# Europos Sąjungos C 125/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 125 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. balandžio 5d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 125

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. balandžio 5d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. rugsėjo 12–15 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. rugsėjo 12–15 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis |
| 2023/C 125/01 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl atsakingo privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimo (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2030 m. ES miškų strategijos. Tvari miškotvarka Europoje (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto užsiėmimų uždarymo dėl COVID-19 poveikio vaikams ir jaunimui ES (2022/2004(INI)) | 44 |
| | 2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis |
| 2023/C 125/04 | 2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujojo europinio bauhauzo (2021/2255(INI)) | 56 |
| | 2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 125/05 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su priverstine Ukrainos civilių gyventojų deportacija į Rusiją ir priverstiniu Ukrainos vaikų įvaikinimu Rusijoje (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų Ugandoje ir Tanzanijoje, susijusių su investicijomis į iškastinio kuro projektus (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nikaragvos, ypač vyskupo Rolando Álvarezo suėmimo (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2020 ir 2021 metais (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ES: 8-oji sanglaudos ataskaita (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Atnaujintos Naujos Europos pramonės strategijos įgyvendinimas: išlaidų suderinimas su politika (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sausrų, gaisrų ir kitų ekstremalių meteorologinių reiškinių pasekmių: ES pastangų kovos su klimatu srityje didinimas (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Taivano sąsiauryje (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis |
| 2023/C 125/14 | 2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis – naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis

2023/C 125/01

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl atsakingo privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimo (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2030 m. ES miškų strategijos. Tvari miškotvarka Europoje (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto užsiėmimų uždarymo dėl COVID-19 poveikio vaikams ir jaunimui ES (2022/2004(INI))

44

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

2023/C 125/04

2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujojo europinio bauhauzo (2021/2255(INI))

56

2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis

2023/C 125/05

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su priverstine Ukrainos civilių gyventojų deportacija į Rusiją ir priverstiniu Ukrainos vaikų įvaikinimu Rusijoje (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų Ugandoje ir Tanzanijoje, susijusių su investicijomis į iškastinio kuro projektus (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nikaragvos, ypač vyskupo Rolando Álvarezo suėmimo (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2020 ir 2021 metais (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ES: 8-oji sanglaudos ataskaita (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Atnaujintos Naujos Europos pramonės strategijos įgyvendinimas: išlaidų suderinimas su politika (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sausrų, gaisrų ir kitų ekstremalių meteorologinių reiškinių pasekmių: ES pastangų kovos su klimatu srityje didinimas (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Taivano sąsiauryje (2022/2822(RSP))

149

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

2023/C 125/14

2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis – naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Pavojingų krovinių vežimo keliais vienodos tikrinimo procedūros (kodifikuota redakcija) ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija) | 166 |
| 2023/C 125/16 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinių pakeitimų sudarymo projekto (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pratęsimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto: 2021 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Kapitalo reikalavimų reglamento pakeitimai pertvarkymo srityje (netiesioginio pasirašymo grandinės pasiūlymas) ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl prudencinės tvarkos, taikomos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų grupėms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodikos, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų | 171 |
| 2023/C 125/20 | 2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | 2022 m. rugsėjo 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajonas: išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajone taikytinos išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007 | 294 |
| | 2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis |
| 2023/C 125/24 | 2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo (nauja redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Deramas minimalusis darbo užmokestis Europos Sąjungoje ***I2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje | 397 |
| 2023/C 125/26 | 2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip] | 398 |
| | 2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ir bendro atidėjinių fondo sustiprinimas***I2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Ukrainai suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | 2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį nustatoma, jog esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | 2022 m. rugsėjo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (nauja redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Pavojingų krovinių vežimo keliais vienodos tikrinimo procedūros (kodifikuota redakcija) ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija)

166

2023/C 125/16

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinių pakeitimų sudarymo projekto (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pratęsimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto: 2021 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Kapitalo reikalavimų reglamento pakeitimai pertvarkymo srityje (netiesioginio pasirašymo grandinės pasiūlymas) ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl prudencinės tvarkos, taikomos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų grupėms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodikos, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų

171

2023/C 125/20

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

2022 m. rugsėjo 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajonas: išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ***I2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajone taikytinos išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007

294

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

2023/C 125/24

2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo (nauja redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Deramas minimalusis darbo užmokestis Europos Sąjungoje ***I2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje

397

2023/C 125/26

2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

398

2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ir bendro atidėjinių fondo sustiprinimas***I2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Ukrainai suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201

462

2023/C 125/28

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį nustatoma, jog esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

2022 m. rugsėjo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (nauja redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2023 4 5

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. rugsėjo 12–15 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Atsakingas privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimas

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl atsakingo privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimo (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento sprendimo dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1) 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento sprendimo dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1) 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2020/1828 dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti vartotojų kolektyvinius interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2020/1828 dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti vartotojų kolektyvinius interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Komisijos rekomendaciją dėl Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų teisių pažeidimo atvejais taikytinų valstybių narių įpareigojamųjų ir kompensacinių kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų bendrųjų principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Komisijos rekomendaciją dėl Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų teisių pažeidimo atvejais taikytinų valstybių narių įpareigojamųjų ir kompensacinių kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų bendrųjų principų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą tyrimą „Atsakingas privatus bylinėjimosi išlaidų finansavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą tyrimą „Atsakingas privatus bylinėjimosi išlaidų finansavimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0218/2022),

| A. | kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė pareiga suteikti tinkamą teisinę pagalbą tiems, kurie neturi pakankamai išteklių, kad visiems būtų užtikrinta teisė kreiptis į teismą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje; kadangi valstybinė teisinė pagalba ir valstybinis kaltinimas yra ir turi išlikti pagrindiniais mechanizmais, kuriais užtikrinama pagrindinė teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė pareiga suteikti tinkamą teisinę pagalbą tiems, kurie neturi pakankamai išteklių, kad visiems būtų užtikrinta teisė kreiptis į teismą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje; kadangi valstybinė teisinė pagalba ir valstybinis kaltinimas yra ir turi išlikti pagrindiniais mechanizmais, kuriais užtikrinama pagrindinė teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą;

| B. | kadangi vis dažniau praktikuojamas komercinis bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, kai privatūs investuotojai (toliau – bylinėjimosi išlaidų finansuotojai), kurie nėra ginčo šalis, siekdami pelno investuoja į teismo procesą ir apmoka teisines bei kitas išlaidas mainais už galimai priteistos sumos dalį; kadangi kolektyvinis teisių gynimas yra tik viena iš bylinėjimosi rūšių, kur šiuo metu taikomas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, o kiti pavyzdžiai yra arbitražas, nemokumo procedūra, investicijų susigrąžinimas, antimonopoliniai ieškiniai ir kt.; |
| --- | --- |

B.

kadangi vis dažniau praktikuojamas komercinis bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, kai privatūs investuotojai (toliau – bylinėjimosi išlaidų finansuotojai), kurie nėra ginčo šalis, siekdami pelno investuoja į teismo procesą ir apmoka teisines bei kitas išlaidas mainais už galimai priteistos sumos dalį; kadangi kolektyvinis teisių gynimas yra tik viena iš bylinėjimosi rūšių, kur šiuo metu taikomas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, o kiti pavyzdžiai yra arbitražas, nemokumo procedūra, investicijų susigrąžinimas, antimonopoliniai ieškiniai ir kt.;

| C. | kadangi tuo atveju, jei bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis bus tinkamai reglamentuojamas, jis galėtų būti dažniau taikomas kaip teisės kreiptis į teismą paramos priemonė, ypač šalyse, kuriose teisinės išlaidos yra labai didelės, arba moterims ir marginalizuotoms grupėms, kurios susiduria su papildomomis finansavimo kliūtimis; kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis taip pat galėtų vis labiau padėti garantuoti, kad viešojo intereso bylos būtų nagrinėjamos teisme, ir sumažinti didelį ekonominį disbalansą, kuris egzistuoja tarp įmonių ir piliečių, siekiančių ginti savo teises, ir taip užtikrinti tinkamą įmonių atskaitomybę; |
| --- | --- |

C.

kadangi tuo atveju, jei bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis bus tinkamai reglamentuojamas, jis galėtų būti dažniau taikomas kaip teisės kreiptis į teismą paramos priemonė, ypač šalyse, kuriose teisinės išlaidos yra labai didelės, arba moterims ir marginalizuotoms grupėms, kurios susiduria su papildomomis finansavimo kliūtimis; kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis taip pat galėtų vis labiau padėti garantuoti, kad viešojo intereso bylos būtų nagrinėjamos teisme, ir sumažinti didelį ekonominį disbalansą, kuris egzistuoja tarp įmonių ir piliečių, siekiančių ginti savo teises, ir taip užtikrinti tinkamą įmonių atskaitomybę;

| D. | kadangi Britų tarptautinės ir lyginamosios teisės instituto (BIICL) ataskaitoje „State of Collective Redress in the EU in the context of the Commission Recommendation“ pabrėžiama, kad kai kuriose valstybėse narėse trečiųjų asmenų teikiamas finansavimas tapo esminiu veiksniu įgyvendinant kolektyvinį teisių gynimą (3); kadangi Komisijos ataskaitoje dėl 2013 m. neprivalomų rekomendacijų dėl kolektyvinio teisių gynimo įgyvendinimo (COM(2018)0040) pabrėžiama, kad bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra vienas pagrindinių kolektyvinio teisių gynimo elementų, kuriam būdingas svarbus tarpvalstybinis aspektas (4); |
| --- | --- |

D.

kadangi Britų tarptautinės ir lyginamosios teisės instituto (BIICL) ataskaitoje „State of Collective Redress in the EU in the context of the Commission Recommendation“ pabrėžiama, kad kai kuriose valstybėse narėse trečiųjų asmenų teikiamas finansavimas tapo esminiu veiksniu įgyvendinant kolektyvinį teisių gynimą (3); kadangi Komisijos ataskaitoje dėl 2013 m. neprivalomų rekomendacijų dėl kolektyvinio teisių gynimo įgyvendinimo (COM(2018)0040) pabrėžiama, kad bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra vienas pagrindinių kolektyvinio teisių gynimo elementų, kuriam būdingas svarbus tarpvalstybinis aspektas (4);

| E. | kadangi teismo procese dalyvaujantys bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali veikti vadovaudamiesi savo pačių ekonominiais interesais, o ne ieškovų interesais; kadangi jie gali siekti kontroliuoti bylinėjimąsi ir reikalauti tokio rezultato, kuris jiems atneštų didžiausią finansinę grąžą per trumpiausią laiką (5); kadangi ypač svarbu užtikrinti, kad nukentėjusieji gautų tinkamą žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi teismo procese dalyvaujantys bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali veikti vadovaudamiesi savo pačių ekonominiais interesais, o ne ieškovų interesais; kadangi jie gali siekti kontroliuoti bylinėjimąsi ir reikalauti tokio rezultato, kuris jiems atneštų didžiausią finansinę grąžą per trumpiausią laiką (5); kadangi ypač svarbu užtikrinti, kad nukentėjusieji gautų tinkamą žalos atlyginimą;

| F. | kadangi nepaisant to, kad Europoje bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis beveik neegzistuoja, jis yra sparčiai plintantis reiškinys investicijų arbitražo bylose, dėl kurio didėja privačių investuotojų ieškinių valstybėms skaičius ir apimtis; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant to, kad Europoje bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis beveik neegzistuoja, jis yra sparčiai plintantis reiškinys investicijų arbitražo bylose, dėl kurio didėja privačių investuotojų ieškinių valstybėms skaičius ir apimtis;

| G. | kadangi, remiantis turimais duomenimis, bylinėjimosi išlaidų finansuotojai dažnai gali reikalauti neproporcingai didelės priteistos sumos dalies, kuri viršija įprastą kitų rūšių investicijų grąžą; kadangi bylinėjimosi išlaidų finansuotojų reikalaujamos sumos visoje Sąjungoje paprastai svyruoja nuo 20 iki 50 proc. priteistos sumos (6), tačiau už Sąjungos ribų kai kuriais atvejais tokie reikalavimai gali prilygti iki 300 proc. investicijų grąžos; kadangi turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojams mokamas užmokestis būtų proporcingas, o priteista suma pirmiausia būtų skirta ieškovams dar iki sumokant užmokestį bylinėjimosi išlaidų finansuotojui; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis turimais duomenimis, bylinėjimosi išlaidų finansuotojai dažnai gali reikalauti neproporcingai didelės priteistos sumos dalies, kuri viršija įprastą kitų rūšių investicijų grąžą; kadangi bylinėjimosi išlaidų finansuotojų reikalaujamos sumos visoje Sąjungoje paprastai svyruoja nuo 20 iki 50 proc. priteistos sumos (6), tačiau už Sąjungos ribų kai kuriais atvejais tokie reikalavimai gali prilygti iki 300 proc. investicijų grąžos; kadangi turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojams mokamas užmokestis būtų proporcingas, o priteista suma pirmiausia būtų skirta ieškovams dar iki sumokant užmokestį bylinėjimosi išlaidų finansuotojui;

| H. | kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis nėra vienintelis būdas sudaryti palankesnes sąlygas kreiptis į teismą, bet yra ir kitų priemonių, pavyzdžiui, teisinė pagalba arba teisinių išlaidų draudimas, kurios palengvina naudojimąsi tokia galimybe, taip pat esama neteisminių teisių gynimo priemonių siekiant žalos atlyginimo, pavyzdžiui, tarpininkavimas, alternatyvus ginčų sprendimas ir (arba) elektroninis ginčų sprendimas, galimybė kreiptis į ombudsmeną arba per bendrovių valdomas skundų teikimo sistemas; kadangi tie sprendimai galėtų sudaryti galimybę ieškovams greičiau ir tinkamiau gauti kompensaciją, tačiau tokios teisių gynimo priemonės ne visada yra pakankamai veiksmingos užtikrinant tinkamą žalos atlyginimą; kadangi ieškovams visada turėtų būti suteikta galimybė tiesiogiai kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

H.

kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis nėra vienintelis būdas sudaryti palankesnes sąlygas kreiptis į teismą, bet yra ir kitų priemonių, pavyzdžiui, teisinė pagalba arba teisinių išlaidų draudimas, kurios palengvina naudojimąsi tokia galimybe, taip pat esama neteisminių teisių gynimo priemonių siekiant žalos atlyginimo, pavyzdžiui, tarpininkavimas, alternatyvus ginčų sprendimas ir (arba) elektroninis ginčų sprendimas, galimybė kreiptis į ombudsmeną arba per bendrovių valdomas skundų teikimo sistemas; kadangi tie sprendimai galėtų sudaryti galimybę ieškovams greičiau ir tinkamiau gauti kompensaciją, tačiau tokios teisių gynimo priemonės ne visada yra pakankamai veiksmingos užtikrinant tinkamą žalos atlyginimą; kadangi ieškovams visada turėtų būti suteikta galimybė tiesiogiai kreiptis į teismą;

| I. | kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra paplitęs Australijoje, JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose ir kai kuriose iš šių šalių jis laikomas vienu pagrindinių veiksnių, užtikrinančių galimybę kreiptis į teismą (7), vis dėlto kai kuriose jurisdikcijose taip pat esama nerimo dėl piktnaudžiavimo; kadangi empiriniai duomenys (8) rodo, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai dažniausiai pasirenka bylas, kuriose jie gali užsitikrinti didžiausią galimą grąžą, ir nėra linkę investuoti į bylas, kurios, jų nuomone, yra pernelyg rizikingos arba nepakankamai pelningos; |
| --- | --- |

I.

kadangi bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra paplitęs Australijoje, JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose ir kai kuriose iš šių šalių jis laikomas vienu pagrindinių veiksnių, užtikrinančių galimybę kreiptis į teismą (7), vis dėlto kai kuriose jurisdikcijose taip pat esama nerimo dėl piktnaudžiavimo; kadangi empiriniai duomenys (8) rodo, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai dažniausiai pasirenka bylas, kuriose jie gali užsitikrinti didžiausią galimą grąžą, ir nėra linkę investuoti į bylas, kurios, jų nuomone, yra pernelyg rizikingos arba nepakankamai pelningos;

| J. | kadangi sudėtinga nustatyti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų skaičių – žinoma, kad šiuo metu Sąjungoje veiklą vykdo bent 45 tokie finansuotojai; kadangi daugumoje valstybių narių bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis praktika iki šiol yra ribota, vis dėlto tikimasi, kad artimiausiais metais jos vaidmuo taps vis svarbesnis, tačiau Sąjungoje ji vis dar iš esmės nereglamentuojama nepaisant to, kad ji galėtų ne tik teikti naudą, bet ir kelti esminę riziką teisingumo vykdymui, kurią reikia pašalinti; |
| --- | --- |

J.

kadangi sudėtinga nustatyti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų skaičių – žinoma, kad šiuo metu Sąjungoje veiklą vykdo bent 45 tokie finansuotojai; kadangi daugumoje valstybių narių bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis praktika iki šiol yra ribota, vis dėlto tikimasi, kad artimiausiais metais jos vaidmuo taps vis svarbesnis, tačiau Sąjungoje ji vis dar iš esmės nereglamentuojama nepaisant to, kad ji galėtų ne tik teikti naudą, bet ir kelti esminę riziką teisingumo vykdymui, kurią reikia pašalinti;

| K. | kadangi esant dabartiniam reglamentavimo vakuumui kyla rizika, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali veikti neskaidriai ir tai gali lemti, kad teismai kartais gali priteisti ieškovams sumas nežinodami, jog didžioji priteistos sumos dalis, kuri kartais gali būti neproporcingai didelė, vėliau bus ieškovų sąskaita perduota bylinėjimosi išlaidų finansuotojams; kadangi toks skaidrumo trūkumas taip pat galėtų reikšti, kad net galimi naudos gavėjai turės nedaug arba apskritai neturės žinių apie priteistos sumos paskirstymą arba finansavimo sutartis, ypač tais atvejais, kai kolektyvinio teisių gynimo sistemoje taikomas atsisakymo dalyvauti mechanizmas; kadangi Sąjungos lygmeniu nesant bendrų būtiniausių standartų kyla susiskaidymo ir reglamentavimo disbalanso bylinėjimosi finansavimo srityje rizika; |
| --- | --- |

K.

kadangi esant dabartiniam reglamentavimo vakuumui kyla rizika, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali veikti neskaidriai ir tai gali lemti, kad teismai kartais gali priteisti ieškovams sumas nežinodami, jog didžioji priteistos sumos dalis, kuri kartais gali būti neproporcingai didelė, vėliau bus ieškovų sąskaita perduota bylinėjimosi išlaidų finansuotojams; kadangi toks skaidrumo trūkumas taip pat galėtų reikšti, kad net galimi naudos gavėjai turės nedaug arba apskritai neturės žinių apie priteistos sumos paskirstymą arba finansavimo sutartis, ypač tais atvejais, kai kolektyvinio teisių gynimo sistemoje taikomas atsisakymo dalyvauti mechanizmas; kadangi Sąjungos lygmeniu nesant bendrų būtiniausių standartų kyla susiskaidymo ir reglamentavimo disbalanso bylinėjimosi finansavimo srityje rizika;

| L. | kadangi Direktyvoje (ES) 2020/1828 identifikuojamos galimybės ir nustatomos apsaugos priemonės, susijusios su bylinėjimosi išlaidų finansavimu, tačiau jos taikomos tik pagal tą direktyvą vartotojų vardu pareikštiems atstovaujamiesiems ieškiniams, todėl ji nereglamentuoja kitų rūšių ieškinių, pavyzdžiui, susijusių su verslu ar žmogaus teisėmis, arba ieškovų kategorijų, pavyzdžiui, žmogaus teisių organizacijų ar darbuotojų; kadangi veiksmingos apsaugos ir kitos priemonės turėtų būti taikomos visų rūšių ieškiniams; |
| --- | --- |

L.

kadangi Direktyvoje (ES) 2020/1828 identifikuojamos galimybės ir nustatomos apsaugos priemonės, susijusios su bylinėjimosi išlaidų finansavimu, tačiau jos taikomos tik pagal tą direktyvą vartotojų vardu pareikštiems atstovaujamiesiems ieškiniams, todėl ji nereglamentuoja kitų rūšių ieškinių, pavyzdžiui, susijusių su verslu ar žmogaus teisėmis, arba ieškovų kategorijų, pavyzdžiui, žmogaus teisių organizacijų ar darbuotojų; kadangi veiksmingos apsaugos ir kitos priemonės turėtų būti taikomos visų rūšių ieškiniams;

Įžanginė dalis

| 1. | pažymi, kad nors bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis tebėra ribotas, Sąjungoje jis tampa vis labiau plintančia praktika, kuriai kai kurių valstybių narių teisingumo sistemose tenka vis svarbesnis vaidmuo, taip pat būdu Europos piliečiams kreiptis į teismą, visų pirma tarpvalstybinių bylų atveju. Pažymi, kad bylinėjimosi išlaidų finansavimas Sąjungos lygmeniu iki šiol iš esmės nereglamentuojamas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis reglamentavimas turėtų būti derinamas su politika, kuria didinamos ieškovų galimybės kreiptis į teismą, pavyzdžiui, mažinant teisines išlaidas, teikiant tinkamą viešąjį finansavimą pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant vartotojų apsaugos organizacijas, arba skatinant kitokią praktiką, kaip antai teisinę pagalbą ar sutelktinį finansavimą; ragina valstybes nares keistis geriausia praktika šiuo klausimu ir remtis Direktyvos (ES) 2020/1828 20 straipsnyje nurodytomis priemonėmis, siekiant užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra įsitikinęs, kad siekiant užtikrinti, kad visi turėtų teisę kreiptis į teismą ir kad teisingumo sistemos pirmenybę teiktų ne privačių investuotojų, kurie gali siekti tik komercinės naudos iš teisinio ginčo, interesams, o nukentėjusiosios šalies teisių gynimui, būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti bendrus būtiniausius standartus, kurie reglamentuotų pagrindinius su bylinėjimosi išlaidų finansavimu pasitelkus trečiuosius asmenis susijusius aspektus, įskaitant skaidrumą, sąžiningumą ir proporcingumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tokios reglamentavimo tvarkos tikslas būtų reglamentuoti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų vykdomą bylinėjimosi finansavimo veiklą. Atkreipia dėmesį į tai, kad tokia tvarka turėtų reglamentuoti finansavimo veiklą, susijusią su visų rūšių reikalavimais, neatsižvelgiant į reikalavimo pobūdį, ir kad ji neturėtų daryti poveikio galiojančiai tarptautinei, Sąjungos ir nacionalinei teisei, pagal kurią leidžiama pareikšti reikalavimus, visų pirma teisei dėl kolektyvinės vartotojų interesų apsaugos ar aplinkos apsaugos ir nemokumo procedūrą arba atsakomybę reglamentuojančiai teisei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra įsitikinęs, kad nustačius bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis bendrus būtiniausius Sąjungos standartus teisėkūros institucijoms bus sudaryta galimybė atlikti veiksmingą priežiūrą ir tinkamai užtikrinti, kad būtų apsaugoti ieškovų interesai. Atkreipia dėmesį į tai, kad teigiamą poveikį gali turėti savanoriški reguliavimo mechanizmai ir elgesio kodeksai, tačiau didžioji dauguma finansuotojų nėra įsipareigoję jų laikytis, todėl ieškovams kyla didelė rizika; |
| --- | --- |

5.

Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos reglamentavimas ir priežiūra

| 6. | rekomenduoja įdiegti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos leidimų sistemą ir taip užtikrinti, kad ieškovams būtų suteikta veiksminga galimybė gauti bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis ir kad būtų nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, be kita ko, nustatant įmonių valdymo reikalavimus ir priežiūros įgaliojimus siekiant apsaugoti ieškovus ir užtikrinti, kad finansavimą teiktų tik tie subjektai, kurie yra įsipareigoję laikytis būtiniausių skaidrumo, nepriklausomumo, valdymo ir kapitalo pakankamumo standartų ir palaikyti fiduciarinius santykius su ieškovais ir numatytaisiais naudos gavėjais; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ši sistema nesukeltų pernelyg didelės administracinės naštos valstybėms narėms ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojams; |
| --- | --- |

6.

Etikos klausimai

| 7. | rekomenduoja nustatyti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojams privaloma laikytis fiduciarinės rūpestingumo pareigos, reikalaujančios, kad jie veiktų kuo labiau atsižvelgdami į ieškovo interesus. Mano, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai negali turėti nepagrįstai plačios kontrolės jų finansuojamo teismo proceso atžvilgiu; už tokią teismo proceso kontrolę turi būti atsakingas ieškovas ir jo teisiniai atstovai; tokia finansuojamo teismo proceso kontrolė gali apimti tiek formalią kontrolę, pavyzdžiui, pagal sutartimi įformintus susitarimus, tiek neformalią kontrolę, pavyzdžiui, grasinant nutraukti finansavimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad interesų konfliktas gali kilti tais atvejais, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojus, atstovaujančius subjektus, advokatų kontoras, telkimo veiklą vykdančius subjektus, įskaitant ieškinių telkimo ir priteistų sumų paskirstymo platformas, ir kitus subjektus, kurie gali būti susiję su ieškiniais ir turėti suinteresuotumą bylos baigtimi, sieja nederami ryšiai; pažymi, kad vis labiau pastebima tendencija, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojai sutinka finansuoti aibę advokatų kontorų būsimų bylų (finansavimo portfelis) (9); rekomenduoja nustatyti apsaugos priemones, kurios leistų išvengti galimo interesų konflikto, nustatyti ieškovų teises ir reikalauti, kad būtų atskleista išsami informacija apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojų ir kitų susijusių subjektų santykius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad, išskyrus išimtines ir griežtai reglamentuojamas aplinkybes, bylinėjimosi išlaidų finansuotojams neturėtų būti leidžiama bet kurioje bylinėjimosi proceso stadijoje nutraukti finansuojamų besibylinėjančių šalių finansavimą ir visą atsakomybę už visas bylinėjimosi, kuris buvo galimas tik dėl to, kad finansuotojas suteikė finansavimą, išlaidas perkelti ieškovams; todėl pabrėžia, kad sutartimi įforminti susitarimai dėl sąlyginio finansavimo turėtų būti laikomi niekiniais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad, kaip ir ieškovams, bylinėjimosi išlaidų finansuotojams turėtų tekti atsakomybė už atsakovų išlaidas pralaimėjus bylą, pavyzdžiui, kai priteisiama atlyginti kitos šalies bylinėjimosi išlaidas. Pabrėžia, kad reglamentavimas turėtų užkirsti kelią bylinėjimosi išlaidų finansuotojams apriboti savo atsakomybę, susijusią su išlaidomis nepalankios bylos baigties atveju; |
| --- | --- |

10.

Paskatos ir apribojimai, susiję su lėšų susigrąžinimu

| 11. | mano, kad teisės aktuose turėtų būti nustatytos priteistos sumos dalies, kurią bylinėjimosi išlaidų finansuotojai turi teisę gauti laimėjus bylą ar sudarius taikos sutartį arba pagal finansavimo sutartį, ribos. Mano, kad nukrypti nuo bendrosios taisyklės, pagal kurią ieškovams sumokama ne mažiau kaip 60 proc. bendros sumos, numatytos pagal taikos sutartį, arba žalos atlyginimo sumos, bylinėjimosi išlaidų finansuotojų ir ieškovų susitarimai turėtų tik išimtinėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

11.

Informacijos atskleidimas ir skaidrumas

| 12. | mano, kad turėtų būti užtikrintas skaidrumas, susijęs su bylinėjimosi išlaidų finansavimu teismo procese, įskaitant ieškovų ir jų advokatų pareigą teismo iniciatyva arba jam pateiktu atsakovo prašymu atskleisti teismui informaciją apie finansavimo sutartį ir informuoti teismą apie tai, kad nagrinėjamoje byloje teikiamas komercinis finansavimas, ir apie finansuotojo tapatybę. Mano, kad teismas turėtų informuoti atsakovą apie tai, kad teikiamas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, ir apie finansuotojo tapatybę. Pažymi, kad dabar teismai arba administracinės institucijos ir atsakovai dažnai nežino, kad ieškinį finansuoja komercinis subjektas; |
| --- | --- |

12.

Priežiūros institucijų įgaliojimai ir teismų bei administracinių institucijų atliekamas tikrinimas

| 13. | mano, kad priežiūros institucijos, teismai ir administracinės institucijos atitinkamais atvejais pagal nacionalinę proceso teisę turėtų turėti įgaliojimus sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti teisės aktus, priimtus siekiant pirmiau nurodytų tikslų; rekomenduoja įdiegti skundų nagrinėjimo sistemą, kuri nesukeltų valstybėms narėms pernelyg didelių išlaidų ar pernelyg didelės administracinės naštos. Mano, kad priežiūros institucijos, teismai ir administracinės institucijos atitinkamais atvejais pagal nacionalinę proceso teisę turėtų turėti įgaliojimus kovoti su bylinėjimosi išlaidų finansuotojų, kuriems išduotas veiklos leidimas, vykdoma piktnaudžiavimo praktika, kartu neužkirsdami galimybės ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

13.

Baigiamieji aspektai

| 14. | prašo Komisijos atidžiai stebėti ir analizuoti bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis raidą valstybėse narėse tiek teisinės sistemos, tiek praktikos požiūriu, ypatingą dėmesį skiriant Direktyvos (ES) 2020/1828 įgyvendinimui; taip pat prašo Komisijos suėjus Direktyvos (ES) 2020/1828 taikymo terminui, t. y. 2023 m. birželio 25 d., atsižvelgiant į tos direktyvos poveikį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kuria, atsižvelgiant į šio dokumento priede pateiktas rekomendacijas, Sąjungos lygmeniu nustatomi komercinio bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis bendri būtiniausi standartai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | laikosi nuomonės, kad pasiūlymas, kurį prašoma pateikti, neturės finansinio poveikio; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL L 262, 2005 10 7, p. 1.

