze un astfel de registru ca parte a Registrului partidelor politice europene. Informațiile conținute în repertoriu ar trebui transmise Autorității de către partidele politice europene utilizând un format standard, iar procesul poate fi automatizat. Partidele politice europene ar trebui să pună la dispoziție, în repertoriul creat de Autoritate, informații care să permită
  înțelegerea contextului
  mai larg
  al
  materialului publicitar politic
  și a obiectivelor sale
  . Informațiile privind suma alocată
  publicității politice
  în contextul unei campanii
  specifice
  care trebuie incluse în repertoriu se pot baza pe o 
  alocare estimată
  a finanțării. Sumele care trebuie menționate în repertoriu
  includ donații
  în scopuri
  specifice sau prestații în natură
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(50)

Este necesar să se creeze un repertoriu comun pentru informațiile publicate de către partidele politice europene. Având în vedere rolul său specific în punerea în aplicare a prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să creeze și să gestioneze un astfel de registru ca parte a Registrului partidelor politice europene. Informațiile conținute în repertoriu ar trebui transmise Autorității de către partidele politice europene utilizând un format standard, iar procesul poate fi automatizat. Partidele politice europene ar trebui să pună la dispoziție, în repertoriul creat de Autoritate, informații care să permită
  înțelegerea contextului
  mai larg
  al
  materialului publicitar politic
  și a obiectivelor sale
  . Informațiile privind suma alocată
  publicității politice
  în contextul unei campanii
  specifice
  care trebuie incluse în repertoriu se pot baza pe o 
  alocare estimată
  a finanțării. Sumele care trebuie menționate în repertoriu
  includ donații
  în scopuri
  specifice sau prestații în natură
  .

| (50) | Este necesar să se creeze un repertoriu comun pentru informațiile publicate de către partidele politice europene. Având în vedere rolul său specific în punerea în aplicare a prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să creeze și să gestioneze un astfel de registru ca parte a Registrului partidelor politice europene. Informațiile conținute în repertoriu ar trebui transmise Autorității de către partidele politice europene utilizând un format standard, iar procesul poate fi automatizat. Partidele politice europene ar trebui să pună la dispoziție, în repertoriul creat de Autoritate, informații care să
  le
  permită
  cetățenilor să înțeleagă contextul
  mai larg
  și obiectivele
  materialului publicitar politic. Informațiile privind suma alocată
  materialului publicitar politic
  în contextul unei campanii
  anume
  care trebuie incluse în repertoriu se pot baza pe o 
  estimare realistă
  a finanțării
  și pe precizarea sumelor efective, de îndată ce acestea sunt cunoscute
  .
  Printre
  sumele care trebuie menționate în repertoriu
  se numără donațiile
  în
  diferite
  scopuri
  , prestațiile în natură, contribuțiile, cotizațiile de asociere și alte resurse proprii complementare
  . |
| --- | --- |

(50)

Este necesar să se creeze un repertoriu comun pentru informațiile publicate de către partidele politice europene. Având în vedere rolul său specific în punerea în aplicare a prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să creeze și să gestioneze un astfel de registru ca parte a Registrului partidelor politice europene. Informațiile conținute în repertoriu ar trebui transmise Autorității de către partidele politice europene utilizând un format standard, iar procesul poate fi automatizat. Partidele politice europene ar trebui să pună la dispoziție, în repertoriul creat de Autoritate, informații care să
  le
  permită
  cetățenilor să înțeleagă contextul
  mai larg
  și obiectivele
  materialului publicitar politic. Informațiile privind suma alocată
  materialului publicitar politic
  în contextul unei campanii
  anume
  care trebuie incluse în repertoriu se pot baza pe o 
  estimare realistă
  a finanțării
  și pe precizarea sumelor efective, de îndată ce acestea sunt cunoscute
  .
  Printre
  sumele care trebuie menționate în repertoriu
  se numără donațiile
  în
  diferite
  scopuri
  , prestațiile în natură, contribuțiile, cotizațiile de asociere și alte resurse proprii complementare
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (61) | Pentru a facilita monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, fiecare stat membru ar trebui să desemneze puncte unice de contact responsabile cu coordonarea cu nivelul european. Aceste puncte de contact ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a putea asigura o coordonare eficientă, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de monitorizarea publicității politice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61)

Pentru a facilita monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, fiecare stat membru ar trebui să desemneze puncte unice de contact responsabile cu coordonarea cu nivelul european. Aceste puncte de contact ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a putea asigura o coordonare eficientă, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de monitorizarea publicității politice.

| (61) | Pentru a facilita monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, fiecare stat membru ar trebui să desemneze puncte unice de contact responsabile cu coordonarea cu nivelul european. Aceste puncte de contact ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a putea asigura o coordonare eficientă, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de monitorizarea publicității politice.
  Autoritatea ar trebui să convoace periodic punctele de contact unice desemnate de statele membre, pentru schimburi de bune practici pe teme de interes comun. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a facilita monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, fiecare stat membru ar trebui să desemneze puncte unice de contact responsabile cu coordonarea cu nivelul european. Aceste puncte de contact ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a putea asigura o coordonare eficientă, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de monitorizarea publicității politice.
  Autoritatea ar trebui să convoace periodic punctele de contact unice desemnate de statele membre, pentru schimburi de bune practici pe teme de interes comun.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru;

| (b) | este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru
  sau dintr-o țară care face parte din Consiliul Europei și se bucură de drepturi depline de reprezentare în sânul acestuia
  ; |
| --- | --- |

(b)

este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru
  sau dintr-o țară care face parte din Consiliul Europei și se bucură de drepturi depline de reprezentare în sânul acestuia
  ;

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | „partid politic european” înseamnă o alianță politică
  ce
  urmărește obiective politice
  , vizează urmărirea respectivelor obiective
  în întreaga Uniune și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene menționată la articolul 7, în conformitate cu prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

„partid politic european” înseamnă o alianță politică
  ce
  urmărește obiective politice
  , vizează urmărirea respectivelor obiective
  în întreaga Uniune și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene menționată la articolul 7, în conformitate cu prezentul regulament;

| (3) | „partid politic european” înseamnă o alianță politică
  care
  urmărește obiective politice
  pe care dorește să se realizeze
  în întreaga Uniune
  , care este formată din partide membre care în majoritatea lor sunt fie recunoscute de ordinea juridică a cel puțin unui stat membru, fie înființate în conformitate cu aceasta
  și
  își au sediul în Uniunea Europeană, și care
  este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene menționată la articolul 7, în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(3)

„partid politic european” înseamnă o alianță politică
  care
  urmărește obiective politice
  pe care dorește să se realizeze
  în întreaga Uniune
  , care este formată din partide membre care în majoritatea lor sunt fie recunoscute de ordinea juridică a cel puțin unui stat membru, fie înființate în conformitate cu aceasta
  și
  își au sediul în Uniunea Europeană, și care
  este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene menționată la articolul 7, în conformitate cu prezentul regulament;

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | „donație” înseamnă
  alocări sub formă de numerar
  , orice
  alocare
  în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor de
  la membri
  și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane pe bază de voluntariat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

„donație” înseamnă
  alocări sub formă de numerar
  , orice
  alocare
  în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor de
  la membri
  și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane pe bază de voluntariat;

| (7) | „donație” înseamnă
  orice plată
  , orice
  cadou
  în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor
  , cotizațiilor
  de
  asociere, resurselor proprii complementare
  și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane
  fizice
  pe bază de voluntariat; |
| --- | --- |

(7)

„donație” înseamnă
  orice plată
  , orice
  cadou
  în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor
  , cotizațiilor
  de
  asociere, resurselor proprii complementare
  și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane
  fizice
  pe bază de voluntariat;

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | „contribuție
  de la
  membri” înseamnă orice plată în numerar
  , inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora, cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

„contribuție
  de la
  membri” înseamnă orice plată în numerar
  , inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora, cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat;

| (8) | „contribuție” înseamnă orice plată, exceptând situația când este indicat clar că contribuția provine
  de la
  bugetul general al Uniunii Europene
  , inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora
  care își are sediul sau reședința în Uniune
  , cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat; |
| --- | --- |

(8)

„contribuție” înseamnă orice plată, exceptând situația când este indicat clar că contribuția provine
  de la
  bugetul general al Uniunii Europene
  , inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora
  care își are sediul sau reședința în Uniune
  , cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat;

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | „cotizații de asociere” înseamnă orice plată furnizată partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre partidele sau organizațiile sale membre, care își are sediul într-o țară terță care este membră a Consiliului Europei și care are drepturi depline de reprezentare în cadrul acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | „resurse
  proprii”
  înseamnă venituri generate de activitățile economice proprii,
  cum ar fi taxele de conferință și vânzările
  de publicații; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

„resurse
  proprii”
  înseamnă venituri generate de activitățile economice proprii,
  cum ar fi taxele de conferință și vânzările
  de publicații;

| (9) | „resurse
  proprii complementare”
  înseamnă venituri generate de activitățile economice proprii,
  de pildă din activități comune cu alte entități politice, din vânzarea
  de publicații
  , taxe de participare la conferințe sau ateliere sau alte activități direct legate de activități politice
  ; |
| --- | --- |

(9)

„resurse
  proprii complementare”
  înseamnă venituri generate de activitățile economice proprii,
  de pildă din activități comune cu alte entități politice, din vânzarea
  de publicații
  , taxe de participare la conferințe sau ateliere sau alte activități direct legate de activități politice
  ;

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | „finanțare indirectă” înseamnă o finanțare din care partidul membru obține un avantaj financiar, chiar și în cazul în care nu are loc un transfer direct de fonduri. Aceasta ar trebui să includă cazurile care permit partidului membru să evite cheltuieli pe care ar fi trebuit altminteri să le suporte pentru activități, diferite de activitățile politice
  de interes comun, organizate în beneficiul său unic
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

„finanțare indirectă” înseamnă o finanțare din care partidul membru obține un avantaj financiar, chiar și în cazul în care nu are loc un transfer direct de fonduri. Aceasta ar trebui să includă cazurile care permit partidului membru să evite cheltuieli pe care ar fi trebuit altminteri să le suporte pentru activități, diferite de activitățile politice
  de interes comun, organizate în beneficiul său unic
  ;

| (10) | „finanțare indirectă” înseamnă o finanțare din care partidul membru obține un avantaj financiar, chiar și în cazul în care nu are loc un transfer direct de fonduri. Aceasta ar trebui să includă cazurile care permit partidului membru să evite cheltuieli pe care ar fi trebuit altminteri să le suporte pentru activități
  organizate exclusiv în beneficiul său
  , diferite de activitățile
  comune cu alte entități
  politice
  cofinanțate în măsura în care privesc aspecte relevante pentru domeniile de activitate ale Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(10)

„finanțare indirectă” înseamnă o finanțare din care partidul membru obține un avantaj financiar, chiar și în cazul în care nu are loc un transfer direct de fonduri. Aceasta ar trebui să includă cazurile care permit partidului membru să evite cheltuieli pe care ar fi trebuit altminteri să le suporte pentru activități
  organizate exclusiv în beneficiul său
  , diferite de activitățile
  comune cu alte entități
  politice
  cofinanțate în măsura în care privesc aspecte relevante pentru domeniile de activitate ale Uniunii
  ;

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | „publicitate politică” înseamnă publicitate în sensul
  articolului
   2 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

„publicitate politică” înseamnă publicitate în sensul
  articolului
   2 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică];

| (16) | „publicitate politică” înseamnă publicitate în sensul
  definiției de la articolul
   2 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; |
| --- | --- |

(16)

„publicitate politică” înseamnă publicitate în sensul
  definiției de la articolul
   2 punctul 2 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică];

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | „material publicitar politic” înseamnă
  publicitate
  în sensul
  articolului
   2 punctul 3 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

„material publicitar politic” înseamnă
  publicitate
  în sensul
  articolului
   2 punctul 3 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică];

| (17) | „material publicitar politic” înseamnă
  material publicitar
  în sensul
  definiției de la articolul
   2 punctul 3 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; |
| --- | --- |

(17)

„material publicitar politic” înseamnă
  material publicitar
  în sensul
  definiției de la articolul
   2 punctul 3 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică];

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | „servicii de publicitate politică” înseamnă servicii în sensul
  articolului
   2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

„servicii de publicitate politică” înseamnă servicii în sensul
  articolului
   2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică].

| (18) | „servicii de publicitate politică” înseamnă servicii în sensul
  definiției de la articolul
  2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. |
| --- | --- |

(18)

„servicii de publicitate politică” înseamnă servicii în sensul
  definiției de la articolul
  2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică].

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I;

| (d) | respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității
  și a
  statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților 
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens după
  modelul din anexa I; |
| --- | --- |

(d)

respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității
  și a
  statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților 
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens după
  modelul din anexa I;

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | se asigură
  , de asemenea,
  că partidele sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile menționate la articolul 2 din TUE și că partidele sale membre
  cu
  sediul în
  afara Uniunii
  respectă valori echivalente
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

se asigură
  , de asemenea,
  că partidele sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile menționate la articolul 2 din TUE și că partidele sale membre
  cu
  sediul în
  afara Uniunii
  respectă valori echivalente
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I;

| (e) | se asigură că partidele sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile menționate la articolul 2 din TUE și că partidele sale membre
  care își au
  sediul
  într-o țară terță care este membră a Consiliului Europei și care are drepturi depline de reprezentare
  în
  cadrul acestuia
  respectă valori echivalente
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I; |
| --- | --- |

(e)

se asigură că partidele sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile menționate la articolul 2 din TUE și că partidele sale membre
  care își au
  sediul
  într-o țară terță care este membră a Consiliului Europei și care are drepturi depline de reprezentare
  în
  cadrul acestuia
  respectă valori echivalente
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I;

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I;

| (c) | respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  , și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I; |
| --- | --- |

(c)

respectă, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților
  , și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I;

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | se asigură, de asemenea, că organizațiile sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile exprimate la articolul 2 din TUE și că organizațiile sale membre
  cu
  sediul în
  afara Uniunii
  respectă valori echivalente
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

se asigură, de asemenea, că organizațiile sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile exprimate la articolul 2 din TUE și că organizațiile sale membre
  cu
  sediul în
  afara Uniunii
  respectă valori echivalente
  . Furnizează
  o declarație scrisă
  utilizând
  modelul din anexa I;

| (d) | se asigură, de asemenea, că organizațiile sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile exprimate la articolul 2 din TUE și că organizațiile sale membre
  , care au
  sediul
  într-o țară terță care este membră a Consiliului Europei și are drepturi depline de reprezentare
  în
  Consiliul Europei,
  respectă valori echivalente
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I; |
| --- | --- |

(d)

se asigură, de asemenea, că organizațiile sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile exprimate la articolul 2 din TUE și că organizațiile sale membre
  , care au
  sediul
  într-o țară terță care este membră a Consiliului Europei și are drepturi depline de reprezentare
  în
  Consiliul Europei,
  respectă valori echivalente
  și depune
  o declarație scrisă
  în acest sens, după
  modelul din anexa I;

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | cerința ca partidele membre să afișeze logoul partidului politic european într-un mod clar vizibil și ușor accesibil, specificând că acesta trebuie să fie amplasat în partea de sus a primei pagini a site-ului web al partidului membru, într-un mod la fel de vizibil ca și logoul partidului membru; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(i)

cerința ca partidele membre să afișeze logoul partidului politic european într-un mod clar vizibil și ușor accesibil, specificând că acesta trebuie să fie amplasat în partea de sus a primei pagini a site-ului web al partidului membru, într-un mod la fel de vizibil ca și logoul partidului membru;

eliminat

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | normele sale
  interne privind
  echilibrul
  de gen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(j)

normele sale
  interne privind
  echilibrul
  de gen.

| (j) | propriile norme
  interne privind
  egalitatea
  de gen. |
| --- | --- |

(j)

propriile norme
  interne privind
  egalitatea
  de gen.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a




  Obligații de transparență pentru utilizarea logourilor, publicarea programului politic și echilibrul de gen





  1.
     