(2)  OL L 409, 2020 12 4, p. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, p. 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=LT, p. 10.

(5)  Australijos parlamentas padarė išvadą, kad „atsižvelgiant į bylinėjimosi išlaidų finansuotojų galios ir įtakos lygį grupės ieškiniuose, susiklosto padėtis, kai jų finansiniai interesai yra viršesni už grupei atstovaujančio ieškovo ir grupės narių finansinius interesus“, žr. Australijos teisės reformos komisijos dokumentą „An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders“ (2019), p. 19.

(6)  EPRS tyrimas (2021 m.) „Atsakingas privatus bylinėjimosi išlaidų finansavimas“ (2020). Priedas „ES privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimo padėtis ir dabartinės ES taisyklės, taikomos privačiam bylinėjimosi išlaidų finansavimui“.

(7)  Žr. https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, p. 269: „Bendras Jungtinėje Karalystėje vyraujantis požiūris į finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis yra palankus, o respondentai tokio finansavimo prieinamumą įvertino kaip vieną pagrindinių veiksnių priimant sprendimą dalyvauti kolektyviniame teismo procese. Apskritai praktinė patirtis, susijusi su kolektyvinių ieškinių finansavimu pasitelkus trečiuosius asmenis, buvo teigiama. Nė vienas iš respondentų neturėjo patirties, kuomet organizacija mėgino finansuoti ieškinį konkurentui. Nė vienas iš respondentų neturėjo patirties, kuomet finansuotojas atvirai mėgino kontroliuoti bylinėjimosi procesą, tačiau vienas advokatas apibūdino situaciją, kai finansuotojas nutraukė finansavimą po to, kai buvo pateiktas ieškinys, todėl dar iki priimant teismo sprendimą byloje buvo sudaryta taikos sutartis.“.

(8)  Žr. Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders, p 34.

(9)  EPRS tyrimas (2021) „Atsakingas bylinėjimosi išlaidų finansavimas. ES privataus bylinėjimosi išlaidų finansavimo padėtis ir dabartinės ES taisyklės, taikomos privačiam bylinėjimosi išlaidų finansavimui“, p. 28–29.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

dėl bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis reguliavimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Parlamento prašymą, pateiktą Europos Komisijai (1),

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | komercinis bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra praktika, virstanti bylinėjimosi paslaugų rinka, kurios nereglamentuoja konkretūs Sąjungos lygmens teisės aktai. Nepaisant to, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai įprastai yra įsisteigę ir įvairiose valstybėse narėse veikia tiek šalies viduje, tiek tarpvalstybiniu mastu, jiems vidaus rinkoje, kurioje, priklausomai nuo atitinkamos valstybės narės, šios srities taisyklės iš esmės yra fragmentuotos ar net esama teisinio vakuumo, iki šiol buvo taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika. Tikėtina, kad skirtingos taisyklės ir praktika valstybėse narėse trukdys vidaus rinkos veikimui. Aiškumo trūkumas dėl to, kokiomis sąlygomis gali veikti komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą teikiantys tretieji asmenys (toliau – bylinėjimo išlaidų finansuotojai), nėra suderinamas su tinkamu vidaus rinkos veikimu, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinėse bylose finansavimas gali būti įmanomas tik trečiųjų asmenų lėšomis ir tos bylos yra ypač patrauklios bylinėjimosi išlaidų finansuotojams. Dėl kiekvienoje valstybėje narėje taikytinų teisės aktų skirtumų kyla pavojus, kad skirtingose valstybėse narėse ieškovai susidurs su diskriminacija dėl teisės kreiptis į teismą, visų pirma tarpvalstybinį elementą turinčiose bylose, taip pat pavojus, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai ieškos parankios jurisdikcijos, o tam gali turėti įtakos tam tikrų nacionalinių taisyklių, susijusių su minėtų subjektų įsisteigimu, finansavimo sutartims taikytina teise ir nacionalinėmis procesinėmis normomis, palankumas; |
| --- | --- |

(1)

komercinis bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis yra praktika, virstanti bylinėjimosi paslaugų rinka, kurios nereglamentuoja konkretūs Sąjungos lygmens teisės aktai. Nepaisant to, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai įprastai yra įsisteigę ir įvairiose valstybėse narėse veikia tiek šalies viduje, tiek tarpvalstybiniu mastu, jiems vidaus rinkoje, kurioje, priklausomai nuo atitinkamos valstybės narės, šios srities taisyklės iš esmės yra fragmentuotos ar net esama teisinio vakuumo, iki šiol buvo taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika. Tikėtina, kad skirtingos taisyklės ir praktika valstybėse narėse trukdys vidaus rinkos veikimui. Aiškumo trūkumas dėl to, kokiomis sąlygomis gali veikti komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą teikiantys tretieji asmenys (toliau – bylinėjimo išlaidų finansuotojai), nėra suderinamas su tinkamu vidaus rinkos veikimu, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinėse bylose finansavimas gali būti įmanomas tik trečiųjų asmenų lėšomis ir tos bylos yra ypač patrauklios bylinėjimosi išlaidų finansuotojams. Dėl kiekvienoje valstybėje narėje taikytinų teisės aktų skirtumų kyla pavojus, kad skirtingose valstybėse narėse ieškovai susidurs su diskriminacija dėl teisės kreiptis į teismą, visų pirma tarpvalstybinį elementą turinčiose bylose, taip pat pavojus, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai ieškos parankios jurisdikcijos, o tam gali turėti įtakos tam tikrų nacionalinių taisyklių, susijusių su minėtų subjektų įsisteigimu, finansavimo sutartims taikytina teise ir nacionalinėmis procesinėmis normomis, palankumas;

| (2) | Sąjungos teisės aktais siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp teisės kreiptis į teismą ir tinkamų apsaugos priemonių procese dalyvaujantiems asmenims suteikimo siekiant užtikrinti, kad jų teisė kreiptis į teismą nebūtų nepagrįstai išnaudojama. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojams teikiant teismo proceso išlaidų finansavimą mainais už priteistos kompensacijos dalį, gali kilti neteisingumo rizika. Ta rizika apima atvejus, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojai, siekdami savo tikslų ir norėdami kuo labiau padidinti savo finansinę grąžą, gali pasinaudoti ieškovais arba jų atstovaujamais asmenimis, įskaitant, kai aktualu, vartotojus, kurių interesams atstovauja kompetentingi subjektai, todėl ieškovams arba numatytiesiems naudos gavėjams tenka mažesnė galimos priteistos sumos dalis. Rizika gali būti ypač didelė tais atvejais, kai naudos iš bylinėjimosi proceso tikisi vartotojai arba nuo pagrindinių teisių pažeidimų nukentėję asmenys, kurie gali palankiai vertinti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, pasirengusio padengti teismo proceso išlaidas, dalyvavimą, nesuvokdami, kad jų interesus gali užgožti paties bylinėjimosi išlaidų finansuotojo interesai; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos teisės aktais siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp teisės kreiptis į teismą ir tinkamų apsaugos priemonių procese dalyvaujantiems asmenims suteikimo siekiant užtikrinti, kad jų teisė kreiptis į teismą nebūtų nepagrįstai išnaudojama. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojams teikiant teismo proceso išlaidų finansavimą mainais už priteistos kompensacijos dalį, gali kilti neteisingumo rizika. Ta rizika apima atvejus, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojai, siekdami savo tikslų ir norėdami kuo labiau padidinti savo finansinę grąžą, gali pasinaudoti ieškovais arba jų atstovaujamais asmenimis, įskaitant, kai aktualu, vartotojus, kurių interesams atstovauja kompetentingi subjektai, todėl ieškovams arba numatytiesiems naudos gavėjams tenka mažesnė galimos priteistos sumos dalis. Rizika gali būti ypač didelė tais atvejais, kai naudos iš bylinėjimosi proceso tikisi vartotojai arba nuo pagrindinių teisių pažeidimų nukentėję asmenys, kurie gali palankiai vertinti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, pasirengusio padengti teismo proceso išlaidas, dalyvavimą, nesuvokdami, kad jų interesus gali užgožti paties bylinėjimosi išlaidų finansuotojo interesai;

| (3) | Sąjungos bendros atsakingo komercinio bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis standartų sistemos sukūrimas padėtų skatinti pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir užtikrinti tinkamą įmonių atskaitomybę. Iš tiesų neretai tarp įmonių ir apginti savo teises siekiančių piliečių esama didelio ekonominio disbalanso, ir bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis gali padėti jį sumažinti, jei bus sušvelninta susijusi rizika, o toks finansavimas papildys kitas priemones, kuriomis šalinamos teisės kreiptis į teismą kliūtys. Tuo tikslu itin svarbu užtikrinti būtiną pusiausvyrą tarp ieškovų teisės kreiptis į teismą gerinimo ir tinkamų apsaugos priemonių, užtikrinančių, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo bylinėjimusi. Atsakingas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis gali padėti sumažinti išlaidas, padaryti jas labiau nuspėjamas, supaprastinti nereikalingas procedūras ir teikti veiksmingas paslaugas patiriant sąnaudų, proporcingų ginčijamoms sumoms; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos bendros atsakingo komercinio bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis standartų sistemos sukūrimas padėtų skatinti pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir užtikrinti tinkamą įmonių atskaitomybę. Iš tiesų neretai tarp įmonių ir apginti savo teises siekiančių piliečių esama didelio ekonominio disbalanso, ir bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis gali padėti jį sumažinti, jei bus sušvelninta susijusi rizika, o toks finansavimas papildys kitas priemones, kuriomis šalinamos teisės kreiptis į teismą kliūtys. Tuo tikslu itin svarbu užtikrinti būtiną pusiausvyrą tarp ieškovų teisės kreiptis į teismą gerinimo ir tinkamų apsaugos priemonių, užtikrinančių, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo bylinėjimusi. Atsakingas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis gali padėti sumažinti išlaidas, padaryti jas labiau nuspėjamas, supaprastinti nereikalingas procedūras ir teikti veiksmingas paslaugas patiriant sąnaudų, proporcingų ginčijamoms sumoms;

| (4) | kadangi vidaus rinka sudaro palankias sąlygas tarpvalstybinės prekybos augimui ir ginčai vis dažniau yra tarpvalstybinio pobūdžio, o bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veikla savo pobūdžiu yra pasaulinė, gali kilti rizika, kad atsiras esminių valstybių narių požiūrio į garantijas ir apsaugos priemones, būtinas komercinio bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis atžvilgiu, skirtumų. Savanoriški metodai tam tikru mastu pasiteisino, tačiau ne visais atvejais dauguma šio sektoriaus atstovų įsipareigojo jų laikytis ir bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tokią esminę riziką, pavyzdžiui, kylančią pažeidžiamų kategorijų piliečiams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, ne teisėkūros priemonės nebūtų tinkamos; |
| --- | --- |

(4)

kadangi vidaus rinka sudaro palankias sąlygas tarpvalstybinės prekybos augimui ir ginčai vis dažniau yra tarpvalstybinio pobūdžio, o bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veikla savo pobūdžiu yra pasaulinė, gali kilti rizika, kad atsiras esminių valstybių narių požiūrio į garantijas ir apsaugos priemones, būtinas komercinio bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis atžvilgiu, skirtumų. Savanoriški metodai tam tikru mastu pasiteisino, tačiau ne visais atvejais dauguma šio sektoriaus atstovų įsipareigojo jų laikytis ir bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tokią esminę riziką, pavyzdžiui, kylančią pažeidžiamų kategorijų piliečiams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, ne teisėkūros priemonės nebūtų tinkamos;

| (5) | šia direktyva siekiama reglamentuoti komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis, t. y. praktiką, kai subjektai, kurie yra tretieji asmenys, tiesiogiai nesantys procese dalyvaujančiais asmenimis, siekdami pelno investuoja į teismo procesą, paprastai mainais už procentinę dalį nuo sumos, numatytos pagal taikos sutartį, arba priteistos sumos (toliau – bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis). Bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis apima situacijas, kai komercinis subjektas investuoja siekdamas pelno ir veikia siekdamas savo verslo interesų; todėl bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis neapima lėšų skyrimo, siekiant paremti bylinėjimąsi teikiant labdarą ar aukas, kai finansuotojas paprasčiausiai siekia atgauti patirtas išlaidas, ar panašios veiklos, vykdomos pro bono publico pagrindu. Šia direktyva taip pat siekiama nustatyti apsaugos priemones, kurios leistų, viena vertus, užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą ir ginčo šalių interesų gynybą ir, antra vertus, užkirsti kelią interesų konfliktui, piktnaudžiavimui bylinėjimusi ir priteistos sumos pinigais neproporcingos dalies skyrimui bylinėjimosi išlaidų finansuotojams; |
| --- | --- |

(5)

šia direktyva siekiama reglamentuoti komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis, t. y. praktiką, kai subjektai, kurie yra tretieji asmenys, tiesiogiai nesantys procese dalyvaujančiais asmenimis, siekdami pelno investuoja į teismo procesą, paprastai mainais už procentinę dalį nuo sumos, numatytos pagal taikos sutartį, arba priteistos sumos (toliau – bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis). Bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis apima situacijas, kai komercinis subjektas investuoja siekdamas pelno ir veikia siekdamas savo verslo interesų; todėl bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis neapima lėšų skyrimo, siekiant paremti bylinėjimąsi teikiant labdarą ar aukas, kai finansuotojas paprasčiausiai siekia atgauti patirtas išlaidas, ar panašios veiklos, vykdomos pro bono publico pagrindu. Šia direktyva taip pat siekiama nustatyti apsaugos priemones, kurios leistų, viena vertus, užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą ir ginčo šalių interesų gynybą ir, antra vertus, užkirsti kelią interesų konfliktui, piktnaudžiavimui bylinėjimusi ir priteistos sumos pinigais neproporcingos dalies skyrimui bylinėjimosi išlaidų finansuotojams;

| (6) | terminas „bylinėjimosi išlaidų finansuotojas“ turėtų būti suprantamas kaip reiškiantis bet kurią įmonę, kuri nėra proceso šalis, bet dėl šio proceso sudaro bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį (toliau – finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis). Remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdą, todėl ji apima bet kurį juridinį asmenį, įskaitant jo patronuojančiąsias įmones, patronuojamąsias įmones ar asocijuotąsias įmones, ir gali apimti profesionalius bylinėjimosi išlaidų finansuotojus, finansinių paslaugų teikėjus, reikalavimų administravimo įmones ar kitus paslaugų teikėjus. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojo samprata neapima advokatų, atstovaujančių šaliai teismo procese, ar tokiai šaliai draudimo paslaugas teikiančių reguliuojamų subjektų; |
| --- | --- |

(6)

terminas „bylinėjimosi išlaidų finansuotojas“ turėtų būti suprantamas kaip reiškiantis bet kurią įmonę, kuri nėra proceso šalis, bet dėl šio proceso sudaro bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį (toliau – finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis). Remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdą, todėl ji apima bet kurį juridinį asmenį, įskaitant jo patronuojančiąsias įmones, patronuojamąsias įmones ar asocijuotąsias įmones, ir gali apimti profesionalius bylinėjimosi išlaidų finansuotojus, finansinių paslaugų teikėjus, reikalavimų administravimo įmones ar kitus paslaugų teikėjus. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojo samprata neapima advokatų, atstovaujančių šaliai teismo procese, ar tokiai šaliai draudimo paslaugas teikiančių reguliuojamų subjektų;

| (7) | kiekviena valstybė narė, paisydama savo teisinių tradicijų ir autonomijos, nusprendžia, ar jos teisinėje sistemoje turėtų būti leidžiama teikti bylinėjimosi išlaidų finansavimą ir kokiu mastu tai turėtų būti daroma. Tais atvejais, kai valstybės narės nusprendžia leisti tokį bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis, šioje direktyvoje nustatomi finansuojamų ieškovų apsaugos būtiniausi standartai, kad tiems subjektams, kurie galėtų pasinaudoti bylinėjimosi išlaidų finansavimu Sąjungoje, būtų taikomas minimalus apsaugos lygis, kuris būtų suderintas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(7)

kiekviena valstybė narė, paisydama savo teisinių tradicijų ir autonomijos, nusprendžia, ar jos teisinėje sistemoje turėtų būti leidžiama teikti bylinėjimosi išlaidų finansavimą ir kokiu mastu tai turėtų būti daroma. Tais atvejais, kai valstybės narės nusprendžia leisti tokį bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis, šioje direktyvoje nustatomi finansuojamų ieškovų apsaugos būtiniausi standartai, kad tiems subjektams, kurie galėtų pasinaudoti bylinėjimosi išlaidų finansavimu Sąjungoje, būtų taikomas minimalus apsaugos lygis, kuris būtų suderintas visoje Sąjungoje;

| (8) | tačiau tos valstybės narės, kuriose teisinės išlaidos gali kelti didelių kliūčių norint įgyvendinti teisę kreiptis į teismą, gali apsvarstyti galimybę priimti teisės aktus, kuriais būtų leidžiamas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, ir tokiu atveju jos turėtų nustatyti aiškias sąlygas bei apsaugos priemones, atitinkančias šią direktyvą. kadangi ši direktyva taikoma ne tik atstovaujamiesiems ieškiniams, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad proceso, susijusio su atstovaujamaisiais ieškiniais, išlaidos neužkirstų kelio kompetentingiems subjektams veiksmingai naudotis savo teise siekti apginti teises pagal Direktyvą (ES) 2020/1828, ypač jos 20 straipsnį; |
| --- | --- |

(8)

tačiau tos valstybės narės, kuriose teisinės išlaidos gali kelti didelių kliūčių norint įgyvendinti teisę kreiptis į teismą, gali apsvarstyti galimybę priimti teisės aktus, kuriais būtų leidžiamas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, ir tokiu atveju jos turėtų nustatyti aiškias sąlygas bei apsaugos priemones, atitinkančias šią direktyvą. kadangi ši direktyva taikoma ne tik atstovaujamiesiems ieškiniams, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad proceso, susijusio su atstovaujamaisiais ieškiniais, išlaidos neužkirstų kelio kompetentingiems subjektams veiksmingai naudotis savo teise siekti apginti teises pagal Direktyvą (ES) 2020/1828, ypač jos 20 straipsnį;

| (9) | tais atvejais, kai leidžiama verstis bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis veikla, siekiant užtikrinti, kad tokie bylinėjimosi išlaidų finansuotojai atitiktų šioje direktyvoje nustatytus minimalius kriterijus ir būtiniausius standartus, būtina įdiegti valstybių narių nepriklausomų administracinių įstaigų atliekamo bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos leidimų išdavimo ir priežiūros sistemą. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos priežiūra turėtų būti panaši į dabartinę prudencinės priežiūros sistemą, taikomą finansinių paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

(9)

tais atvejais, kai leidžiama verstis bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis veikla, siekiant užtikrinti, kad tokie bylinėjimosi išlaidų finansuotojai atitiktų šioje direktyvoje nustatytus minimalius kriterijus ir būtiniausius standartus, būtina įdiegti valstybių narių nepriklausomų administracinių įstaigų atliekamo bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos leidimų išdavimo ir priežiūros sistemą. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos priežiūra turėtų būti panaši į dabartinę prudencinės priežiūros sistemą, taikomą finansinių paslaugų teikėjams;

| (10) | siekiant užtikrinti, kad priežiūra pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę būtų tinkama, turėtų būti reikalaujama, kad Sąjungoje veikiantys bylinėjimosi išlaidų finansuotojai vykdytų savo veiklą turėdami buveinę Sąjungoje, gautų veiklos leidimą Sąjungoje ir sudarytų bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis pagal teismo proceso valstybės narės arba, jei tai kita valstybė narė, – pagal ieškovo arba numatytųjų naudos gavėjų valstybės narės teisės aktus; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti, kad priežiūra pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę būtų tinkama, turėtų būti reikalaujama, kad Sąjungoje veikiantys bylinėjimosi išlaidų finansuotojai vykdytų savo veiklą turėdami buveinę Sąjungoje, gautų veiklos leidimą Sąjungoje ir sudarytų bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis pagal teismo proceso valstybės narės arba, jei tai kita valstybė narė, – pagal ieškovo arba numatytųjų naudos gavėjų valstybės narės teisės aktus;

| (11) | priežiūros institucijoms Sąjungoje, išduodančioms leidimus vykdyti bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis veiklą, turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai laikytųsi šioje direktyvoje nustatytų būtiniausių kriterijų. Tokie kriterijai turėtų apimti nuostatas dėl konfidencialumo, nepriklausomumo, valdymo, skaidrumo, kapitalo pakankamumo ir fiduciarinės pareigos ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų atžvilgiu laikymosi. Priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai duoti bet kokiu reikiamus nurodymus, įskaitant įgaliojimą priimti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų prašymus išduoti veiklos leidimą ir dėl jų priimti sprendimus, rinkti visą būtiną informaciją, išduoti, atsisakyti išduoti, sustabdyti ar panaikinti veiklos leidimus arba nustatyti sąlygas, apribojimus ar sankcijas bylinėjimosi išlaidų finansavimo subjektams, taip pat nepagrįstai nedelsiant tirti bet kurio fizinio ar juridinio asmens, išskyrus atsakovą, pateiktus skundus dėl bet kurio jų jurisdikcijai priklausančią veiklą vykdančio bylinėjimosi išlaidų finansuotojo. Susirūpinimą keliančius klausimus dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, kuriuos atsakovas iškėlė tebevykstančiame teismo procese, turėtų spręsti atitinkamas teismas arba administracinė institucija; |
| --- | --- |

(11)

priežiūros institucijoms Sąjungoje, išduodančioms leidimus vykdyti bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis veiklą, turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai laikytųsi šioje direktyvoje nustatytų būtiniausių kriterijų. Tokie kriterijai turėtų apimti nuostatas dėl konfidencialumo, nepriklausomumo, valdymo, skaidrumo, kapitalo pakankamumo ir fiduciarinės pareigos ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų atžvilgiu laikymosi. Priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai duoti bet kokiu reikiamus nurodymus, įskaitant įgaliojimą priimti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų prašymus išduoti veiklos leidimą ir dėl jų priimti sprendimus, rinkti visą būtiną informaciją, išduoti, atsisakyti išduoti, sustabdyti ar panaikinti veiklos leidimus arba nustatyti sąlygas, apribojimus ar sankcijas bylinėjimosi išlaidų finansavimo subjektams, taip pat nepagrįstai nedelsiant tirti bet kurio fizinio ar juridinio asmens, išskyrus atsakovą, pateiktus skundus dėl bet kurio jų jurisdikcijai priklausančią veiklą vykdančio bylinėjimosi išlaidų finansuotojo. Susirūpinimą keliančius klausimus dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, kuriuos atsakovas iškėlė tebevykstančiame teismo procese, turėtų spręsti atitinkamas teismas arba administracinė institucija;

| (12) | greta kitų veiklos leidimo išdavimo kriterijų, valstybės narės turėtų reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai įrodytų, jog turi pakankamai kapitalo savo finansiniams įsipareigojimams įvykdyti. Netaikant kapitalo pakankamumo reikalavimo kyla rizika, kad nepakankamai kapitalo turintis bylinėjimosi išlaidų finansuotojas sudarys bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį ir vėliau nenorės arba negalės padengti bylinėjimosi, kurį jis sutiko finansuoti, išlaidų, įskaitant išlaidas ar mokesčius, būtinus procesui užbaigti, arba priteistų kitos šalies bylinėjimosi išlaidų. Dėl to ieškovai, kurie pasikliauja bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, gali susidurti su nenumatytų esminių ekonominių nuostolių rizika ir rizika, kad dėl komercinių aplinkybių ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojo sprendimų bus atsisakyta ieškinio, kurį kitu atveju būtų buvę galima laimėti; |
| --- | --- |

(12)

greta kitų veiklos leidimo išdavimo kriterijų, valstybės narės turėtų reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai įrodytų, jog turi pakankamai kapitalo savo finansiniams įsipareigojimams įvykdyti. Netaikant kapitalo pakankamumo reikalavimo kyla rizika, kad nepakankamai kapitalo turintis bylinėjimosi išlaidų finansuotojas sudarys bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį ir vėliau nenorės arba negalės padengti bylinėjimosi, kurį jis sutiko finansuoti, išlaidų, įskaitant išlaidas ar mokesčius, būtinus procesui užbaigti, arba priteistų kitos šalies bylinėjimosi išlaidų. Dėl to ieškovai, kurie pasikliauja bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, gali susidurti su nenumatytų esminių ekonominių nuostolių rizika ir rizika, kad dėl komercinių aplinkybių ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojo sprendimų bus atsisakyta ieškinio, kurį kitu atveju būtų buvę galima laimėti;

| (13) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojams turėtų būti nustatyta pareiga veikti sąžiningai, skaidriai, veiksmingai ir kuo labiau atsižvelgiant į ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų interesus. Nesant reikalavimo pirmenybę teikti ne paties bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, o ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų interesams gali kilti pavojus, kad procesas bus pakreiptas tokia linkme, kad galiausiai pasitarnaus ne ieškovo, o bylinėjimosi išlaidų finansuotojo interesams; |
| --- | --- |

(13)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojams turėtų būti nustatyta pareiga veikti sąžiningai, skaidriai, veiksmingai ir kuo labiau atsižvelgiant į ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų interesus. Nesant reikalavimo pirmenybę teikti ne paties bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, o ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų interesams gali kilti pavojus, kad procesas bus pakreiptas tokia linkme, kad galiausiai pasitarnaus ne ieškovo, o bylinėjimosi išlaidų finansuotojo interesams;

| (14) | siekiant užkirsti kelią šios direktyvos reikalavimų apėjimui, sutartys, sudarytos su veiklos leidimo neturinčiais bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, neturėtų turėti teisinio poveikio. Pareiga gauti reikiamus veiklos leidimus turėtų tekti patiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, todėl ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams turėtų būti atlyginama bet kokia žala, kurią sukėlė bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, neturintis būtino veiklos leidimo; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užkirsti kelią šios direktyvos reikalavimų apėjimui, sutartys, sudarytos su veiklos leidimo neturinčiais bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, neturėtų turėti teisinio poveikio. Pareiga gauti reikiamus veiklos leidimus turėtų tekti patiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, todėl ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams turėtų būti atlyginama bet kokia žala, kurią sukėlė bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, neturintis būtino veiklos leidimo;

| (15) | ši direktyva turėtų reglamentuoti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklą, tačiau ji neturėtų daryti poveikio kokioms nors kitoms teisės aktų nustatytoms pareigoms ar tvarkai, pavyzdžiui, finansinių paslaugų teikimą reglamentuojančioms galiojančioms taisyklėms, kurios gali būti taikomos, taip pat turėtų būti paisoma valstybių narių teisės tradicijų, jų autonomijos ir sprendimų dėl tinkamumo savo nacionalinėse teisės sistemose leisti bylinėjimosi išlaidų finansavimą; |
| --- | --- |

(15)

ši direktyva turėtų reglamentuoti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklą, tačiau ji neturėtų daryti poveikio kokioms nors kitoms teisės aktų nustatytoms pareigoms ar tvarkai, pavyzdžiui, finansinių paslaugų teikimą reglamentuojančioms galiojančioms taisyklėms, kurios gali būti taikomos, taip pat turėtų būti paisoma valstybių narių teisės tradicijų, jų autonomijos ir sprendimų dėl tinkamumo savo nacionalinėse teisės sistemose leisti bylinėjimosi išlaidų finansavimą;

| (16) | siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas nuosekliai taikyti šią direktyvą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų priežiūros institucijos taikytų šią direktyvą glaudžiai bendradarbiaudamos su kitų valstybių narių priežiūros institucijomis. Siekiant išvengti priežiūros standartų skirtumų, kurie galėtų kelti pavojų tinkamam vidaus rinkos veikimui, priežiūros institucijų veiklos koordinavimas turėtų būti organizuojamas Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(16)

siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas nuosekliai taikyti šią direktyvą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų priežiūros institucijos taikytų šią direktyvą glaudžiai bendradarbiaudamos su kitų valstybių narių priežiūros institucijomis. Siekiant išvengti priežiūros standartų skirtumų, kurie galėtų kelti pavojų tinkamam vidaus rinkos veikimui, priežiūros institucijų veiklos koordinavimas turėtų būti organizuojamas Sąjungos lygmeniu;

| (17) | Komisija turėtų koordinuoti priežiūros institucijų veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas šiuo tikslu sukurti tinkamą bendradarbiavimo tinklą. Priežiūros institucijoms turėtų būti suteikta galimybė prireikus konsultuotis su Komisija, o Komisijai turėtų būti leidžiama priimti gaires, rekomendacijas, geriausios praktikos pranešimus arba patariamąsias nuomones priežiūros institucijoms dėl šios direktyvos taikymo ir dėl bet kokio akivaizdaus nenuoseklumo įgyvendinant šią direktyvą. Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas koordinuoti veiksmus, priežiūros institucijos turėtų dalytis informacija apie savo veiklą su Komisija, įskaitant dalijimąsi informacija apie visus priimtus sprendimus ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojus, kuriems jos suteikė veiklos leidimą; |
| --- | --- |

(17)