  Fiecare partid politic european se asigură că partidele lor membre publică pe site-urile lor web programul politic și logoul partidului politic european. Logoul partidului politic european se afișează în partea de sus de pe pagina de start a site-ului internet al partidului membru, astfel încât să se vadă clar.






  2.
     
  Fiecare partid politic european și partidele lor membre publică pe site-ul lor web informații privind echilibrul de gen la alegerile pentru Parlamentul European care au loc după ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament] și informații actualizate privind reprezentarea de gen în rândul deputaților lor în Parlamentul European. Fiecare partid politic european verifică că partidele sale membre publică pe site-urile lor internet astfel de informații despre candidații lor respectivi la alegerile europene și despre deputații lor în Parlamentul European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4a

Obligații de transparență pentru utilizarea logourilor, publicarea programului politic și echilibrul de gen

1.
     
  Fiecare partid politic european se asigură că partidele lor membre publică pe site-urile lor web programul politic și logoul partidului politic european. Logoul partidului politic european se afișează în partea de sus de pe pagina de start a site-ului internet al partidului membru, astfel încât să se vadă clar.

2.
     
  Fiecare partid politic european și partidele lor membre publică pe site-ul lor web informații privind echilibrul de gen la alegerile pentru Parlamentul European care au loc după ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament] și informații actualizate privind reprezentarea de gen în rândul deputaților lor în Parlamentul European. Fiecare partid politic european verifică că partidele sale membre publică pe site-urile lor internet astfel de informații despre candidații lor respectivi la alegerile europene și despre deputații lor în Parlamentul European.

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Fiecare partid politic european transmite Autorității
  , în termen de cinci zile lucrătoare de la prima difuzare, informații
  referitoare la fiecare material publicitar politic pe care îl sponsorizează sau îl publică direct, pentru a permite înțelegerea de către cetățeni a contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile respective includ cel puțin informațiile enumerate la punctul 1 din anexa II. | 2.   Fiecare partid politic european transmite Autorității referitoare la fiecare material publicitar politic pe care îl sponsorizează sau îl publică direct, pentru a permite înțelegerea de către cetățeni a contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile respective includ cel puțin informațiile enumerate la punctul 1 din anexa II.
  Informațiile sunt furnizate Autorității într-o formă ușor accesibilă și într-un limbaj simplu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Fiecare partid politic european transmite Autorității
  , în termen de cinci zile lucrătoare de la prima difuzare, informații
  referitoare la fiecare material publicitar politic pe care îl sponsorizează sau îl publică direct, pentru a permite înțelegerea de către cetățeni a contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile respective includ cel puțin informațiile enumerate la punctul 1 din anexa II.

2.   Fiecare partid politic european transmite Autorității referitoare la fiecare material publicitar politic pe care îl sponsorizează sau îl publică direct, pentru a permite înțelegerea de către cetățeni a contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile respective includ cel puțin informațiile enumerate la punctul 1 din anexa II.
  Informațiile sunt furnizate Autorității într-o formă ușor accesibilă și într-un limbaj simplu.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritatea publică
  imediat
  informațiile menționate la alineatul (2) în repertoriul prevăzut la articolul 8.
  Informațiile sunt prezentate într-o formă ușor accesibilă, clar vizibilă și ușor de utilizat, utilizând un limbaj simplu. | 3.   Autoritatea publică
  fără întârzieri nejustificate
  informațiile menționate la alineatul (2) în repertoriul prevăzut la articolul 8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritatea publică
  imediat
  informațiile menționate la alineatul (2) în repertoriul prevăzut la articolul 8.
  Informațiile sunt prezentate într-o formă ușor accesibilă, clar vizibilă și ușor de utilizat, utilizând un limbaj simplu.

3.   Autoritatea publică
  fără întârzieri nejustificate
  informațiile menționate la alineatul (2) în repertoriul prevăzut la articolul 8.

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 6

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.
     
  Statele membre desemnează una sau mai multe autorități naționale de reglementare competente să supravegheze respectarea alineatelor (1), (2) și (4) și informează Autoritatea în acest sens. Aceste autorități sau organisme naționale de reglementare își exercită competențele în mod imparțial și transparent și sunt atât distincte din punct de vedere juridic de guvern, cât și independente din punct de vedere funcțional de guvernele lor respective și de orice alt organism public sau privat. Autoritatea publică pe site-ul său web și actualizează o listă a autorităților naționale de reglementare ale statelor membre. Împotriva deciziilor autorităților naționale de reglementare pot fi introduse căi de atac eficiente. Statele membre se asigură că, la cererea oricărei părți interesate, se pot solicita măsuri reparatorii adecvate, prin care se solicită partidului politic european în cauză să pună capăt oricărei încălcări a obligațiilor prevăzute la alineatele (1), (2) sau (4). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.
     
  Statele membre desemnează una sau mai multe autorități naționale de reglementare competente să supravegheze respectarea alineatelor (1), (2) și (4) și informează Autoritatea în acest sens. Aceste autorități sau organisme naționale de reglementare își exercită competențele în mod imparțial și transparent și sunt atât distincte din punct de vedere juridic de guvern, cât și independente din punct de vedere funcțional de guvernele lor respective și de orice alt organism public sau privat. Autoritatea publică pe site-ul său web și actualizează o listă a autorităților naționale de reglementare ale statelor membre. Împotriva deciziilor autorităților naționale de reglementare pot fi introduse căi de atac eficiente. Statele membre se asigură că, la cererea oricărei părți interesate, se pot solicita măsuri reparatorii adecvate, prin care se solicită partidului politic european în cauză să pună capăt oricărei încălcări a obligațiilor prevăzute la alineatele (1), (2) sau (4).

eliminat

eliminat

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1 – litera ia (nouă)

Articolul 6 – alineatul 1 – litera ia (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | propriile norme interne privind egalitatea de gen. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

propriile norme interne privind egalitatea de gen.

propriile norme interne privind egalitatea de gen.

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 a (nou)

Articolul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 6a |
| | Cerințe referitoare la normele privind egalitatea de gen |
| | 1.
     
  Organele colegiale de conducere ale partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene trebuie să fie echilibrate din punctul de vedere al genului. |
| | 2.
     
  Partidele politice europene și fundațiile politice europene adoptă un plan privind egalitatea de gen, inclusiv mecanisme de asigurare a participării active a femeilor, în întreaga lor diversitate, iar partidele politice europene invită partidele lor membre să facă același lucru. |
| | 3.
     
  Partidele politice europene și fundațiile politice europene instituie un protocol de prevenire, depistare și combatere a hărțuirii sexuale și a hărțuirii pe motive de gen. Acestea veghează asupra independenței și competenței experților care efectuează anchetele și iau măsurile corespunzătoare față de autorii acestor acte. Partidele politice europene și fundațiile politice europene includ în normele lor interne interzicerea actelor de hărțuire sexuală și de hărțuire pe motive de gen. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 6a

Articolul 6a

Cerințe referitoare la normele privind egalitatea de gen

Cerințe referitoare la normele privind egalitatea de gen

1.
     
  Organele colegiale de conducere ale partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene trebuie să fie echilibrate din punctul de vedere al genului.

2.
     
  Partidele politice europene și fundațiile politice europene adoptă un plan privind egalitatea de gen, inclusiv mecanisme de asigurare a participării active a femeilor, în întreaga lor diversitate, iar partidele politice europene invită partidele lor membre să facă același lucru.

3.
     
  Partidele politice europene și fundațiile politice europene instituie un protocol de prevenire, depistare și combatere a hărțuirii sexuale și a hărțuirii pe motive de gen. Acestea veghează asupra independenței și competenței experților care efectuează anchetele și iau măsurile corespunzătoare față de autorii acestor acte. Partidele politice europene și fundațiile politice europene includ în normele lor interne interzicerea actelor de hărțuire sexuală și de hărțuire pe motive de gen.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța
  stabilite în conformitate cu
  articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b)
  (c)
  , (d), (e) și (
  f
  ) și
  cu
  articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g)
  continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene înregistrate
  . | Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă
  partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate respectă în continuare
  condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța
  prevăzute la
  articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e
  ), (f
  ) și (
  h
  ) și
  la
  articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța
  stabilite în conformitate cu
  articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b)
  (c)
  , (d), (e) și (
  f
  ) și
  cu
  articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g)
  continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene înregistrate
  .

stabilite în conformitate cu

(c)

f

cu

continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene înregistrate

Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă
  partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate respectă în continuare
  condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța
  prevăzute la
  articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e
  ), (f
  ) și (
  h
  ) și
  la
  articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g).

partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate respectă în continuare

prevăzute la

), (f

h

la

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 5

Articolul 10 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Orice modificări aduse documentelor ori statutului prezentate ca parte a cererii de înregistrare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) sunt notificate Autorității,
  care
  actualizează înregistrarea în
  conformitate
  cu procedurile stabilite la articolul 18 alineatele (2) și (4), mutatis mutandis. | 5.   Orice modificări aduse documentelor ori statutului prezentate ca parte a cererii de înregistrare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) sunt notificate Autorității
  în termen de două luni. Autoritatea
  actualizează înregistrarea în
  concordanță
  cu
  modificările respective, aplicând
  procedurile stabilite la articolul 18 alineatele (2) și (4), mutatis mutandis. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Orice modificări aduse documentelor ori statutului prezentate ca parte a cererii de înregistrare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) sunt notificate Autorității,
  care
  actualizează înregistrarea în
  conformitate
  cu procedurile stabilite la articolul 18 alineatele (2) și (4), mutatis mutandis.

5.   Orice modificări aduse documentelor ori statutului prezentate ca parte a cererii de înregistrare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) sunt notificate Autorității
  în termen de două luni. Autoritatea
  actualizează înregistrarea în
  concordanță
  cu
  modificările respective, aplicând
  procedurile stabilite la articolul 18 alineatele (2) și (4), mutatis mutandis.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 6

Articolul 10 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Lista actualizată a partidelor membre ale unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), se transmite
  anual
  Autorității. Orice modificări în urma cărora partidul politic european nu mai îndeplinește condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) sunt comunicate Autorității în termen de patru săptămâni de la orice astfel de modificare. | 6.   Lista actualizată a partidelor membre ale unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), se transmite Autorității
  înainte de data de 30 septembrie a fiecărui an
  . Orice modificări în urma cărora partidul politic european nu mai îndeplinește condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) sunt comunicate Autorității în termen de patru săptămâni de la orice astfel de modificare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Lista actualizată a partidelor membre ale unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), se transmite
  anual
  Autorității. Orice modificări în urma cărora partidul politic european nu mai îndeplinește condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) sunt comunicate Autorității în termen de patru săptămâni de la orice astfel de modificare.

6.   Lista actualizată a partidelor membre ale unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), se transmite Autorității
  înainte de data de 30 septembrie a fiecărui an
  . Orice modificări în urma cărora partidul politic european nu mai îndeplinește condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) sunt comunicate Autorității în termen de patru săptămâni de la orice astfel de modificare.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – titlu

Articolul 11 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Verificarea îndeplinirii condițiilor și cerințelor privind înregistrarea | Verificarea îndeplinirii condițiilor și cerințelor privind înregistrarea
  și examinarea motivelor anulării înregistrării, efectuate de Autoritate |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Verificarea îndeplinirii condițiilor și cerințelor privind înregistrarea

Verificarea îndeplinirii condițiilor și cerințelor privind înregistrarea
  și examinarea motivelor anulării înregistrării, efectuate de Autoritate

și examinarea motivelor anulării înregistrării, efectuate de Autoritate

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere procedurii stabilite la
  alineatul (3) de la prezentul articol
  , Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) (d), (e) și (
  f
  ) și la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g)
  continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate
  . | 1.   Fără a aduce atingere procedurii stabilite la
  articolul 11a
  , Autoritatea verifică periodic dacă
  partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate respectă în continuare
  condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  și (
  h
  ) și la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fără a aduce atingere procedurii stabilite la
  alineatul (3) de la prezentul articol
  , Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) (d), (e) și (
  f
  ) și la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g)
  continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate
  .

1.   Fără a aduce atingere procedurii stabilite la
  articolul 11a
  , Autoritatea verifică periodic dacă
  partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate respectă în continuare
  condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  și (
  h
  ) și la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g).

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Dacă
  Autoritatea
  constată că oricare dintre condițiile de înregistrare
  sau
  prevederile privind guvernanța menționate la alineatul (1), cu excepția condițiilor de la articolul 3 alineatul
  (
  1) litera (d
  )
  și de la articolul 3 alineatul (2) litera (c)
  ,
  nu mai este îndeplinită, aceasta notifică
  partidul politic european în cauză. | 2.   
  În cazul în care, după o verificare derulată în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol,
  Autoritatea
  consideră că unul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (i) sau (ii) s-ar putea aplica unui partid politic european sau unei fundații politice europene, Autoritatea informează, fără întârzieri nejustificate,
  partidul politic european
  sau fundația politică europeană
  în cauză
  cu privire la acest aspect. |
| | În cazul în care Autoritatea are cunoștință de circumstanțe care indică faptul că unul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (a) sau la articolul 19 alineatul (2) s-ar putea aplica unui partid politic european sau unei fundații politice europene, Autoritatea informează, fără întârzieri nejustificate, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la acest aspect. |
| | Atunci când informează partidul politic european sau fundația politică europeană în conformitate cu primul sau al doilea paragraf, Autoritatea invită partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză să prezinte observații în termen de o lună de la data primirii informațiilor în cauză . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Dacă
  Autoritatea
  constată că oricare dintre condițiile de înregistrare
  sau
  prevederile privind guvernanța menționate la alineatul (1), cu excepția condițiilor de la articolul 3 alineatul
  (
  1) litera (d
  )
  și de la articolul 3 alineatul (2) litera (c)
  ,
  nu mai este îndeplinită, aceasta notifică
  partidul politic european în cauză.

2.   
  În cazul în care, după o verificare derulată în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol,
  Autoritatea
  consideră că unul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (i) sau (ii) s-ar putea aplica unui partid politic european sau unei fundații politice europene, Autoritatea informează, fără întârzieri nejustificate,
  partidul politic european
  sau fundația politică europeană
  în cauză
  cu privire la acest aspect.

În cazul în care Autoritatea are cunoștință de circumstanțe care indică faptul că unul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (a) sau la articolul 19 alineatul (2) s-ar putea aplica unui partid politic european sau unei fundații politice europene, Autoritatea informează, fără întârzieri nejustificate, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la acest aspect.

În cazul în care Autoritatea are cunoștință de circumstanțe care indică faptul că unul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (a) sau la articolul 19 alineatul (2) s-ar putea aplica unui partid politic european sau unei fundații politice europene, Autoritatea informează, fără întârzieri nejustificate, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la acest aspect.

Atunci când informează partidul politic european sau fundația politică europeană în conformitate cu primul sau al doilea paragraf, Autoritatea invită partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză să prezinte observații în termen de o lună de la data primirii informațiilor în cauză .

Atunci când informează partidul politic european sau fundația politică europeană în conformitate cu primul sau al doilea paragraf, Autoritatea invită partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză să prezinte observații în termen de o lună de la data primirii informațiilor în cauză .

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  1 Parlamentul European, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri motivate din partea unui grup de cetățeni
  ,
  depuse conform
  dispozițiilor 
  relevante din Regulamentul său
  de
  procedură
  ,
  Consiliul sau Comisia pot depune la Autoritate o cerere de verificare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și
  la
  articolul 3
  alineatul (2)
  litera (c) de către un anumit partid politic european sau o anumită fundație politică europeană. În astfel de cazuri și
  în
  cazurile menționate la articolul 19 alineatul (3) litera (a), Autoritatea îi solicită Comitetului
  de
  personalități independente prevăzut la articolul 14 un aviz cu privire la situația respectivă. Comitetul emite avizul în termen
  de
  două luni
  . | 3.   
  În cazul nerespectării articolului 3 alineatul (1) litera (c), (f) sau (g), a articolului 3 alineatul (2) literele (e)
  ,
  (f) sau (g) sau a
  dispozițiilor
  privind guvernarea menționate la alineatul (1)
  de
  la prezentul articol
  ,
  Autoritatea oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea să ia măsurile necesare pentru a îndrepta situația în termenul prevăzut
  la alineatul (2)
  de la prezentul articol. Autoritatea poate prelungi termenul la cererea motivată a partidului politic european sau a fundației politice europene
  în
  cauză dacă și în măsura în care o astfel
  de
  prelungire este necesară și indicată prin prisma măsurilor corective avute în vedere de partidul politic european sau
  de
  fundația politică europeană
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  1 Parlamentul European, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri motivate din partea unui grup de cetățeni
  ,
  depuse conform
  dispozițiilor 
  relevante din Regulamentul său
  de
  procedură
  ,
  Consiliul sau Comisia pot depune la Autoritate o cerere de verificare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și
  la
  articolul 3
  alineatul (2)
  litera (c) de către un anumit partid politic european sau o anumită fundație politică europeană. În astfel de cazuri și
  în
  cazurile menționate la articolul 19 alineatul (3) litera (a), Autoritatea îi solicită Comitetului
  de
  personalități independente prevăzut la articolul 14 un aviz cu privire la situația respectivă. Comitetul emite avizul în termen
  de
  două luni
  .

3.   
  În cazul nerespectării articolului 3 alineatul (1) litera (c), (f) sau (g), a articolului 3 alineatul (2) literele (e)
  ,
  (f) sau (g) sau a
  dispozițiilor
  privind guvernarea menționate la alineatul (1)
  de
  la prezentul articol
  ,
  Autoritatea oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea să ia măsurile necesare pentru a îndrepta situația în termenul prevăzut
  la alineatul (2)
  de la prezentul articol. Autoritatea poate prelungi termenul la cererea motivată a partidului politic european sau a fundației politice europene
  în
  cauză dacă și în măsura în care o astfel
  de
  prelungire este necesară și indicată prin prisma măsurilor corective avute în vedere de partidul politic european sau
  de
  fundația politică europeană
  .

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care la cunoștința Autorității ajung fapte care ar putea da naștere unor îndoieli în legătură cu îndeplinirea de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c), aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, astfel cum se menționează la primul paragraf. Fără a aduce atingere primului paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția în termen de două luni de la primirea informațiilor respective. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care la cunoștința Autorității ajung fapte care ar putea da naștere unor îndoieli în legătură cu îndeplinirea de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c), aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, astfel cum se menționează la primul paragraf. Fără a aduce atingere primului paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția în termen de două luni de la primirea informațiilor respective.

În cazul în care la cunoștința Autorității ajung fapte care ar putea da naștere unor îndoieli în legătură cu îndeplinirea de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c), aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, astfel cum se menționează la primul paragraf. Fără a aduce atingere primului paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția în termen de două luni de la primirea informațiilor respective.

eliminat

eliminat

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 3

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Procedurile prevăzute la primul și la al doilea paragraf nu se inițiază într-o perioadă care precedă cu două luni alegerile pentru Parlamentul European. Acest termen nu se aplică în ceea ce privește procedura prevăzută la articolul 12. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Procedurile prevăzute la primul și la al doilea paragraf nu se inițiază într-o perioadă care precedă cu două luni alegerile pentru Parlamentul European. Acest termen nu se aplică în ceea ce privește procedura prevăzută la articolul 12.

Procedurile prevăzute la primul și la al doilea paragraf nu se inițiază într-o perioadă care precedă cu două luni alegerile pentru Parlamentul European. Acest termen nu se aplică în ceea ce privește procedura prevăzută la articolul 12.

eliminat

eliminat

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 4

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Având în vedere avizul comitetului, Autoritatea decide dacă să anuleze înregistrarea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează corespunzător. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Având în vedere avizul comitetului, Autoritatea decide dacă să anuleze înregistrarea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează corespunzător.

Având în vedere avizul comitetului, Autoritatea decide dacă să anuleze înregistrarea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează corespunzător.

eliminat

eliminat

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 5

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O decizie a Autorității de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) poate fi adoptată numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (4). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O decizie a Autorității de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) poate fi adoptată numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (4).

O decizie a Autorității de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) poate fi adoptată numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (4).

eliminat

eliminat

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid sau a unei fundații politice europene pe motiv de încălcare evidentă și gravă în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) se comunică Parlamentului European și Consiliului. Decizia nu intră
  în
  vigoare decât în cazul în care Parlamentul European
  și
  Consiliul nu formulează nicio obiecțiune în termen
  de
  trei luni de la comunicarea deciziei către Parlamentul
  European
  și Consiliu
  sau
  în cazul în care
  ,
  înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul
  European
  și Consiliul informează Autoritatea că nu vor formula obiecțiuni. În cazul unei obiecțiuni din partea Parlamentului European și
  a 
  Consiliului, partidul politic european
  sau
  fundația politică europeană rămân înregistrate
  . | 4.   
  După ce expiră termenwlw menționat la alineatele (2) și (3)
  sau
  după ce primește, în termenul respectiv, orice observații sau informații privind măsurile corective pe care are de gând să le ia partidul politic
  european
  sau fundația politică europeană
  în
  cauză în termenul respectiv, Autoritatea evaluează, fără întârzieri nejustificate
  și
  ținând cont
  de
  orice observații transmise de partidul politic
  european sau
  de fundația politică europeană
  ,
  dacă partidului politic
  european
  sau fundației politice europene i se aplică vreunul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (
  a) sau
  la articolul 19 alineatul (2)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid sau a unei fundații politice europene pe motiv de încălcare evidentă și gravă în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) se comunică Parlamentului European și Consiliului. Decizia nu intră
  în
  vigoare decât în cazul în care Parlamentul European
  și
  Consiliul nu formulează nicio obiecțiune în termen
  de
  trei luni de la comunicarea deciziei către Parlamentul
  European
  și Consiliu
  sau
  în cazul în care
  ,
  înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul
  European
  și Consiliul informează Autoritatea că nu vor formula obiecțiuni. În cazul unei obiecțiuni din partea Parlamentului European și
  a 
  Consiliului, partidul politic european
  sau
  fundația politică europeană rămân înregistrate
  .

4.   
  După ce expiră termenwlw menționat la alineatele (2) și (3)
  sau
  după ce primește, în termenul respectiv, orice observații sau informații privind măsurile corective pe care are de gând să le ia partidul politic
  european
  sau fundația politică europeană
  în
  cauză în termenul respectiv, Autoritatea evaluează, fără întârzieri nejustificate
  și
  ținând cont
  de
  orice observații transmise de partidul politic
  european sau
  de fundația politică europeană
  ,
  dacă partidului politic
  european
  sau fundației politice europene i se aplică vreunul dintre motivele de radiere prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (
  a) sau
  la articolul 19 alineatul (2)
  .

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni la decizie exclusiv din motive legate de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni la decizie exclusiv din motive legate de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c).

Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni la decizie exclusiv din motive legate de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c).

eliminat

eliminat

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 3

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză este informat(ă) că au fost formulate obiecțiuni la decizia Autorității de anulare a înregistrării. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză este informat(ă) că au fost formulate obiecțiuni la decizia Autorității de anulare a înregistrării.

Partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză este informat(ă) că au fost formulate obiecțiuni la decizia Autorității de anulare a înregistrării.

eliminat

eliminat

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 4

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme în materie de luare a deciziilor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu tratatele. Toate obiecțiunile trebuie să fie motivate corespunzător și puse la dispoziția publicului. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme în materie de luare a deciziilor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu tratatele. Toate obiecțiunile trebuie să fie motivate corespunzător și puse la dispoziția publicului.

Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme în materie de luare a deciziilor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu tratatele. Toate obiecțiunile trebuie să fie motivate corespunzător și puse la dispoziția publicului.

eliminat

eliminat

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 5

Articolul 11 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.
     
  O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene cu privire la care nu au fost formulate obiecțiuni în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (4), împreună cu motivația detaliată a anulării înregistrării, se notifică partidului politic european sau fundației politice europene în cauză și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Decizia produce efecte în urma notificării efectuate în conformitate cu articolul 297 din TFUE. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.
     
  O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene cu privire la care nu au fost formulate obiecțiuni în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (4), împreună cu motivația detaliată a anulării înregistrării, se notifică partidului politic european sau fundației politice europene în cauză și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Decizia produce efecte în urma notificării efectuate în conformitate cu articolul 297 din TFUE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 6

Articolul 11 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.
     
  O fundație politică europeană își pierde în mod automat statutul dacă partidul politic european la care este afiliată este radiat din registru. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.
     
  O fundație politică europeană își pierde în mod automat statutul dacă partidul politic european la care este afiliată este radiat din registru.

eliminat

eliminat

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Verificarea condițiilor de înregistrare referitoare la valorile pe care se întemeiază Uniunea |
| | 1.
     
  Parlamentul European, din proprie inițiativă sau dacă primește o cerere motivată din partea unui grup de cetățeni, depusă conform dispozițiilor pertinente din Regulamentul său de procedură, sau Consiliul sau Comisia îi poate transmite Autorității o cerere prin care să o roage să verifice dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană anume îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (d) și (e) și la articolul 3 alineatul (2) literele (c) și (d). În astfel de cazuri și în cazurile menționate la articolul 11b alineatul (2), Autoritatea informează fără întârzieri nejustificate partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, îl/o invită să își prezinte observațiile și îi oferă posibilitatea de a lua măsuri de îndreptare a situației în termen de o lună. |
| | Autoritatea poate prelungi termenul la cererea motivată a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză dacă o astfel de prelungire este necesară și indicată prin prisma măsurilor corective avute în vedere de partidul politic european sau de fundația politică europeană. |
| | După ce expiră termenul menționat la primul și al doilea paragraf sau după ce primește orice observații și informații privind măsurile corective din partea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză în termenul respectiv, Autoritatea prezintă observațiile făcute de partidul politic european sau de fundația politică europeană în cauză și, dacă este cazul, descrierea măsurilor corective luate de partidul sau fundația în cauză comitetului de personalități independente menționat la articolul 14 și îi cere avizul în această chestiune. Comitetul are un termen de două luni ca să își transmită avizul. |
| | Dacă în atenția sa ajung fapte care ar putea care ar putea face să se îndoiască că un anume partid politic european sau o anume fundație politică europeană respectă condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (d) și (e) și la articolul 3 alineatul (2) literele (c) și (d), Autoritatea informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, așa cum se menționează la primul paragraf. Fără a afecta primul paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția de a depune o cerere de verificare în termen de două luni de la primirea informațiilor respective. |
| | 2.
     
  Procedurile prevăzute la alineatul (1) nu se inițiază în perioada de două luni premergătoare alegerilor pentru Parlamentul European. |
| | 3.
     
  Autoritatea decide dacă să radieze partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, ținând seama de avizul comitetului de personalități independente menționat la articolul 14. Decizia Autorității se motivează corespunzător. |
| | 4.
     
  Autoritatea poate lua o decizie de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d) numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (5). |
| | 5.
     
  Autoritatea comunică Parlamentului European și Consiliului orice decizie de a radia din registru un partid sau o fundație politică europeană pe motiv de încălcare evidentă și gravă a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d). Decizia nu intră în vigoare decât dacă Parlamentul European și Consiliul nu fac nicio obiecție în termen de trei luni de la data la care li s-a comunicat decizia sau dacă, înainte să expire termenul respectiv, și Parlamentul European și Consiliul informează Autoritatea că nu au nimic de obiectat. Dacă Parlamentul European și Consiliul fac o obiecție, partidul politic european sau fundația politică europeană rămân înregistrate. |
| | 6.
     
  Parlamentul European și Consiliul se pot opune deciziei Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană doar din motive ce țin de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d). |
| | 7.
     
  Dacă s-a ridicat o obiecție față de o decizie a Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană, Autoritatea informează partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză despre această obiecție. |
| | 8.
     
  Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme de luare a deciziilor stabilite în conformitate cu tratatele. Orice obiecție față de o decizie a Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană se motivează corespunzător și se publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11a

Articolul 11a

Verificarea condițiilor de înregistrare referitoare la valorile pe care se întemeiază Uniunea

Verificarea condițiilor de înregistrare referitoare la valorile pe care se întemeiază Uniunea

1.
     
  Parlamentul European, din proprie inițiativă sau dacă primește o cerere motivată din partea unui grup de cetățeni, depusă conform dispozițiilor pertinente din Regulamentul său de procedură, sau Consiliul sau Comisia îi poate transmite Autorității o cerere prin care să o roage să verifice dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană anume îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (d) și (e) și la articolul 3 alineatul (2) literele (c) și (d). În astfel de cazuri și în cazurile menționate la articolul 11b alineatul (2), Autoritatea informează fără întârzieri nejustificate partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, îl/o invită să își prezinte observațiile și îi oferă posibilitatea de a lua măsuri de îndreptare a situației în termen de o lună.

Autoritatea poate prelungi termenul la cererea motivată a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză dacă o astfel de prelungire este necesară și indicată prin prisma măsurilor corective avute în vedere de partidul politic european sau de fundația politică europeană.

Autoritatea poate prelungi termenul la cererea motivată a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză dacă o astfel de prelungire este necesară și indicată prin prisma măsurilor corective avute în vedere de partidul politic european sau de fundația politică europeană.

După ce expiră termenul menționat la primul și al doilea paragraf sau după ce primește orice observații și informații privind măsurile corective din partea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză în termenul respectiv, Autoritatea prezintă observațiile făcute de partidul politic european sau de fundația politică europeană în cauză și, dacă este cazul, descrierea măsurilor corective luate de partidul sau fundația în cauză comitetului de personalități independente menționat la articolul 14 și îi cere avizul în această chestiune. Comitetul are un termen de două luni ca să își transmită avizul.

După ce expiră termenul menționat la primul și al doilea paragraf sau după ce primește orice observații și informații privind măsurile corective din partea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză în termenul respectiv, Autoritatea prezintă observațiile făcute de partidul politic european sau de fundația politică europeană în cauză și, dacă este cazul, descrierea măsurilor corective luate de partidul sau fundația în cauză comitetului de personalități independente menționat la articolul 14 și îi cere avizul în această chestiune. Comitetul are un termen de două luni ca să își transmită avizul.