Komisija turėtų koordinuoti priežiūros institucijų veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas šiuo tikslu sukurti tinkamą bendradarbiavimo tinklą. Priežiūros institucijoms turėtų būti suteikta galimybė prireikus konsultuotis su Komisija, o Komisijai turėtų būti leidžiama priimti gaires, rekomendacijas, geriausios praktikos pranešimus arba patariamąsias nuomones priežiūros institucijoms dėl šios direktyvos taikymo ir dėl bet kokio akivaizdaus nenuoseklumo įgyvendinant šią direktyvą. Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas koordinuoti veiksmus, priežiūros institucijos turėtų dalytis informacija apie savo veiklą su Komisija, įskaitant dalijimąsi informacija apie visus priimtus sprendimus ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojus, kuriems jos suteikė veiklos leidimą;

| (18) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinių bylinėjimosi išlaidų finansavimo paslaugų teikimui tose valstybėse narėse, kuriose jis leidžiamas pagal nacionalinę teisę, valstybės narės turėtų galėti bendradarbiauti ir dalytis informacija bei geriausia patirtimi ir turėtų būti reikalaujama, kad jos visapusiškai atsižvelgtų į viena kitos sprendimus dėl veiklos leidimų suteikimo. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visiems piliečiams, kurie gali siekti ginti savo teises, įskaitant pažeidžiamiausias grupes, būtų visapusiškai ir laisvai prieinama išsami ir aiški informacija ir gairės dėl ieškinių finansavimo galimybių, taip pat dėl ieškinių finansavimui taikomų sąlygų ir reikalavimų. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 56 straipsnį valstybės narės turėtų abipusiškai pripažinti išankstinius veiklos leidimus, taigi ir automatiškai suteikti veiklos leidimus savo teritorijoje veikiantiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, kuriems išduotas leidimas vykdyti veiklą kitoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad tebegalioja pirminis veiklos leidimas. Tais atvejais, kai priimančiosios valstybės narės priežiūros institucija sužino apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojo veiklos pažeidimus, ji turėtų apie tai tiesiogiai informuoti atsakingą priežiūros instituciją; |
| --- | --- |

(18)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinių bylinėjimosi išlaidų finansavimo paslaugų teikimui tose valstybėse narėse, kuriose jis leidžiamas pagal nacionalinę teisę, valstybės narės turėtų galėti bendradarbiauti ir dalytis informacija bei geriausia patirtimi ir turėtų būti reikalaujama, kad jos visapusiškai atsižvelgtų į viena kitos sprendimus dėl veiklos leidimų suteikimo. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visiems piliečiams, kurie gali siekti ginti savo teises, įskaitant pažeidžiamiausias grupes, būtų visapusiškai ir laisvai prieinama išsami ir aiški informacija ir gairės dėl ieškinių finansavimo galimybių, taip pat dėl ieškinių finansavimui taikomų sąlygų ir reikalavimų. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 56 straipsnį valstybės narės turėtų abipusiškai pripažinti išankstinius veiklos leidimus, taigi ir automatiškai suteikti veiklos leidimus savo teritorijoje veikiantiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, kuriems išduotas leidimas vykdyti veiklą kitoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad tebegalioja pirminis veiklos leidimas. Tais atvejais, kai priimančiosios valstybės narės priežiūros institucija sužino apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojo veiklos pažeidimus, ji turėtų apie tai tiesiogiai informuoti atsakingą priežiūros instituciją;

| (19) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad su atitinkamu teismo procesu susijusiems sprendimams, įskaitant sprendimus dėl taikos sutarčių, bylinėjimosi išlaidų finansuotojas nedarytų nederamo poveikio ar jiems neturėtų kontrolės tokiu būdu, kad būtų pakenkta su tuo ieškiniu susijusių ieškovų interesams; |
| --- | --- |

(19)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad su atitinkamu teismo procesu susijusiems sprendimams, įskaitant sprendimus dėl taikos sutarčių, bylinėjimosi išlaidų finansuotojas nedarytų nederamo poveikio ar jiems neturėtų kontrolės tokiu būdu, kad būtų pakenkta su tuo ieškiniu susijusių ieškovų interesams;

| (20) | siekiant panaikinti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir ieškovo žinių ir išteklių pusiausvyros trūkumą, teismai arba administracinės institucijos, vertindami finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties tinkamumą, turėtų atsižvelgti į tokių sutarčių aiškumo ir skaidrumo lygį, taip pat į tai, kokiu mastu informacija apie riziką ir naudą buvo skaidriai pateikta ieškovams arba ieškovų atstovaujamiems asmenims ir jie į tai sąmoningai atsižvelgė; |
| --- | --- |

(20)

siekiant panaikinti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir ieškovo žinių ir išteklių pusiausvyros trūkumą, teismai arba administracinės institucijos, vertindami finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties tinkamumą, turėtų atsižvelgti į tokių sutarčių aiškumo ir skaidrumo lygį, taip pat į tai, kokiu mastu informacija apie riziką ir naudą buvo skaidriai pateikta ieškovams arba ieškovų atstovaujamiems asmenims ir jie į tai sąmoningai atsižvelgė;

| (21) | finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys turėtų būti pateikiamos ieškovams jiems suprantama kalba ir jose turėtų būti aiškiai ir tinkamai nurodyti įvairūs galimi rezultatai, taip pat bet kokia rizika ir atitinkami apribojimai; |
| --- | --- |

(21)

finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys turėtų būti pateikiamos ieškovams jiems suprantama kalba ir jose turėtų būti aiškiai ir tinkamai nurodyti įvairūs galimi rezultatai, taip pat bet kokia rizika ir atitinkami apribojimai;

| (22) | tinkamos bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos ir finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių priežiūros užtikrinti neįmanoma, jei bylinėjimosi išlaidų finansuotojams nenustatyta pareiga skaidriai vykdyti savo veiklą. Tai apima skaidrumą teismų arba administracinių institucijų, atsakovų ir ieškovų atžvilgiu. Todėl turėtų būti nustatyta pareiga informuoti atitinkamą teismą arba administracinę instituciją apie tai, kad teikiamas komercinis finansavimas, ir apie finansuotojo tapatybę, taip pat teismų arba administracinių institucijų reikalavimu arba teismui arba administracinei institucijai pateiktu atsakovo prašymu atskleisti jiems visą informaciją apie finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis, laikantis atitinkamų apribojimų, kad būtų apsaugotas būtinas konfidencialumas. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai susipažinti su atitinkama informacija apie visą bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis veiklą, kuri turi reikšmės jų kompetencijai priklausančiam teismo procesui. Be to, teismas arba administracinė institucija turėtų informuoti atsakovus apie tai, kad teikiamas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, ir apie finansuotojo tapatybę; |
| --- | --- |

(22)

tinkamos bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos ir finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių priežiūros užtikrinti neįmanoma, jei bylinėjimosi išlaidų finansuotojams nenustatyta pareiga skaidriai vykdyti savo veiklą. Tai apima skaidrumą teismų arba administracinių institucijų, atsakovų ir ieškovų atžvilgiu. Todėl turėtų būti nustatyta pareiga informuoti atitinkamą teismą arba administracinę instituciją apie tai, kad teikiamas komercinis finansavimas, ir apie finansuotojo tapatybę, taip pat teismų arba administracinių institucijų reikalavimu arba teismui arba administracinei institucijai pateiktu atsakovo prašymu atskleisti jiems visą informaciją apie finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis, laikantis atitinkamų apribojimų, kad būtų apsaugotas būtinas konfidencialumas. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai susipažinti su atitinkama informacija apie visą bylinėjimosi išlaidų finansavimą pasitelkus trečiuosius asmenis veiklą, kuri turi reikšmės jų kompetencijai priklausančiam teismo procesui. Be to, teismas arba administracinė institucija turėtų informuoti atsakovus apie tai, kad teikiamas bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis, ir apie finansuotojo tapatybę;

| (23) | tais atvejais, kai finansavimo pasitelkiant trečiuosius asmenis susitarimas turi reikšmės teismo arba administracinės institucijos nagrinėjamai bylai, jiems turėtų būti suteikti įgaliojimai įvertinti, ar finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis atitinka šią direktyvą, ir prireikus proceso šalies prašymu, savo iniciatyva arba remiantis pareikštu ieškiniu dėl priežiūros institucijos administracinio sprendimo, kuris tapo galutinis, tą sutartį patikrinti pagal 16 straipsnį; |
| --- | --- |

(23)

tais atvejais, kai finansavimo pasitelkiant trečiuosius asmenis susitarimas turi reikšmės teismo arba administracinės institucijos nagrinėjamai bylai, jiems turėtų būti suteikti įgaliojimai įvertinti, ar finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis atitinka šią direktyvą, ir prireikus proceso šalies prašymu, savo iniciatyva arba remiantis pareikštu ieškiniu dėl priežiūros institucijos administracinio sprendimo, kuris tapo galutinis, tą sutartį patikrinti pagal 16 straipsnį;

| (24) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojai turėtų nustatyti gero valdymo srities vidaus procedūras, kurios leistų išvengti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir ieškovų interesų konfliktų. Skaidrumo reikalavimų laikymasis turėtų užtikrinti, kad ieškovai būtų visapusiškai informuoti apie bet kokius galimus bylinėjimosi išlaidų finansuotoją su atsakovais, advokatais, kitais bylinėjimosi išlaidų finansuotojais ar bet kuriuo kitu byloje dalyvaujančiu trečiuoju asmeniu siejančius ryšius, dėl kurių galėtų kilti faktinis ar numanomas konfliktas; |
| --- | --- |

(24)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojai turėtų nustatyti gero valdymo srities vidaus procedūras, kurios leistų išvengti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir ieškovų interesų konfliktų. Skaidrumo reikalavimų laikymasis turėtų užtikrinti, kad ieškovai būtų visapusiškai informuoti apie bet kokius galimus bylinėjimosi išlaidų finansuotoją su atsakovais, advokatais, kitais bylinėjimosi išlaidų finansuotojais ar bet kuriuo kitu byloje dalyvaujančiu trečiuoju asmeniu siejančius ryšius, dėl kurių galėtų kilti faktinis ar numanomas konfliktas;

| (25) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojai jokiu būdu neturėtų reikalauti nesąžiningo, neproporcingo ar nepagrįsto atlygio ieškovų sąskaita. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai įvertinti jų nagrinėjamai bylai reikšmės turinčias bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis atsižvelgiant į aplinkybes ir prielaidas, kurioms esant buvo sudaryta sutartis, kad būtų galima veiksmingai nustatyti, ar sutartis yra sąžininga ir atitinka šią direktyvą bei visus atitinkamus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(25)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojai jokiu būdu neturėtų reikalauti nesąžiningo, neproporcingo ar nepagrįsto atlygio ieškovų sąskaita. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai įvertinti jų nagrinėjamai bylai reikšmės turinčias bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis atsižvelgiant į aplinkybes ir prielaidas, kurioms esant buvo sudaryta sutartis, kad būtų galima veiksmingai nustatyti, ar sutartis yra sąžininga ir atitinka šią direktyvą bei visus atitinkamus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus;

| (26) | tais atvejais, kai pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis bylinėjimosi išlaidų finansuotojams leidžiama pirmenybės tvarka iš ieškovams priteistos sumos gauti dalį atlygio arba tam tikrą užmokestį, priteista suma galėtų sumažėti tiek, kad ieškovams liktų maža jos dalis arba nebeliktų nieko. Todėl finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartimis visada turėtų būti užtikrinama, kad bet kokia priteista suma pirmiausia būtų išmokėta ieškovui, t. y. kad ieškovo teisė į priteistą sumą turėtų pirmenybę prieš finansuotojo teisę. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojams neturėtų būti leidžiama reikalauti, kad pirmenybė būtų teikiama jų atlygiui; |
| --- | --- |

(26)

tais atvejais, kai pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis bylinėjimosi išlaidų finansuotojams leidžiama pirmenybės tvarka iš ieškovams priteistos sumos gauti dalį atlygio arba tam tikrą užmokestį, priteista suma galėtų sumažėti tiek, kad ieškovams liktų maža jos dalis arba nebeliktų nieko. Todėl finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartimis visada turėtų būti užtikrinama, kad bet kokia priteista suma pirmiausia būtų išmokėta ieškovui, t. y. kad ieškovo teisė į priteistą sumą turėtų pirmenybę prieš finansuotojo teisę. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojams neturėtų būti leidžiama reikalauti, kad pirmenybė būtų teikiama jų atlygiui;

| (27) | atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl atlygio, kurį gauna bylinėjimosi išlaidų finansuotojai, dalies gali sumažėti ieškovams tenkanti priteista suma, teismai arba administracinės institucijos turėtų prižiūrėti šios dalies dydį ir proporciją, kad būtų užkirstas kelias neproporcingo piniginio atlygio skyrimui bylinėjimosi išlaidų finansuotojams. Išskyrus išimtines aplinkybes, tais atvejais, kai dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo reikalaujamo atlygio dalies ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams tenkanti priteista suma, įskaitant visas žalos atlyginimo sumas ir sąnaudų, mokesčių bei kitų išlaidų atlyginimą, sumažėtų iki 60 proc. ar mažesnės dalies, turėtų būti preziumuojama, kad toks atlygis yra nesąžiningas ir laikomas negaliojančiu; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl atlygio, kurį gauna bylinėjimosi išlaidų finansuotojai, dalies gali sumažėti ieškovams tenkanti priteista suma, teismai arba administracinės institucijos turėtų prižiūrėti šios dalies dydį ir proporciją, kad būtų užkirstas kelias neproporcingo piniginio atlygio skyrimui bylinėjimosi išlaidų finansuotojams. Išskyrus išimtines aplinkybes, tais atvejais, kai dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo reikalaujamo atlygio dalies ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams tenkanti priteista suma, įskaitant visas žalos atlyginimo sumas ir sąnaudų, mokesčių bei kitų išlaidų atlyginimą, sumažėtų iki 60 proc. ar mažesnės dalies, turėtų būti preziumuojama, kad toks atlygis yra nesąžiningas ir laikomas negaliojančiu;

| (28) | turėtų būti nustatytos papildomos sąlygos, kuriomis užtikrinama, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai proceso metu nedarytų nederamo poveikio ieškovų sprendimams, t. y. tokiu būdu, kuris ieškovo sąskaita teiktų naudos pačiam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui. Visų pirma, bylinėjimosi išlaidų finansuotojai neturėtų daryti nederamo poveikio sprendimams dėl to, kaip vesti bylą ar kuriems interesams teikti pirmenybę, arba dėl to, ar ieškovai turėtų sutikti su konkrečiu rezultatu, priteista suma ar taikos sutartimi, ar ne; |
| --- | --- |

(28)

turėtų būti nustatytos papildomos sąlygos, kuriomis užtikrinama, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai proceso metu nedarytų nederamo poveikio ieškovų sprendimams, t. y. tokiu būdu, kuris ieškovo sąskaita teiktų naudos pačiam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui. Visų pirma, bylinėjimosi išlaidų finansuotojai neturėtų daryti nederamo poveikio sprendimams dėl to, kaip vesti bylą ar kuriems interesams teikti pirmenybę, arba dėl to, ar ieškovai turėtų sutikti su konkrečiu rezultatu, priteista suma ar taikos sutartimi, ar ne;

| (29) | siekiant užtikrinti, kad dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo verslo interesų ar kintančių paskatų bet kurioje bylinėjimosi proceso stadijoje nebūtų panaikintas finansavimas ir ieškovai ar numatytieji naudos gavėjai neatsidurtų nepalankioje padėtyje, bylinėjimosi išlaidų finansuotojams neturėtų būti leidžiama atšaukti finansavimo, kurį jie buvo sutikę suteikti, išskyrus tam tikras šioje direktyvoje arba pagal šią direktyvą priimtuose nacionalinės teisės aktuose nustatytas aplinkybes; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti, kad dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo verslo interesų ar kintančių paskatų bet kurioje bylinėjimosi proceso stadijoje nebūtų panaikintas finansavimas ir ieškovai ar numatytieji naudos gavėjai neatsidurtų nepalankioje padėtyje, bylinėjimosi išlaidų finansuotojams neturėtų būti leidžiama atšaukti finansavimo, kurį jie buvo sutikę suteikti, išskyrus tam tikras šioje direktyvoje arba pagal šią direktyvą priimtuose nacionalinės teisės aktuose nustatytas aplinkybes;

| (30) | jeigu bylinėjimosi išlaidų finansuotojai rėmė ar finansavo procesą, kuris pralaimėtas, jie turėtų kartu su ieškovais solidariai atsakyti už tai, kad būtų padengtos bet kokios bylinėjimosi išlaidos, kurias dėl jų patyrė atsakovai ir kurias gali priteisti teismai arba administracinės institucijos. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti tinkami įgaliojimai užtikrinti tokios prievolės veiksmingumą, o finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartimis neturėtų būti panaikinama atsakomybė už tokių kitos šalies bylinėjimosi išlaidų padengimą; |
| --- | --- |

(30)

jeigu bylinėjimosi išlaidų finansuotojai rėmė ar finansavo procesą, kuris pralaimėtas, jie turėtų kartu su ieškovais solidariai atsakyti už tai, kad būtų padengtos bet kokios bylinėjimosi išlaidos, kurias dėl jų patyrė atsakovai ir kurias gali priteisti teismai arba administracinės institucijos. Teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikti tinkami įgaliojimai užtikrinti tokios prievolės veiksmingumą, o finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartimis neturėtų būti panaikinama atsakomybė už tokių kitos šalies bylinėjimosi išlaidų padengimą;

| (31) | valstybių narių teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikta teisė pagal nacionalinę teisę nustatyti priteistinų kitos šalies bylinėjimosi išlaidų dydį, be kita ko, remiantis atitinkamais moksliniais, statistiniais ar techniniais įrodymais arba pasitelkiant ekspertus, vertintojus ar mokesčių apskaitininkus, jei to reikia atsižvelgiant į su procesu susijusias aplinkybes; |
| --- | --- |

(31)

valstybių narių teismams arba administracinėms institucijoms turėtų būti suteikta teisė pagal nacionalinę teisę nustatyti priteistinų kitos šalies bylinėjimosi išlaidų dydį, be kita ko, remiantis atitinkamais moksliniais, statistiniais ar techniniais įrodymais arba pasitelkiant ekspertus, vertintojus ar mokesčių apskaitininkus, jei to reikia atsižvelgiant į su procesu susijusias aplinkybes;

| (32) | šia direktyva paisoma pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Todėl ši direktyva turėtų būti aiškinama ir taikoma laikantis tų teisių ir principų, įskaitant susijusius su teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat teise į gynybą; |
| --- | --- |

(32)

šia direktyva paisoma pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Todėl ši direktyva turėtų būti aiškinama ir taikoma laikantis tų teisių ir principų, įskaitant susijusius su teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat teise į gynybą;

| (33) | kadangi šios direktyvos tikslų, būtent užtikrinti valstybių narių taisyklių, taikomų bylinėjimosi išlaidų finansuotojams ir jų veiklai, suderinimą ir taip sudaryti galimybę kreiptis į teismą nustatant, kad visose valstybėse narėse, kuriose leidžiama teikti bylinėjimosi išlaidų finansavimą, vykstančiame teismo procese, kuris yra visiškai arba iš dalies finansuojamas pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis, būtų taikomi finansavimą gaunančių ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų teisių apsaugos bendri būtiniausi standartai, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali vykdyti veiklą įvairiose valstybėse narėse ir jiems taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika, o dėl besiformuojančios bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis rinkos masto, būtinybės išvengti, kad jiems būtų taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika, dėl kurių gali būti trikdomas tinkamas vidaus rinkos veikimas, ir kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai neieškotų parankios jurisdikcijos, siekdami optimaliai pasinaudoti nacionalinėmis taisyklėmis, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(33)

kadangi šios direktyvos tikslų, būtent užtikrinti valstybių narių taisyklių, taikomų bylinėjimosi išlaidų finansuotojams ir jų veiklai, suderinimą ir taip sudaryti galimybę kreiptis į teismą nustatant, kad visose valstybėse narėse, kuriose leidžiama teikti bylinėjimosi išlaidų finansavimą, vykstančiame teismo procese, kuris yra visiškai arba iš dalies finansuojamas pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis, būtų taikomi finansavimą gaunančių ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų teisių apsaugos bendri būtiniausi standartai, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes bylinėjimosi išlaidų finansuotojai gali vykdyti veiklą įvairiose valstybėse narėse ir jiems taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika, o dėl besiformuojančios bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis rinkos masto, būtinybės išvengti, kad jiems būtų taikomos skirtingos nacionalinės taisyklės ir praktika, dėl kurių gali būti trikdomas tinkamas vidaus rinkos veikimas, ir kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai neieškotų parankios jurisdikcijos, siekdami optimaliai pasinaudoti nacionalinėmis taisyklėmis, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (34) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(34)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas ir tikslas

Šia direktyva nustatomos būtiniausios taisyklės, taikomos komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą teikiantiems tretiesiems asmenims ir jų veiklai pagal išduotus veiklos leidimus, ir nustatoma finansavimą gaunančių ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų, įskaitant, kai aktualu, tuos, kurių interesams atstovauja kompetentingi subjektai, paramos ir apsaugos procese, kuris visiškai ar iš dalies finansuojamas iš bylinėjimosi išlaidų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis lėšų, sistema. Joje nustatomos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią interesų konfliktui, piktnaudžiavimui bylinėjimusi ir priteistos sumos pinigais neproporcingos dalies skyrimui bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, kartu užtikrinant, kad bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis tinkamai leistų ieškovams ir numatytiems naudos gavėjams kreiptis į teismą, ir užtikrinti įmonių atskaitomybę.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma komercinį bylinėjimosi išlaidų finansavimą teikiantiems tretiesiems asmenims (toliau – bylinėjimosi išlaidų finansuotojai) ir komercinėms finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartims (toliau – finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys), neatsižvelgiant į susijusių reikalavimų pobūdį. Ji nedaro poveikio galiojančiai tarptautinei, Sąjungos ir nacionalinei teisei, pagal kurią leidžiama pareikšti reikalavimus, visų pirma teisei dėl kolektyvinės vartotojų interesų apsaugos ar aplinkos apsaugos ir nemokumo bylas arba atsakomybę reglamentuojančiai teisei.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojas – bet kokia komercinė įmonė, kuri sudaro su procesu susijusią finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį, net jei ji nėra to proceso šalis, tokio proceso šaliai atstovaujantis advokatas ar kitas teisininkas ar tokio proceso šaliai reguliuojamas draudimo paslaugas teikiantis subjektas, ir kurios pagrindinis tikslas – gauti investicijos, kurią ji padaro teikdama su tuo procesu susijusį finansavimą, grąžą arba įgyti konkurencinį pranašumą konkrečioje rinkoje; |
| --- | --- |

a)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojas – bet kokia komercinė įmonė, kuri sudaro su procesu susijusią finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį, net jei ji nėra to proceso šalis, tokio proceso šaliai atstovaujantis advokatas ar kitas teisininkas ar tokio proceso šaliai reguliuojamas draudimo paslaugas teikiantis subjektas, ir kurios pagrindinis tikslas – gauti investicijos, kurią ji padaro teikdama su tuo procesu susijusį finansavimą, grąžą arba įgyti konkurencinį pranašumą konkrečioje rinkoje;

| b) | ieškovas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris pradeda arba ketina pradėti procesą prieš kitą šalį teisme arba administracinėje institucijoje; |
| --- | --- |

b)

ieškovas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris pradeda arba ketina pradėti procesą prieš kitą šalį teisme arba administracinėje institucijoje;

| c) | teismas arba administracinė institucija – kompetentingas teismas, administracinė institucija, arbitražo institucija arba kita įstaiga, kuriai pavesta pagal nacionalinę teisę priimti sprendimus procese; |
| --- | --- |

c)

teismas arba administracinė institucija – kompetentingas teismas, administracinė institucija, arbitražo institucija arba kita įstaiga, kuriai pavesta pagal nacionalinę teisę priimti sprendimus procese;

| d) | numatytasis naudos gavėjas – asmuo, kuris turi teisę gauti procese priteistos sumos dalį ir kurio interesams procese atstovauja finansavimą gaunantis ieškovas arba kompetentingas subjektas, kuris atlikdamas atstovavimo veiksmus to asmens vardu kaip ieškovas pareiškia ieškinį; |
| --- | --- |

d)

numatytasis naudos gavėjas – asmuo, kuris turi teisę gauti procese priteistos sumos dalį ir kurio interesams procese atstovauja finansavimą gaunantis ieškovas arba kompetentingas subjektas, kuris atlikdamas atstovavimo veiksmus to asmens vardu kaip ieškovas pareiškia ieškinį;

| e) | procesas – bet kuris valstybės vidaus ar tarpvalstybinis civilinis ar komercinis bylinėjimasis, savanoriška arbitražo procedūra arba alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmas, kuris kilus ginčui pasitelkiamas siekiant teisių gynimo Sąjungoje veikiančiame teisme arba administracinėje institucijoje; |
| --- | --- |

e)

procesas – bet kuris valstybės vidaus ar tarpvalstybinis civilinis ar komercinis bylinėjimasis, savanoriška arbitražo procedūra arba alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmas, kuris kilus ginčui pasitelkiamas siekiant teisių gynimo Sąjungoje veikiančiame teisme arba administracinėje institucijoje;

| f) | kompetentingas subjektas – vartotojų interesams atstovaujanti organizacija, paskirta kompetentingu subjektu pagal Direktyvą (ES) 2020/1828; |
| --- | --- |

f)

kompetentingas subjektas – vartotojų interesams atstovaujanti organizacija, paskirta kompetentingu subjektu pagal Direktyvą (ES) 2020/1828;

| g) | priežiūros institucija – valstybės narės paskirta valdžios institucija, atsakinga už veiklos leidimų bylinėjimosi išlaidų finansuotojams išdavimą, sustabdymą arba panaikinimą ir už bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos priežiūrą; |
| --- | --- |

g)

priežiūros institucija – valstybės narės paskirta valdžios institucija, atsakinga už veiklos leidimų bylinėjimosi išlaidų finansuotojams išdavimą, sustabdymą arba panaikinimą ir už bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos priežiūrą;

| h) | finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis – sutartis, kuria bylinėjimosi išlaidų finansuotojas sutinka finansuoti visas arba dalį proceso išlaidų mainais už ieškovui priteistos sumos pinigais dalį arba užmokestį už laimėtą bylą, kad jam būtų atlyginta už suteiktą finansavimą ir, kai taikytina, jam sumokėtas atlygis už suteiktą paslaugą, visiškai arba iš dalies grindžiamas proceso rezultatu. Ši apibrėžtis apima visas sutartis, pagal kurias susitariama dėl tokio atlygio, nesvarbu, ar jis siūlomas kaip nepriklausoma paslauga, ar gaunamas perkant ar perleidžiant reikalavimą. |
| --- | --- |

h)

finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis – sutartis, kuria bylinėjimosi išlaidų finansuotojas sutinka finansuoti visas arba dalį proceso išlaidų mainais už ieškovui priteistos sumos pinigais dalį arba užmokestį už laimėtą bylą, kad jam būtų atlyginta už suteiktą finansavimą ir, kai taikytina, jam sumokėtas atlygis už suteiktą paslaugą, visiškai arba iš dalies grindžiamas proceso rezultatu. Ši apibrėžtis apima visas sutartis, pagal kurias susitariama dėl tokio atlygio, nesvarbu, ar jis siūlomas kaip nepriklausoma paslauga, ar gaunamas perkant ar perleidžiant reikalavimą.

II skyrius

II skyrius

Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos Sąjungoje patvirtinimas

Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos Sąjungoje patvirtinimas

4 straipsnis

Veiklos leidimų sistema

1.   Valstybės narės pagal nacionalinę teisę gali nustatyti, ar jose vykstančio proceso atveju jų teritorijoje gyvenantiems ieškovams ar numatytiesiems naudos gavėjams gali būti siūlomos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys.

2.   Tais atvejais, kai finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis leidžiamas, valstybės narės sukuria bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos leidimų išdavimo ir jų veiklos stebėjimo savo teritorijoje sistemą. Ta sistema turi apimti nepriklausomos priežiūros padalinio ar institucijos, kuriems pavedama išduoti, sustabdyti arba panaikinti veiklos leidimus bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, paskyrimą ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklos priežiūrą.

3.   Šiame straipsnyje numatyta veiklos leidimų sistema taikoma tik veiklai, susijusiai su bylinėjimosi išlaidų finansuotojų siūlomomis finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartimis. Tais atvejais, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojai taip pat teikia kitas teisines, finansines ar reikalavimų valdymo paslaugas, kurių priežiūrą Sąjungoje atlieka kita institucija, ši direktyva nedaro poveikio jokiai su tomis kitomis paslaugomis susijusiai priežiūros ir veiklos leidimų išdavimo sistemai.

5 straipsnis

Veiklos leidimo išdavimo sąlygos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad veiklos leidimus valstybės vidaus ar tarpvalstybinio bylinėjimosi arba kito proceso atveju priežiūros institucijos išduotų arba paliktų galioti tik tiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, kurie laikosi šios direktyvos ir, greta tinkamumo ar kitų kriterijų, kurie gali būti nustatyti nacionalinėje teisėje, atitinka bent šiuos kriterijus:

| a) | jie vykdo veiklą per registruotą buveinę vienoje iš valstybių narių ir teikia prašymą išduoti veiklos leidimą bei jį išlaiko toje pačioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

jie vykdo veiklą per registruotą buveinę vienoje iš valstybių narių ir teikia prašymą išduoti veiklos leidimą bei jį išlaiko toje pačioje valstybėje narėje;

| b) | jie įsipareigoja sudaryti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis pagal valstybės narės, kurioje ketinama pradėti procesą, arba, jei tai kita valstybė narė, – pagal ieškovo arba numatytųjų naudos gavėjų valstybės narės teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

jie įsipareigoja sudaryti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis pagal valstybės narės, kurioje ketinama pradėti procesą, arba, jei tai kita valstybė narė, – pagal ieškovo arba numatytųjų naudos gavėjų valstybės narės teisės aktus;

| c) | jie priežiūros institucijai priimtinu būdu įrodo, kad yra nustatę procedūras ir valdymo struktūras, kuriomis užtikrinama nuolatinė atitiktis šiai direktyvai, šioje direktyvoje numatytiems skaidrumo reikalavimams ir fiduciariniams santykiams, ir yra nustatę vidaus procedūras, kurios leistų užkirsti kelią jų ir atsakovų interesų konfliktams procese, kuriame dalyvauja bylinėjimosi išlaidų finansuotojas; |
| --- | --- |

c)

jie priežiūros institucijai priimtinu būdu įrodo, kad yra nustatę procedūras ir valdymo struktūras, kuriomis užtikrinama nuolatinė atitiktis šiai direktyvai, šioje direktyvoje numatytiems skaidrumo reikalavimams ir fiduciariniams santykiams, ir yra nustatę vidaus procedūras, kurios leistų užkirsti kelią jų ir atsakovų interesų konfliktams procese, kuriame dalyvauja bylinėjimosi išlaidų finansuotojas;

| d) | jie atitinka 6 straipsnyje nustatytus kapitalo pakankamumo reikalavimus ir |
| --- | --- |

d)

jie atitinka 6 straipsnyje nustatytus kapitalo pakankamumo reikalavimus ir

| e) | jie įrodo priežiūros institucijai, kad yra įdiegę valdymą ir procedūras, kuriomis užtikrinama, kad 7 straipsnyje numatyta fiduciarinė pareiga būtų įvykdyta ir jos būtų laikomasi. |
| --- | --- |

e)

jie įrodo priežiūros institucijai, kad yra įdiegę valdymą ir procedūras, kuriomis užtikrinama, kad 7 straipsnyje numatyta fiduciarinė pareiga būtų įvykdyta ir jos būtų laikomasi.