Dacă în atenția sa ajung fapte care ar putea care ar putea face să se îndoiască că un anume partid politic european sau o anume fundație politică europeană respectă condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (d) și (e) și la articolul 3 alineatul (2) literele (c) și (d), Autoritatea informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, așa cum se menționează la primul paragraf. Fără a afecta primul paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția de a depune o cerere de verificare în termen de două luni de la primirea informațiilor respective.

Dacă în atenția sa ajung fapte care ar putea care ar putea face să se îndoiască că un anume partid politic european sau o anume fundație politică europeană respectă condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (d) și (e) și la articolul 3 alineatul (2) literele (c) și (d), Autoritatea informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare, așa cum se menționează la primul paragraf. Fără a afecta primul paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția de a depune o cerere de verificare în termen de două luni de la primirea informațiilor respective.

2.
     
  Procedurile prevăzute la alineatul (1) nu se inițiază în perioada de două luni premergătoare alegerilor pentru Parlamentul European.

3.
     
  Autoritatea decide dacă să radieze partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, ținând seama de avizul comitetului de personalități independente menționat la articolul 14. Decizia Autorității se motivează corespunzător.

4.
     
  Autoritatea poate lua o decizie de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d) numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (5).

5.
     
  Autoritatea comunică Parlamentului European și Consiliului orice decizie de a radia din registru un partid sau o fundație politică europeană pe motiv de încălcare evidentă și gravă a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d). Decizia nu intră în vigoare decât dacă Parlamentul European și Consiliul nu fac nicio obiecție în termen de trei luni de la data la care li s-a comunicat decizia sau dacă, înainte să expire termenul respectiv, și Parlamentul European și Consiliul informează Autoritatea că nu au nimic de obiectat. Dacă Parlamentul European și Consiliul fac o obiecție, partidul politic european sau fundația politică europeană rămân înregistrate.

6.
     
  Parlamentul European și Consiliul se pot opune deciziei Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană doar din motive ce țin de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d).

7.
     
  Dacă s-a ridicat o obiecție față de o decizie a Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană, Autoritatea informează partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză despre această obiecție.

8.
     
  Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme de luare a deciziilor stabilite în conformitate cu tratatele. Orice obiecție față de o decizie a Autorității de a radia din registru un partid politic european sau o fundație politică europeană se motivează corespunzător și se publică.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 b (nou)

Articolul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11b |
| | Verificarea obligațiilor în temeiul legislației naționale |
| | 1.
     
  Dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) primul paragraf și dacă, în virtutea dreptului fundamental la libertatea de asociere consfințit la articolul 12 din Carta drepturilor fundamentale a UE și a nevoii de a asigura pluralismul partidelor politice în Europa, această neîndeplinire este suficient de gravă pentru a justifica radierea din registru, statul membru în care își are sediul partidul politic european sau fundația politică europeană poate adresa Autorității o cerere de radiere din registru. Cerere trebuie motivată corespunzător. În special, ea identifică precis și exhaustiv acțiunile ilegale și cerințele naționale care nu au fost respectate. |
| | Dacă cererea statelor membre are ca obiect exclusiv sau predominant elemente care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, formulate la articolul 2 din TUE, Autoritatea inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11a. |
| | Pentru orice altă chestiune, în cazul în care, în cererea sa formulată în temeiul primului paragraf, statul membru confirmă că (a) există o cale de atac efectivă împotriva unei astfel de cereri la nivel național și (b) toate căile de atac referitoare la o astfel de cerere au fost epuizate, Autoritatea, după audierea reprezentantului partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză, evaluează dacă motivul de radiere din registru prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (d) se aplică partidului politic european sau fundației politice europene în cauză. |
| | 2.
     
  În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană și-a neglijat grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) al doilea paragraf și dacă această chestiune este legată exclusiv sau predominant de elemente care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, formulate la articolul 2 din TUE, statul membru în cauză poate adresa o cerere Autorității în conformitate cu dispozițiile de la primul paragraf de la prezentul alineat. Autoritatea procedează în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (1) al doilea paragraf. |
| | 3.
     
  În toate cazurile, Autoritatea acționează fără întârzieri nejustificate. Autoritatea informează statul membru vizat și partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză despre cursul care s-a dat cererii motivate de radiere din registru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11b

Articolul 11b

Verificarea obligațiilor în temeiul legislației naționale

Verificarea obligațiilor în temeiul legislației naționale

1.
     
  Dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) primul paragraf și dacă, în virtutea dreptului fundamental la libertatea de asociere consfințit la articolul 12 din Carta drepturilor fundamentale a UE și a nevoii de a asigura pluralismul partidelor politice în Europa, această neîndeplinire este suficient de gravă pentru a justifica radierea din registru, statul membru în care își are sediul partidul politic european sau fundația politică europeană poate adresa Autorității o cerere de radiere din registru. Cerere trebuie motivată corespunzător. În special, ea identifică precis și exhaustiv acțiunile ilegale și cerințele naționale care nu au fost respectate.

Dacă cererea statelor membre are ca obiect exclusiv sau predominant elemente care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, formulate la articolul 2 din TUE, Autoritatea inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11a.

Dacă cererea statelor membre are ca obiect exclusiv sau predominant elemente care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, formulate la articolul 2 din TUE, Autoritatea inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11a.

Pentru orice altă chestiune, în cazul în care, în cererea sa formulată în temeiul primului paragraf, statul membru confirmă că (a) există o cale de atac efectivă împotriva unei astfel de cereri la nivel național și (b) toate căile de atac referitoare la o astfel de cerere au fost epuizate, Autoritatea, după audierea reprezentantului partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză, evaluează dacă motivul de radiere din registru prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (d) se aplică partidului politic european sau fundației politice europene în cauză.

Pentru orice altă chestiune, în cazul în care, în cererea sa formulată în temeiul primului paragraf, statul membru confirmă că (a) există o cale de atac efectivă împotriva unei astfel de cereri la nivel național și (b) toate căile de atac referitoare la o astfel de cerere au fost epuizate, Autoritatea, după audierea reprezentantului partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză, evaluează dacă motivul de radiere din registru prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (d) se aplică partidului politic european sau fundației politice europene în cauză.

2.
     
  În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană și-a neglijat grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) al doilea paragraf și dacă această chestiune este legată exclusiv sau predominant de elemente care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, formulate la articolul 2 din TUE, statul membru în cauză poate adresa o cerere Autorității în conformitate cu dispozițiile de la primul paragraf de la prezentul alineat. Autoritatea procedează în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (1) al doilea paragraf.

3.
     
  În toate cazurile, Autoritatea acționează fără întârzieri nejustificate. Autoritatea informează statul membru vizat și partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză despre cursul care s-a dat cererii motivate de radiere din registru.

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Dacă
  Autoritatea
  are cunoștință despre o
  decizie
  a unei autorități naționale
  de supraveghere,
  în înțelesul articolului
  4 punctul 21 din Regulamentul (UE) 2016/679, prin care se constată că o persoană fizică sau juridică a încălcat normele aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal și dacă rezultă din această decizie sau dacă există alte motive întemeiate să se considere că încălcarea are legătură cu activitățile politice desfășurate de un partid politic european sau de o fundație politică europeană în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, Autoritatea sesizează Comitetul de personalități independente menționat la articolul 14 din prezentul regulament cu privire la acest caz. Autoritatea poate colabora, dacă este necesar, cu autoritatea
  națională
  de supraveghere în cauză. | 2.   Autoritatea
  este informată cu privire la orice
  decizie
  luată la nivel național de o autoritate
  de supraveghere,
  definită la articolul
  4 punctul 21 din Regulamentul (UE) 2016/679, prin care se constată că o persoană fizică sau juridică a încălcat normele aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal și dacă rezultă din această decizie sau dacă există alte motive întemeiate să se considere că încălcarea are legătură cu activitățile politice desfășurate de un partid politic european sau de o fundație politică europeană în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, Autoritatea sesizează Comitetul de personalități independente menționat la articolul 14 din prezentul regulament cu privire la acest caz. Autoritatea poate colabora, dacă este necesar, cu autoritatea de supraveghere în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Dacă
  Autoritatea
  are cunoștință despre o
  decizie
  a unei autorități naționale
  de supraveghere,
  în înțelesul articolului
  4 punctul 21 din Regulamentul (UE) 2016/679, prin care se constată că o persoană fizică sau juridică a încălcat normele aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal și dacă rezultă din această decizie sau dacă există alte motive întemeiate să se considere că încălcarea are legătură cu activitățile politice desfășurate de un partid politic european sau de o fundație politică europeană în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, Autoritatea sesizează Comitetul de personalități independente menționat la articolul 14 din prezentul regulament cu privire la acest caz. Autoritatea poate colabora, dacă este necesar, cu autoritatea
  națională
  de supraveghere în cauză.

2.   Autoritatea
  este informată cu privire la orice
  decizie
  luată la nivel național de o autoritate
  de supraveghere,
  definită la articolul
  4 punctul 21 din Regulamentul (UE) 2016/679, prin care se constată că o persoană fizică sau juridică a încălcat normele aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal și dacă rezultă din această decizie sau dacă există alte motive întemeiate să se considere că încălcarea are legătură cu activitățile politice desfășurate de un partid politic european sau de o fundație politică europeană în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, Autoritatea sesizează Comitetul de personalități independente menționat la articolul 14 din prezentul regulament cu privire la acest caz. Autoritatea poate colabora, dacă este necesar, cu autoritatea de supraveghere în cauză.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 4

Articolul 12 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Ținând cont de avizul comitetului, Autoritatea decide, în temeiul articolului 30 alineatul
  (2)
  litera (a) punctul (vii), dacă aplică sancțiuni financiare partidului politic european sau fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează în mod corespunzător, în special
  în ceea ce privește
  avizul comitetului, și se publică în cel mai scurt timp. | 4.   Ținând cont de avizul comitetului, Autoritatea decide, în temeiul articolului 30 alineatul
  (1)
  litera (a) punctul (vii), dacă aplică sancțiuni financiare partidului politic european sau fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează în mod corespunzător, în special
  ținând cont de
  avizul comitetului, și se publică în cel mai scurt timp. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Ținând cont de avizul comitetului, Autoritatea decide, în temeiul articolului 30 alineatul
  (2)
  litera (a) punctul (vii), dacă aplică sancțiuni financiare partidului politic european sau fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează în mod corespunzător, în special
  în ceea ce privește
  avizul comitetului, și se publică în cel mai scurt timp.

4.   Ținând cont de avizul comitetului, Autoritatea decide, în temeiul articolului 30 alineatul
  (1)
  litera (a) punctul (vii), dacă aplică sancțiuni financiare partidului politic european sau fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează în mod corespunzător, în special
  ținând cont de
  avizul comitetului, și se publică în cel mai scurt timp.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Procedura prevăzută la prezentul articol nu aduce atingere procedurii prevăzute la
  articolul
  11. | 5.   Procedura prevăzută la prezentul articol nu aduce atingere procedurii prevăzute la
  articolele
  11
  , 11a și 11b
  .
  Termenul menționat la articolul 11a alineatul (2) nu se aplică procedurii prevăzute la prezentul articol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Procedura prevăzută la prezentul articol nu aduce atingere procedurii prevăzute la
  articolul
  11.

5.   Procedura prevăzută la prezentul articol nu aduce atingere procedurii prevăzute la
  articolele
  11
  , 11a și 11b
  .
  Termenul menționat la articolul 11a alineatul (2) nu se aplică procedurii prevăzute la prezentul articol.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1

Articolul 13 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea pregătește și publică anual un raport privind activitatea de publicitate politică a partidelor politice europene. Acest raport include
  un rezumat faptic al rapoartelor
  pentru anul de raportare relevant publicate de partidele politice europene în conformitate cu articolul 5 alineatul (4)
  , precum și orice decizii ale autorităților naționale de reglementare desemnate în temeiul articolului 5 alineatul (6) sau ale autorităților de supraveghere menționate la articolul 5 alineatul (7) prin care se constată că un partid politic european a încălcat articolul 5 din prezentul regulament
  . | Autoritatea pregătește și publică anual un raport privind activitatea de publicitate politică a partidelor politice europene. Acest raport include
  rapoartele
  pentru anul de raportare relevant publicate de partidele politice europene în conformitate cu articolul 5 alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea pregătește și publică anual un raport privind activitatea de publicitate politică a partidelor politice europene. Acest raport include
  un rezumat faptic al rapoartelor
  pentru anul de raportare relevant publicate de partidele politice europene în conformitate cu articolul 5 alineatul (4)
  , precum și orice decizii ale autorităților naționale de reglementare desemnate în temeiul articolului 5 alineatul (6) sau ale autorităților de supraveghere menționate la articolul 5 alineatul (7) prin care se constată că un partid politic european a încălcat articolul 5 din prezentul regulament
  .

un rezumat faptic al rapoartelor

, precum și orice decizii ale autorităților naționale de reglementare desemnate în temeiul articolului 5 alineatul (6) sau ale autorităților de supraveghere menționate la articolul 5 alineatul (7) prin care se constată că un partid politic european a încălcat articolul 5 din prezentul regulament

Autoritatea pregătește și publică anual un raport privind activitatea de publicitate politică a partidelor politice europene. Acest raport include
  rapoartele
  pentru anul de raportare relevant publicate de partidele politice europene în conformitate cu articolul 5 alineatul (4).

rapoartele

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1

Articolul 19 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Un partid politic european sau o fundație politică europeană își pierde personalitatea juridică europeană după
  notificarea unei decizii în conformitate cu articolul 11 alineatul (5). | 1.   Un partid politic european sau o fundație politică europeană își pierde personalitatea juridică europeană după
  ce a fost radiat din registru printr-o decizie a Autorității: |
| | (a) | dacă, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11, Autoritatea constată că: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Un partid politic european sau o fundație politică europeană își pierde personalitatea juridică europeană după
  notificarea unei decizii în conformitate cu articolul 11 alineatul (5).