2.   Valstybės narės abipusiškai pripažįsta bylinėjimosi išlaidų finansuotojui kitoje valstybėje narėje išduotą veiklos leidimą, taigi ir automatiškai leidžia jam vykdyti veiklą savo teritorijoje su sąlyga, kad tebegalioja pirminis veiklos leidimas.

3.   4 straipsnyje nustatyta veiklos leidimų išdavimo sistema nedaro poveikio finansinių paslaugų teikimą, investicinę veiklą ar vartotojų apsaugą reglamentuojančios Sąjungos teisės taikymui.

6 straipsnis

Kapitalo pakankamumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijoms būtų suteikti įgaliojimai tikrinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojai galėtų bet kada turėti tinkamų finansinių išteklių savo prievolėms vykdyti pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis. Visų pirma, priežiūros institucijos užtikrina, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai būtų pajėgūs:

| a) | sumokėti visas skolas, atsirandančias dėl jų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių, kai šios skolos tampa mokėtinos ir turi būti grąžintos, ir |
| --- | --- |

a)

sumokėti visas skolas, atsirandančias dėl jų finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių, kai šios skolos tampa mokėtinos ir turi būti grąžintos, ir

| b) | teikti finansavimą visose proceso, dėl kurio jie yra prisiėmę įsipareigojimus, stadijose, įskaitant bylos nagrinėjimą ir bet kokį tolesnį apskundimą. |
| --- | --- |

b)

teikti finansavimą visose proceso, dėl kurio jie yra prisiėmę įsipareigojimus, stadijose, įskaitant bylos nagrinėjimą ir bet kokį tolesnį apskundimą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojams būtų leidžiama įrodyti, jog jie atitinka 1 dalyje nustatytus kriterijus, prireikus pateikiant pažymą arba patvirtinimą, pagrindžiantį, kad prireikus visos 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų padengtos pagal draudimo sistemą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijoms būtų suteikti įgaliojimai tikrinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojai galėtų išsaugoti galimybę bet kada pasinaudoti minimalaus likvidumo, kuris yra būtinas tam, kad būtų visiškai apmokėtos visos numatomos kitos šalies bylinėjimosi išlaidos visuose jų finansuojamuose procesuose, užtikrinimo priemonėmis. Valstybės narės užtikrina, kad jų teismai arba administracinės institucijos galėtų reikalauti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų pateikti pagal nacionalinę teisę pripažįstamų formų išlaidų padengimo garantiją, jei to prašo ieškovas, argumentuodamas konkretaus savo susirūpinimo motyvus.

4.   Valstybės narės gali įsteigti specialų draudimo fondą, kuris padengtų visas ieškovų, kurie sąžiningai dalyvavo bylinėjimosi procese, neapmokėtas išlaidas, tuo atveju, jei bylinėjimosi proceso metu bylinėjimosi išlaidų finansuotojas tampa nemokus. Kai tokį fondą įsteigia valstybė narė, ji turi užtikrinti, kad jis būtų valdomas viešai ir finansuojamas iš įmokų, kurias kasmet moka bylinėjimosi išlaidų finansuotojai, kuriems išduotas veiklos leidimas.

7 straipsnis

Fiduciarinė pareiga

1.   Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijoms būtų suteikti įgaliojimai tikrinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojai yra nustatę valdymo ir vidaus procedūras, kuriomis užtikrinama, kad jų sudarytos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys būtų pagrįstos fiduciariniais santykiais ir kad jie pagal tas sutartis įsipareigotų veikti sąžiningai, skaidriai ir laikydamiesi fiduciarinės rūpestingumo pareigos, reikalaujančios, kad jie veiktų kuo labiau atsižvelgdami į ieškovo interesus.

2.   Tais atvejais, kai ieškovas ketina procese pareikšti ieškinį kitų asmenų vardu, pavyzdžiui, kai ieškovas yra vartotojams atstovaujantis kompetentingas subjektas, bylinėjimosi išlaidų finansuotojas turi laikytis fiduciarinės pareigos tokių numatytųjų naudos gavėjų atžvilgiu. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojai viso proceso metu privalo veikti laikydamiesi savo fiduciarinės pareigos. Kilus bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir ieškovų ar numatytųjų naudos gavėjų interesų konfliktui, bylinėjimosi išlaidų finansuotojas įsipareigoja užtikrinti, kad ieškovų ar numatytųjų naudos gavėjų interesai būtų viršesni už jo paties interesus.

III skyrius

III skyrius

Priežiūros institucijų įgaliojimai ir jų veiklos tarpusavio koordinavimas

Priežiūros institucijų įgaliojimai ir jų veiklos tarpusavio koordinavimas

8 straipsnis

Priežiūros institucijų įgaliojimai

1.   Tais atvejais, kai valstybėje narėje leidžiama sudaryti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis pagal 4 straipsnį, ji nustato, kad nepriklausoma viešoji priežiūros institucija yra atsakinga už veiklos leidimų išdavimo jos jurisdikcijoje įsisteigusiems bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, kurie jos jurisdikcijoje siūlo finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams, arba kiek tai susiję su jos jurisdikcijoje vykstančiu procesu, priežiūrą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, pageidaujantis priežiūros institucijai pareikšti susirūpinimą dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pareigų pagal šią direktyvą ir taikytiną nacionalinę teisę vykdymo, galėtų pasinaudoti skundų nagrinėjimo procedūra.

3.   Nepaisant 2 dalyje nurodytos skundų nagrinėjimo procedūros, tuo atveju, kai vyksta teismo procesas, kuriame dalyvauja bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, tokiame procese atsakovo pareikštą susirūpinimą dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pareigų pagal šią direktyvą ir taikytiną nacionalinę teisę vykdymo, nagrinėja kompetentingas teismas arba administracinė institucija pagal 16 straipsnio 2 dalį.

4.   Kiekviena priežiūros institucija yra visų pirma įgaliota ir privalo:

| a) | priimti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų prašymus išduoti veiklos leidimą ir visą informaciją, būtiną tiems prašymams nagrinėti, ir laiku priimti sprendimus dėl tokių prašymų; |
| --- | --- |

a)

priimti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų prašymus išduoti veiklos leidimą ir visą informaciją, būtiną tiems prašymams nagrinėti, ir laiku priimti sprendimus dėl tokių prašymų;

| b) | priimti sprendimus, būtinus siekiant išduoti arba atsisakyti išduoti veiklos leidimą bet kuriam prašymą pateikusiam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui, panaikinti bet kokį veiklos leidimą arba nustatyti sąlygas, apribojimus ar sankcijas bet kuriam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui, kuriam išduotas veiklos leidimas; |
| --- | --- |

b)

priimti sprendimus, būtinus siekiant išduoti arba atsisakyti išduoti veiklos leidimą bet kuriam prašymą pateikusiam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui, panaikinti bet kokį veiklos leidimą arba nustatyti sąlygas, apribojimus ar sankcijas bet kuriam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui, kuriam išduotas veiklos leidimas;

| c) | priimti sprendimus dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo tinkamumo ir pasirengimo, be kita ko, atsižvelgiant į jo patirtį, reputaciją, pareigą vengti interesų konflikto ir jo sprendimą reglamentuojančias vidaus procedūras ir žinias; |
| --- | --- |

c)

priimti sprendimus dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo tinkamumo ir pasirengimo, be kita ko, atsižvelgiant į jo patirtį, reputaciją, pareigą vengti interesų konflikto ir jo sprendimą reglamentuojančias vidaus procedūras ir žinias;

| d) | savo interneto svetainėje skelbti visus sprendimus, priimtus pagal b punktą, deramai paisant komercinio konfidencialumo; |
| --- | --- |

d)

savo interneto svetainėje skelbti visus sprendimus, priimtus pagal b punktą, deramai paisant komercinio konfidencialumo;

| e) | bent vieną kartą per metus įvertinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, kuriam išduotas veiklos leidimas, tebeatitinka 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus veiklos leidimo išdavimo kriterijus, ir užtikrinti, kad jei toks veiklos leidimas nebeatitinka vieno ar kelių iš šių kriterijų, jis būtų sustabdytas arba panaikintas. Toks sustabdymas ar panaikinimas nedaro poveikio proceso, kuriame gali dalyvauti finansuotojas, ieškovų ir naudos gavėjų teisėms; ir |
| --- | --- |

e)

bent vieną kartą per metus įvertinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, kuriam išduotas veiklos leidimas, tebeatitinka 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus veiklos leidimo išdavimo kriterijus, ir užtikrinti, kad jei toks veiklos leidimas nebeatitinka vieno ar kelių iš šių kriterijų, jis būtų sustabdytas arba panaikintas. Toks sustabdymas ar panaikinimas nedaro poveikio proceso, kuriame gali dalyvauti finansuotojas, ieškovų ir naudos gavėjų teisėms; ir

| f) | pagal 9 straipsnyje nurodytą sistemą priimti ir tirti skundus, susijusius su bylinėjimosi išlaidų finansuotojo elgesiu ir su tuo, ar toks bylinėjimosi išlaidų finansuotojas laikosi šios direktyvos IV skyriuje išdėstytų nuostatų ir bet kokių kitų pagal nacionalinę teisę taikomų reikalavimų. |
| --- | --- |

f)

pagal 9 straipsnyje nurodytą sistemą priimti ir tirti skundus, susijusius su bylinėjimosi išlaidų finansuotojo elgesiu ir su tuo, ar toks bylinėjimosi išlaidų finansuotojas laikosi šios direktyvos IV skyriuje išdėstytų nuostatų ir bet kokių kitų pagal nacionalinę teisę taikomų reikalavimų.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai turėtų nepagrįstai nedelsdami pranešti priežiūros institucijai apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų gebėjimui laikytis 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų kapitalo pakankamumo reikalavimų. Be to, valstybės narės užtikrina, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai kasmet patvirtintų, kad jie tebesilaiko tų straipsnio dalių.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijos vykdytų bylinėjimosi išlaidų finansuotojų ir ieškovų bei numatytųjų naudos gavėjų fiduciarinių santykių bendrąją priežiūrą ir galėtų duoti nurodymus ir paliepimus siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugoti ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų interesai.

9 straipsnis

Tyrimai ir skundai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų įdiegta skundų nagrinėjimo sistema, pagal kurią būtų galima priimti ir tirti 8 straipsnio 2 dalyje nurodytus skundus.

2.   Pagal 1 dalyje nurodytą skundų nagrinėjimo sistemą valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijoms būtų suteikti įgaliojimai nepagrįstai nedelsiant vertinti, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojas laikosi visų su jam išduotu veiklos leidimu susijusių pareigų ar sąlygų, šios direktyvos nuostatų ir bet kokių kitų pagal nacionalinę teisę taikomų reikalavimų.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucijos, vykdamos priežiūrą, susijusią su tuo, ar bylinėjimosi išlaidų finansuotojas laikosi su jam išduotu veiklos leidimu susijusių pareigų ar sąlygų, būtų įgaliotos:

| i) | tirti bet kurio fizinio ar juridinio asmens skundus, pateiktus pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis; |
| --- | --- |

i)

tirti bet kurio fizinio ar juridinio asmens skundus, pateiktus pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis;

| ii) | tirti bet kokios kitos priežiūros institucijos ar Komisijos pateiktus skundus; |
| --- | --- |

ii)

tirti bet kokios kitos priežiūros institucijos ar Komisijos pateiktus skundus;

| iii) | ex officio inicijuoti tyrimus; |
| --- | --- |

iii)

ex officio inicijuoti tyrimus;

| iv) | inicijuoti tyrimus remiantis teismo arba administracinės institucijos rekomendacija, kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl to, ar tame teisme arba administracinėje institucijoje vykstančiame bylinėjimosi procese bylinėjimosi išlaidų finansuotojas vykdo su jam išduotu veiklos leidimu susijusias pareigas ar sąlygas. |
| --- | --- |

iv)

inicijuoti tyrimus remiantis teismo arba administracinės institucijos rekomendacija, kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl to, ar tame teisme arba administracinėje institucijoje vykstančiame bylinėjimosi procese bylinėjimosi išlaidų finansuotojas vykdo su jam išduotu veiklos leidimu susijusias pareigas ar sąlygas.

10 straipsnis

Priežiūros institucijų veiklos tarpusavio koordinavimas

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos priežiūros institucija taikytų šią direktyvą glaudžiai bendradarbiaudama su kitų valstybių narių priežiūros institucijomis.

2.   Komisija prižiūri ir koordinuoja priežiūros institucijų veiklą joms vykdant šioje direktyvoje nustatytas funkcijas ir suburia priežiūros institucijų tinklą bei jam vadovauja. Komisija pagal 11 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais, nustatant bendradarbiavimo priežiūros institucijų tinkle tvarką, papildoma ši direktyva, ir, glaudžiai bendradarbiaudama su priežiūros institucijomis, periodiškai juos peržiūri.

3.   Priežiūros institucijos gali konsultuotis su Komisija bet kuriais su šios direktyvos įgyvendinimu susijusiais klausimais. Komisija gali priežiūros institucijoms teikti gaires, rekomendacijas, geriausios praktikos pranešimus ir patariamąsias nuomones dėl šios direktyvos įgyvendinimo ir dėl bet kokio akivaizdaus nenuoseklumo šioje srityje arba dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojų priežiūros. Komisija taip pat gali įsteigti kompetencijos centrą, teikiantį kvalifikuotą ekspertinę pagalbą teismams arba administracinėms institucijoms, kurioms reikalingos konsultacijos dėl to, kaip vertinti bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veiklą Sąjungoje.

4.   Kiekviena priežiūros institucija sudaro bylinėjimosi išlaidų finansuotojų, kuriems išduotas veiklos leidimas, sąrašą, jį pateikia Komisijai ir paskelbia viešai. Kaskart atsiradus to sąrašo pasikeitimų priežiūros institucija jį atnaujina ir atitinkamai informuoja Komisiją.

5.   Gavusi prašymą, kiekviena priežiūros institucija Komisijai ir kitoms priežiūros institucijoms pateikia duomenis apie priimtus sprendimus dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojų priežiūros, įskaitant duomenis apie visus pagal 8 straipsnio 4 dalies b punktą priimtus sprendimus.

6.   Tais atvejais, kai bylinėjimosi išlaidų finansuotojas dėl veiklos leidimo išdavimo kreipėsi į vieną priežiūros instituciją ir vėliau dėl veiklos leidimo išdavimo kreipiasi į kitą priežiūros instituciją, šios priežiūros institucijos derina savo veiksmus ir dalijasi informacija tiek, kiek tai tinkama, kad galėtų priimti nuoseklius sprendimus, kartu atsižvelgdamos į skirtingas nacionalines taisykles.

7.   Jeigu vienos valstybės narės priežiūros institucija yra išdavusi veiklos leidimą bylinėjimosi išlaidų finansuotojui, tačiau jis nori siūlyti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį ieškovui ar kitam numatytajam naudos gavėjui kitoje valstybėje narėje arba kitoje valstybėje narėje vykstančiame procese, šis bylinėjimosi išlaidų finansuotojas turi pateikti įrodymą, kad jo buveinės valstybės narės priežiūros institucija jam yra išdavusi veiklos leidimą. Tais atvejais, kai kitos valstybės narės priežiūros institucija sužino apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojo veiklos pažeidimus, ji turėtų apie tai tiesiogiai informuoti atsakingą priežiūros instituciją.

11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 5 metų laikotarpiui nuo ... [pagrindinio teisėkūros procedūra priimamo akto įsigaliojimo data ar bet kuri kita abiejų teisės aktų leidėjų nustatyta data].

Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki 5 metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais].

IV skyrius

IV skyrius

Finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veikla

Finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojų veikla

12 straipsnis

Finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių turinys

Valstybės narės užtikrina, kad finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys būtų sudarytos raštu viena ar keliomis valstybės narės, kurioje gyvena ieškovas ir numatytieji naudos gavėjai, oficialiosiomis kalbomis, jų nuostatos būtų išdėstytos aiškiai ir lengvai suprantamai, ir jose būtų nurodyta bent:

| a) | įvairios sąnaudos ir išlaidos, kurias padengs bylinėjimosi išlaidų finansuotojas; |
| --- | --- |

a)

įvairios sąnaudos ir išlaidos, kurias padengs bylinėjimosi išlaidų finansuotojas;

| b) | priteistos sumos ar mokesčių dalis, kuri bus sumokėta bylinėjimosi išlaidų finansuotojui ar bet kuriam kitam trečiajam asmeniui, arba bet kokios kitos finansinės sąnaudos, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai patirs ieškovai, numatytieji naudos gavėjai arba visi šie asmenys kartu; |
| --- | --- |

b)

priteistos sumos ar mokesčių dalis, kuri bus sumokėta bylinėjimosi išlaidų finansuotojui ar bet kuriam kitam trečiajam asmeniui, arba bet kokios kitos finansinės sąnaudos, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai patirs ieškovai, numatytieji naudos gavėjai arba visi šie asmenys kartu;

| c) | nuostata dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo atsakomybės už kitos šalies bylinėjimosi išlaidas pagal šios direktyvos 18 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

nuostata dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo atsakomybės už kitos šalies bylinėjimosi išlaidas pagal šios direktyvos 18 straipsnį;

| d) | nuostata, kurioje nurodoma, kad bet kokios priteistos sumos, iš kurių gali būti atskaitomas finansuotojo užmokestis, pirmiausia bus visos sumokėtos ieškovams, o šie vėliau gali sumokėti bet kokias sulygtas sumas bylinėjimosi išlaidų finansuotojams kaip užmokestį ar komisinius, sau pasilikdami bent šioje direktyvoje numatytą minimalią sumą; |
| --- | --- |

d)

nuostata, kurioje nurodoma, kad bet kokios priteistos sumos, iš kurių gali būti atskaitomas finansuotojo užmokestis, pirmiausia bus visos sumokėtos ieškovams, o šie vėliau gali sumokėti bet kokias sulygtas sumas bylinėjimosi išlaidų finansuotojams kaip užmokestį ar komisinius, sau pasilikdami bent šioje direktyvoje numatytą minimalią sumą;

| e) | rizika, kurią prisiima ieškovai, numatytieji naudos gavėjai arba visi šie asmenys kartu, įskaitant:






  i) | galimybę didinti bylinėjimosi išlaidas ir tai, kokį poveikį tai turi ieškovų, naudos gavėjų arba visų šių asmenų kartu finansiniams interesams; |
| --- | --- | --- |

e)

rizika, kurią prisiima ieškovai, numatytieji naudos gavėjai arba visi šie asmenys kartu, įskaitant:

i)

galimybę didinti bylinėjimosi išlaidas ir tai, kokį poveikį tai turi ieškovų, naudos gavėjų arba visų šių asmenų kartu finansiniams interesams;

| ii) | griežtai apibrėžtas aplinkybes, kuriomis finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis gali būti nutraukta, ir ieškovams, naudos gavėjams arba visiems šiems asmenims kartu tokiomis aplinkybėmis kylančią riziką, ir |
| --- | --- |

ii)

griežtai apibrėžtas aplinkybes, kuriomis finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartis gali būti nutraukta, ir ieškovams, naudos gavėjams arba visiems šiems asmenims kartu tokiomis aplinkybėmis kylančią riziką, ir

| iii) | bet kokią galimą riziką, kad reikės apmokėti kitos šalies bylinėjimosi išlaidas, įskaitant aplinkybes, kuriomis draudimas dėl kitos šalies bylinėjimosi išlaidų arba kompensacijos negali padengti tokios rizikos; |
| --- | --- |

iii)

bet kokią galimą riziką, kad reikės apmokėti kitos šalies bylinėjimosi išlaidas, įskaitant aplinkybes, kuriomis draudimas dėl kitos šalies bylinėjimosi išlaidų arba kompensacijos negali padengti tokios rizikos;

| f) | nuostata, kuria patvirtinama, kad finansavimas teikiamas nepriklausomai nuo procesinių veiksmų; |
| --- | --- |

f)

nuostata, kuria patvirtinama, kad finansavimas teikiamas nepriklausomai nuo procesinių veiksmų;

| g) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pareiškimas, kad nėra interesų konflikto. |
| --- | --- |

g)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pareiškimas, kad nėra interesų konflikto.

13 straipsnis

Skaidrumo reikalavimai ir pareiga vengti interesų konflikto

1.   Valstybės narės reikalauja, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai nustatytų pareigos vengti interesų konflikto ir jo sprendimo politiką ir įgyvendintų šios srities vidaus procedūras. Ta politika ir vidaus procedūros turi atitikti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą ir turi būti išdėstytos raštu bei viešai skelbiamos bylinėjimosi išlaidų finansuotojo interneto svetainėje. Jos taip pat aiškiai nurodytos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties priede.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartyje ieškovui ir numatytiesiems naudos gavėjams atskleistų visą informaciją, kuri pagrįstai gali būti laikoma galinčia sukelti interesų konfliktą. Bylinėjimosi išlaidų finansuotojų atskleidžiamą informaciją sudaro bent ši informacija:

| a) | išsamūs duomenys apie bet kokius esamus finansinius ar kitokius susitarimus tarp bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir bet kurios kitos su procesu susijusios įmonės, įskaitant bet kokius susitarimus su bet kuriuo atitinkamu kompetentingu subjektu, ieškinių telkėju, advokatu ar kitu suinteresuotuoju subjektu; |
| --- | --- |

a)

išsamūs duomenys apie bet kokius esamus finansinius ar kitokius susitarimus tarp bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir bet kurios kitos su procesu susijusios įmonės, įskaitant bet kokius susitarimus su bet kuriuo atitinkamu kompetentingu subjektu, ieškinių telkėju, advokatu ar kitu suinteresuotuoju subjektu;

| b) | išsamūs duomenys apie bet kokį turintį reikšmės ryšį tarp bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir atsakovo procese, visų pirma susijusį su bet kokia konkurencijos situacija. |
| --- | --- |

b)

išsamūs duomenys apie bet kokį turintį reikšmės ryšį tarp bylinėjimosi išlaidų finansuotojo ir atsakovo procese, visų pirma susijusį su bet kokia konkurencijos situacija.

14 straipsnis

Negaliojančios sutartys ir sąlygos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartys, sudarytos su fiziniais ar juridiniais asmenimis, kuriems nėra išduotas leidimas veikti kaip bylinėjimosi išlaidų finansuotojams, neturėtų teisinės galios.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad finansuojantieji tretieji asmenys negalėtų proceso metu daryti įtakos ieškovo sprendimams tokiu būdu, kuris ieškovo sąskaita teiktų naudos pačiam bylinėjimosi išlaidų finansuotojui. Tuo tikslu bet kuri finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių nuostata, kuria bylinėjimosi išlaidų finansuotojui suteikiami įgaliojimai priimti su procesu susijusius sprendimus ar daryti jiems įtaką, neturi teisinės galios. Teisinės galios neturi bet kokia tokia sąlyga ar susitarimas, pagal kuriuos, inter alia:

| a) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojui suteikiami aiškūs įgaliojimai priimti sprendimus arba daryti jiems įtaką proceso metu, pavyzdžiui, dėl konkrečių pareikštų reikalavimų, taikos sutarties arba su procesu susijusių išlaidų valdymo; |
| --- | --- |

a)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojui suteikiami aiškūs įgaliojimai priimti sprendimus arba daryti jiems įtaką proceso metu, pavyzdžiui, dėl konkrečių pareikštų reikalavimų, taikos sutarties arba su procesu susijusių išlaidų valdymo;

| b) | procesui teikiamas kapitalas ar bet kokie kiti piniginę vertę turintys ištekliai priklauso nuo to, ar bylinėjimosi išlaidas finansuojantys tretieji asmenys patvirtina konkretų jų panaudojimą. |
| --- | --- |

b)

procesui teikiamas kapitalas ar bet kokie kiti piniginę vertę turintys ištekliai priklauso nuo to, ar bylinėjimosi išlaidas finansuojantys tretieji asmenys patvirtina konkretų jų panaudojimą.

3.   Valstybės narės nustato, kad sutartys, pagal kurias bylinėjimosi išlaidų finansuotojas gauna minimalią savo investicijos grąžą ieškovui arba numatytajam naudos gavėjui dar negavus savo dalies, neturi teisinės galios.

4.   Jei nėra išimtinių aplinkybių, tais atvejais, kai pagal bylinėjimosi išlaidų finansavimo sutartį bylinėjimosi išlaidų finansuotojas turėtų teisę į bet kokios priteistos sumos dalį, dėl kurios ieškovui ir numatytiesiems naudos gavėjams tenkanti dalis sumažėtų iki 60 proc. ar mažesnės dalies nuo visos priteistos sumos, įskaitant visas žalos atlyginimo sumas ir sąnaudų, mokesčių bei kitų išlaidų atlyginimą, tokia sutartis neturi teisinės galios.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartyse nebūtų nuostatų, kuriomis ribojama bylinėjimosi išlaidų finansuotojo atsakomybė tuo atveju, kai pralaimėjus procesą priteisiama atlyginti kitos šalies bylinėjimosi išlaidas. Nuostatos, kuriomis siekiama apriboti bylinėjimosi išlaidų finansuotojo atsakomybę už bylinėjimosi išlaidas, neturi teisinės galios.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartims taikomos sąlygos neleistų nutraukti to finansavimo, išskyrus pagal 15 straipsnio 1 dalį nacionalinėje teisėje nustatytas aplinkybes.

7.   Ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams atlyginami bet kokie nuostoliai, kuriuos jie patyrė dėl bylinėjimosi išlaidų finansuotojo, sudariusio finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį, kuri pripažinta negaliojančia. Tai nedaro poveikio ieškovų ir numatytų naudos gavėjų procese teisėms.

15 straipsnis

Finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių nutraukimas

1.   Valstybės narės draudžia bylinėjimosi išlaidų finansuotojui vienašališkai nutraukti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį be ieškovo informuoto sutikimo, išskyrus atvejus, kai teismas arba administracinė institucija, įvertinę, ar ieškovo ir numatytųjų naudos gavėjų interesai būtų tinkamai apsaugoti nepaisant sutarties nutraukimo, bylinėjimosi išlaidų finansuotojui yra davę leidimą nutraukti sutartį.

2.   Reikalaujama, kad apie ketinimą nutraukti finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį būtų įspėta likus pakankamam laikui, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje.

V skyrius

V skyrius

Teismų arba administracinių institucijų atliekamas tikrinimas

Teismų arba administracinių institucijų atliekamas tikrinimas

16 straipsnis

Finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atskleidimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų reikalaujama, jog ieškovai arba jų atstovai informuotų atitinkamą teismą ar administracinę instituciją apie finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį ir apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojo tapatybę, taip pat teismo arba administracinės institucijos reikalavimu arba atsakovo prašymu kuo ankstesnėje to proceso stadijoje pateiktų atitinkamam teismui arba administracinei institucijai nesutrumpintas ir nekupiūruotas tokių su atitinkamu procesu susijusių finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių kopijas. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad teismas ar administracinė institucija informuotų atsakovus apie finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį ir apie bylinėjimosi išlaidų finansuotojo tapatybę.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad teismams arba administracinėms institucijoms būtų suteikti įgaliojimai tais atvejais, kai proceso šaliai kyla pagrįstų abejonių dėl finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atitikties šiai direktyvai ir bet kokiai kitai taikytinai teisei, tos proceso šalies prašymu arba savo iniciatyva patikrinti tokią finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį pagal 17 straipsnį.

17 straipsnis

Teismų arba administracinių institucijų atliekamas finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarčių tikrinimas

Valstybės narės paskiria kompetentingą teismą arba administracinę instituciją įvairioms šioje direktyvoje numatytoms teisminėms ir administracinėms užduotims atlikti. Visų pirma turi būti nurodyta, kad toks paskirtasis teismas arba administracinė institucija, kuriuose vyksta privačiai finansuojamas procesas, turi nepagrįstai nedelsdami proceso šalies prašymu arba savo iniciatyva vykdyti jų finansavimo sutarčių poveikio jų nagrinėjamoms byloms kontrolę, naudodamiesi įgaliojimais:

| a) | duoti bylinėjimosi išlaidų finansuotojui privalomus nurodymus arba paliepimus, pavyzdžiui, reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojas suteiktų finansavimą, dėl kurio susitarta atitinkamoje finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartyje, arba reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojas padarytų pakeitimų dėl atitinkamo finansavimo; |
| --- | --- |

a)

duoti bylinėjimosi išlaidų finansuotojui privalomus nurodymus arba paliepimus, pavyzdžiui, reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojas suteiktų finansavimą, dėl kurio susitarta atitinkamoje finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartyje, arba reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojas padarytų pakeitimų dėl atitinkamo finansavimo;

| b) | įvertinti kiekvienos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atitiktį šioje direktyvoje išdėstytoms nuostatoms, visų pirma 7 straipsnyje nustatytai fiduciarinei pareigai ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų atžvilgiu, ir nustačius, kad ta sutartis neatitinka reikalavimų, nurodyti bylinėjimosi išlaidų finansuotojui padaryti reikiamų pakeitimų arba pripažinti sąlygą negaliojančia pagal 14 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

įvertinti kiekvienos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atitiktį šioje direktyvoje išdėstytoms nuostatoms, visų pirma 7 straipsnyje nustatytai fiduciarinei pareigai ieškovų ir numatytųjų naudos gavėjų atžvilgiu, ir nustačius, kad ta sutartis neatitinka reikalavimų, nurodyti bylinėjimosi išlaidų finansuotojui padaryti reikiamų pakeitimų arba pripažinti sąlygą negaliojančia pagal 14 straipsnį;

| c) | įvertinti kiekvienos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atitiktį 13 straipsnyje nustatytiems skaidrumo reikalavimams; |
| --- | --- |

c)

įvertinti kiekvienos finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutarties atitiktį 13 straipsnyje nustatytiems skaidrumo reikalavimams;

| d) | įvertinti, ar pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį bylinėjimosi išlaidų finansuotojas turi teisę į 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą nesąžiningą, neproporcingą ar nepagrįstą bet kokios priteistos sumos dalį, ir atitinkamai panaikinti arba pakoreguoti tokią sutartį. Valstybės narės nustato, kad atlikdami tokį vertinimą kompetentingi teismai arba administracinės institucijos gali atsižvelgti į numatomo arba vykstančio proceso ypatumus ir aplinkybes, įskaitant, kai tinkama:






  i) | bylos šalis, taip pat proceso numatytuosius naudos gavėjus ir tai, ką jie suprato kaip susitarimą dėl sumos, kurią bylinėjimosi išlaidų finansuotojas gaus pagal finansavimo sutartį palankios bylos baigties atveju; |
| --- | --- | --- |

d)

įvertinti, ar pagal finansavimo pasitelkus trečiuosius asmenis sutartį bylinėjimosi išlaidų finansuotojas turi teisę į 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą nesąžiningą, neproporcingą ar nepagrįstą bet kokios priteistos sumos dalį, ir atitinkamai panaikinti arba pakoreguoti tokią sutartį. Valstybės narės nustato, kad atlikdami tokį vertinimą kompetentingi teismai arba administracinės institucijos gali atsižvelgti į numatomo arba vykstančio proceso ypatumus ir aplinkybes, įskaitant, kai tinkama:

i)

bylos šalis, taip pat proceso numatytuosius naudos gavėjus ir tai, ką jie suprato kaip susitarimą dėl sumos, kurią bylinėjimosi išlaidų finansuotojas gaus pagal finansavimo sutartį palankios bylos baigties atveju;

| ii) | tikėtiną bet kokios priteistos sumos vertę; |
| --- | --- |

ii)

tikėtiną bet kokios priteistos sumos vertę;

| iii) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojo finansinio įnašo vertę ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojo finansuojamą dalį, palyginti su visomis ieškovo išlaidomis, ir |
| --- | --- |

iii)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojo finansinio įnašo vertę ir bylinėjimosi išlaidų finansuotojo finansuojamą dalį, palyginti su visomis ieškovo išlaidomis, ir

| iv) | bet kokios ieškovo ir numatytųjų naudos gavėjų gautiną priteistos sumos dalį; |
| --- | --- |

iv)

bet kokios ieškovo ir numatytųjų naudos gavėjų gautiną priteistos sumos dalį;

| e) | skirti bet kokią sankciją, kuri, teismo arba administracinės institucijos nuomone, yra tinkama siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šios direktyvos; |
| --- | --- |

e)

skirti bet kokią sankciją, kuri, teismo arba administracinės institucijos nuomone, yra tinkama siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šios direktyvos;

| f) | konsultuotis su tinkamų žinių turinčiais nepriklausomais asmenimis, kurie galėtų padėti vykdyti teismo arba administracinės institucijos vertinimo įgaliojimus, be kita ko, su bet kuriuo tinkamos kvalifikacijos ekspertu arba priežiūros institucija, arba prašyti jų ekspertinės pagalbos. |
| --- | --- |

f)

konsultuotis su tinkamų žinių turinčiais nepriklausomais asmenimis, kurie galėtų padėti vykdyti teismo arba administracinės institucijos vertinimo įgaliojimus, be kita ko, su bet kuriuo tinkamos kvalifikacijos ekspertu arba priežiūros institucija, arba prašyti jų ekspertinės pagalbos.

18 straipsnis

Atsakomybė už kitos šalies bylinėjimosi išlaidas

1.   Tais atvejais, kai ieškovas neturi pakankamai išteklių kitos šalies bylinėjimosi išlaidoms padengti, valstybės narės užtikrina, kad teismams arba administracinėms institucijoms būtų suteikti įgaliojimai nurodyti, kad nepalankios bylos baigties atveju bylinėjimosi išlaidų finansuotojai tas išlaidas atlygintų atskirai arba kartu su ieškovais. Tokiu atveju teismai arba administracinės institucijos gali reikalauti, kad bylinėjimosi išlaidų finansuotojai atlygintų visas atitinkamas kitos šalies bylinėjimosi išlaidas, atsižvelgiant į:

| a) | bet kokios priteistos sumos, kurią bylinėjimosi išlaidų finansuotojas būtų gavęs palankios bylos baigties atveju, vertę ir dalį; |
| --- | --- |

a)

bet kokios priteistos sumos, kurią bylinėjimosi išlaidų finansuotojas būtų gavęs palankios bylos baigties atveju, vertę ir dalį;

| b) | tai, kokiu mastu bet kokios išlaidos, kurių neatlygina bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, tektų atsakovui, ieškovui ar bet kuriam kitam numatytajam naudos gavėjui; |
| --- | --- |

b)

tai, kokiu mastu bet kokios išlaidos, kurių neatlygina bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, tektų atsakovui, ieškovui ar bet kuriam kitam numatytajam naudos gavėjui;

| c) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojo elgesį viso proceso metu ir visų pirma tai, kaip jis laikosi šios direktyvos, ir ar jo elgesys prisidėjo prie bendrų proceso išlaidų, ir |
| --- | --- |

c)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojo elgesį viso proceso metu ir visų pirma tai, kaip jis laikosi šios direktyvos, ir ar jo elgesys prisidėjo prie bendrų proceso išlaidų, ir

| d) | bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pradinės investicijos vertę. |
| --- | --- |

d)

bylinėjimosi išlaidų finansuotojo pradinės investicijos vertę.

VI skyrius

VI skyrius

Baigiamosios nuostatos

Baigiamosios nuostatos

19 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, kurios taikomos pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, ir imasi visų būtinų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės [ne vėliau kaip ... / nedelsdamos] praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir [nedelsdamos] jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

2.   Priežiūros institucijos gali visų pirma skirti proporcingas baudas, apskaičiuotas remiantis įmonės apyvarta, laikinai arba neribotam laikui panaikinti veiklos leidimą ir taikyti kitas atitinkamas administracines sankcijas.

20 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip [... metų po šios direktyvos taikymo pradžios dienos] Komisija atlieka šios direktyvos vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Vertinimas atliekamas vadovaujantis Komisijos geresnio reglamentavimo gairėmis. Ataskaitoje Komisija visų pirma įvertina direktyvos veiksmingumą, didžiausią dėmesį skirdama bylinėjimosi išlaidų finansuotojų naudai, kurią jie gauna iš ieškovams (įskaitant numatytuosius naudos gavėjus) priteistų sumų, išskaičiuotų užmokesčių ar palūkanų dydžiui, poveikiui, kurį bylinėjimosi išlaidų finansuotojai daro ginčų sprendimo veiklai, ir tam, kokiu mastu bylinėjimosi išlaidų finansavimas pasitelkus trečiuosius asmenis sudarė geresnes sąlygas kreiptis į teismą.

2.   Valstybės narės pirmą kartą ne vėliau kaip ... [(...) metų po šios direktyvos taikymo pradžios dienos], o vėliau kasmet pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytai ataskaitai parengti būtiną informaciją apie:

| a) | subjektų, pripažintų bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, kuriems išduotas veiklos leidimas, tapatybę, skaičių ir rūšį; |
| --- | --- |

a)

subjektų, pripažintų bylinėjimosi išlaidų finansuotojais, kuriems išduotas veiklos leidimas, tapatybę, skaičių ir rūšį;

| b) | bet kokius to sąrašo pakeitimus ir jų priežastis; |
| --- | --- |

b)

bet kokius to sąrašo pakeitimus ir jų priežastis;

| c) | procesų, kuriuos visiškai arba iš dalies finansuoja bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, skaičių ir rūšį; |
| --- | --- |

c)

procesų, kuriuos visiškai arba iš dalies finansuoja bylinėjimosi išlaidų finansuotojas, skaičių ir rūšį;

| d) | tų procesų rezultatus, susijusius su bylinėjimosi išlaidų finansuotojų gautomis sumomis, palyginti su ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams priteistomis sumomis. |
| --- | --- |

d)

tų procesų rezultatus, susijusius su bylinėjimosi išlaidų finansuotojų gautomis sumomis, palyginti su ieškovams ir numatytiesiems naudos gavėjams priteistomis sumomis.

21 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... [metai / mėnuo / diena] priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Tas nuostatas jos taiko nuo ... [metai / mėnuo / diena].

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

23 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

---

(1)  OL [...].

1

(2)  OL [...].

2

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Naujoji 2030 m. ES miškų strategija. Tvari miškotvarka Europoje

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2030 m. ES miškų strategijos. Tvari miškotvarka Europoje (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija. Tvari miškotvarka Europoje“ (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija. Tvari miškotvarka Europoje“ (COM(2021)0572),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Europos miškų strategija. Tolesni veiksmai“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Europos miškų strategija. Tolesni veiksmai“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir vėliau Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen ir Komisijos parengtas politines gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir vėliau Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen ir Komisijos parengtas politines gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (5) (toliau – Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (5) (toliau – Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/268, kuriuo dėl 2021–2025 m. valstybių narių taikytinų miškų atskaitos lygių iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/841 IV priedas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/268, kuriuo dėl 2021–2025 m. valstybių narių taikytinų miškų atskaitos lygių iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/841 IV priedas (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 11 d. Komisijos komunikatą „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“ (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 11 d. Komisijos komunikatą „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“ (COM(2018)0673),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą dėl apsirūpinimo maistu užtikrinimo ir maisto sistemų atsparumo didinimo (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą dėl apsirūpinimo maistu užtikrinimo ir maisto sistemų atsparumo didinimo (COM(2022)0133),

| — | atsižvelgdamas į naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą, kuriuo skelbiama, kad tam tikrų rūšių pagalba žemės bei miškų ūkio sektoriuose ir kaimo vietovėse yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnius, ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 702/2014 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą, kuriuo skelbiama, kad tam tikrų rūšių pagalba žemės bei miškų ūkio sektoriuose ir kaimo vietovėse yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnius, ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 702/2014 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 5 d. Tarybos išvadas dėl naujosios 2030 m. ES miškų strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 5 d. Tarybos išvadas dėl naujosios 2030 m. ES miškų strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 28 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 28 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“,

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių atsakomybę pagal JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių atsakomybę pagal JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2021 m. ataskaitą „Specialioji ataskaita Nr. 21/2021 – Biologinei įvairovei ir kovai su klimato kaita ES miškuose skirtas ES finansavimas. Rezultatai teigiami, tačiau riboti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2021 m. ataskaitą „Specialioji ataskaita Nr. 21/2021 – Biologinei įvairovei ir kovai su klimato kaita ES miškuose skirtas ES finansavimas. Rezultatai teigiami, tačiau riboti“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Komisijos leidinį Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Komisijos leidinį Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. FOREST EUROPE ataskaitą „Europos miškų būklė 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. FOREST EUROPE ataskaitą „Europos miškų būklė 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Kunmingo deklaraciją „Ekologinė civilizacija. Bendros ateities visiems organizmams Žemėje kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kunmingo deklaraciją „Ekologinė civilizacija. Bendros ateities visiems organizmams Žemėje kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės (TKKG) 2-osios darbo grupės parengtą ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės (TKKG) 2-osios darbo grupės parengtą ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos, dykumėjimo, dirvožemio degradacijos, tvarios žemėtvarkos, aprūpinimo maistu ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų srautų sausumos ekosistemose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos, dykumėjimo, dirvožemio degradacijos, tvarios žemėtvarkos, aprūpinimo maistu ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų srautų sausumos ekosistemose,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Byloje C-441/17 Europos Komisija prieš Lenkijos Respubliką (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Byloje C-441/17 Europos Komisija prieš Lenkijos Respubliką (10),

| — | atsižvelgdamas į projektus ir veiksmus, skirtus informacijos apie miškus koordinavimui Europoje (Europos nacionalinių miškų inventorių tinklą (ENFIN), projektą „FUTMON“, projektą „DIABOLO“, Europos miškų medžių rūšių atlaso Ekosistemų ir jų paslaugų žemėlapių sudarymo ir vertinimo programą (MAES)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į projektus ir veiksmus, skirtus informacijos apie miškus koordinavimui Europoje (Europos nacionalinių miškų inventorių tinklą (ENFIN), projektą „FUTMON“, projektą „DIABOLO“, Europos miškų medžių rūšių atlaso Ekosistemų ir jų paslaugų žemėlapių sudarymo ir vertinimo programą (MAES)),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 10 d. bendro IPBES ir IPCC seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0225/2022),

| A. | kadangi ES užsibrėžė privalomus tikslus iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc. ir ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą (11); kadangi ES įsipareigojo siekti JT darnaus vystymosi tikslų, įskaitant 15 tikslą – saugoti ir atkurti sausumos ekosistemas, skatinti tausų jų naudojimą, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti žemės degradaciją ir pakeisti šį procesą priešingu bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, taip pat laikytis Paryžiaus susitarimo ir vykdyti JT klimato kaitos konferencijos (CoP26) įsipareigojimus; kadangi miškai ir miško pramonės šakos ir paslaugos, taip pat savininkai ir darbuotojai atlieka svarbų ir nepakeičiamą vaidmenį siekiant DVT ir Paryžiaus susitarimo tikslų, o miškų ekosistemos ir anglies absorbentai yra labai svarbūs švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos, nes jie absorbuoja ir saugo apie 10 proc. Europos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (12) ir yra pagrindiniai biologinės įvairovės šaltiniai; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES užsibrėžė privalomus tikslus iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc. ir ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą (11); kadangi ES įsipareigojo siekti JT darnaus vystymosi tikslų, įskaitant 15 tikslą – saugoti ir atkurti sausumos ekosistemas, skatinti tausų jų naudojimą, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti žemės degradaciją ir pakeisti šį procesą priešingu bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, taip pat laikytis Paryžiaus susitarimo ir vykdyti JT klimato kaitos konferencijos (CoP26) įsipareigojimus; kadangi miškai ir miško pramonės šakos ir paslaugos, taip pat savininkai ir darbuotojai atlieka svarbų ir nepakeičiamą vaidmenį siekiant DVT ir Paryžiaus susitarimo tikslų, o miškų ekosistemos ir anglies absorbentai yra labai svarbūs švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos, nes jie absorbuoja ir saugo apie 10 proc. Europos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (12) ir yra pagrindiniai biologinės įvairovės šaltiniai;

| B. | kadangi SESV 4 straipsnyje numatyta pasidalijamoji kompetencija ir atsakomybė dėl miškų, visų pirma ES aplinkos politikos srityje, tačiau nekalbama apie bendrą ES miškų politiką, taip paliekant miškų politiką valstybės narės kompetencijai; kadangi dėl didelės ES miškų įvairovės, susijusios su biogeografija, struktūra, dydžiu, biologine įvairove, nuosavybės modeliais ir vykdoma politika, taip pat dėl aplinkos, klimato ir kitų susijusių politikos priemonių poveikio miškams rengiant bei įgyvendinant naująją ES miškų strategiją (toliau – strategija) ir atitinkamus ES teisės aktus būtina tinkamai vadovautis subsidiarumo ir proporcingumo principais; kadangi su miškotvarka susijusios detalės turi būti koreguojamos nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, laikantis principo „iš apačios į viršų“; kadangi siekiant geriau įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus reikia toliau koordinuoti nacionalinę miškų politiką Europos lygmeniu, kad būtų atsižvelgta į svarbų miškų vaidmenį siekiant Europos klimato srities tikslų ir būtų galima tiksliau apskaičiuoti galimą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir miškų naudojimo ribas; |
| --- | --- |

B.

kadangi SESV 4 straipsnyje numatyta pasidalijamoji kompetencija ir atsakomybė dėl miškų, visų pirma ES aplinkos politikos srityje, tačiau nekalbama apie bendrą ES miškų politiką, taip paliekant miškų politiką valstybės narės kompetencijai; kadangi dėl didelės ES miškų įvairovės, susijusios su biogeografija, struktūra, dydžiu, biologine įvairove, nuosavybės modeliais ir vykdoma politika, taip pat dėl aplinkos, klimato ir kitų susijusių politikos priemonių poveikio miškams rengiant bei įgyvendinant naująją ES miškų strategiją (toliau – strategija) ir atitinkamus ES teisės aktus būtina tinkamai vadovautis subsidiarumo ir proporcingumo principais; kadangi su miškotvarka susijusios detalės turi būti koreguojamos nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, laikantis principo „iš apačios į viršų“; kadangi siekiant geriau įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus reikia toliau koordinuoti nacionalinę miškų politiką Europos lygmeniu, kad būtų atsižvelgta į svarbų miškų vaidmenį siekiant Europos klimato srities tikslų ir būtų galima tiksliau apskaičiuoti galimą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir miškų naudojimo ribas;

| C. | kadangi strategijos įgyvendinimas valdant kompromisus, kuriant sinergiją ir ieškant tinkamos įvairių miškų funkcijų, įskaitant socialines ir ekonomines, aplinkos ir klimato funkcijas, pusiausvyros turėtų būti grindžiamas Europos žaliojo kurso principu, kaip kompleksiniu požiūriu siekiant spręsti klimato ir aplinkos problemas bei tinkamai užtikrinant gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos galimybes taip, kad efektyviai išteklius naudojančioje, neutralaus anglies dioksido poveikio, visiškai žiedinėje ir konkurencingoje ekonomikoje neviršijant planetos galimybių būtų skatinamas tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas; kadangi ekosistema yra fizinė aplinka, sudaryta iš gyvų ir negyvų komponentų, kurie sąveikauja tarpusavyje; kadangi dėl šios sąveikos ekosistemos duoda labai daug naudos žmonėms ir ekonomikai ir ji vadinama ekosisteminėmis paslaugomis; kadangi klimato kaita ir biologinės įvairovės bei susijusių ekosisteminių paslaugų nykimas kelia sisteminę grėsmę visuomenei; kadangi miškai teikia įvairias ekosistemines paslaugas, pvz., medienos, ne medienos produktų ir maisto tiekimą, anglies dioksido sekvestraciją, prieglobstį biologinei įvairovei, švarų orą ir vandenį, naudą vietos klimatui ir apsaugą nuo gamtinių pavojų, pvz., lavinų, potvynių, sausros ir akmenų griūčių, taip pat turi rekreacinę, kultūrinę ir istorinę vertę; kadangi tvaria miškotvarka siekiama subalansuoto įvairių ekosisteminių paslaugų teikimą ir remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo pastangas; |
| --- | --- |

C.

kadangi strategijos įgyvendinimas valdant kompromisus, kuriant sinergiją ir ieškant tinkamos įvairių miškų funkcijų, įskaitant socialines ir ekonomines, aplinkos ir klimato funkcijas, pusiausvyros turėtų būti grindžiamas Europos žaliojo kurso principu, kaip kompleksiniu požiūriu siekiant spręsti klimato ir aplinkos problemas bei tinkamai užtikrinant gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos galimybes taip, kad efektyviai išteklius naudojančioje, neutralaus anglies dioksido poveikio, visiškai žiedinėje ir konkurencingoje ekonomikoje neviršijant planetos galimybių būtų skatinamas tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas; kadangi ekosistema yra fizinė aplinka, sudaryta iš gyvų ir negyvų komponentų, kurie sąveikauja tarpusavyje; kadangi dėl šios sąveikos ekosistemos duoda labai daug naudos žmonėms ir ekonomikai ir ji vadinama ekosisteminėmis paslaugomis; kadangi klimato kaita ir biologinės įvairovės bei susijusių ekosisteminių paslaugų nykimas kelia sisteminę grėsmę visuomenei; kadangi miškai teikia įvairias ekosistemines paslaugas, pvz., medienos, ne medienos produktų ir maisto tiekimą, anglies dioksido sekvestraciją, prieglobstį biologinei įvairovei, švarų orą ir vandenį, naudą vietos klimatui ir apsaugą nuo gamtinių pavojų, pvz., lavinų, potvynių, sausros ir akmenų griūčių, taip pat turi rekreacinę, kultūrinę ir istorinę vertę; kadangi tvaria miškotvarka siekiama subalansuoto įvairių ekosisteminių paslaugų teikimą ir remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo pastangas;

| D. | kadangi medienos produktai padeda švelninti klimato kaitą, nes kaupia anglies dioksidą ir pakeičia produktus, kurių anglies pėdsakas yra didelis, įskaitant statybines ir pakavimo medžiagas, tekstilę, chemines medžiagas ir kurą; kadangi medienos produktai yra atsinaujinantys ir dideliu mastu perdirbami, todėl jie turi didžiulį paramos žiedinei bioekonomikai potencialą; kadangi dėl to miškininkystės sektorius ir su mišku susijusios pramonės šakos tampa pagrindiniais žaliosios ekonomikos dalyviais; |
| --- | --- |

D.

kadangi medienos produktai padeda švelninti klimato kaitą, nes kaupia anglies dioksidą ir pakeičia produktus, kurių anglies pėdsakas yra didelis, įskaitant statybines ir pakavimo medžiagas, tekstilę, chemines medžiagas ir kurą; kadangi medienos produktai yra atsinaujinantys ir dideliu mastu perdirbami, todėl jie turi didžiulį paramos žiedinei bioekonomikai potencialą; kadangi dėl to miškininkystės sektorius ir su mišku susijusios pramonės šakos tampa pagrindiniais žaliosios ekonomikos dalyviais;

| E. | kadangi šiuo metu peržiūrimas Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys ir tikslas suderinti klimato politiką su Paryžiaus susitarimu, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir Reglamentu dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo (13); kadangi Komisija pasiūlė reglamentą dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų; kadangi, atsižvelgiant į Europos daugiafunkcių miškų koncepciją, šios iniciatyvos turi derėti su aukšto lygio politiniais Žaliojo kurso, Bioekonomikos veiksmų plano, Žiedinės ekonomikos strategijos, Miškų strategijos, Biologinės įvairovės strategijos ir Ilgalaikės kaimo vietovių vizijos tikslais; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo metu peržiūrimas Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys ir tikslas suderinti klimato politiką su Paryžiaus susitarimu, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir Reglamentu dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo (13); kadangi Komisija pasiūlė reglamentą dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų; kadangi, atsižvelgiant į Europos daugiafunkcių miškų koncepciją, šios iniciatyvos turi derėti su aukšto lygio politiniais Žaliojo kurso, Bioekonomikos veiksmų plano, Žiedinės ekonomikos strategijos, Miškų strategijos, Biologinės įvairovės strategijos ir Ilgalaikės kaimo vietovių vizijos tikslais;

| F. | kadangi miškų nuosavybė Europoje (dydis ir nuosavybės struktūra) skiriasi ir dėl to valdymo modeliai labai įvairūs; kadangi apie 60 proc. ES miškų priklauso 16 mln. privačių miškų savininkų (14), kurių didelė dalis yra smulkūs savininkai (15), o likę maždaug 40 proc. ES miškų yra įvairių formų viešoji nuosavybė; kadangi nedaug miškų savininkų valdo didelę dalį viso miškų ploto, o kai kuriems iš jų priklauso pagrindinės ES medienos perdirbimo įmonės; kadangi siekiant strategijos tikslų, įskaitant klimato ir kitų ekosisteminių paslaugų teikimą, bus labai svarbu prieš baudžiant įtraukti, remti bei skatinti šiuos savininkus taikant išsamią politiką ir teisės aktų sistemą, kuria užtikrinamas teisinis tikrumas ir kuri grindžiama jų nuosavybės teisių ir vadovavimo patirties pripažinimu, iš miškotvarkos gaunamų pajamų svarba ir konkrečiais iššūkiais; kadangi šiuo atžvilgiu svarbu užtikrinti, kad ši sistema būtų aiški, skaidri ir būtų išvengta pernelyg didelės administracinės naštos visiems subjektams; |
| --- | --- |

F.

kadangi miškų nuosavybė Europoje (dydis ir nuosavybės struktūra) skiriasi ir dėl to valdymo modeliai labai įvairūs; kadangi apie 60 proc. ES miškų priklauso 16 mln. privačių miškų savininkų (14), kurių didelė dalis yra smulkūs savininkai (15), o likę maždaug 40 proc. ES miškų yra įvairių formų viešoji nuosavybė; kadangi nedaug miškų savininkų valdo didelę dalį viso miškų ploto, o kai kuriems iš jų priklauso pagrindinės ES medienos perdirbimo įmonės; kadangi siekiant strategijos tikslų, įskaitant klimato ir kitų ekosisteminių paslaugų teikimą, bus labai svarbu prieš baudžiant įtraukti, remti bei skatinti šiuos savininkus taikant išsamią politiką ir teisės aktų sistemą, kuria užtikrinamas teisinis tikrumas ir kuri grindžiama jų nuosavybės teisių ir vadovavimo patirties pripažinimu, iš miškotvarkos gaunamų pajamų svarba ir konkrečiais iššūkiais; kadangi šiuo atžvilgiu svarbu užtikrinti, kad ši sistema būtų aiški, skaidri ir būtų išvengta pernelyg didelės administracinės naštos visiems subjektams;

| G. | kadangi ES yra maždaug 5 proc. viso pasaulio miškų ploto ir miškai sudaro 43 proc. ES sausumos ploto, šiek tiek daugiau nei žemės ūkiui naudojama žemė, ir čia randama 80 proc. sausumos biologinės įvairovės (16); kadangi Europos aplinkos agentūros ataskaitoje „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“) (17) teigiama, kad Europoje labai smarkiai sumažėjo biologinė įvairovė; kadangi beveik 23 proc. Europos miškų yra „Natura 2000“ teritorijose, kai kuriose valstybėse narėse jų dalis viršija 50 proc.; kadangi beveik pusė „Natura 2000“ teritorijose esančių natūralių buveinių yra miškai; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES yra maždaug 5 proc. viso pasaulio miškų ploto ir miškai sudaro 43 proc. ES sausumos ploto, šiek tiek daugiau nei žemės ūkiui naudojama žemė, ir čia randama 80 proc. sausumos biologinės įvairovės (16); kadangi Europos aplinkos agentūros ataskaitoje „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“) (17) teigiama, kad Europoje labai smarkiai sumažėjo biologinė įvairovė; kadangi beveik 23 proc. Europos miškų yra „Natura 2000“ teritorijose, kai kuriose valstybėse narėse jų dalis viršija 50 proc.; kadangi beveik pusė „Natura 2000“ teritorijose esančių natūralių buveinių yra miškai;

| H. | kadangi naujausi pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį surinkti duomenys rodo, jog tik 49 proc. miškų buveinių būklė yra gera (18), 29,6 proc. buveinių būklė yra nežinoma ir 21,1 proc. buveinių yra prastos būklės ir jas reikia gerinti; kadangi siekiant nustatyti ir išnagrinėti svarbiausią informaciją aktualiausiais klausimais gali nepakakti remtis suvestiniais duomenimis, todėl būtina remtis konkretesniais rodikliais, rodančiais būklės ir spaudimo tendencijas, ir užtikrinti, kad trūkstami duomenys ateityje būtų prieinami; kadangi šie rodikliai nerodo bendro neigiamo ES miškų būklės vertinimo, tačiau atskleidžia tiek teigiamas, tiek neigiamas tendencijas (19), o atsakas į jas turi būti skirtingas ir pritaikytas kiekvienam atvejui; kadangi miškai yra vis labiau pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, visų pirma dėl vis dažnesnių miškų gaisrų; kadangi kiekybiškai įvertinti natūralių trikdžių poveikį miškų atsparumui ir produktyvumui dideliu mastu vis dar yra didelis iššūkis; |
| --- | --- |

H.

kadangi naujausi pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį surinkti duomenys rodo, jog tik 49 proc. miškų buveinių būklė yra gera (18), 29,6 proc. buveinių būklė yra nežinoma ir 21,1 proc. buveinių yra prastos būklės ir jas reikia gerinti; kadangi siekiant nustatyti ir išnagrinėti svarbiausią informaciją aktualiausiais klausimais gali nepakakti remtis suvestiniais duomenimis, todėl būtina remtis konkretesniais rodikliais, rodančiais būklės ir spaudimo tendencijas, ir užtikrinti, kad trūkstami duomenys ateityje būtų prieinami; kadangi šie rodikliai nerodo bendro neigiamo ES miškų būklės vertinimo, tačiau atskleidžia tiek teigiamas, tiek neigiamas tendencijas (19), o atsakas į jas turi būti skirtingas ir pritaikytas kiekvienam atvejui; kadangi miškai yra vis labiau pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, visų pirma dėl vis dažnesnių miškų gaisrų; kadangi kiekybiškai įvertinti natūralių trikdžių poveikį miškų atsparumui ir produktyvumui dideliu mastu vis dar yra didelis iššūkis;

| I. | kadangi geresnis supratimas apie galimus klimato sukeltus natūralius trikdžius Europos miškuose turėtų papildomai padėti rengiant miškotvarkos gaires ir prisitaikymo politiką, kurių tikslas būtų pašalinti šį pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

I.