1.   Un partid politic european sau o fundație politică europeană își pierde personalitatea juridică europeană după
  ce a fost radiat din registru printr-o decizie a Autorității:

(a)

(a)

dacă, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11, Autoritatea constată că:

dacă, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11, Autoritatea constată că:

| | (i) | partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b), (c), (f) sau (g) sau la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (e), (f) sau (g); |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b), (c), (f) sau (g) sau la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (e), (f) sau (g);

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b), (c), (f) sau (g) sau la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (e), (f) sau (g);

| | (ii) | partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre dispozițiile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f), (h) sau (i) sau la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) sau (g); |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre dispozițiile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f), (h) sau (i) sau la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) sau (g);

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză nu respectă una dintre dispozițiile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f), (h) sau (i) sau la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) sau (g);

| | (iii) | partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză se află într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză se află într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046;

partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză se află într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046;

| | (iv) | decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații de importanță decisivă pentru decizia de înregistrare care au fost incorecte sau înșelătoare sau dacă decizia a fost obținută prin fraudă; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații de importanță decisivă pentru decizia de înregistrare care au fost incorecte sau înșelătoare sau dacă decizia a fost obținută prin fraudă;

decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații de importanță decisivă pentru decizia de înregistrare care au fost incorecte sau înșelătoare sau dacă decizia a fost obținută prin fraudă;

| (b) | în cazul în care, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11a, Autoritatea constată că condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d) privind respectarea valorilor exprimate la articolul 2 din TUE au fost încălcate în mod vădit și grav de partidul politic european în cauză, de partidele sale membre sau de fundația politică europeană în cauză sau de organizațiile sale membre; |
| --- | --- |

(b)

(b)

în cazul în care, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11a, Autoritatea constată că condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d) privind respectarea valorilor exprimate la articolul 2 din TUE au fost încălcate în mod vădit și grav de partidul politic european în cauză, de partidele sale membre sau de fundația politică europeană în cauză sau de organizațiile sale membre;

în cazul în care, în contextul procedurii prevăzute la articolul 11a, Autoritatea constată că condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) sau (e) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) sau (d) privind respectarea valorilor exprimate la articolul 2 din TUE au fost încălcate în mod vădit și grav de partidul politic european în cauză, de partidele sale membre sau de fundația politică europeană în cauză sau de organizațiile sale membre;

| (c) | la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene; sau |
| --- | --- |

(c)

(c)

la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene; sau

la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene; sau

| (d) | la cererea, conformă cu cerințele prevăzute la articolul 11b alineatele (1) și (3), a unui stat membru. |
| --- | --- |

(d)

(d)

la cererea, conformă cu cerințele prevăzute la articolul 11b alineatele (1) și (3), a unui stat membru.

la cererea, conformă cu cerințele prevăzute la articolul 11b alineatele (1) și (3), a unui stat membru.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2

Articolul 19 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Un partid politic european
  sau o fundație politică europeană este radiat (ă)
  din registru
  printr-o decizie a Autorității: | 2.   
  În cazul în care decide să radieze
  un partid politic european
  din registru, Autoritatea radiază
  din registru
  și o fundație politică europeană afiliată la acesta. |
| (a) | ca o consecință a deciziei adoptate în conformitate cu articolul 11 alineatele (2)-(5); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Un partid politic european
  sau o fundație politică europeană este radiat (ă)
  din registru
  printr-o decizie a Autorității:

2.   
  În cazul în care decide să radieze
  un partid politic european
  din registru, Autoritatea radiază
  din registru
  și o fundație politică europeană afiliată la acesta.

(a)

(a)

ca o consecință a deciziei adoptate în conformitate cu articolul 11 alineatele (2)-(5);

ca o consecință a deciziei adoptate în conformitate cu articolul 11 alineatele (2)-(5);

| (b) | în situațiile prevăzute la articolul 11 alineatul (6); |
| --- | --- |

(b)

(b)

în situațiile prevăzute la articolul 11 alineatul (6);

în situațiile prevăzute la articolul 11 alineatul (6);

| (c) | la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene; |
| --- | --- |

(c)

(c)

la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene;

la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene;

| (d) | în cazurile menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

în cazurile menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (b).

în cazurile menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (b).

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 3

Articolul 19 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  În cazul în care
  un partid politic european sau o fundație politică europeană
  a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) primul paragraf, statul membru de sediu poate adresa Autorității o solicitare de anulare a înregistrării motivată
  în
  mod corespunzător, care trebuie să identifice
  în
  mod exact și exhaustiv acțiunile ilegale și cerințele naționale specifice care nu au fost respectate
  .
  În astfel de cazuri, Autoritatea: | 3.   
  Decizia Autorității de a radia
  un partid politic european sau o fundație politică europeană
  din registru înlăturare se adresează și se notifică partidului politic european sau fundației politice europene
  în
  cauză. Decizia se publică
  în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  . |
| (a) | inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru chestiunile legate în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. Se aplică, de asemenea, articolul 11 alineatele (4), (5) și (6) din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  În cazul în care
  un partid politic european sau o fundație politică europeană
  a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) primul paragraf, statul membru de sediu poate adresa Autorității o solicitare de anulare a înregistrării motivată
  în
  mod corespunzător, care trebuie să identifice
  în
  mod exact și exhaustiv acțiunile ilegale și cerințele naționale specifice care nu au fost respectate
  .
  În astfel de cazuri, Autoritatea:

3.   
  Decizia Autorității de a radia
  un partid politic european sau o fundație politică europeană
  din registru înlăturare se adresează și se notifică partidului politic european sau fundației politice europene
  în
  cauză. Decizia se publică
  în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  .

(a)

(a)

inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru chestiunile legate în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. Se aplică, de asemenea, articolul 11 alineatele (4), (5) și (6) din prezentul regulament;

inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru chestiunile legate în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. Se aplică, de asemenea, articolul 11 alineatele (4), (5) și (6) din prezentul regulament;

| (b) | decide radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză pentru orice altă chestiune și atunci când cererea motivată a statului membru în cauză confirmă că au fost epuizate toate măsurile de remediere la nivel național. |
| --- | --- |

(b)

(b)

decide radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză pentru orice altă chestiune și atunci când cererea motivată a statului membru în cauză confirmă că au fost epuizate toate măsurile de remediere la nivel național.

decide radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză pentru orice altă chestiune și atunci când cererea motivată a statului membru în cauză confirmă că au fost epuizate toate măsurile de remediere la nivel național.

În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) al doilea paragraf și dacă această chestiune este legată în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, statul membru în cauză poate adresa o solicitare Autorității în conformitate cu dispozițiile de la primul paragraf de la prezentul alineat. Autoritatea procedează în conformitate cu primul paragraf litera (a) de la prezentul alineat.

În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 17 alineatul (2) al doilea paragraf și dacă această chestiune este legată în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, statul membru în cauză poate adresa o solicitare Autorității în conformitate cu dispozițiile de la primul paragraf de la prezentul alineat. Autoritatea procedează în conformitate cu primul paragraf litera (a) de la prezentul alineat.

În toate cazurile, Autoritatea acționează fără întârzieri nejustificate. Autoritatea informează statul membru și partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la măsurile luate în urma cererii motivate de anulare a înregistrării.

În toate cazurile, Autoritatea acționează fără întârzieri nejustificate. Autoritatea informează statul membru și partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la măsurile luate în urma cererii motivate de anulare a înregistrării.

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Autoritatea stabilește data publicării menționată la alineatul (1) după consultarea statului membru în care partidul politic european sau fundația politică europeană își are sediul. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Autoritatea stabilește data publicării menționată la alineatul (1) după consultarea statului membru în care partidul politic european sau fundația politică europeană își are sediul.

eliminat

eliminat

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

Articolul 20 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Un partid politic european care este înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament, care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de contribuții. | 1.   Un partid politic european care este înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament, care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Un partid politic european care este înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament, care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de contribuții.

1.   Un partid politic european care este înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament, care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  .

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Calitatea de deputat în Parlamentul European este acceptată în cazurile în care un deputat în Parlamentul European nu este membru al unui partid național sau regional afiliat la un partid politic european. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Calitatea de deputat în Parlamentul European este acceptată în cazurile în care un deputat în Parlamentul European nu este membru al unui partid național sau regional afiliat la un partid politic european.

Calitatea de deputat în Parlamentul European este acceptată în cazurile în care un deputat în Parlamentul European nu este membru al unui partid național sau regional afiliat la un partid politic european.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 5

Articolul 20 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În limitele stabilite la articolele 24 și 25, cheltuielile rambursabile printr-o contribuție financiară includ cheltuielile administrative și cheltuielile pentru asistență tehnică, reuniuni, cercetare, evenimente transfrontaliere, studii, informare și publicații, precum și cheltuielile legate de campanii. | 5.   În limitele stabilite la articolele 24 și 25, cheltuielile rambursabile printr-o contribuție financiară
  din bugetul general al Uniunii Europene
  includ cheltuielile administrative și cheltuielile pentru asistență tehnică, reuniuni, cercetare, evenimente transfrontaliere, studii, informare și publicații, precum și cheltuielile legate de campanii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În limitele stabilite la articolele 24 și 25, cheltuielile rambursabile printr-o contribuție financiară includ cheltuielile administrative și cheltuielile pentru asistență tehnică, reuniuni, cercetare, evenimente transfrontaliere, studii, informare și publicații, precum și cheltuielile legate de campanii.

5.   În limitele stabilite la articolele 24 și 25, cheltuielile rambursabile printr-o contribuție financiară
  din bugetul general al Uniunii Europene
  includ cheltuielile administrative și cheltuielile pentru asistență tehnică, reuniuni, cercetare, evenimente transfrontaliere, studii, informare și publicații, precum și cheltuielile legate de campanii.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1

Articolul 21 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a primi finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, un partid politic european sau o fundație politică europeană care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) sau (2) depune o cerere la Parlamentul European în baza unei cereri de contribuții sau de propuneri. | 1.   Pentru a primi finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, un partid politic european sau o fundație politică europeană care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) sau (2) depune o cerere la Parlamentul European în baza unei cereri de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  sau
  a unei cereri
  de propuneri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru a primi finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, un partid politic european sau o fundație politică europeană care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) sau (2) depune o cerere la Parlamentul European în baza unei cereri de contribuții sau de propuneri.

1.   Pentru a primi finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, un partid politic european sau o fundație politică europeană care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) sau (2) depune o cerere la Parlamentul European în baza unei cereri de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  sau
  a unei cereri
  de propuneri.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La data la care depun cererea, partidul politic european și fundația politică europeană trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la articolul 26. De la data cererii până la sfârșitul exercițiului financiar sau al acțiunii care face obiectul contribuției sau al subvenției, trebuie să rămână înregistrate în registru și să nu facă obiectul niciuneia dintre sancțiunile prevăzute la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v)-(
  ix
  ). | 2.   La data la care depun cererea, partidul politic european și fundația politică europeană trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la articolul 26. De la data cererii până la sfârșitul exercițiului financiar sau al acțiunii care face obiectul contribuției sau al subvenției
  din bugetul general al Uniunii Europene
  , trebuie să rămână înregistrate în registru și să nu facă obiectul niciuneia dintre sancțiunile prevăzute la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v)
  și
  (
  vi
  ). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   La data la care depun cererea, partidul politic european și fundația politică europeană trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la articolul 26. De la data cererii până la sfârșitul exercițiului financiar sau al acțiunii care face obiectul contribuției sau al subvenției, trebuie să rămână înregistrate în registru și să nu facă obiectul niciuneia dintre sancțiunile prevăzute la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v)-(
  ix
  ).

2.   La data la care depun cererea, partidul politic european și fundația politică europeană trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la articolul 26. De la data cererii până la sfârșitul exercițiului financiar sau al acțiunii care face obiectul contribuției sau al subvenției
  din bugetul general al Uniunii Europene
  , trebuie să rămână înregistrate în registru și să nu facă obiectul niciuneia dintre sancțiunile prevăzute la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v)
  și
  (
  vi
  ).

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 3

Articolul 21 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi pentru a demonstra că, de regulă, partidele sale membre din UE au publicat pe site-urile lor web, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (i), pe parcursul celor 12 luni anterioare datei finale pentru depunerea cererii, programul politic și logoul partidului politic european. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi pentru a demonstra că, de regulă, partidele sale membre din UE au publicat pe site-urile lor web, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (i), pe parcursul celor 12 luni anterioare datei finale pentru depunerea cererii, programul politic și logoul partidului politic european.

eliminat

eliminat

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 4

Articolul 21 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi care să îi demonstreze conformitatea cu articolul 4 alineatul (1) litera (j) și faptul că partidele sale membre au publicat în permanență pe site-urile lor web, pe parcursul celor 12 luni înainte de depunerea cererii, informații privind reprezentarea de gen în rândul candidaților la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și privind evoluția reprezentării de gen în rândul deputaților din Parlamentul European. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi care să îi demonstreze conformitatea cu articolul 4 alineatul (1) litera (j) și faptul că partidele sale membre au publicat în permanență pe site-urile lor web, pe parcursul celor 12 luni înainte de depunerea cererii, informații privind reprezentarea de gen în rândul candidaților la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și privind evoluția reprezentării de gen în rândul deputaților din Parlamentul European.

eliminat

eliminat

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 5

Articolul 21 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi care să îi demonstreze conformitatea cu articolul 5, faptul că menține o politică actualizată pentru utilizarea publicității politice și faptul că a pus în aplicare această politică pe parcursul celor 12 luni anterioare datei finale de depunere a cererilor. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.
     
  Un partid politic european include în cererea sa dovezi care să îi demonstreze conformitatea cu articolul 5, faptul că menține o politică actualizată pentru utilizarea publicității politice și faptul că a pus în aplicare această politică pe parcursul celor 12 luni anterioare datei finale de depunere a cererilor.

eliminat

eliminat

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 7

Articolul 21 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Ordonatorul de credite al Parlamentului European adoptă o decizie în termen de trei luni de la încheierea cererii de contribuții sau a cererii de propuneri și ordonanțează și gestionează creditele de angajament corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. | 7.   Ordonatorul de credite al Parlamentului European adoptă o decizie în termen de trei luni de la încheierea cererii de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  sau a cererii de propuneri și ordonanțează și gestionează creditele de angajament corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Ordonatorul de credite al Parlamentului European adoptă o decizie în termen de trei luni de la încheierea cererii de contribuții sau a cererii de propuneri și ordonanțează și gestionează creditele de angajament corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

7.   Ordonatorul de credite al Parlamentului European adoptă o decizie în termen de trei luni de la încheierea cererii de contribuții
  din bugetul general al Uniunii Europene
  sau a cererii de propuneri și ordonanțează și gestionează creditele de angajament corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – titlu

Articolul 23 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Donații, contribuții și resurse proprii | Donații, contribuții
  , cotizații de asociere
  și
  alte
  resurse proprii
  complementare |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Donații, contribuții și resurse proprii

Donații, contribuții
  , cotizații de asociere
  și
  alte
  resurse proprii
  complementare

, cotizații de asociere

alte

complementare

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, cu ocazia prezentării propriilor situații financiare anuale în conformitate cu articolul 26, transmit, de asemenea, o listă cu toți donatorii și cu donațiile lor, indicând atât natura, cât și valoarea fiecărei donații în parte. Prezentul alineat se aplică, de asemenea, contribuțiilor primite de la partidele membre ale partidelor politice europene și organizațiile membre ale fundațiilor politice europene. | 2.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, cu ocazia prezentării propriilor situații financiare anuale în conformitate cu articolul 26, transmit, de asemenea, o listă cu toți donatorii și cu donațiile lor, indicând atât natura, cât și valoarea fiecărei donații în parte. Prezentul alineat se aplică, de asemenea, contribuțiilor
  și cotizațiilor de asociere
  primite de la partidele membre ale partidelor politice europene și organizațiile membre ale
  fundațiilor politice europene și contribuțiilor în cuantum de peste 1 500 EUR din partea unor membri individuali ai partidelor politice europene și ai
  fundațiilor politice europene. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, cu ocazia prezentării propriilor situații financiare anuale în conformitate cu articolul 26, transmit, de asemenea, o listă cu toți donatorii și cu donațiile lor, indicând atât natura, cât și valoarea fiecărei donații în parte. Prezentul alineat se aplică, de asemenea, contribuțiilor primite de la partidele membre ale partidelor politice europene și organizațiile membre ale fundațiilor politice europene.

2.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, cu ocazia prezentării propriilor situații financiare anuale în conformitate cu articolul 26, transmit, de asemenea, o listă cu toți donatorii și cu donațiile lor, indicând atât natura, cât și valoarea fiecărei donații în parte. Prezentul alineat se aplică, de asemenea, contribuțiilor
  și cotizațiilor de asociere
  primite de la partidele membre ale partidelor politice europene și organizațiile membre ale
  fundațiilor politice europene și contribuțiilor în cuantum de peste 1 500 EUR din partea unor membri individuali ai partidelor politice europene și ai
  fundațiilor politice europene.