kadangi geresnis supratimas apie galimus klimato sukeltus natūralius trikdžius Europos miškuose turėtų papildomai padėti rengiant miškotvarkos gaires ir prisitaikymo politiką, kurių tikslas būtų pašalinti šį pažeidžiamumą;

| J. | kadangi skaidrių ir patikimų aukštos kokybės duomenų rinkimas ir tvarkymas, keitimasis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat tinkamai finansuojami ir gerai koordinuojami moksliniai tyrimai yra labai svarbūs siekiant įveikti iššūkius ir suteikti galimybių, taip pat įgyvendinti įvairias miškų funkcijas, įskaitant įvairią naudą, kurią teikia miško pramonės šakų produktai, vis sudėtingesnėje aplinkoje; kadangi turimi ES lygmens duomenys apie miškus yra neišsamūs ir skiriasi jų kokybė, o tai trukdo ES ir valstybėms narėms koordinuoti miškotvarką ir išsaugojimą; kadangi visų pirma reikia geriau stebėti miškų ekosistemų būklę, taip pat miškininkystės priemonių poveikį biologinei įvairovei ir klimatui; |
| --- | --- |

J.

kadangi skaidrių ir patikimų aukštos kokybės duomenų rinkimas ir tvarkymas, keitimasis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat tinkamai finansuojami ir gerai koordinuojami moksliniai tyrimai yra labai svarbūs siekiant įveikti iššūkius ir suteikti galimybių, taip pat įgyvendinti įvairias miškų funkcijas, įskaitant įvairią naudą, kurią teikia miško pramonės šakų produktai, vis sudėtingesnėje aplinkoje; kadangi turimi ES lygmens duomenys apie miškus yra neišsamūs ir skiriasi jų kokybė, o tai trukdo ES ir valstybėms narėms koordinuoti miškotvarką ir išsaugojimą; kadangi visų pirma reikia geriau stebėti miškų ekosistemų būklę, taip pat miškininkystės priemonių poveikį biologinei įvairovei ir klimatui;

| K. | kadangi tarptautiniu lygmeniu JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) yra pagrindinis forumas, kuriame rengiamos tarptautiniu mastu sutartos miškų ir miškininkystės srities apibrėžtys; kadangi FAO renka ir teikia duomenis apie miškus ir miškininkystę; kadangi Europos Komisija ir valstybės narės prisideda prie FAO darbo; |
| --- | --- |

K.

kadangi tarptautiniu lygmeniu JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) yra pagrindinis forumas, kuriame rengiamos tarptautiniu mastu sutartos miškų ir miškininkystės srities apibrėžtys; kadangi FAO renka ir teikia duomenis apie miškus ir miškininkystę; kadangi Europos Komisija ir valstybės narės prisideda prie FAO darbo;

| L. | kadangi įvairių miškų ekosisteminių paslaugų teikimas per miškininkystės sektorių ir su mišku susijusią pramonę yra svarbus pajamų ir užimtumo ramstis, ypač kaimo vietovėse, taip pat miesto vietovėse, naudojant tokias paslaugas galutinės grandies reikmėms; kadangi įgyvendinant strategiją turėtų būti skiriamas deramas dėmesys ne tik pajamų ir užimtumo raidai, bet ir užimtumo šiame sektoriuje patrauklumui kuriant kokybiškas darbo vietas, socialinę apsaugą, sveikatos ir saugos standartus, nuolatiniam partnerystės įgūdžių, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, plėtojimui ir adekvačioms mokymo galimybėms vadovams ir darbuotojams; kadangi 2000–2015 m. užimtumas Europos miškininkystės sektoriuje sumažėjo trečdaliu (visų pirma dėl padidėjusios medienos ir popieriaus pramonės mechanizacijos) (20); kadangi patobulinus miškininkystės mašinų projektavimą galima padidinti darbuotojų apsaugą ir sumažinti poveikį dirvožemiui ir vandeniui; kadangi medienos ruošos ir medienos pramonės sektoriai yra vieni pavojingiausių pramonės sektorių ir juose pasitaiko daug nelaimingų atsitikimų darbe, profesinių ligų ir ankstyvo išėjimo į pensiją atvejų; |
| --- | --- |

L.

kadangi įvairių miškų ekosisteminių paslaugų teikimas per miškininkystės sektorių ir su mišku susijusią pramonę yra svarbus pajamų ir užimtumo ramstis, ypač kaimo vietovėse, taip pat miesto vietovėse, naudojant tokias paslaugas galutinės grandies reikmėms; kadangi įgyvendinant strategiją turėtų būti skiriamas deramas dėmesys ne tik pajamų ir užimtumo raidai, bet ir užimtumo šiame sektoriuje patrauklumui kuriant kokybiškas darbo vietas, socialinę apsaugą, sveikatos ir saugos standartus, nuolatiniam partnerystės įgūdžių, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, plėtojimui ir adekvačioms mokymo galimybėms vadovams ir darbuotojams; kadangi 2000–2015 m. užimtumas Europos miškininkystės sektoriuje sumažėjo trečdaliu (visų pirma dėl padidėjusios medienos ir popieriaus pramonės mechanizacijos) (20); kadangi patobulinus miškininkystės mašinų projektavimą galima padidinti darbuotojų apsaugą ir sumažinti poveikį dirvožemiui ir vandeniui; kadangi medienos ruošos ir medienos pramonės sektoriai yra vieni pavojingiausių pramonės sektorių ir juose pasitaiko daug nelaimingų atsitikimų darbe, profesinių ligų ir ankstyvo išėjimo į pensiją atvejų;

| M. | kadangi Europos miškų plotas ir biomasės kiekis didėja (21), o tai skiriasi nuo nerimą keliančių miškų naikinimo visame pasaulyje tendencijų; kadangi ES gali atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant pasaulinio miškų naikinimo problemą, kaip pabrėžiama Europos Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų; kadangi Europos miškų strategija, kurioje pateikiama ekonomiškai perspektyvios tvarios miškotvarkos geriausios praktikos pavyzdžių, ne tik reguliuoja importą, bet ir galėtų padėti gerinti miškų valdymą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos miškų plotas ir biomasės kiekis didėja (21), o tai skiriasi nuo nerimą keliančių miškų naikinimo visame pasaulyje tendencijų; kadangi ES gali atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant pasaulinio miškų naikinimo problemą, kaip pabrėžiama Europos Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų; kadangi Europos miškų strategija, kurioje pateikiama ekonomiškai perspektyvios tvarios miškotvarkos geriausios praktikos pavyzdžių, ne tik reguliuoja importą, bet ir galėtų padėti gerinti miškų valdymą visame pasaulyje;

| N. | kadangi šiuo metu taikomos pasaulinės savanoriškos tvarios miškotvarkos sertifikavimo sistemos; kadangi sertifikavimo sistemos yra esminė priemonė siekiant įvykdyti ES medienos reglamento (22) reikalavimus dėl išsamaus patikrinimo (23); |
| --- | --- |

N.

kadangi šiuo metu taikomos pasaulinės savanoriškos tvarios miškotvarkos sertifikavimo sistemos; kadangi sertifikavimo sistemos yra esminė priemonė siekiant įvykdyti ES medienos reglamento (22) reikalavimus dėl išsamaus patikrinimo (23);

| O. | kadangi tvarios miškotvarkos procesas Europoje turėtų užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp trijų tvarumo ramsčių – aplinkos apsaugos, socialinio vystymosi ir ekonominio vystymosi; |
| --- | --- |

O.

kadangi tvarios miškotvarkos procesas Europoje turėtų užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp trijų tvarumo ramsčių – aplinkos apsaugos, socialinio vystymosi ir ekonominio vystymosi;

| P. | kadangi kriterijai ir rodikliai, kuriais remiantis apibrėžiama tvari miškotvarka, paprastai naudojami ES, grindžiami visos Europos bendradarbiavimu FOREST EUROPE procese, prie kurio yra prisijungusios visos valstybės narės ir Europos Komisija; kadangi pagal šiuo metu vykdomą darbo programą FOREST EUROPE inicijavo pakartotinį tvarios miškotvarkos apibrėžties įvertinimą; kadangi FOREST EUROPE, remdamasi tvarios miškotvarkos kriterijais, renka ir teikia informaciją apie miškų ir miškininkystės būklę ir tendencijas; kadangi reikia užtikrinti, kad rodikliai ir ribinės vertės būtų pagrįsti įrodymais, ir šioje srityje glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; kadangi nauji skaidrūs rodikliai ir ribos galėtų pagerinti šio sektoriaus tvarumą atsižvelgiant į jo svarbą aplinkos, ekonominių ir socialinių vertybių požiūriu; kadangi norint, kad tvarios miškotvarkos sistema taptų išsamesne ir naudingesne tikrinimo priemone, leidžiančia nustatyti ir palyginti skirtingus tvarkymo metodus, jų poveikį ir bendrą Europos miškų būklę ir išsaugojimą, ji turės būti aiškiai apibrėžta, visų pirma atsižvelgiant į kriterijus, rodiklius ir ribines vertes, susijusius su ekosistemos būkle, biologine įvairove ir klimato kaita; kadangi tvari miškotvarka turėtų būti derinamas su miškų daugialypio vaidmens skatinimu, siekiant užtikrinti, kad jis visiškai atitiktų miškų įvairovę ir kiekvieno regiono ypatumus; |
| --- | --- |

P.

kadangi kriterijai ir rodikliai, kuriais remiantis apibrėžiama tvari miškotvarka, paprastai naudojami ES, grindžiami visos Europos bendradarbiavimu FOREST EUROPE procese, prie kurio yra prisijungusios visos valstybės narės ir Europos Komisija; kadangi pagal šiuo metu vykdomą darbo programą FOREST EUROPE inicijavo pakartotinį tvarios miškotvarkos apibrėžties įvertinimą; kadangi FOREST EUROPE, remdamasi tvarios miškotvarkos kriterijais, renka ir teikia informaciją apie miškų ir miškininkystės būklę ir tendencijas; kadangi reikia užtikrinti, kad rodikliai ir ribinės vertės būtų pagrįsti įrodymais, ir šioje srityje glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; kadangi nauji skaidrūs rodikliai ir ribos galėtų pagerinti šio sektoriaus tvarumą atsižvelgiant į jo svarbą aplinkos, ekonominių ir socialinių vertybių požiūriu; kadangi norint, kad tvarios miškotvarkos sistema taptų išsamesne ir naudingesne tikrinimo priemone, leidžiančia nustatyti ir palyginti skirtingus tvarkymo metodus, jų poveikį ir bendrą Europos miškų būklę ir išsaugojimą, ji turės būti aiškiai apibrėžta, visų pirma atsižvelgiant į kriterijus, rodiklius ir ribines vertes, susijusius su ekosistemos būkle, biologine įvairove ir klimato kaita; kadangi tvari miškotvarka turėtų būti derinamas su miškų daugialypio vaidmens skatinimu, siekiant užtikrinti, kad jis visiškai atitiktų miškų įvairovę ir kiekvieno regiono ypatumus;

| Q. | kadangi agrarinė miškininkystė, apibrėžiama kaip žemės naudojimo sistemos, kuriose tame pačiame žemės vienete auginami medžiai ir plėtojamas žemės ūkis, yra žemėtvarkos sistemų, kurios gali didinti bendrą produktyvumą, sukurti daugiau biomasės, palaikyti ir atkurti dirvožemį, kovoti su dykumėjimu ir teikti keletą vertingų ekosisteminių paslaugų, visuma; kadangi ES yra dvi pagrindinės agrarinės miškininkystės rūšys: miškinės gyvulininkystės agrarinė miškininkystė (gyvuliams ganyti arba gyvuliams šerti po medžiais užaugintais augalais) ir agrarinė miškininkystė derinant mišką ir ariamąją žemę (pasėliai auginami po medžiais, o tarp eilių palikta vietos pravažiuoti traktoriams); kadangi dauguma esamų ES agrarinės miškininkystės sistemų yra miškinės gyvulininkystės sistemos ir agrarinės miškininkystės plėtra gali duoti įvairios naudos, atsižvelgiant į ekologinį spaudimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi agrarinė miškininkystė, apibrėžiama kaip žemės naudojimo sistemos, kuriose tame pačiame žemės vienete auginami medžiai ir plėtojamas žemės ūkis, yra žemėtvarkos sistemų, kurios gali didinti bendrą produktyvumą, sukurti daugiau biomasės, palaikyti ir atkurti dirvožemį, kovoti su dykumėjimu ir teikti keletą vertingų ekosisteminių paslaugų, visuma; kadangi ES yra dvi pagrindinės agrarinės miškininkystės rūšys: miškinės gyvulininkystės agrarinė miškininkystė (gyvuliams ganyti arba gyvuliams šerti po medžiais užaugintais augalais) ir agrarinė miškininkystė derinant mišką ir ariamąją žemę (pasėliai auginami po medžiais, o tarp eilių palikta vietos pravažiuoti traktoriams); kadangi dauguma esamų ES agrarinės miškininkystės sistemų yra miškinės gyvulininkystės sistemos ir agrarinės miškininkystės plėtra gali duoti įvairios naudos, atsižvelgiant į ekologinį spaudimą;

| R. | kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija siekiama „apibrėžti, kartografuoti, stebėti ir griežtai saugoti visus išlikusius ES pirmykščius miškus ir sengires“; kadangi miškų, įskaitant visus likusius ES neliestus miškus ir sengires, apsauga yra labai svarbi siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir švelninti klimato kaitą; kadangi 2021 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje (24) nurodyta, kad išlikę tik 4,9 mln. hektarų neliestų Europos miškų ir sengirių ir tai sudaro tik 3 proc. viso Sąjungos miškų ploto ir 1,2 proc. sausumos ploto; kadangi neliesti miškai ir sengirės atlieka pagrindinį vaidmenį išsaugant biologinę įvairovę; kadangi jų biologinė įvairovė dažnai yra labai didelė, palyginti su kitais to paties ekologinio regiono miškais, jie pasižymi rūšių gausa ir juose aptinkama ypatingos floros ir faunos; kadangi neliesti miškai ir sengirės taip pat teikia daug kitų ypatingos svarbos ekosisteminių paslaugų; kadangi siekiant užtikrinti tinkamą politikos kūrimą, įgyvendinimą ir stebėseną būtina pateikti su veikla susijusią neliestų miškų ir sengirių apibrėžtį; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija siekiama „apibrėžti, kartografuoti, stebėti ir griežtai saugoti visus išlikusius ES pirmykščius miškus ir sengires“; kadangi miškų, įskaitant visus likusius ES neliestus miškus ir sengires, apsauga yra labai svarbi siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir švelninti klimato kaitą; kadangi 2021 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje (24) nurodyta, kad išlikę tik 4,9 mln. hektarų neliestų Europos miškų ir sengirių ir tai sudaro tik 3 proc. viso Sąjungos miškų ploto ir 1,2 proc. sausumos ploto; kadangi neliesti miškai ir sengirės atlieka pagrindinį vaidmenį išsaugant biologinę įvairovę; kadangi jų biologinė įvairovė dažnai yra labai didelė, palyginti su kitais to paties ekologinio regiono miškais, jie pasižymi rūšių gausa ir juose aptinkama ypatingos floros ir faunos; kadangi neliesti miškai ir sengirės taip pat teikia daug kitų ypatingos svarbos ekosisteminių paslaugų; kadangi siekiant užtikrinti tinkamą politikos kūrimą, įgyvendinimą ir stebėseną būtina pateikti su veikla susijusią neliestų miškų ir sengirių apibrėžtį;

| S. | kadangi INTEGRATE tinklas yra įvairių Europos šalių atstovų platforma, kurią inicijavo keleto valstybių narių vyriausybės bei remia Komisijos Miškininkystės nuolatinis komitetas, kurios veiklai teikiamos mokslinės rekomendacijos ir kuri iki šiol buvo svarbus veiksnys nustatant gamtos išsaugojimo integravimo į tvarią miškotvarką priemones; kadangi platformos darbas atliko svarbų vaidmenį keičiantis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

S.

kadangi INTEGRATE tinklas yra įvairių Europos šalių atstovų platforma, kurią inicijavo keleto valstybių narių vyriausybės bei remia Komisijos Miškininkystės nuolatinis komitetas, kurios veiklai teikiamos mokslinės rekomendacijos ir kuri iki šiol buvo svarbus veiksnys nustatant gamtos išsaugojimo integravimo į tvarią miškotvarką priemones; kadangi platformos darbas atliko svarbų vaidmenį keičiantis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais;

| T. | kadangi pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamame projekte ALTERFOR svarstytos galimybės optimizuoti šiuo metu naudojamus miškotvarkos metodus ir pristatyti alternatyvūs miškotvarkos modeliai su kiekvienos alternatyvos galimybėmis ir iššūkiais; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamame projekte ALTERFOR svarstytos galimybės optimizuoti šiuo metu naudojamus miškotvarkos metodus ir pristatyti alternatyvūs miškotvarkos modeliai su kiekvienos alternatyvos galimybėmis ir iššūkiais;

| U. | kadangi pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamu projektu SINCERE plėtojama naujoviška politika ir nauji verslo modeliai, susiejant praktinės, mokslo ir politikos srities žinias ir patirtį visoje Europoje ir už jos ribų, siekiant išnagrinėti naujas priemones miškų ekosistemų paslaugoms gerinti taip, kad jos būtų naudingos miškų savininkams ir tenkintų plačius visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamu projektu SINCERE plėtojama naujoviška politika ir nauji verslo modeliai, susiejant praktinės, mokslo ir politikos srities žinias ir patirtį visoje Europoje ir už jos ribų, siekiant išnagrinėti naujas priemones miškų ekosistemų paslaugoms gerinti taip, kad jos būtų naudingos miškų savininkams ir tenkintų plačius visuomenės poreikius;

| V. | kadangi karas Ukrainoje turės didelių pasekmių medienos importui, ypač beržo medienos importui, nes 80 proc. tokios medienos pasaulyje pagamina Rusija, ir Europos medienos apdirbimo sektoriui bei gaminių eksportui; kadangi Rusijai pradėtos taikytos teisėtos sankcijos privertė susimąstyti dėl ES priklausomybės nuo medienos importo iš Rusijos; kadangi ES patenkina apie 80 proc. medienos paklausos iš savo vidaus šaltinių, o importas iš Rusijos sudaro tik apie 2 proc. viso suvartojamo kiekio; kadangi Suomija ir Švedija yra pagrindinės ES neperdirbtos apvaliosios medienos importuotojos iš Rusijos ir joms turės poveikio prekybos draudimai (25); |
| --- | --- |

V.

kadangi karas Ukrainoje turės didelių pasekmių medienos importui, ypač beržo medienos importui, nes 80 proc. tokios medienos pasaulyje pagamina Rusija, ir Europos medienos apdirbimo sektoriui bei gaminių eksportui; kadangi Rusijai pradėtos taikytos teisėtos sankcijos privertė susimąstyti dėl ES priklausomybės nuo medienos importo iš Rusijos; kadangi ES patenkina apie 80 proc. medienos paklausos iš savo vidaus šaltinių, o importas iš Rusijos sudaro tik apie 2 proc. viso suvartojamo kiekio; kadangi Suomija ir Švedija yra pagrindinės ES neperdirbtos apvaliosios medienos importuotojos iš Rusijos ir joms turės poveikio prekybos draudimai (25);

| W. | kadangi neteisėta medienos ruoša, įskaitant medienos ruošą saugomose teritorijose, pvz., „Natura 2000“ teritorijose, yra nuolatinė ir neišspręsta problema daugelyje ES šalių; |
| --- | --- |

W.

kadangi neteisėta medienos ruoša, įskaitant medienos ruošą saugomose teritorijose, pvz., „Natura 2000“ teritorijose, yra nuolatinė ir neišspręsta problema daugelyje ES šalių;

| X. | kadangi miškai yra labai svarbūs žmonių fizinei ir psichinei sveikatai ir gerovei, skatina perėjimą prie ekonomikos be iškastinio kuro ir atlieka svarbų vaidmenį vietos bendruomenių gyvenime, ypač kaimo vietovėse, kuriose jie svariai prisideda prie vietos pragyvenimo šaltinių; |
| --- | --- |

X.

kadangi miškai yra labai svarbūs žmonių fizinei ir psichinei sveikatai ir gerovei, skatina perėjimą prie ekonomikos be iškastinio kuro ir atlieka svarbų vaidmenį vietos bendruomenių gyvenime, ypač kaimo vietovėse, kuriose jie svariai prisideda prie vietos pragyvenimo šaltinių;

1.

palankiai vertina naująją ES miškų strategiją ir užmojį didinti subalansuotą daugiafunkcių miškų indėlį siekiant žaliojo kurso tikslų ir numatytos 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos, ypač tikslo sukurti tvarų žaliąjį augimą ir žaliąsias darbo vietas, ir ne vėliau kaip 2050 m. sukurti anglies dioksido neišskiriančią, aplinkos atžvilgiu tvarią ir visiškai žiedinę ekonomiką, neviršijant planetos galimybių ir laikantis neutralaus poveikio klimatui; pabrėžia tvirtos moksliškai pagrįstos strategijos, kurioje integruotai ir subalansuotai atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir ekonominius tvarumo aspektus, svarbą, atsižvelgiant į tai, kad miškai ne tik padeda siekti klimato ir biologinės įvairovės tikslų, be kita ko, apsaugodami dirvožemį ir vandenį, bet ir teikia ekonominę ir socialinę naudą bei įvairias paslaugas – nuo pragyvenimo šaltinių iki poilsio;

2.

apgailestauja, kad naujoji ES miškų strategija nebuvo tinkamai parengta kartu su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais ir kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į teisėkūros institucijų pozicijas; pabrėžia, kad svarbu stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant naująją 2030 m. ES miškų strategiją;

3.

pripažįsta, kad, atsižvelgiant į tvarią miškotvarką ir siekiant didinti miškų ekosistemų kokybę ir įvairovę, sveikų ir atsparių miškų išlaikymas, apsauga, stiprinimas, atkūrimas ir tvarus naudojimas yra pagrindiniai ES miškų strategijos ir visų miškininkystės bei su mišku susijusios vertės grandinės dalyvių tikslai, naudojant medieną kaip universalią atsinaujinančiąją žaliavą siekiant kuo didesnio savarankiško apsirūpinimo ES; be to, pažymi, kad šie tikslai atitinka visuomenės lūkesčius ir poreikius bei pagrindinius ES žmonių prioritetus; pabrėžia, kad gamtiškoji miškininkystė ir tvari miškotvarka gali duoti panašios arba didesnės ekonominės naudos, sykiu išsaugodamos ir skatindamos ekosistemų vientisumą ir atsparumą bei didindamos miškų, kaip anglies dioksido absorbentų, biologinės įvairovės prieglobsčio ir biologinės įvairovės atkūrimo, potencialą;

4.

pripažįsta, kad miškai, jų biologinė įvairovė ir unikalios ekosistemos atlieka labai svarbų vaidmenį gerinant aplinkos būklę, švelninant klimato kaitą, užtikrinant oro, vandens ir dirvožemio švaros stabilumą ir derlingumą, kartu daugeliui rūšių suteikiant įvairias buveines ir mikrobuveines, taip tausojant turtingą biologinę įvairovę; pabrėžia esminį miškų vaidmenį žmonių sveikatai ir gerovei, įskaitant miestų ir priemiesčių miškingas vietoves, kurios yra prieinamos tiems, kuriems labiausiai trūksta kontakto su gamta, taip pat teikiant švietimo ir turizmo paslaugas; pabrėžia būtinybę propaguoti koncepciją „Viena sveikata“, pagal kurią pripažįstamas esminis žmonių sveikatos, gyvūnų sveikatos ir sveikos gamtos ryšys; pabrėžia, kad patikimas „Natura 2000“ teritorijų tvarkymas yra būtinas siekiant išlaikyti ir didinti Europos biologinę įvairovę, ekosistemas ir jų teikiamas paslaugas;

5.

pabrėžia esminį miškų ekosistemų vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos, taip pat prisidedant prie ES tikslo ne vėliau kaip 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; pripažįsta, kad dėl klimato kaitos kai kuriose vietovėse kinta miškų augimo pajėgumai, didėja sausrų, potvynių ir gaisrų dažnumas ir stiprumas, taip pat ji skatina naujų miškams poveikį darančių parazitų ir ligų plitimą; pažymi, kad nepaliestų ekosistemų pajėgumai įveikti aplinkos veiksnių spaudimą, įskaitant klimato kaitą, yra didesni nei nualintų ekosistemų, nes jos turi neatsiejamų savybių, dėl kurių gali geriau prisitaikyti; pabrėžia, kad klimato kaita ateinančiais metais turės dar didesnį neigiamą poveikį Europos miškams ir kad tai ypač paveiks teritorijas, kuriose yra vienos rūšies ir vienodo amžiaus medžių miškų; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia stiprinti Europos miškų atsparumą, visų pirma didinant jų struktūrinę, funkcinę ir sudėties įvairovę; primygtinai tvirtina, kad struktūriniu požiūriu turtingi mišrūs miškai, pasižymintys didele ekologine įvairove, yra atsparesni ir gali geriau prisitaikyti; atkreipia dėmesį į tai, kad tam tikromis sąlygomis tvirtuose mišriuose miškuose natūraliai gali vyrauti ribotas rūšių skaičius; pabrėžia, kad miško žemė ir atitinkami jos anglies kaupikliai – gyvi medžiai ir negyva mediena – yra labai svarbus veiksnys siekiant apriboti visuotinį atšilimą, prisidėti prie ES poveikio klimatui neutralumo tikslų ir didinti biologinę įvairovę; mano, kad biologiškai įvairių miškų skatinimas yra veiksmingiausia apsaugos nuo klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo priemonė;

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant pastarųjų metų sulėtėjimo, ES nuolat didėja miškų danga ir apimtis (26), o tai skiriasi nuo miškų naikinimo visame pasaulyje tendencijų (27); pripažįsta visų su mišku susijusios vertės grandinės subjektų pastangas, kuriomis buvo prisidėta prie šios raidos; yra susirūpinęs dėl didėjančio spaudimo ES miškams ir jų buveinėms, kurį daugiausia lemia klimato kaita, ir pabrėžia, kad reikia skubiai apsaugoti ir didinti miškų ir ekosistemų atsparumą, be kita ko, imantis priemonių, kuriomis didinamas gebėjimas prisitaikyti prie klimato kaitos, ir, kai įmanoma, mažinti neigiamą poveikį, kartu atsižvelgiant į miško ypatumus; susirūpinęs pažymi, kad atrodo, jog Europos miškų pažeidžiamumas dėl invazinių kenkėjų ir patogenų padidėjo ir kad vykstantys protrūkiai kelia grėsmę anglies dioksido sekvestracijai (28), biologinei įvairovei ir medienos kokybei;

7.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad pagal jų teisės aktus miškai būtų kuo labiau apsaugoti nuo taršos ir žalos; ypač atkreipia dėmesį į apsaugą nuo užterštumo, pvz., švininiais šaudmenimis ar pesticidais, pernelyg didelio dirvožemio suspaudimo dėl netinkamo mašinų naudojimo ir apsaugą nuo kenksmingo medžiojamųjų paukščių ir žvėrių vykdomo atžalų skabymo arba žalos, kurią daro per didelė skeltakanopių žvėrių populiacija;

8.

atkreipia dėmesį į valstybių narių miškininkystės sektorių specifiką ir įvairovę, taip pat pabrėžia, kad ES miškams būdingos įvairios gamtinės sąlygos (pvz., biogeografija, struktūra, dydis, biologinė įvairovė), taip pat nuosavybės modeliai, valdymo formos, iššūkiai ir galimybės ir kad dauguma jų susiformavo per šimtmečius, sąlytyje su žmogumi, vykdant veiklą miškuose ir juos tvarkant ir todėl tai yra kultūros paveldo forma; primena, kad pirmykščiai miškai ir sengirės yra plotai, išsivystę beveik be žmogaus įsikišimo ir tvarkymo; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad strategiją būtų galima įgyvendinti visų rūšių miškuose ir įvairiomis situacijomis, kai kuriais atvejais reikia pritaikyti miškotvarkos ir ekosisteminių paslaugų teikimo metodus;

9.

pripažįsta, kad miškotvarka yra susijusi su konkrečia vietove ir kad dėl skirtingų miško sąlygų ir miško tipų gali reikėti taikyti skirtingus tvarkymo metodus, grindžiamus skirtingais ekologiniais poreikiais ir miško žemės savybėmis, ir atsižvelgti į miškų sektoriaus darbuotojų, savininkų ir kitų susijusių subjektų teises ir interesus;

10.

atkreipia dėmesį į ligšiolinį miškų savininkų ir su mišku susijusios vertės grandinės subjektų indėlį siekiant iki 2050 m. sukurti tvarią ir neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, taip pat į kartų bei istorinių žinių ir patirties vertę miškininkystės ir tvarios miškotvarkos srityje;

11.

pripažįsta, kad miškų būklės vertinimas yra sudėtinga užduotis, taip pat tai, kad duomenų prieinamumas, įvairovė ir kokybė dažniausiai nėra vienodi, todėl pabrėžia, kad, siekiant pagerinti miškų būklės duomenų rinkimą ir prireikus derinimą, reikia visais lygmenimis vykdyti nuolatinį politikos ir mokslo dialogą ir didinti finansavimą, pradedant konsultacijomis su valstybėmis narėmis, ypač su miškų valdytojais ir savininkais; pabrėžia, kad taip pat reikia atsižvelgti į finansines priemones ir žmogiškuosius išteklius, visų pirma siekiant ankstyvame etape nustatyti efektyvų miško išteklių naudojimą ir naudojimo apribojimus;

12.

pabrėžia, kad, nors daug dėmesio skiriama ES miškams, tačiau strategija ir jos įgyvendinimas turi būti suderinti su darbu, kurį visos Europos lygmeniu atlieka FOREST EUROPE ir kitos tarptautinės organizacijos, pvz., FAO, ir turi būti atsižvelgiama į ekspertų grupių nuomones ir valstybių narių lygmeniu vykdomą darbą; pabrėžia, kad strategija ir jos įgyvendinimas turėtų padėti išvengti darbo dubliavimo ir administracinės naštos didinimo; taip pat mano, kad atsižvelgiant į tvirtą ES įsipareigojimą saugoti biologinę įvairovę ir anglies dioksido absorbentus bei skatinti tvarią išteklių gavybą, gamybą ir naudojimą visame pasaulyje, kaip pabrėžiama Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų, strategija turėtų būti įgyvendinama taip, kad taptų geriausios praktikos pavyzdžiu, pripažįstant pradinės padėties įvairovę ir skatinant panašų požiūrį kituose regionuose;

13.

pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti įvairius strategijos tikslus, jos įgyvendinimas turi atitikti paskirtį regionų ir vietos lygmenimis, atsižvelgiant į jos galimą socialinį ir ekonominį poveikį, be kita ko, pritaikant jos vykdymą prie vietos sąlygų ir patirties bei tradicinių žinių ir naudojimo būdų, atsižvelgiant į dabartines mokslines žinias ir suteikiant suinteresuotiesiems subjektams reikiamų įgūdžių; pažymi, kad ji turi būti grindžiama visišku nuosavybės teisių pripažinimu, ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu gyvybingu miškininkystės sektoriumi ir principu „teršėjas moka“ kaip pagrindiniais įvairių miškininkystės paslaugų teikimo ir atsparumo didinimo elementais;

14.

ragina Europos Komisiją pateikti išsamų strategijos poveikio vertinimą siekiant nustatyti poveikį rinkos sąlygoms, kaimo vietovėms ir įvairiems finansavimo poreikiams, be kita ko, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, įgūdžių ugdymui, infrastruktūrai, klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos bei biologinės įvairovės didinimui;

Suderinto daugiafunkciškumo skatinimas

Suderinto daugiafunkciškumo skatinimas

| 15. | pripažįsta svarbų miškų ir visos su mišku susijusios vertės grandinės vaidmenį saugant klimatą ir biologinę įvairovę ir švelninant klimato kaitą, kad būtų prisidėta prie tvarios ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos sukūrimo ne vėliau kaip iki 2050 m.; pabrėžia, kad daugiafunkcinis miškų vaidmuo apima įvairias ekosistemines paslaugas ir socialines bei ekonomines funkcijas, pvz., biologinės įvairovės ir dirvožemio išsaugojimą ir didinimą, klimato kaitos švelninimą, anglies iš atmosferos sekvestraciją ir saugojimą, dirvožemio degradacijos prevenciją, atsinaujinančiųjų ir gamtinių žaliavų bei medicininių, valgomųjų ir kulinarinių produktų tiekimą, taip pat ne gavybos ekonominę veiklą, įskaitant tvarų ekologinį turizmą, kurie skatina darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą kaimo ir miesto vietovėse, padeda kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse, prisideda prie švaraus vandens ir oro tiekimo, apsaugos nuo gamtinių pavojų ir duoda rekreacinę, sveikatos, estetinę ir kultūrinę naudą; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją turi būti užtikrinta visų paslaugų teikimo pusiausvyra bei išlaikytas ir stiprinamas konkurencingumas bei inovacijos; pabrėžia, kad sėkmingam paslaugų teikimui reikalingas tvarus aktyvus valdymas; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta svarbų miškų ir visos su mišku susijusios vertės grandinės vaidmenį saugant klimatą ir biologinę įvairovę ir švelninant klimato kaitą, kad būtų prisidėta prie tvarios ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos sukūrimo ne vėliau kaip iki 2050 m.; pabrėžia, kad daugiafunkcinis miškų vaidmuo apima įvairias ekosistemines paslaugas ir socialines bei ekonomines funkcijas, pvz., biologinės įvairovės ir dirvožemio išsaugojimą ir didinimą, klimato kaitos švelninimą, anglies iš atmosferos sekvestraciją ir saugojimą, dirvožemio degradacijos prevenciją, atsinaujinančiųjų ir gamtinių žaliavų bei medicininių, valgomųjų ir kulinarinių produktų tiekimą, taip pat ne gavybos ekonominę veiklą, įskaitant tvarų ekologinį turizmą, kurie skatina darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą kaimo ir miesto vietovėse, padeda kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse, prisideda prie švaraus vandens ir oro tiekimo, apsaugos nuo gamtinių pavojų ir duoda rekreacinę, sveikatos, estetinę ir kultūrinę naudą; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją turi būti užtikrinta visų paslaugų teikimo pusiausvyra bei išlaikytas ir stiprinamas konkurencingumas bei inovacijos; pabrėžia, kad sėkmingam paslaugų teikimui reikalingas tvarus aktyvus valdymas;

| 16. | mano, kad pagrindinis įvairių miško funkcijų pusiausvyros ir tikslų bei priemonių, skirtų visoms ekosistemų funkcijoms užtikrinti, nustatymo principas turėtų būti siekis kuo labiau padidinti sinergiją ir kuo labiau sumažinti įrodymais pagrįsta informacija grindžiamus kompromisus; |
| --- | --- |

16.

mano, kad pagrindinis įvairių miško funkcijų pusiausvyros ir tikslų bei priemonių, skirtų visoms ekosistemų funkcijoms užtikrinti, nustatymo principas turėtų būti siekis kuo labiau padidinti sinergiją ir kuo labiau sumažinti įrodymais pagrįsta informacija grindžiamus kompromisus;

| 17. | pabrėžia, kad miškai prisideda prie klimato kaitos švelninimo dėl anglies dioksido sekvestracijos, anglies dioksido saugojimo ir tvariai pakeičiant iškastinį kurą ir jo produktus, medžiagas ir energijos šaltinius bei kitus didelio poveikio aplinkai ir didelio anglies pėdsako produktus mediena ir jos produktais; pabrėžia, kad mediena yra vienintelis svarbus gamtos atsinaujinantis išteklius, galintis pakeisti kai kurias energijai imlias medžiagas, pvz., cementą ir plastiką, ir ateityje jos paklausa bus didesnė; pažymi, kad strategijoje ypatingas dėmesys skiriamas saugojimui statybos sektoriuje, ir mano, kad ją įgyvendinant turėtų būti aiškiai remiamas platesnis įvairių medienos pakaitalų naudojimas, neatsižvelgiant į produktų eksploatavimo trukmę ir remiantis moksliškai pagrįstais ir patikimais gyvavimo ciklo vertinimais, laikantis ES aplinkos apsaugos ir bioekonomikos ir pramonės strategijos tikslų ir siekiant išnaudoti visą su mišku susijusių produktų potencialą stiprinant žiedinę ekonomiką, kovojant su klimato kaita ir kuriant nuo iškastinio kuro nepriklausomą ekonomiką; pabrėžia mokslinių tyrimų, kuriais siekiama pakeisti iškastines medžiagas ir iškastinį kurą, vaidmenį; pabrėžia, kad reikia apskritai mažinti ES vartojimą, ir palankiai vertina tai, kad buvo parengta metodika, skirta kiekybiškai įvertinti medienos statinių teikiamą naudą klimatui; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad miškai prisideda prie klimato kaitos švelninimo dėl anglies dioksido sekvestracijos, anglies dioksido saugojimo ir tvariai pakeičiant iškastinį kurą ir jo produktus, medžiagas ir energijos šaltinius bei kitus didelio poveikio aplinkai ir didelio anglies pėdsako produktus mediena ir jos produktais; pabrėžia, kad mediena yra vienintelis svarbus gamtos atsinaujinantis išteklius, galintis pakeisti kai kurias energijai imlias medžiagas, pvz., cementą ir plastiką, ir ateityje jos paklausa bus didesnė; pažymi, kad strategijoje ypatingas dėmesys skiriamas saugojimui statybos sektoriuje, ir mano, kad ją įgyvendinant turėtų būti aiškiai remiamas platesnis įvairių medienos pakaitalų naudojimas, neatsižvelgiant į produktų eksploatavimo trukmę ir remiantis moksliškai pagrįstais ir patikimais gyvavimo ciklo vertinimais, laikantis ES aplinkos apsaugos ir bioekonomikos ir pramonės strategijos tikslų ir siekiant išnaudoti visą su mišku susijusių produktų potencialą stiprinant žiedinę ekonomiką, kovojant su klimato kaita ir kuriant nuo iškastinio kuro nepriklausomą ekonomiką; pabrėžia mokslinių tyrimų, kuriais siekiama pakeisti iškastines medžiagas ir iškastinį kurą, vaidmenį; pabrėžia, kad reikia apskritai mažinti ES vartojimą, ir palankiai vertina tai, kad buvo parengta metodika, skirta kiekybiškai įvertinti medienos statinių teikiamą naudą klimatui;

| 18. | pabrėžia, kad nereikėtų pamiršti didelės sveiko ir derlingo miško dirvožemio svarbos, nes jis būtinas siekiant išlaikyti gyvybę, didinti miškų našumą (29), saugoti anglies dioksidą ir apsaugoti gyvybiškai svarbų požeminį grybų tinklą, kuris leidžia medžiams dalytis tokiais ištekliais kaip maistinės medžiagos, vanduo ar gynybiniai signalai, užtikrinti didesnį atsparumą kenkėjams ir ligoms ar net sausroms ir ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams (30) (31) (32), kurių intensyvumas ar dažnumas dėl klimato kaitos gali išaugti; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad nereikėtų pamiršti didelės sveiko ir derlingo miško dirvožemio svarbos, nes jis būtinas siekiant išlaikyti gyvybę, didinti miškų našumą (29

30

31

32

| 19. | pabrėžia, kad optimalus medienos produktų indėlis švelninant klimato kaitos padarinius ir įgyvendinant žiedinę ekonomiką bus užtikrintas tik tuo atveju, jei jie naudojami veiksmingiausiu ir tvariausiu būdu; mano, kad medienos gavyba turi būti apribota nustatant tvarumo ribas ir kad pakopinio naudojimo principų rekomendacija (33) yra geras efektyvaus naudojimo būdas, tačiau jis neturi būti statiškas, todėl turi būti reguliariai koreguojamas, kad atspindėtų novatoriškus naudojimo būdus, pavyzdžiui, statybos, tekstilės, biochemijos, medicinos ir baterijų medžiagų srityse; pabrėžia, kad medienos ištekliai turi būti naudojami kuo veiksmingiau, priimant ekonominius ir veiklos sprendimus atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus, ir pabrėžia, kad gerai veikianti ir neiškraipyta rinka gali paskatinti veiksmingą ir tausų medienos išteklių naudojimą kartu taikant tinkamas priemones aplinkos apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad optimalus medienos produktų indėlis švelninant klimato kaitos padarinius ir įgyvendinant žiedinę ekonomiką bus užtikrintas tik tuo atveju, jei jie naudojami veiksmingiausiu ir tvariausiu būdu; mano, kad medienos gavyba turi būti apribota nustatant tvarumo ribas ir kad pakopinio naudojimo principų rekomendacija (33

| 20. | pabrėžia patikimo ir tvaraus medienos, medienos produktų ir miško biomasės tiekimo svarbą siekiant ES tvarumo tikslų, įskaitant anglies dioksido poveikio neutralumo 2050 m. tikslą ir žaliajame kurse numatytus žaliojo ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus; pažymi, kad tikimasi, jog paklausa toliau augs (34) ir kad siekiant ją patenkinti reikėtų skatinti vietoje ir tvariai pagamintos medienos naudojimą; mano, kad didelė ES miškininkystės sektoriaus dalis teikia itin tvariai išgaunamas žaliavas; ragina Komisiją apsvarstyti nuotėkio poveikį bei iškastinių ir neatsinaujinančių medžiagų pakeitimo poveikį ir poveikį miškininkystės sektoriaus ir su mišku susijusių pramonės šakų konkurencingumui, taip pat stebėti, kokį poveikį medienos prieinamumui turi priemonių pagal šią strategiją įgyvendinimas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia patikimo ir tvaraus medienos, medienos produktų ir miško biomasės tiekimo svarbą siekiant ES tvarumo tikslų, įskaitant anglies dioksido poveikio neutralumo 2050 m. tikslą ir žaliajame kurse numatytus žaliojo ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus; pažymi, kad tikimasi, jog paklausa toliau augs (34

| 21. | atkreipia dėmesį, kad didėjanti medienos žaliavos paklausa, atsižvelgiant ir į politines krizes, pavyzdžiui, karą Ukrainoje, pirmiausia kelia didelius iššūkius medienai kaip energijos šaltiniui ir miškams ir reikalauja nuolat stebėti vietos miškų išteklius, kad būtų galima įvertinti galimą trūkumą; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti priklausomybę nuo medienos importo iš Rusijos, atsižvelgiant į teisėtas sankcijas po Rusijos invazijos į Ukrainą, ir prireikus parengti tvarias strategijas, kaip sušvelninti sutrikimus, kartu ES lygmeniu vengiant maisto gamybai tinkamos žemės ūkio paskirties žemės keitimo; pabrėžia didžiulę ES tiekimo saugumo ir nuosavų žaliavų gamybos svarbą platesniame žaliojo kurso tikslų kontekste; pabrėžia, kad tam tikromis aplinkybėmis miškų apleidimas gali nulemti darbo vietų kaimo vietovėse praradimą ir didesnę priklausomybę nuo miško produktų importo iš pasaulio dalių, kuriose miškotvarka yra mažiau tvari; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį, kad didėjanti medienos žaliavos paklausa, atsižvelgiant ir į politines krizes, pavyzdžiui, karą Ukrainoje, pirmiausia kelia didelius iššūkius medienai kaip energijos šaltiniui ir miškams ir reikalauja nuolat stebėti vietos miškų išteklius, kad būtų galima įvertinti galimą trūkumą; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti priklausomybę nuo medienos importo iš Rusijos, atsižvelgiant į teisėtas sankcijas po Rusijos invazijos į Ukrainą, ir prireikus parengti tvarias strategijas, kaip sušvelninti sutrikimus, kartu ES lygmeniu vengiant maisto gamybai tinkamos žemės ūkio paskirties žemės keitimo; pabrėžia didžiulę ES tiekimo saugumo ir nuosavų žaliavų gamybos svarbą platesniame žaliojo kurso tikslų kontekste; pabrėžia, kad tam tikromis aplinkybėmis miškų apleidimas gali nulemti darbo vietų kaimo vietovėse praradimą ir didesnę priklausomybę nuo miško produktų importo iš pasaulio dalių, kuriose miškotvarka yra mažiau tvari;

| 22. | primena, kad miškininkystės sektoriuje dirba 2,1 mln. darbuotojų, o išplėstinė su miškais susijusi vertės grandinė žaliojoje ekonomikoje apima 4 mln. darbo vietų, neskaitant mažmeninės prekybos veiklos ir su mediena nesusijusios veiklos, pvz., su miškais susijusios laisvalaikio veiklos ir mokslinės veiklos miškų srityje; pažymi, kad 2000–2015 m. užimtumas miškininkystės sektoriuje sumažėjo 33 proc. daugiausia dėl mechanizacijos tuo metu, kai medienos gavyba irgi didėjo; pabrėžia svarbų miškų vaidmenį kuriant žaliąsias darbo vietas kaimo ir kalnuotose vietovėse; pažymi, kad miško produktai ne iš medienos, pvz., įvairūs gamtiniai maisto produktai, vaistai ir pagrindinių medžiagų paklausos sprendimai, atlieka svarbų vaidmenį kaip pajamų, kurių vertė 2015 m. siekė apie 4 mlrd. EUR (35), šaltinis ir yra giliai įsišakniję regioninėse tradicijose; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, kokią ekonominę naudą teikia artimesnė gamtai politika, įskaitant tiesioginį ir netiesioginį užimtumą; |
| --- | --- |

22.

primena, kad miškininkystės sektoriuje dirba 2,1 mln. darbuotojų, o išplėstinė su miškais susijusi vertės grandinė žaliojoje ekonomikoje apima 4 mln. darbo vietų, neskaitant mažmeninės prekybos veiklos ir su mediena nesusijusios veiklos, pvz., su miškais susijusios laisvalaikio veiklos ir mokslinės veiklos miškų srityje; pažymi, kad 2000–2015 m. užimtumas miškininkystės sektoriuje sumažėjo 33 proc. daugiausia dėl mechanizacijos tuo metu, kai medienos gavyba irgi didėjo; pabrėžia svarbų miškų vaidmenį kuriant žaliąsias darbo vietas kaimo ir kalnuotose vietovėse; pažymi, kad miško produktai ne iš medienos, pvz., įvairūs gamtiniai maisto produktai, vaistai ir pagrindinių medžiagų paklausos sprendimai, atlieka svarbų vaidmenį kaip pajamų, kurių vertė 2015 m. siekė apie 4 mlrd. EUR (35

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti ir įvertinti miškų funkcijų pusiausvyros pokyčių poveikį bendrai užimtumo padėčiai ir vietos medienos sektoriaus pelningumui, ypač kaimo ir kalnuotose vietovėse ir galutinėse medienos perdirbimo pramonės grandyse, ir pabrėžia, kad, svarstant valdymo praktikos pokyčius, reikia išlaikyti arba padidinti užimtumo patrauklumą šiame sektoriuje ir darbo saugą; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti ir įvertinti miškų funkcijų pusiausvyros pokyčių poveikį bendrai užimtumo padėčiai ir vietos medienos sektoriaus pelningumui, ypač kaimo ir kalnuotose vietovėse ir galutinėse medienos perdirbimo pramonės grandyse, ir pabrėžia, kad, svarstant valdymo praktikos pokyčius, reikia išlaikyti arba padidinti užimtumo patrauklumą šiame sektoriuje ir darbo saugą;

| 24. | pripažįsta, kad miško atsodinimas ir įveisimas teikia tam tikrą papildomą naudą, pvz., vandens filtravimas, didesnis vandens prieinamumas, sausrų mažinimas, apsauga nuo potvynių, nuosėdų nesusidarymas, laukinės gyvūnijos ir augalijos buveinės, dirvožemio faunos gausėjimas, didesnis dirvožemio derlingumas ir oro filtravimas; palankiai vertina miško atsodinimo ir įveisimo veiksmų planą, pagal kurį iki 2030 m. ES būtų pasodinta bent 3 mlrd. papildomų medžių; pabrėžia, kad tokios iniciatyvos turėtų būti įgyvendinamos laikantis aiškių ekologinių principų ir visiškai suderinamos su biologinės įvairovės tikslu, pirmenybę teikiant miškų ekosistemų atkūrimui; primena, kad medžių sodinimas priklauso nuo vietos suinteresuotųjų subjektų paramos ir regioninio planavimo; ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti tinkamų medžių sodinimui vietovėse, kuriose nualinta žemė ir kurios kenčia nuo dykumėjimo, ir pakartoja, kad svarbu apsaugoti neliestus miškus ir sengires; atkreipia dėmesį į tai, kad miškų ploto didinimas gali veiksmingai prisidėti prie kovos su klimato kaita ir natūralaus nualintų miškų sistemų atkūrimo, dėl kurio vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būtų skatinamas ekonominis ir socialinis vystymasis ir naujų darbo vietų kūrimas; ragina Komisiją į papildomumo principus įtraukti medžius, pasodintus pagal naujosios bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ekologines schemas ir aplinkos, klimato ir kitus valdymo įsipareigojimus, taip pat medžius, pasodintus pagal Nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes tiek naujoji BŽŪP, tiek Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė bus įgyvendintos po to, kai bus priimta 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija; pabrėžia, kad žemė yra baigtinis išteklius, todėl pirmenybė turėtų būti teikiama medžių sodinimui esamuose miškuose, nederlingoje žemėje ir miestų teritorijose, o ne derlingos žemės ūkio paskirties keitimui, ypač esant naujoms geopolitinėms aplinkybėmis, reikia vengti žemės ūkio paskirties žemės, taip pat ganyklų ir natūralių pievų paskirties keitimo, nes dėl to dirvožemio organinė anglis reikšmingai nesikeičia (36); atkreipia dėmesį į galimybę šioje teritorijoje plėtoti miesto miškus; tačiau primena, kad miško atsodinimas ir įveisimas taip pat gali būti susijęs su kompromisais biologinės įvairovės atžvilgiu, pvz., biologiškai įvairiose pievose; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad miško atsodinimas ir įveisimas teikia tam tikrą papildomą naudą, pvz., vandens filtravimas, didesnis vandens prieinamumas, sausrų mažinimas, apsauga nuo potvynių, nuosėdų nesusidarymas, laukinės gyvūnijos ir augalijos buveinės, dirvožemio faunos gausėjimas, didesnis dirvožemio derlingumas ir oro filtravimas; palankiai vertina miško atsodinimo ir įveisimo veiksmų planą, pagal kurį iki 2030 m. ES būtų pasodinta bent 3 mlrd. papildomų medžių; pabrėžia, kad tokios iniciatyvos turėtų būti įgyvendinamos laikantis aiškių ekologinių principų ir visiškai suderinamos su biologinės įvairovės tikslu, pirmenybę teikiant miškų ekosistemų atkūrimui; primena, kad medžių sodinimas priklauso nuo vietos suinteresuotųjų subjektų paramos ir regioninio planavimo; ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti tinkamų medžių sodinimui vietovėse, kuriose nualinta žemė ir kurios kenčia nuo dykumėjimo, ir pakartoja, kad svarbu apsaugoti neliestus miškus ir sengires; atkreipia dėmesį į tai, kad miškų ploto didinimas gali veiksmingai prisidėti prie kovos su klimato kaita ir natūralaus nualintų miškų sistemų atkūrimo, dėl kurio vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būtų skatinamas ekonominis ir socialinis vystymasis ir naujų darbo vietų kūrimas; ragina Komisiją į papildomumo principus įtraukti medžius, pasodintus pagal naujosios bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ekologines schemas ir aplinkos, klimato ir kitus valdymo įsipareigojimus, taip pat medžius, pasodintus pagal Nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes tiek naujoji BŽŪP, tiek Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė bus įgyvendintos po to, kai bus priimta 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija; pabrėžia, kad žemė yra baigtinis išteklius, todėl pirmenybė turėtų būti teikiama medžių sodinimui esamuose miškuose, nederlingoje žemėje ir miestų teritorijose, o ne derlingos žemės ūkio paskirties keitimui, ypač esant naujoms geopolitinėms aplinkybėmis, reikia vengti žemės ūkio paskirties žemės, taip pat ganyklų ir natūralių pievų paskirties keitimo, nes dėl to dirvožemio organinė anglis reikšmingai nesikeičia (36

Miško apsauga, atkūrimas, atsodinimas, įveisimas ir tvarus tvarkymas

Miško apsauga, atkūrimas, atsodinimas, įveisimas ir tvarus tvarkymas

| 25. | pripažįsta daugialypį miškų vaidmenį ir sveikų, ekologiškai atsparių miškų ekosistemų, kurios visuomenei teikia daugybę paslaugų, svarbą, pvz., biologinės įvairovės išsaugojimą ir atsinaujinančiųjų žaliavų tiekimą, ir tai padeda kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą kaimo vietovėse; pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo stiprinimo politika padės kovoti su klimato kaita; ragina užtikrinti tvarią miškotvarką įgyvendinant klimato tikslus, nes tai labai svarbu siekiant sumažinti miškų naikinimą ir alinimą, ir primygtinai reikalauja, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ir buveinių apsauga bei išlaikymas būtų įtraukti į tvarią miškotvarką; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta daugialypį miškų vaidmenį ir sveikų, ekologiškai atsparių miškų ekosistemų, kurios visuomenei teikia daugybę paslaugų, svarbą, pvz., biologinės įvairovės išsaugojimą ir atsinaujinančiųjų žaliavų tiekimą, ir tai padeda kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą kaimo vietovėse; pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo stiprinimo politika padės kovoti su klimato kaita; ragina užtikrinti tvarią miškotvarką įgyvendinant klimato tikslus, nes tai labai svarbu siekiant sumažinti miškų naikinimą ir alinimą, ir primygtinai reikalauja, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ir buveinių apsauga bei išlaikymas būtų įtraukti į tvarią miškotvarką;

| 26. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES skatintų miškų ekosistemų apsaugą, išsaugojimą ir atkūrimą, atsižvelgdama į būsimą ES gamtos atkūrimo teisės aktą ir didindama jų atsparumą, kartu remdama ekonomiškai perspektyvaus ir gyvybingo miškų sektoriaus ir vietos bendruomenių plėtrą; ragina parengti ilgalaikę Europos miškų apsaugos ir atkūrimo viziją; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, jog svarbu, kad ES skatintų miškų ekosistemų apsaugą, išsaugojimą ir atkūrimą, atsižvelgdama į būsimą ES gamtos atkūrimo teisės aktą ir didindama jų atsparumą, kartu remdama ekonomiškai perspektyvaus ir gyvybingo miškų sektoriaus ir vietos bendruomenių plėtrą; ragina parengti ilgalaikę Europos miškų apsaugos ir atkūrimo viziją;

| 27. | atkreipia dėmesį į Komisijos pranešimą apie papildomų neprivalomų tvarios miškotvarkos rodiklių ir ribinių verčių nustatymą, kuriuos valstybės narės ir toliau savanoriškai įgyvendina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; mano, kad šie rodikliai ir ribinės vertės turėtų padėti geriau suprasti, ar miškas tvarkomas tvariai miško lygmeniu arba bent jau kraštovaizdžio lygmeniu, ir nustatyti, kurios atkūrimo pastangos buvo sėkmingos; ragina Komisiją parengti įrodymais pagrįstus rodiklius ir ribines vertes, kurie papildytų tvarios miškotvarkos sistemą, visų pirma kiek tai susiję su aiškių kriterijų, susijusių su ekosistemos sveikata, biologine įvairove ir klimato kaita, rengimu, siekiant, kad jie taptų veiksminga ES miškų tvarumo gerinimo priemone ir užtikrintų, kad miškotvarka padėtų siekti ES klimato ir biologinės įvairovės tikslų; mano, kad šie papildomi rodikliai ir ribinės vertės yra esminė priemonė siekiant apsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir švelninti klimato kaitą bei prisitaikyti prie jos miškų sektoriuje; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tvarios miškotvarkos apibrėžties susitarta vykdant visos Europos procesą FOREST EUROPE ir ji buvo įtraukta į valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir savanoriškas sistemas, pvz., miškų sertifikavimą; todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti Komisijos, FOREST EUROPE ir FAO darbo nuoseklumą ir vengti bet kokio pastangų dubliavimo ar neproporcingo administracinės naštos padidėjimo, taip pat bendradarbiauti su nacionalinėmis ir regioninėmis kompetentingomis institucijomis, viešaisiais ir privačiais miškų valdytojais ir miškų savininkais bei kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant užtikrinti, kad rodikliai ir ribinės vertės būtų tinkami taikyti vietos ir regionų lygmeniu konkrečiomis biogeografinėmis sąlygomis; atkreipia dėmesį į tai, kad FOREST EUROPE pradėjo svarstyti tvarios miškotvarkos apibrėžtį ir jos priemones; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant tinkamai įgyvendinti nacionalines strategijas ir teisės aktus, susijusius su tvaria miškotvarka, ir pritaikyti juos prie nacionalinių, regioninių ir vietos aplinkybių; ragina valstybes nares tinkamai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti su miškais susijusius ES teisės aktus ir privalomus tikslus ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti Paukščių ir Buveinių direktyvų, įskaitant „Natura 2000“, įgyvendinimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į Komisijos pranešimą apie papildomų neprivalomų tvarios miškotvarkos rodiklių ir ribinių verčių nustatymą, kuriuos valstybės narės ir toliau savanoriškai įgyvendina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; mano, kad šie rodikliai ir ribinės vertės turėtų padėti geriau suprasti, ar miškas tvarkomas tvariai miško lygmeniu arba bent jau kraštovaizdžio lygmeniu, ir nustatyti, kurios atkūrimo pastangos buvo sėkmingos; ragina Komisiją parengti įrodymais pagrįstus rodiklius ir ribines vertes, kurie papildytų tvarios miškotvarkos sistemą, visų pirma kiek tai susiję su aiškių kriterijų, susijusių su ekosistemos sveikata, biologine įvairove ir klimato kaita, rengimu, siekiant, kad jie taptų veiksminga ES miškų tvarumo gerinimo priemone ir užtikrintų, kad miškotvarka padėtų siekti ES klimato ir biologinės įvairovės tikslų; mano, kad šie papildomi rodikliai ir ribinės vertės yra esminė priemonė siekiant apsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir švelninti klimato kaitą bei prisitaikyti prie jos miškų sektoriuje; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tvarios miškotvarkos apibrėžties susitarta vykdant visos Europos procesą FOREST EUROPE ir ji buvo įtraukta į valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir savanoriškas sistemas, pvz., miškų sertifikavimą; todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti Komisijos, FOREST EUROPE ir FAO darbo nuoseklumą ir vengti bet kokio pastangų dubliavimo ar neproporcingo administracinės naštos padidėjimo, taip pat bendradarbiauti su nacionalinėmis ir regioninėmis kompetentingomis institucijomis, viešaisiais ir privačiais miškų valdytojais ir miškų savininkais bei kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant užtikrinti, kad rodikliai ir ribinės vertės būtų tinkami taikyti vietos ir regionų lygmeniu konkrečiomis biogeografinėmis sąlygomis; atkreipia dėmesį į tai, kad FOREST EUROPE pradėjo svarstyti tvarios miškotvarkos apibrėžtį ir jos priemones; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant tinkamai įgyvendinti nacionalines strategijas ir teisės aktus, susijusius su tvaria miškotvarka, ir pritaikyti juos prie nacionalinių, regioninių ir vietos aplinkybių; ragina valstybes nares tinkamai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti su miškais susijusius ES teisės aktus ir privalomus tikslus ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti Paukščių ir Buveinių direktyvų, įskaitant „Natura 2000“, įgyvendinimą ir vykdymą;