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru donațiile din partea persoanelor fizice cu valoare mai mare de 1 500 EUR și mai mică sau egală cu 3 000  EUR, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză indică dacă
  donatorii respectivi
  și-au exprimat acordul prealabil în scris în vederea publicării, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (e). | Pentru donațiile
  și contribuțiile
  din partea persoanelor fizice cu valoare mai mare de 1 500 EUR și mai mică sau egală cu 3 000  EUR, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză indică dacă
  persoanele fizice respective
  și-au exprimat acordul prealabil în scris în vederea publicării, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (e). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru donațiile din partea persoanelor fizice cu valoare mai mare de 1 500 EUR și mai mică sau egală cu 3 000  EUR, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză indică dacă
  donatorii respectivi
  și-au exprimat acordul prealabil în scris în vederea publicării, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (e).

donatorii respectivi

Pentru donațiile
  și contribuțiile
  din partea persoanelor fizice cu valoare mai mare de 1 500 EUR și mai mică sau egală cu 3 000  EUR, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză indică dacă
  persoanele fizice respective
  și-au exprimat acordul prealabil în scris în vederea publicării, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (e).

și contribuțiile

persoanele fizice respective

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3

Articolul 23 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Donațiile primite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene 
  și cheltuielile finanțate din acele donații
  în decurs de șase luni înainte de alegerile pentru Parlamentul European se raportează în scris, săptămânal, Autorității, în conformitate cu alineatul (2). | 3.   Donațiile primite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în decurs de șase luni înainte de alegerile pentru Parlamentul European se raportează în scris, săptămânal, Autorității, în conformitate cu alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Donațiile primite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene 
  și cheltuielile finanțate din acele donații
  în decurs de șase luni înainte de alegerile pentru Parlamentul European se raportează în scris, săptămânal, Autorității, în conformitate cu alineatul (2).

3.   Donațiile primite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în decurs de șase luni înainte de alegerile pentru Parlamentul European se raportează în scris, săptămânal, Autorității, în conformitate cu alineatul (2).

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Partidele
  politice europene și fundațiile politice europene solicită
  donatorilor
  să furnizeze informațiile necesare pentru
  identificarea corectă
  a 
  tuturor donațiilor a căror valoare depășește 3 000  EUR
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene transmit Autorității informațiile primite, la cererea acesteia. | 5.   
  În ceea ce privește toate donațiile de la un singur donator cu o valoare anuală cumulată de peste 3 000  EUR, partidele
  politice europene și fundațiile politice europene solicită
  ca acești donatori
  să furnizeze informațiile necesare pentru a 
  putea fi identificați în mod corespunzător
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene transmit Autorității informațiile primite, la cererea acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  Partidele
  politice europene și fundațiile politice europene solicită
  donatorilor
  să furnizeze informațiile necesare pentru
  identificarea corectă
  a 
  tuturor donațiilor a căror valoare depășește 3 000  EUR
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene transmit Autorității informațiile primite, la cererea acesteia.

5.   
  În ceea ce privește toate donațiile de la un singur donator cu o valoare anuală cumulată de peste 3 000  EUR, partidele
  politice europene și fundațiile politice europene solicită
  ca acești donatori
  să furnizeze informațiile necesare pentru a 
  putea fi identificați în mod corespunzător
  . Partidele politice europene și fundațiile politice europene transmit Autorității informațiile primite, la cererea acesteia.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 2

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea stabilește un formular care să fie utilizat
  în sensul primului
  paragraf. | Autoritatea stabilește un formular care să fie utilizat
  pentru identificarea donatorilor la care se face referire în primul
  paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea stabilește un formular care să fie utilizat
  în sensul primului
  paragraf.

în sensul primului

Autoritatea stabilește un formular care să fie utilizat
  pentru identificarea donatorilor la care se face referire în primul
  paragraf.

pentru identificarea donatorilor la care se face referire în primul

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 6 – litera a

Articolul 23 – alineatul 6 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | donații
  sau
  contribuții anonime; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

donații
  sau
  contribuții anonime;

sau

| (a) | donații, contribuții
  sau cotizații de asociere
  anonime; |
| --- | --- |

(a)

donații, contribuții
  sau cotizații de asociere
  anonime;

sau cotizații de asociere

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 6 – litera d

Articolul 23 – alineatul 6 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | donații din partea unor entități private cu sediul
  într-o țară terță
  sau a unor persoane fizice
  dintr-o țară terță
  care nu au drept de vot la alegerile pentru Parlamentul European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

donații din partea unor entități private cu sediul
  într-o țară terță
  sau a unor persoane fizice
  dintr-o țară terță
  care nu au drept de vot la alegerile pentru Parlamentul European.

într-o țară terță

dintr-o țară terță

| (d) | donații din partea unor entități private cu sediul
  în afara Uniunii
  sau a unor persoane fizice
  din afara Uniunii
  care nu au drept de vot la alegerile pentru Parlamentul European. |
| --- | --- |

(d)

donații din partea unor entități private cu sediul
  în afara Uniunii
  sau a unor persoane fizice
  din afara Uniunii
  care nu au drept de vot la alegerile pentru Parlamentul European.

în afara Uniunii

din afara Uniunii

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 8

Articolul 23 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Autoritatea efectuează verificări în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost
  acordată
  cu încălcarea prezentului regulament. În acest scop, Autoritatea poate solicita informații suplimentare de la partidul politic european sau de la fundația politică europeană și de la donatorii acestuia/acesteia. | 8.   Autoritatea efectuează verificări în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost
  acceptată
  cu încălcarea prezentului regulament. În acest scop, Autoritatea poate solicita informații suplimentare de la partidul politic european sau de la fundația politică europeană și de la donatorii acestuia/acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Autoritatea efectuează verificări în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost
  acordată
  cu încălcarea prezentului regulament. În acest scop, Autoritatea poate solicita informații suplimentare de la partidul politic european sau de la fundația politică europeană și de la donatorii acestuia/acesteia.

8.   Autoritatea efectuează verificări în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost
  acceptată
  cu încălcarea prezentului regulament. În acest scop, Autoritatea poate solicita informații suplimentare de la partidul politic european sau de la fundația politică europeană și de la donatorii acestuia/acesteia.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 9

Articolul 23 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   
  Se admit contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru sau de la partide membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei. Valoarea
  totală a contribuțiilor
  primite de
  la
  membri
  nu poate depăși 40 % din bugetul anual al
  unui
  partid politic european
  . Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. | 9.   
  Valoarea
  totală a contribuțiilor la
  un
  partid politic european nu poate depăși 40 % din bugetul anual al acestuia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   
  Se admit contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru sau de la partide membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei. Valoarea
  totală a contribuțiilor
  primite de
  la
  membri
  nu poate depăși 40 % din bugetul anual al
  unui
  partid politic european
  . Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

9.   
  Valoarea
  totală a contribuțiilor la
  un
  partid politic european nu poate depăși 40 % din bugetul anual al acestuia.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Valoarea totală a cotizațiilor de asociere plătite unui partid politic european nu poate depăși 20 % din valoarea totală a contribuțiilor la partidul respectiv. Orice plată a cotizațiilor de asociere poate fi efectuată numai în cadrul normelor general aplicabile și al cotelor stabilite de partidul politic european. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Valoarea totală a cotizațiilor de asociere plătite unui partid politic european nu poate depăși 20 % din valoarea totală a contribuțiilor la partidul respectiv. Orice plată a cotizațiilor de asociere poate fi efectuată numai în cadrul normelor general aplicabile și al cotelor stabilite de partidul politic european.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 10 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 10 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   
  Se admit contribuțiile din partea membrilor unei fundații
  politice europene 
  care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru sau de la organizații membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei, precum și
  din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată
  . Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor
  nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament.
  Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. | 10.   
  Valoarea totală a contribuțiilor la fundațiile
  politice europene
  din partea membrilor și a finanțării
  din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   
  Se admit contribuțiile din partea membrilor unei fundații
  politice europene 
  care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru sau de la organizații membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei, precum și
  din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată
  . Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor
  nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament.
  Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

10.   
  Valoarea totală a contribuțiilor la fundațiile
  politice europene
  din partea membrilor și a finanțării
  din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 10 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Valoarea totală a taxelor de asociere plătite unei fundații politice europene nu poate depăși 20 % din valoarea totală a contribuțiilor la fundația respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10a.
     
  Valoarea totală a taxelor de asociere plătite unei fundații politice europene nu poate depăși 20 % din valoarea totală a contribuțiilor la fundația respectivă.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 12

Articolul 23 – alineatul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12.   Orice contribuție care nu este permisă în temeiul prezentului regulament se restituie în conformitate cu alineatul (7). | 12.   Orice contribuție
  sau cotizație de asociere
  care nu este permisă în temeiul prezentului regulament se restituie în conformitate cu alineatul (7). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

12.   Orice contribuție care nu este permisă în temeiul prezentului regulament se restituie în conformitate cu alineatul (7).

12.   Orice contribuție
  sau cotizație de asociere
  care nu este permisă în temeiul prezentului regulament se restituie în conformitate cu alineatul (7).

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 13

Articolul 23 – alineatul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13.   Valoarea resurselor proprii ale unui partid politic european sau ale unei fundații politice europene generate din activități economice proprii nu poate depăși
  5
   % din
  bugetul anual al partidului
  politic european sau
  al fundației politice europene respective
  . | 13.   Valoarea resurselor proprii
  complementare
  ale unui partid politic european sau ale unei fundații politice europene generate din activități economice proprii nu poate depăși
  10
   % din
  cuantumul generat din contribuțiile primite de partidul
  politic european sau
  de fundația politică europeană respectivă și din cotizațiile de asociere la acestea
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13.   Valoarea resurselor proprii ale unui partid politic european sau ale unei fundații politice europene generate din activități economice proprii nu poate depăși
  5
   % din
  bugetul anual al partidului
  politic european sau
  al fundației politice europene respective
  .

13.   Valoarea resurselor proprii
  complementare
  ale unui partid politic european sau ale unei fundații politice europene generate din activități economice proprii nu poate depăși
  10
   % din
  cuantumul generat din contribuțiile primite de partidul
  politic european sau
  de fundația politică europeană respectivă și din cotizațiile de asociere la acestea
  .

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2

Articolul 24 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Fondurile alocate partidelor politice europene
  și fundațiilor politice europene
  din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la
  punerea în aplicare a tratatelor Uniunii
  . | 2.   Fondurile alocate partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la
  aspecte legate direct de Uniunea Europeană
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Fondurile alocate partidelor politice europene
  și fundațiilor politice europene
  din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la
  punerea în aplicare a tratatelor Uniunii
  .

2.   Fondurile alocate partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la
  aspecte legate direct de Uniunea Europeană
  .

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 1

Articolul 25 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În pofida articolului 24 alineatul (1), finanțarea alocată partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a altor
  partide
  politice și, în special, a partidelor naționale sau a candidaților acestora. Partidele politice naționale și candidații naționali rămân sub incidența dispozițiilor naționale. | 1.   În pofida articolului
  23 alineatul (10) și a
  articolului 24 alineatul (1), finanțarea alocată partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a altor
  entități
  politice și, în special, a partidelor naționale sau a candidaților acestora. Partidele politice naționale și candidații naționali rămân sub incidența dispozițiilor naționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În pofida articolului 24 alineatul (1), finanțarea alocată partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a altor
  partide
  politice și, în special, a partidelor naționale sau a candidaților acestora. Partidele politice naționale și candidații naționali rămân sub incidența dispozițiilor naționale.

1.   În pofida articolului
  23 alineatul (10) și a
  articolului 24 alineatul (1), finanțarea alocată partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a altor
  entități
  politice și, în special, a partidelor naționale sau a candidaților acestora. Partidele politice naționale și candidații naționali rămân sub incidența dispozițiilor naționale.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 2

Articolul 25 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Finanțarea alocată fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată în alte scopuri decât pentru finanțarea responsabilităților lor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 punctul 4, și pentru a acoperi cheltuielile care sunt legate direct de obiectivele prevăzute în statutul lor, în conformitate cu articolul 6. În particular, aceasta nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a alegerilor, a partidelor politice sau a candidaților sau a altor fundații. | 2.   Finanțarea alocată fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată în alte scopuri decât pentru finanțarea responsabilităților lor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 punctul 4, și pentru a acoperi cheltuielile care sunt legate direct de obiectivele prevăzute în statutul lor, în conformitate cu articolul 6. În particular, aceasta nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a alegerilor, a partidelor politice sau a candidaților
  în cele șase luni care precedă desfășurarea de alegeri naționale sau europene,
  sau a altor fundații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Finanțarea alocată fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată în alte scopuri decât pentru finanțarea responsabilităților lor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 punctul 4, și pentru a acoperi cheltuielile care sunt legate direct de obiectivele prevăzute în statutul lor, în conformitate cu articolul 6. În particular, aceasta nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a alegerilor, a partidelor politice sau a candidaților sau a altor fundații.

2.   Finanțarea alocată fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată în alte scopuri decât pentru finanțarea responsabilităților lor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 punctul 4, și pentru a acoperi cheltuielile care sunt legate direct de obiectivele prevăzute în statutul lor, în conformitate cu articolul 6. În particular, aceasta nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a alegerilor, a partidelor politice sau a candidaților
  în cele șase luni care precedă desfășurarea de alegeri naționale sau europene,
  sau a altor fundații.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Cel târziu în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar, partidele politice europene și fundațiile politice europene depun la
  Autoritate, cu o copie pentru
  ordonatorul de credite al Parlamentului European
  și la punctul de contact național competent din statul membru de sediu
  : | 1.   Cel târziu în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar, partidele politice europene și fundațiile politice europene depun la ordonatorul de credite al Parlamentului European
  în format deschis, prelucrabil automat, următoarele
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Cel târziu în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar, partidele politice europene și fundațiile politice europene depun la
  Autoritate, cu o copie pentru
  ordonatorul de credite al Parlamentului European
  și la punctul de contact național competent din statul membru de sediu
  :

1.   Cel târziu în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar, partidele politice europene și fundațiile politice europene depun la ordonatorul de credite al Parlamentului European
  în format deschis, prelucrabil automat, următoarele
  :

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | lista donatorilor și a contribuitorilor și a donațiilor
  sau
  contribuțiilor corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 23 alineatele (2), (3) și (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

lista donatorilor și a contribuitorilor și a donațiilor
  sau
  contribuțiilor corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 23 alineatele (2), (3) și (4).

sau

| (c) | lista donatorilor și a contribuitorilor și a donațiilor, contribuțiilor
  sau cotizațiilor de asociere
  corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 23 alineatele (2), (3) și (4). |
| --- | --- |

(c)

lista donatorilor și a contribuitorilor și a donațiilor, contribuțiilor
  sau cotizațiilor de asociere
  corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 23 alineatele (2), (3) și (4).

sau cotizațiilor de asociere

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Partidele politice europene și fundațiile politice europene trimit, de asemenea, un exemplar al oricărei cereri menționate la primul paragraf Autorității și punctului național de contact competent din statul membru în care își au sediul. Acest exemplar trebuie să fie într-un format deschis și prelucrabil automat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Partidele politice europene și fundațiile politice europene trimit, de asemenea, un exemplar al oricărei cereri menționate la primul paragraf Autorității și punctului național de contact competent din statul membru în care își au sediul. Acest exemplar trebuie să fie într-un format deschis și prelucrabil automat.

Partidele politice europene și fundațiile politice europene trimit, de asemenea, un exemplar al oricărei cereri menționate la primul paragraf Autorității și punctului național de contact competent din statul membru în care își au sediul. Acest exemplar trebuie să fie într-un format deschis și prelucrabil automat.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 27 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritatea verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, cu referire în special la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) (d), (e) și (
  f
  ), articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g), articolul 10 alineatele (5) și (6) și
  articolele
  23,
  24
  și 25. | 2.   Autoritatea verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, cu referire în special la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  și (
  h
  )
  , articolul 4a, articolul 5
  , articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g), articolul 10 alineatele (5) și (6) și
  articolul
  23
  . În cazurile în care nu este implicată nicio finanțare din bugetul general al Uniunii Europene
  ,
  aceasta controlează
  și
  respectarea de către partidele politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul articolului
   25
  alineatul (1)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Autoritatea verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, cu referire în special la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) (d), (e) și (
  f
  ), articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g), articolul 10 alineatele (5) și (6) și
  articolele
  23,
  24
  și 25.

2.   Autoritatea verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, cu referire în special la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  și (
  h
  )
  , articolul 4a, articolul 5
  , articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g), articolul 10 alineatele (5) și (6) și
  articolul
  23
  . În cazurile în care nu este implicată nicio finanțare din bugetul general al Uniunii Europene
  ,
  aceasta controlează
  și
  respectarea de către partidele politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul articolului
   25
  alineatul (1)
  .

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 27 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ordonatorul de credite al Parlamentului European verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor legate de finanțarea din partea Uniunii care le revin în temeiul prezentului regulament în
  conformitate cu Regulamentul
   (UE, Euratom) 2018/1046. În cadrul acestui control, Parlamentul European adoptă măsurile necesare în domeniile prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale Uniunii. | Ordonatorul de credite al Parlamentului European verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor legate de finanțarea din partea Uniunii care le revin în temeiul prezentului regulament
  și
  în
  temeiul Regulamentului
  (UE, Euratom) 2018/1046. În cadrul acestui control, Parlamentul European adoptă măsurile necesare în domeniile prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ordonatorul de credite al Parlamentului European verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor legate de finanțarea din partea Uniunii care le revin în temeiul prezentului regulament în
  conformitate cu Regulamentul
   (UE, Euratom) 2018/1046. În cadrul acestui control, Parlamentul European adoptă măsurile necesare în domeniile prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale Uniunii.

conformitate cu Regulamentul

Ordonatorul de credite al Parlamentului European verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor legate de finanțarea din partea Uniunii care le revin în temeiul prezentului regulament
  și
  în
  temeiul Regulamentului
  (UE, Euratom) 2018/1046. În cadrul acestui control, Parlamentul European adoptă măsurile necesare în domeniile prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale Uniunii.

și

temeiul Regulamentului

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1

Articolul 30 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.
     
  În conformitate cu articolul 19, Autoritatea decide radierea din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene prin intermediul sancțiunilor în oricare dintre următoarele situații: | eliminat |
| (a) | atunci când partidul sau fundația în cauză este într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.
     
  În conformitate cu articolul 19, Autoritatea decide radierea din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene prin intermediul sancțiunilor în oricare dintre următoarele situații:

eliminat

eliminat

(a)

(a)

atunci când partidul sau fundația în cauză este într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046;

atunci când partidul sau fundația în cauză este într-una din situațiile de excludere menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046;

| (b) | atunci când se stabilește, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11 alineatele (2)-(5), că partidul sau fundația în cauză nu mai îndeplinește una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) sau (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

atunci când se stabilește, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11 alineatele (2)-(5), că partidul sau fundația în cauză nu mai îndeplinește una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) sau (2);

atunci când se stabilește, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11 alineatele (2)-(5), că partidul sau fundația în cauză nu mai îndeplinește una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) sau (2);

| (c) | atunci când decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații incorecte sau înșelătoare, pentru care solicitantul este responsabil, sau dacă o astfel de decizie a fost obținută prin înșelăciune; |
| --- | --- |

(c)

(c)

atunci când decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații incorecte sau înșelătoare, pentru care solicitantul este responsabil, sau dacă o astfel de decizie a fost obținută prin înșelăciune;

atunci când decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză se bazează pe informații incorecte sau înșelătoare, pentru care solicitantul este responsabil, sau dacă o astfel de decizie a fost obținută prin înșelăciune;

| (d) | atunci când solicitarea unui stat membru de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire gravă a obligațiilor în temeiul legislației naționale îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (3) litera (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

atunci când solicitarea unui stat membru de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire gravă a obligațiilor în temeiul legislației naționale îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (3) litera (b).

atunci când solicitarea unui stat membru de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire gravă a obligațiilor în temeiul legislației naționale îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (3) litera (b).

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | în cazul nerespectării angajamentelor asumate și a informațiilor furnizate de către un partid politic european sau o fundație politică europeană în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f)
  , (i)
  și (
  j
  ) și cu articolul 6 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

în cazul nerespectării angajamentelor asumate și a informațiilor furnizate de către un partid politic european sau o fundație politică europeană în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f)
  , (i)
  și (
  j
  ) și cu articolul 6 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e);

, (i)

j

| (ii) | în cazul nerespectării angajamentelor asumate și a informațiilor furnizate de către un partid politic european sau o fundație politică europeană în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f) și (
  h
  ) și cu articolul 6 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e); |
| --- | --- |

(ii)

în cazul nerespectării angajamentelor asumate și a informațiilor furnizate de către un partid politic european sau o fundație politică europeană în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e), (f) și (
  h
  ) și cu articolul 6 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e);

h

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii a (nou)

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iia) | în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iia)

(iia)

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (1);

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (1);

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii b (nou)

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iib) | în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iib)

(iib)

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (2);

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 4a alineatul (2);

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii c (nou)

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ii c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iic) | în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1)-(5); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iic)

(iic)

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1)-(5);

în cazul nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1)-(5);

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul viii

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul viii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (viii) | în cazul în care nu se prezintă dovezi privind utilizarea logourilor și publicarea programelor politice, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(viii)

(viii)

în cazul în care nu se prezintă dovezi privind utilizarea logourilor și publicarea programelor politice, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3);

în cazul în care nu se prezintă dovezi privind utilizarea logourilor și publicarea programelor politice, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3);

eliminat

eliminat

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ix

Articolul 30 – alineatul 2 – litera a – punctul ix

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ix) | în cazul în care nu se prezintă dovezi privind reprezentarea de gen, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ix)

(ix)

în cazul în care nu se prezintă dovezi privind reprezentarea de gen, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4).

în cazul în care nu se prezintă dovezi privind reprezentarea de gen, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4).

eliminat

eliminat

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – litera b – punctul i

Articolul 30 – alineatul 2 – litera b – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | în cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a acceptat donații
  și
  contribuții care nu sunt autorizate în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau (
  5
  ), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite dispozițiile de la articolul 23 alineatul (7); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

în cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a acceptat donații
  și
  contribuții care nu sunt autorizate în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau (
  5
  ), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite dispozițiile de la articolul 23 alineatul (7);

și

5

| (i) | în cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a acceptat donații, contribuții
  sau cotizații de asociere
  care nu sunt autorizate în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau (
  6
  ), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite dispozițiile de la articolul 23 alineatul (7); |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a acceptat donații, contribuții
  sau cotizații de asociere
  care nu sunt autorizate în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau (
  6
  ), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite dispozițiile de la articolul 23 alineatul (7);

sau cotizații de asociere

6

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 4 – partea introductivă

Articolul 30 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În scopul aplicării alineatelor
  (2)
  și
  (3)
  , se aplică următoarele sancțiuni financiare unui partid politic european sau unei fundații politice europene: | 4.   În scopul aplicării alineatelor
  (1)
  și
  (2)
  , se aplică următoarele sancțiuni financiare unui partid politic european sau unei fundații politice europene: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În scopul aplicării alineatelor
  (2)
  și
  (3)
  , se aplică următoarele sancțiuni financiare unui partid politic european sau unei fundații politice europene:

4.   În scopul aplicării alineatelor
  (1)
  și
  (2)
  , se aplică următoarele sancțiuni financiare unui partid politic european sau unei fundații politice europene:

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 4 – litera b – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 30 – alineatul 4 – litera b – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | în cazul infracțiunilor cuantificabile, un procent fix din totalul sumelor nereglementare primite sau neraportate în conformitate cu următoarele bareme, cu un plafon maxim de 10 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

în cazul infracțiunilor cuantificabile, un procent fix din totalul sumelor nereglementare primite sau neraportate în conformitate cu următoarele bareme, cu un plafon maxim de 10 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză:

| (b) | în cazul infracțiunilor cuantificabile, un procent fix din totalul sumelor nereglementare primite sau neraportate
  sau din sumele primite pentru activități de finanțare interzise în temeiul articolului 25,
  în conformitate cu următoarele bareme, cu un plafon maxim de 10 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză: |
| --- | --- |

(b)

în cazul infracțiunilor cuantificabile, un procent fix din totalul sumelor nereglementare primite sau neraportate
  sau din sumele primite pentru activități de finanțare interzise în temeiul articolului 25,
  în conformitate cu următoarele bareme, cu un plafon maxim de 10 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză:

sau din sumele primite pentru activități de finanțare interzise în temeiul articolului 25,

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 4 – litera b – paragraful 2

Articolul 30 – alineatul 4 – litera b – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru aplicarea procentelor indicate la primul paragraf, fiecare donație sau
  contribuție
  este analizată în mod separat. | Pentru aplicarea procentelor indicate la primul paragraf, fiecare donație
  , contribuție, taxă de asociere
  sau
  sumă utilizată la finanțarea de activități interzise în temeiul articolului 25
  este analizată în mod separat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru aplicarea procentelor indicate la primul paragraf, fiecare donație sau
  contribuție
  este analizată în mod separat.

contribuție

Pentru aplicarea procentelor indicate la primul paragraf, fiecare donație
  , contribuție, taxă de asociere
  sau
  sumă utilizată la finanțarea de activități interzise în temeiul articolului 25
  este analizată în mod separat.

, contribuție, taxă de asociere

sumă utilizată la finanțarea de activități interzise în temeiul articolului 25

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 30 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Autoritatea recuperează sumele corespunzătoare de la partidul politic european sau fundația politică europeană căruia/căreia i-au fost impuse sancțiuni financiare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Autoritatea recuperează sumele corespunzătoare de la partidul politic european sau fundația politică europeană căruia/căreia i-au fost impuse sancțiuni financiare.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 1

Articolul 33 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În vederea respectării depline a obligațiilor menționate la articolul 38, înainte de decizia finală a Autorității cu privire la oricare dintre sancțiunile menționate la articolul 30, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea de a lua măsurile necesare pentru remedierea situației într-un termen rezonabil, care în mod normal nu trebuie să depășească o lună. În special, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European fac posibilă corectarea erorilor administrative sau aritmetice, furnizarea, atunci când este necesar, a unor documente sau informații suplimentare sau corectarea erorilor minore. | 1.   În vederea respectării depline a obligațiilor menționate la articolul 38, înainte de decizia finală a Autorității cu privire la oricare dintre sancțiunile menționate la articolul 30
  alineatul (1) litera (a) punctele (i)-(iv)
  , Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea de a lua măsurile necesare pentru remedierea situației într-un termen rezonabil, care în mod normal nu trebuie să depășească o lună. În special, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European fac posibilă corectarea erorilor administrative sau aritmetice, furnizarea, atunci când este necesar, a unor documente sau informații suplimentare sau corectarea erorilor minore. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În vederea respectării depline a obligațiilor menționate la articolul 38, înainte de decizia finală a Autorității cu privire la oricare dintre sancțiunile menționate la articolul 30, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea de a lua măsurile necesare pentru remedierea situației într-un termen rezonabil, care în mod normal nu trebuie să depășească o lună. În special, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European fac posibilă corectarea erorilor administrative sau aritmetice, furnizarea, atunci când este necesar, a unor documente sau informații suplimentare sau corectarea erorilor minore.

1.   În vederea respectării depline a obligațiilor menționate la articolul 38, înainte de decizia finală a Autorității cu privire la oricare dintre sancțiunile menționate la articolul 30
  alineatul (1) litera (a) punctele (i)-(iv)
  , Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea de a lua măsurile necesare pentru remedierea situației într-un termen rezonabil, care în mod normal nu trebuie să depășească o lună. În special, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European fac posibilă corectarea erorilor administrative sau aritmetice, furnizarea, atunci când este necesar, a unor documente sau informații suplimentare sau corectarea erorilor minore.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 2

Articolul 33 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu a adoptat măsurile corective în termenul menționat la alineatul (1), se ia o decizie de impunere a sancțiunilor adecvate menționate la articolul 30. | 2.   Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu a adoptat măsurile corective
  suficiente
  în termenul menționat la alineatul (1), se ia o decizie de impunere a sancțiunilor adecvate menționate la articolul 30. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu a adoptat măsurile corective în termenul menționat la alineatul (1), se ia o decizie de impunere a sancțiunilor adecvate menționate la articolul 30.

2.   Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu a adoptat măsurile corective
  suficiente
  în termenul menționat la alineatul (1), se ia o decizie de impunere a sancțiunilor adecvate menționate la articolul 30.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3

Articolul 33 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu se aplică pentru condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (b)- (f) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu se aplică pentru condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (b)- (f) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c).

eliminat

eliminat

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – titlu

Articolul 34 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recuperări | Rezilierea unei decizii de finanțare cu efect pentru viitor |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Recuperări

Recuperări

Rezilierea unei decizii de finanțare cu efect pentru viitor

Rezilierea unei decizii de finanțare cu efect pentru viitor

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1

Articolul 34 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Pe baza deciziei Autorității de radiere din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, ordonatorul
  de credite al Parlamentului European
  retrage sau
  reziliază
  orice
  decizie
  sau acord aflat
  în
  desfășurare privind finanțarea din partea Uniunii, cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 19 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (f). Acesta recuperează, de asemenea, orice finanțare din partea Uniunii, inclusiv orice fonduri ale Uniunii necheltuite din anii precedenți. | 1.   
  Ordonatorul
  de credite al Parlamentului European
  reziliază o
  decizie
  de finanțare
  în
  curs adresată unui partid politic european sau unei fundații politice europene
  ,
  cu efect pentru viitor
  , din
  următoarele motive: |
| | (a) | o decizie a Autorității de a anula înregistrarea partidului sau fundației din registru, cu excepția unei decizii bazate pe motivul de anulare a înregistrării prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (iv); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Pe baza deciziei Autorității de radiere din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, ordonatorul
  de credite al Parlamentului European
  retrage sau
  reziliază
  orice
  decizie
  sau acord aflat
  în
  desfășurare privind finanțarea din partea Uniunii, cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 19 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (f). Acesta recuperează, de asemenea, orice finanțare din partea Uniunii, inclusiv orice fonduri ale Uniunii necheltuite din anii precedenți.

1.   
  Ordonatorul
  de credite al Parlamentului European
  reziliază o
  decizie
  de finanțare
  în
  curs adresată unui partid politic european sau unei fundații politice europene
  ,
  cu efect pentru viitor
  , din
  următoarele motive:

(a)

(a)

o decizie a Autorității de a anula înregistrarea partidului sau fundației din registru, cu excepția unei decizii bazate pe motivul de anulare a înregistrării prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (iv);

o decizie a Autorității de a anula înregistrarea partidului sau fundației din registru, cu excepția unei decizii bazate pe motivul de anulare a înregistrării prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (iv);

| (b) | o decizie de sancționare în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (a) punctele (v) și (vi). |
| --- | --- |

(b)

(b)

o decizie de sancționare în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (a) punctele (v) și (vi).

o decizie de sancționare în temeiul articolului 30 alineatul (1) litera (a) punctele (v) și (vi).

Alte motive pentru rezilierea unei decizii de finanțare cu efect pentru viitor pot fi prevăzute în acordul privind contribuția sau grantul.

Alte motive pentru rezilierea unei decizii de finanțare cu efect pentru viitor pot fi prevăzute în acordul privind contribuția sau grantul.

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2

Articolul 34 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  1 Un partid politic european sau o fundație politică europeană cu privire la care a fost impusă o sancțiune pentru oricare dintre infracțiunile menționate la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v) și (vi) nu mai este, din acest motiv, conform(ă) cu dispozițiile articolului 21 alineatul (2). În consecință, ordonatorul de credite al Parlamentului European reziliază acordul privind contribuția sau grantul ori decizia privind finanțarea din bugetul Uniunii primită în temeiul prezentului regulament și recuperează sumele plătite în mod necuvenit în baza acordului privind contribuția sau grantul ori în baza deciziei de finanțare, precum și orice fond al Uniunii necheltuit din anii precedenți. Ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează, de asemenea, sumele plătite în mod necuvenit, în baza unei decizii sau a unui acord privind contribuția sau grantul, de la persoana fizică în legătură cu care s-a luat o hotărâre în temeiul articolului 31, luând în considerare, după caz, circumstanțele excepționale legate de persoana fizică respectivă. | 2.
     
  O decizie de reziliere a deciziei de finanțare cu efect pentru viitor intră în vigoare la data specificată în decizia de reziliere sau, în cazul în care nu se specifică nicio zi în aceasta, la data la care decizia de reziliere este notificată partidului politic european sau fundației politice europene. |
| În cazul rezilierii, plățile din partea ordonatorului de credite al Parlamentului European se limitează la cheltuielile rambursabile suportate de partidul politic european sau la costurile eligibile suportate de fundația politică europeană până la momentul intrării în vigoare a deciziei de reziliere. | |
| Prezentul alineat este, de asemenea, aplicabil cazurilor menționate la articolul 19 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (f). | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  1 Un partid politic european sau o fundație politică europeană cu privire la care a fost impusă o sancțiune pentru oricare dintre infracțiunile menționate la articolul 30 alineatul (1) și la articolul 30 alineatul (2) litera (a) punctele (v) și (vi) nu mai este, din acest motiv, conform(ă) cu dispozițiile articolului 21 alineatul (2). În consecință, ordonatorul de credite al Parlamentului European reziliază acordul privind contribuția sau grantul ori decizia privind finanțarea din bugetul Uniunii primită în temeiul prezentului regulament și recuperează sumele plătite în mod necuvenit în baza acordului privind contribuția sau grantul ori în baza deciziei de finanțare, precum și orice fond al Uniunii necheltuit din anii precedenți. Ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează, de asemenea, sumele plătite în mod necuvenit, în baza unei decizii sau a unui acord privind contribuția sau grantul, de la persoana fizică în legătură cu care s-a luat o hotărâre în temeiul articolului 31, luând în considerare, după caz, circumstanțele excepționale legate de persoana fizică respectivă.

2.
     
  O decizie de reziliere a deciziei de finanțare cu efect pentru viitor intră în vigoare la data specificată în decizia de reziliere sau, în cazul în care nu se specifică nicio zi în aceasta, la data la care decizia de reziliere este notificată partidului politic european sau fundației politice europene.

În cazul rezilierii, plățile din partea ordonatorului de credite al Parlamentului European se limitează la cheltuielile rambursabile suportate de partidul politic european sau la costurile eligibile suportate de fundația politică europeană până la momentul intrării în vigoare a deciziei de reziliere.

În cazul rezilierii, plățile din partea ordonatorului de credite al Parlamentului European se limitează la cheltuielile rambursabile suportate de partidul politic european sau la costurile eligibile suportate de fundația politică europeană până la momentul intrării în vigoare a deciziei de reziliere.

Prezentul alineat este, de asemenea, aplicabil cazurilor menționate la articolul 19 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (f).

Prezentul alineat este, de asemenea, aplicabil cazurilor menționate la articolul 19 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (f).

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 34 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Rezilierea deciziei de finanțare cu efect pentru viitor are următoarele consecințe: |
| | (a) | acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data menționată la alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Rezilierea deciziei de finanțare cu efect pentru viitor are următoarele consecințe:

(a)

(a)

acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data menționată la alineatul (2);

acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data menționată la alineatul (2);

| (b) | plățile efectuate de ordonatorul de credite al Parlamentului European se vor limita la cheltuielile rambursabile suportate efectiv de partidul politic european sau la costurile admisibile suportate efectiv de fundația politică europeană până la data menționată la alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

plățile efectuate de ordonatorul de credite al Parlamentului European se vor limita la cheltuielile rambursabile suportate efectiv de partidul politic european sau la costurile admisibile suportate efectiv de fundația politică europeană până la data menționată la alineatul (2);

plățile efectuate de ordonatorul de credite al Parlamentului European se vor limita la cheltuielile rambursabile suportate efectiv de partidul politic european sau la costurile admisibile suportate efectiv de fundația politică europeană până la data menționată la alineatul (2);

| (c) | cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană începând cu data menționată la alineatul (2) vor fi calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană începând cu data menționată la alineatul (2) vor fi calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile;

cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană începând cu data menționată la alineatul (2) vor fi calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile;

| (d) | ordonatorul de credite al Parlamentului European va recupera toate fondurile Uniunii plătite în mod necuvenit, inclusiv: |
| --- | --- |

(d)

(d)

ordonatorul de credite al Parlamentului European va recupera toate fondurile Uniunii plătite în mod necuvenit, inclusiv:

ordonatorul de credite al Parlamentului European va recupera toate fondurile Uniunii plătite în mod necuvenit, inclusiv:

| | (i) | fondurile Uniunii care au fost cheltuite pentru cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

fondurile Uniunii care au fost cheltuite pentru cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și

fondurile Uniunii care au fost cheltuite pentru cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și

| | (ii) | orice prefinanțare neutilizată din partea Uniunii care nu a fost cheltuită înainte de data menționată la alineatul (2), inclusiv fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori; și |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

orice prefinanțare neutilizată din partea Uniunii care nu a fost cheltuită înainte de data menționată la alineatul (2), inclusiv fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori; și

orice prefinanțare neutilizată din partea Uniunii care nu a fost cheltuită înainte de data menționată la alineatul (2), inclusiv fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori; și

| (e) | ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează toate sumele plătite în mod necuvenit de la o persoană fizică cu privire la care s-a luat o decizie în temeiul articolului 31. |
| --- | --- |

(e)

(e)

ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează toate sumele plătite în mod necuvenit de la o persoană fizică cu privire la care s-a luat o decizie în temeiul articolului 31.

ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează toate sumele plătite în mod necuvenit de la o persoană fizică cu privire la care s-a luat o decizie în temeiul articolului 31.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 a (nou)

Articolul 34 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 34a




  Retragerea cu efect retroactiv a deciziei de finanțare





  1.
     
  Pe baza unei decizii luate de Autoritate de anulare a înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, pe baza motivului de anulare a înregistrării prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (iv), ordonatorul de credite al Parlamentului European retrage deciziile de finanțare adresate partidului politic european sau fundației politice europene în cauză, cu efect retroactiv de la data adoptării deciziilor respective.






  2.
     
  Retragerea cu efect retroactiv a deciziei de finanțare va avea următoarele consecințe:











  (a) | acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data notificării rezilierii către partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 34a

Articolul 34a

Retragerea cu efect retroactiv a deciziei de finanțare

Retragerea cu efect retroactiv a deciziei de finanțare

1.
     
  Pe baza unei decizii luate de Autoritate de anulare a înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, pe baza motivului de anulare a înregistrării prevăzut la articolul 19 alineatul (1) litera (a) punctul (iv), ordonatorul de credite al Parlamentului European retrage deciziile de finanțare adresate partidului politic european sau fundației politice europene în cauză, cu efect retroactiv de la data adoptării deciziilor respective.

2.
     
  Retragerea cu efect retroactiv a deciziei de finanțare va avea următoarele consecințe:

(a)

(a)

acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data notificării rezilierii către partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză;

acordul privind contribuția sau grantul va fi reziliat de la data notificării rezilierii către partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză;

| (b) | toate cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană sunt calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și |
| --- | --- |

(b)

(b)

toate cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană sunt calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și

toate cheltuielile sau costurile suportate de partidul politic european sau de fundația politică europeană sunt calificate drept cheltuieli nerambursabile sau costuri neadmisibile; și

| (c) | orice sumă plătită în temeiul acordului privind contribuția sau grantul, împreună cu fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori, sunt considerate plăți necuvenite și sunt recuperate în conformitate cu normele aplicabile din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(c)

(c)

orice sumă plătită în temeiul acordului privind contribuția sau grantul, împreună cu fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori, sunt considerate plăți necuvenite și sunt recuperate în conformitate cu normele aplicabile din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

orice sumă plătită în temeiul acordului privind contribuția sau grantul, împreună cu fondurile necheltuite ale Uniunii din anii anteriori, sunt considerate plăți necuvenite și sunt recuperate în conformitate cu normele aplicabile din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 36 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentul European,
  sub autoritatea ordonatorului său de credite ori sub cea a Autorității
  , 
  publică
  pe un site web creat în acest scop
  , într-un format deschis și prelucrabil automat
  , următoarele: | 1.   Parlamentul European
  sau Autoritatea
  ,
  în conformitate cu repartizarea responsabilităților lor, publică, într-un format deschis și care poate fi prelucrat automat
  , pe un site web creat în acest scop, următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Parlamentul European,
  sub autoritatea ordonatorului său de credite ori sub cea a Autorității
  , 
  publică
  pe un site web creat în acest scop
  , într-un format deschis și prelucrabil automat
  , următoarele:

1.   Parlamentul European
  sau Autoritatea
  ,
  în conformitate cu repartizarea responsabilităților lor, publică, într-un format deschis și care poate fi prelucrat automat
  , pe un site web creat în acest scop, următoarele:

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | contribuțiile menționate la articolul 23 alineatele (9) și (10), raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) și, de asemenea, identitatea partidelor sau organizațiilor membre care au făcut contribuții; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

contribuțiile menționate la articolul 23 alineatele (9) și (10), raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) și, de asemenea, identitatea partidelor sau organizațiilor membre care au făcut contribuții;

| (f) | contribuțiile
  și taxele de asociere
  menționate la articolul 23 alineatele (9) și (10), raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) și, de asemenea, identitatea
  membrilor individuali, a
  partidelor sau organizațiilor membre care au făcut contribuții
  , cu excepția contribuțiilor anuale de peste 1 500 EUR până la 3 000 EUR inclusiv provenind de la persoane fizice, în cazul în care persoanele respective nu și-au dat consimțământul scris pentru publicarea respectivă
  ; |
| --- | --- |

(f)

contribuțiile
  și taxele de asociere
  menționate la articolul 23 alineatele (9) și (10), raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) și, de asemenea, identitatea
  membrilor individuali, a
  partidelor sau organizațiilor membre care au făcut contribuții
  , cu excepția contribuțiilor anuale de peste 1 500 EUR până la 3 000 EUR inclusiv provenind de la persoane fizice, în cazul în care persoanele respective nu și-au dat consimțământul scris pentru publicarea respectivă
  ;

și taxele de asociere

membrilor individuali, a

, cu excepția contribuțiilor anuale de peste 1 500 EUR până la 3 000 EUR inclusiv provenind de la persoane fizice, în cazul în care persoanele respective nu și-au dat consimțământul scris pentru publicarea respectivă

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | cotizațiile de asociere menționate la articolul 23 alineatele (9a) și (10a) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2), inclusiv identitatea partidelor sau a organizațiilor care au făcut plățile respective; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

cotizațiile de asociere menționate la articolul 23 alineatele (9a) și (10a) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2), inclusiv identitatea partidelor sau a organizațiilor care au făcut plățile respective;

cotizațiile de asociere menționate la articolul 23 alineatele (9a) și (10a) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2), inclusiv identitatea partidelor sau a organizațiilor care au făcut plățile respective;

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f b (nouă)

Articolul 36 – alineatul 1 – litera f b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | resursele proprii complementare menționate la articolul 23 alineatul (13) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fb)

(fb)

resursele proprii complementare menționate la articolul 23 alineatul (13) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2);

resursele proprii complementare menționate la articolul 23 alineatul (13) și raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2);

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 2

Articolul 36 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Parlamentul European
  publică lista de persoane juridice care sunt membri ai unui partid politic european, astfel cum este anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și actualizată în conformitate cu articolul 10 alineatul (6), precum și numărul total de membri individuali. | 2.   
  Autoritatea
  publică lista de persoane juridice care sunt membri ai unui partid politic european, astfel cum este anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și actualizată în conformitate cu articolul 10 alineatul (6), precum și numărul total de membri individuali. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Parlamentul European
  publică lista de persoane juridice care sunt membri ai unui partid politic european, astfel cum este anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și actualizată în conformitate cu articolul 10 alineatul (6), precum și numărul total de membri individuali.

2.   
  Autoritatea
  publică lista de persoane juridice care sunt membri ai unui partid politic european, astfel cum este anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și actualizată în conformitate cu articolul 10 alineatul (6), precum și numărul total de membri individuali.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 8

Articolul 37 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în temeiul prezentului regulament răspund, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudiciu pe care îl cauzează în procesul de prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament. Statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive pentru încălcarea prezentului regulament
  , a Regulamentului (UE) 2016/679 și a dispozițiilor naționale adoptate în temeiul acestuia și, în special, pentru utilizarea frauduloasă a datelor cu caracter personal
  . | 8.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în temeiul prezentului regulament răspund, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudiciu pe care îl cauzează în procesul de prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament.
  Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2016/679,
  statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive pentru încălcarea prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în temeiul prezentului regulament răspund, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudiciu pe care îl cauzează în procesul de prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament. Statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive pentru încălcarea prezentului regulament
  , a Regulamentului (UE) 2016/679 și a dispozițiilor naționale adoptate în temeiul acestuia și, în special, pentru utilizarea frauduloasă a datelor cu caracter personal
  .

8.   Partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în temeiul prezentului regulament răspund, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudiciu pe care îl cauzează în procesul de prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament.
  Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2016/679,
  statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive pentru încălcarea prezentului regulament.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 44 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Toate etapele procedurale și deciziile luate anterior de Parlamentul European, Consiliu sau Comisie, de ordonatorul de credite al Parlamentului European sau de Autoritate în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 sau în temeiul acestuia rămân aplicabile și se interpretează în lumina prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Toate etapele procedurale și deciziile luate anterior de Parlamentul European, Consiliu sau Comisie, de ordonatorul de credite al Parlamentului European sau de Autoritate în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 sau în temeiul acestuia rămân aplicabile și se interpretează în lumina prezentului regulament.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea 2 – liniuța 5 a (nouă)

Anexa II – partea 2 – liniuța 5 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | în cazurile în care se utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă, orice informații necesare în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

în cazurile în care se utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă, orice informații necesare în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679.

în cazurile în care se utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă, orice informații necesare în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0223/2022).

1

---