| 28. | pabrėžia, kad dėl klimato kaitos miškus vis dažniau puola kenkėjai, ligos ir parazitai, ištinka gaivalinės nelaimės, kinta vandens pusiausvyra, kyla vidutinė temperatūra ir veikia kiti trikdžiai ir kad būtina skubiai didinti miškų ekosistemų prisitaikymą ir atsparumą pasitelkiant tvarų aktyvų tvarkymą; atkreipia dėmesį į šių trikdžių ekonominį poveikį visam miškininkystės sektoriui; pažymi, kad didesnis tvarių novatoriškų technologijų ir tvarios miškotvarkos taikymas miško atkūrimo, įveisimo ir atsodinimo srityse gali padėti pagerinti atsparumą ir didinti biologinę įvairovę; ragina Komisiją rinkti ir valstybėse narėse skleisti žinias apie tai, kaip pritaikyti miškus prie esamos ir numatomos klimato kaitos, laikantis naujosios ES prisitaikymo strategijos ir biologinės įvairovės strategijos; pažymi, kad tvarią miškotvarką, kaip dinamišką sąvoką, sudaro įvairiausi veiksmai ir prisitaikymo praktika ir kad dauguma šių veiksmų gali atlikti svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitą išnaudojant miškų potencialą, taip pat siūlant priemones, kuriomis siekiama siūlyti geriau pritaikytų europinių rūšių ir geresnes kilmės vietas, stiprinti miškų indėlį į vandens ciklą, atlikti sanitarinius kirtimus kenkėjams, patogenams ir invazinėms rūšims sulaikyti, imtis miškų gaisrų prevencijos ir išsaugoti apsaugines funkcijas, kartu pabrėžiant daugialypę miškų prigimtį; pabrėžia, kad siekiant turėti daugiau, atsparesnės ir įvairesnės miško žemės reikia prieigos prie genetinių išteklių; pabrėžia, kad svarbu remti nacionalinius sėjinukų genų fondus, kad vietos ir regionų miškų atsodinimo ir įveisimo iniciatyvos būtų aprūpintos pakankamu vietinių medžių rūšių skaičiumi; atkreipia dėmesį į natūralaus atsikūrimo svarbą miškų ateičiai, nes tai lemia netrikdomą šaknų vystymąsi, didesnį medžių gyvybingumą ir stabilumą bei mažas sodinimo išlaidas, kartu pažymėdamas, kad natūralus atsikūrimas ne visada įmanomas dėl specifinių miško sąlygų; pabrėžia, kad dėl įvairių ES miškų ir klimato sąlygų reikalinga diferencijuotos tvarios miškotvarkos praktika, kuri turėtų būti plėtojama nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, remiantis tvirtu bendru pagrindu; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad dėl klimato kaitos miškus vis dažniau puola kenkėjai, ligos ir parazitai, ištinka gaivalinės nelaimės, kinta vandens pusiausvyra, kyla vidutinė temperatūra ir veikia kiti trikdžiai ir kad būtina skubiai didinti miškų ekosistemų prisitaikymą ir atsparumą pasitelkiant tvarų aktyvų tvarkymą; atkreipia dėmesį į šių trikdžių ekonominį poveikį visam miškininkystės sektoriui; pažymi, kad didesnis tvarių novatoriškų technologijų ir tvarios miškotvarkos taikymas miško atkūrimo, įveisimo ir atsodinimo srityse gali padėti pagerinti atsparumą ir didinti biologinę įvairovę; ragina Komisiją rinkti ir valstybėse narėse skleisti žinias apie tai, kaip pritaikyti miškus prie esamos ir numatomos klimato kaitos, laikantis naujosios ES prisitaikymo strategijos ir biologinės įvairovės strategijos; pažymi, kad tvarią miškotvarką, kaip dinamišką sąvoką, sudaro įvairiausi veiksmai ir prisitaikymo praktika ir kad dauguma šių veiksmų gali atlikti svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitą išnaudojant miškų potencialą, taip pat siūlant priemones, kuriomis siekiama siūlyti geriau pritaikytų europinių rūšių ir geresnes kilmės vietas, stiprinti miškų indėlį į vandens ciklą, atlikti sanitarinius kirtimus kenkėjams, patogenams ir invazinėms rūšims sulaikyti, imtis miškų gaisrų prevencijos ir išsaugoti apsaugines funkcijas, kartu pabrėžiant daugialypę miškų prigimtį; pabrėžia, kad siekiant turėti daugiau, atsparesnės ir įvairesnės miško žemės reikia prieigos prie genetinių išteklių; pabrėžia, kad svarbu remti nacionalinius sėjinukų genų fondus, kad vietos ir regionų miškų atsodinimo ir įveisimo iniciatyvos būtų aprūpintos pakankamu vietinių medžių rūšių skaičiumi; atkreipia dėmesį į natūralaus atsikūrimo svarbą miškų ateičiai, nes tai lemia netrikdomą šaknų vystymąsi, didesnį medžių gyvybingumą ir stabilumą bei mažas sodinimo išlaidas, kartu pažymėdamas, kad natūralus atsikūrimas ne visada įmanomas dėl specifinių miško sąlygų; pabrėžia, kad dėl įvairių ES miškų ir klimato sąlygų reikalinga diferencijuotos tvarios miškotvarkos praktika, kuri turėtų būti plėtojama nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, remiantis tvirtu bendru pagrindu;

| 29. | labai susirūpinęs pažymi, kad dideli ir vis intensyvesni gaisrai yra didėjantis iššūkis visoje Europos Sąjungoje, ir ypač atkreipia dėmesį į precedento neturintį 2021 m. gaisrų sezoną ES, per kurį buvo sunaikinta apie 0,5 mln. ha miškų, visų pirma Europos regionuose, kuriuose vidutinė temperatūra pakilo labiausiai, kaip antai Viduržemio jūros regione; pabrėžia, kad pasaulio mastu didėja didelių gaisrų dažnumas ir intensyvumas; primena, kad įvairus kraštovaizdis su įvairiais miškais yra didesnė apsauga arba natūralus barjeras nuo didelio masto ir nekontroliuojamų miškų gaisrų; pabrėžia, kad įvairių miškų atkūrimas padėtų užtikrinti gaisrų prevenciją ir valdymą; pabrėžia, kad siekiant kovoti su klimato kaitos poveikiu miškuose reikia skirti daugiau išteklių ir plėtoti mokslu grindžiamą gaisrų valdymą ir gebėjimų stiprinimą teikiant konsultavimo paslaugas; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau skatinti integruoto gaisrų valdymo koncepciją ir ja naudotis, taip pat pažymi, kad tam gali prireikti geresnių reguliavimo pajėgumų valstybėse narėse, viešųjų paslaugų stiprinimo ir specialios paramos bei glaudesnio bendradarbiavimo nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas srityse; pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti ir visapusiškai panaudoti ES civilinės saugos mechanizmą miškų gaisrų ir kitų gaivalinių nelaimių atvejais; ragina Komisiją rinkti ir valstybėse narėse skleisti žinias apie tai, kaip pritaikyti miškus prie esamos ir numatomos klimato kaitos, laikantis naujosios ES prisitaikymo strategijos; ragina Komisiją, naudojantis patobulintais programos „Copernicus“ produktais, dirbtiniu intelektu ir kitais nuotolinio stebėjimo duomenimis, parengti miškų gaisrų rizikos vertinimą ir žemėlapius prevenciniams veiksmams stiprinti; |
| --- | --- |

29.

labai susirūpinęs pažymi, kad dideli ir vis intensyvesni gaisrai yra didėjantis iššūkis visoje Europos Sąjungoje, ir ypač atkreipia dėmesį į precedento neturintį 2021 m. gaisrų sezoną ES, per kurį buvo sunaikinta apie 0,5 mln. ha miškų, visų pirma Europos regionuose, kuriuose vidutinė temperatūra pakilo labiausiai, kaip antai Viduržemio jūros regione; pabrėžia, kad pasaulio mastu didėja didelių gaisrų dažnumas ir intensyvumas; primena, kad įvairus kraštovaizdis su įvairiais miškais yra didesnė apsauga arba natūralus barjeras nuo didelio masto ir nekontroliuojamų miškų gaisrų; pabrėžia, kad įvairių miškų atkūrimas padėtų užtikrinti gaisrų prevenciją ir valdymą; pabrėžia, kad siekiant kovoti su klimato kaitos poveikiu miškuose reikia skirti daugiau išteklių ir plėtoti mokslu grindžiamą gaisrų valdymą ir gebėjimų stiprinimą teikiant konsultavimo paslaugas; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau skatinti integruoto gaisrų valdymo koncepciją ir ja naudotis, taip pat pažymi, kad tam gali prireikti geresnių reguliavimo pajėgumų valstybėse narėse, viešųjų paslaugų stiprinimo ir specialios paramos bei glaudesnio bendradarbiavimo nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas srityse; pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti ir visapusiškai panaudoti ES civilinės saugos mechanizmą miškų gaisrų ir kitų gaivalinių nelaimių atvejais; ragina Komisiją rinkti ir valstybėse narėse skleisti žinias apie tai, kaip pritaikyti miškus prie esamos ir numatomos klimato kaitos, laikantis naujosios ES prisitaikymo strategijos; ragina Komisiją, naudojantis patobulintais programos „Copernicus“ produktais, dirbtiniu intelektu ir kitais nuotolinio stebėjimo duomenimis, parengti miškų gaisrų rizikos vertinimą ir žemėlapius prevenciniams veiksmams stiprinti;

| 30. | pabrėžia, kad skirtingų apsaugos lygių nustatymas yra tvarios miškotvarkos priemonių rinkinio dalis; pabrėžia, kad daugeliu atvejų net ir miškų apsaugai reikia tam tikrų intervencinių priemonių, pvz., reaguojant į gamtinius pavojus arba prisitaikant prie klimato kaitos; pažymi, kad įvairaus amžiaus, mišrūs tolydžios dangos miškai yra atsparesni klimato poveikiui, pavyzdžiui, gaisrams, sausroms ir nesezoniniams meteorologiniams reiškiniams, todėl jie yra svarbi tvarios miškotvarkos dalis ir didžiulė investicija į ateitį; primygtinai tvirtina, kad ES lėšomis neturėtų būti remiamos monokultūros, kurios yra mažiau atsparios kenkėjams ir ligoms, taip pat sausroms, vėjams, audroms ir gaisrams; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad skirtingų apsaugos lygių nustatymas yra tvarios miškotvarkos priemonių rinkinio dalis; pabrėžia, kad daugeliu atvejų net ir miškų apsaugai reikia tam tikrų intervencinių priemonių, pvz., reaguojant į gamtinius pavojus arba prisitaikant prie klimato kaitos; pažymi, kad įvairaus amžiaus, mišrūs tolydžios dangos miškai yra atsparesni klimato poveikiui, pavyzdžiui, gaisrams, sausroms ir nesezoniniams meteorologiniams reiškiniams, todėl jie yra svarbi tvarios miškotvarkos dalis ir didžiulė investicija į ateitį; primygtinai tvirtina, kad ES lėšomis neturėtų būti remiamos monokultūros, kurios yra mažiau atsparios kenkėjams ir ligoms, taip pat sausroms, vėjams, audroms ir gaisrams;

| 31. | pripažįsta, kad ne visa miškotvarkos praktika prisideda prie anglies dioksido sekvestracijos miškuose, tačiau pabrėžia, kad metodai gali būti pritaikyti ir atnaujinti, o specialistai gali pradėti juos taikyti, kad rastų kuo geresnį kompromisą, optimizuotų savo požiūrį į kelių tikslų siekimą ir sukurtų sinergiją su klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslais bei su daugeliu kitų miško funkcijų; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reikia ieškoti pusiausvyros tarp medienos paklausos ir lūkesčių, kad miškas veiks kaip anglies absorbentas ir floros bei faunos buveinė; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ir jos tarnybas dirbti strategiškai, kad būtų užtikrintas visų su miškininkyste susijusių darbų nuoseklumas ir sustiprintas tvarus miškų valdymas, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; pabrėžia, kad tam tikra valdymo praktika, visų pirma apimanti savanoriškas priemones, gali padėti atkurti miškus ir daryti teigiamą poveikį anglies dioksido sekvestracijai, biologinei įvairovei ir ekologinei būklei; pažymi, kad miškų biologinės įvairovės ir anglies dioksido sekvestracijos bei saugojimo pajėgumai gali būti labai įvairūs, priklausomai nuo tvarkymo, naudojamų mechanizmų, kirtimo intensyvumo ir dažnumo, dirvožemio būklės, parazitų ir ligų intensyvumo, medžių amžiaus ir pan.; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriuose miškuose anglies dioksido išsiskiria daugiau nei absorbuojama; pažymi, kad miškai neturėtų būti laikomi vien tik CO2 absorbentais ir nepakankamo kitų sektorių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo alternatyva; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad ne visa miškotvarkos praktika prisideda prie anglies dioksido sekvestracijos miškuose, tačiau pabrėžia, kad metodai gali būti pritaikyti ir atnaujinti, o specialistai gali pradėti juos taikyti, kad rastų kuo geresnį kompromisą, optimizuotų savo požiūrį į kelių tikslų siekimą ir sukurtų sinergiją su klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslais bei su daugeliu kitų miško funkcijų; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reikia ieškoti pusiausvyros tarp medienos paklausos ir lūkesčių, kad miškas veiks kaip anglies absorbentas ir floros bei faunos buveinė; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ir jos tarnybas dirbti strategiškai, kad būtų užtikrintas visų su miškininkyste susijusių darbų nuoseklumas ir sustiprintas tvarus miškų valdymas, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; pabrėžia, kad tam tikra valdymo praktika, visų pirma apimanti savanoriškas priemones, gali padėti atkurti miškus ir daryti teigiamą poveikį anglies dioksido sekvestracijai, biologinei įvairovei ir ekologinei būklei; pažymi, kad miškų biologinės įvairovės ir anglies dioksido sekvestracijos bei saugojimo pajėgumai gali būti labai įvairūs, priklausomai nuo tvarkymo, naudojamų mechanizmų, kirtimo intensyvumo ir dažnumo, dirvožemio būklės, parazitų ir ligų intensyvumo, medžių amžiaus ir pan.; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriuose miškuose anglies dioksido išsiskiria daugiau nei absorbuojama; pažymi, kad miškai neturėtų būti laikomi vien tik CO2

| 32. | palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą Miškų ir gamtos darbo grupei rengiant savanoriškas gamtiškosios miškininkystės gaires; mano, kad siekiant užtikrinti pridėtinę vertę šios koncepcijos gairės turėtų būti parengtos visapusiškai vadovaujantis subsidiarumo principu, apimti plataus spektro į rezultatus orientuotas, moksliškai paremtas tvarios miškotvarkos priemones ir praktiką, visų pirma atsižvelgiant į vietos ir regionų lygmens poreikius, kad miškų savininkams ir valdytojams būtų suteikta priemonių ir tinkamų finansinių paskatų ryšiams ir bendradarbiavimui gerinti ir atitinkamai biologinės įvairovės apsaugai geriau integruoti į patobulintus valdymo metodus, kuriais kartu būtų siekiama teikti kitas ekosistemines paslaugas ir produktus, kaip matyti iš INTEGRATE tinklo veiklos; pabrėžia, kad miškai Sąjungoje pasižymi labai skirtingomis savybėmis ir kad dėl šios priežasties jiems turi būti taikomi visiškai skirtingi politikos ir valdymo metodai, paremti tvirtu bendru pagrindu; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą Miškų ir gamtos darbo grupei rengiant savanoriškas gamtiškosios miškininkystės gaires; mano, kad siekiant užtikrinti pridėtinę vertę šios koncepcijos gairės turėtų būti parengtos visapusiškai vadovaujantis subsidiarumo principu, apimti plataus spektro į rezultatus orientuotas, moksliškai paremtas tvarios miškotvarkos priemones ir praktiką, visų pirma atsižvelgiant į vietos ir regionų lygmens poreikius, kad miškų savininkams ir valdytojams būtų suteikta priemonių ir tinkamų finansinių paskatų ryšiams ir bendradarbiavimui gerinti ir atitinkamai biologinės įvairovės apsaugai geriau integruoti į patobulintus valdymo metodus, kuriais kartu būtų siekiama teikti kitas ekosistemines paslaugas ir produktus, kaip matyti iš INTEGRATE tinklo veiklos; pabrėžia, kad miškai Sąjungoje pasižymi labai skirtingomis savybėmis ir kad dėl šios priežasties jiems turi būti taikomi visiškai skirtingi politikos ir valdymo metodai, paremti tvirtu bendru pagrindu;

| 33. | pabrėžia neliestų miškų ir sengirių svarbą, kadangi juose yra turtinga biologinė įvairovė ir daugybė įvairių mikrobuveinių, kurios yra būtinos siekiant išlaikyti aukštą biologinės įvairovės lygį, ir atkreipia dėmesį į jų svarbų vaidmenį biologinės įvairovės apsaugos, anglies dioksido sekvestracijos ir saugojimo bei gėlo vandens tiekimo srityse; pakartoja raginimą užtikrinti griežtą visų išlikusių sengirių ir neliestų miškų apsaugą vadovaujantis 2030 m. biologinės įvairovės strategija; primygtinai reikalauja teikti apsaugą ir buferinėms zonoms, esančioms greta neliestų miškų ir sengirių, kad sengirėse galėtų formuotis joms būdingos savybės; pabrėžia, kad tinkamos apsaugos išplėtimas įtraukiant buferines zonas pagerins didelės ekologinės vertės buveinių jungtis, o tai labai prisidės prie išsaugojimo ir sumažins neigiamo susiskaidymo poveikį; pažymi, kad beveik visi neliesti miškai yra išnykę, ir reiškia susirūpinimą dėl neteisėto miškų kirtimo kai kuriose ES valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tarptautiniu lygmeniu taikomos skirtingos neliestų miškų ir sengirių apibrėžtys, ir pabrėžia, kad prieš imantis bet kokių tolesnių veiksmų apibrėžiant neliestus miškus ir sengires valstybės narės, miškų savininkai ir valdytojai bei kiti suinteresuotieji subjektai turi bendrai susitarti dėl neliestų miškų ir sengirių apibrėžčių rinkinio, paremto esamomis apibrėžtimis; apgailestauja dėl to, kad 2021 m. Komisija nepriėmė gairių dėl sengirių ir neliestų miškų apibrėžties, kaip nurodyta 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje, tačiau palankiai vertina Miškų ir gamtos darbo grupės vykdomą darbą rengiant šias apibrėžtis; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti įvairius daugelį dalykų apimančius požymius, užtikrinti lankstumą, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias sąlygas biogeografiniuose regionuose ir įvairių tipų miškuose ir tinkamai atskirti sengires nuo senesnių medynų, kuriuose taikoma ilgalaikė rotacija; pabrėžia, kad dėl šių apibrėžčių turi būti skubiai susitarta, jos turi būti grindžiamos ekologiniais principais ir jas rengiant turi būti atsižvelgiama į Europos miškų, savininkų, tvarkymo tradicijų, gamtos tipų ir kintančių klimato zonų įvairovę, taip pat vengti neproporcingų tvarkymo reikalavimų gretimiems miškams ir miškingoms vietovėms ir leisti taikyti su nelaimėmis susijusias valdymo priemones, pavyzdžiui, nelaimių prevencijos priemones; atkreipia dėmesį į finansinių paskatų vaidmenį ateityje savanoriškai plėtojant tam tikrus senus miškus atidėtuose žemės plotuose; pabrėžia, kad neliestų miškų ir sengirių pasiskirstymas ES yra netolygus – 90 proc. tokių miškų yra keturiose valstybėse narėse (37); |
| --- | --- |

33.

pabrėžia neliestų miškų ir sengirių svarbą, kadangi juose yra turtinga biologinė įvairovė ir daugybė įvairių mikrobuveinių, kurios yra būtinos siekiant išlaikyti aukštą biologinės įvairovės lygį, ir atkreipia dėmesį į jų svarbų vaidmenį biologinės įvairovės apsaugos, anglies dioksido sekvestracijos ir saugojimo bei gėlo vandens tiekimo srityse; pakartoja raginimą užtikrinti griežtą visų išlikusių sengirių ir neliestų miškų apsaugą vadovaujantis 2030 m. biologinės įvairovės strategija; primygtinai reikalauja teikti apsaugą ir buferinėms zonoms, esančioms greta neliestų miškų ir sengirių, kad sengirėse galėtų formuotis joms būdingos savybės; pabrėžia, kad tinkamos apsaugos išplėtimas įtraukiant buferines zonas pagerins didelės ekologinės vertės buveinių jungtis, o tai labai prisidės prie išsaugojimo ir sumažins neigiamo susiskaidymo poveikį; pažymi, kad beveik visi neliesti miškai yra išnykę, ir reiškia susirūpinimą dėl neteisėto miškų kirtimo kai kuriose ES valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tarptautiniu lygmeniu taikomos skirtingos neliestų miškų ir sengirių apibrėžtys, ir pabrėžia, kad prieš imantis bet kokių tolesnių veiksmų apibrėžiant neliestus miškus ir sengires valstybės narės, miškų savininkai ir valdytojai bei kiti suinteresuotieji subjektai turi bendrai susitarti dėl neliestų miškų ir sengirių apibrėžčių rinkinio, paremto esamomis apibrėžtimis; apgailestauja dėl to, kad 2021 m. Komisija nepriėmė gairių dėl sengirių ir neliestų miškų apibrėžties, kaip nurodyta 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje, tačiau palankiai vertina Miškų ir gamtos darbo grupės vykdomą darbą rengiant šias apibrėžtis; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti įvairius daugelį dalykų apimančius požymius, užtikrinti lankstumą, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias sąlygas biogeografiniuose regionuose ir įvairių tipų miškuose ir tinkamai atskirti sengires nuo senesnių medynų, kuriuose taikoma ilgalaikė rotacija; pabrėžia, kad dėl šių apibrėžčių turi būti skubiai susitarta, jos turi būti grindžiamos ekologiniais principais ir jas rengiant turi būti atsižvelgiama į Europos miškų, savininkų, tvarkymo tradicijų, gamtos tipų ir kintančių klimato zonų įvairovę, taip pat vengti neproporcingų tvarkymo reikalavimų gretimiems miškams ir miškingoms vietovėms ir leisti taikyti su nelaimėmis susijusias valdymo priemones, pavyzdžiui, nelaimių prevencijos priemones; atkreipia dėmesį į finansinių paskatų vaidmenį ateityje savanoriškai plėtojant tam tikrus senus miškus atidėtuose žemės plotuose; pabrėžia, kad neliestų miškų ir sengirių pasiskirstymas ES yra netolygus – 90 proc. tokių miškų yra keturiose valstybėse narėse (37

| 34. | palankiai vertina tai, kad Komisijos gairėse dėl naujų saugomų teritorijų pripažįstamas poreikis vykdyti tam tikrą nuolatinę veiklą, pavyzdžiui, reguliuoti kanopinių žvėrių skaičių medžiojant, kad būtų galima apsaugoti įvairius miško buveinių tipus; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina tai, kad Komisijos gairėse dėl naujų saugomų teritorijų pripažįstamas poreikis vykdyti tam tikrą nuolatinę veiklą, pavyzdžiui, reguliuoti kanopinių žvėrių skaičių medžiojant, kad būtų galima apsaugoti įvairius miško buveinių tipus;

| 35. | primena, kad neliestų miškų ir sengirių kartografavimas yra visiškai nepakankamas, ir pabrėžia, kad reikia skubiai baigti kurti sistemą, kad būtų užtikrintas išsamus ir suderintas kartografavimas, grindžiamas aiškiais veiklos kriterijais ir apibrėžtimis; ragina Komisiją pripažinti iki šiol kai kuriose valstybėse narėse atliktą darbą nustatant, kartografuojant ir vertinant šiuos miškus, taip pat skatinti keistis gerąja patirtimi ir dalytis žiniomis; pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms suderinti turimus duomenis, užpildyti spragas, susijusias su neliestų miškų ir sengirių buvimo vietomis, ir sukurti visų potencialių vietovių, atitinkančių sengirių ir neliestų miškų kriterijus, duomenų bazę; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti skaidrią ir lengvai prieinamą visų galimų teritorijų, atitinkančių kriterijus, kad jas būtų galima priskirti sengirių ir neliestų miškų kategorijai, duomenų bazę; |
| --- | --- |

35.

primena, kad neliestų miškų ir sengirių kartografavimas yra visiškai nepakankamas, ir pabrėžia, kad reikia skubiai baigti kurti sistemą, kad būtų užtikrintas išsamus ir suderintas kartografavimas, grindžiamas aiškiais veiklos kriterijais ir apibrėžtimis; ragina Komisiją pripažinti iki šiol kai kuriose valstybėse narėse atliktą darbą nustatant, kartografuojant ir vertinant šiuos miškus, taip pat skatinti keistis gerąja patirtimi ir dalytis žiniomis; pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms suderinti turimus duomenis, užpildyti spragas, susijusias su neliestų miškų ir sengirių buvimo vietomis, ir sukurti visų potencialių vietovių, atitinkančių sengirių ir neliestų miškų kriterijus, duomenų bazę; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti skaidrią ir lengvai prieinamą visų galimų teritorijų, atitinkančių kriterijus, kad jas būtų galima priskirti sengirių ir neliestų miškų kategorijai, duomenų bazę;

| 36. | atkreipia dėmesį į Komisijos darbą rengiant biologinei įvairovei palankaus miško veisimo ir atkūrimo gaires; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas toms valstybėms narėms, kuriose miško danga yra nedidelė, ir, kai tinkama ir nekenkiama biologinės įvairovės tikslams, prastos kokybės ir kitai žemei, kuri netinkama maisto gamybai, yra netoli miestų ir priemiesčių ar kalnuotose vietovėse, taip pat paramai siekiant plėtoti atsparius, mišrius ir sveikus miškus; pabrėžia, kad biologinei įvairovei palankaus miško įveisimo apibrėžtys ir gairės turi būti paremtos mokslu, jose turi būti atsižvelgiama į Europos miškų įvairovę, nuosavybės tipus, valdymo tradicijas ir gamtos tipus, taip pat į besikeičiančias klimato zonas, ir jos turi būti rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; be to, primygtinai reikalauja, kad nenusausintos šlapynės ar durpynai nebūtų sausinami miško įveisimo tikslais, o jei žemė nusausinta seniau, jos tolesnis ar papildomas sausinimas neturėtų būti leidžiamas; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kalnuotose vietovėse esančiuose miškuose reikia dėti ypatingas pastangas siekiant išvengti erozijos; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į Komisijos darbą rengiant biologinei įvairovei palankaus miško veisimo ir atkūrimo gaires; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas toms valstybėms narėms, kuriose miško danga yra nedidelė, ir, kai tinkama ir nekenkiama biologinės įvairovės tikslams, prastos kokybės ir kitai žemei, kuri netinkama maisto gamybai, yra netoli miestų ir priemiesčių ar kalnuotose vietovėse, taip pat paramai siekiant plėtoti atsparius, mišrius ir sveikus miškus; pabrėžia, kad biologinei įvairovei palankaus miško įveisimo apibrėžtys ir gairės turi būti paremtos mokslu, jose turi būti atsižvelgiama į Europos miškų įvairovę, nuosavybės tipus, valdymo tradicijas ir gamtos tipus, taip pat į besikeičiančias klimato zonas, ir jos turi būti rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; be to, primygtinai reikalauja, kad nenusausintos šlapynės ar durpynai nebūtų sausinami miško įveisimo tikslais, o jei žemė nusausinta seniau, jos tolesnis ar papildomas sausinimas neturėtų būti leidžiamas; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kalnuotose vietovėse esančiuose miškuose reikia dėti ypatingas pastangas siekiant išvengti erozijos;

Galimybių sudarymas, kad miškai teiktų įvairią naudą, o miškų valdytojai galėtų siekti įvairių tikslų

Galimybių sudarymas, kad miškai teiktų įvairią naudą, o miškų valdytojai galėtų siekti įvairių tikslų

| 37. | pažymi, kad BŽŪP ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai yra pagrindiniai paramos miškininkystės priemonėms šaltiniai, sudarantys 90 proc. viso ES miškininkystės finansavimo; pabrėžia, kad 2017 m. Komisijos atliktame miškininkystės priemonių vertinime padaryta išvada, jog kaimo plėtros paramos miškams poveikis iš esmės yra teigiamas ir gali reikšmingai prisidėti prie ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės naudos užtikrinimo (38); taip pat pažymi, kad 2014–2020 m. valstybės narės išleido tik 49 proc. jame esančių lėšų ir kad Komisija nustatė, jog tokio mažo naudojimo priežastys yra administracinė našta, nepakankamas išmokų patrauklumas ir konsultavimo paslaugų trūkumas, ir kad priimant naujus BŽŪP strateginius planus į tai reikėtų atsižvelgti; ragina valstybes nares pašalinti administracinę naštą, kad miškininkystės priemonėms skirtos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšos būtų naudojamos veiksmingai; palankiai vertina Komisijos tikslą padidinti turimų lėšų panaudojimą ir pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad finansavimu ir subsidijomis nebūtų remiama veikla, kuri kenkia proporcingam įvairių ekosisteminių paslaugų teikimui; pabrėžia, kad į BŽŪP strateginius planus reikia įtraukti konkrečias ir pakankamai patrauklias priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos intervencinės ir kitos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti tvarią miškotvarką ir daugiafunkcį miškų vaidmenį ES, užtikrinti, kad parama būtų teikiama su miškų ekosistemomis susijusioms iniciatyvoms, visų pirma siekiant sumažinti biologinės įvairovės nykimą miškuose, skatinti konkrečiai aplinkai tinkamų vietinių rūšių medžių sodinimą, gerinti miškotvarką ir užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos laikantis atitinkamų politikos tikslų; apgailestauja, kad Komisija nestebi miškininkystės išlaidų pagal kitas kaimo plėtros priemones; pabrėžia, kad parama savanoriškoms gamtos apsaugos priemonėms atitinka nuosavybės teises ir subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad BŽŪP ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai yra pagrindiniai paramos miškininkystės priemonėms šaltiniai, sudarantys 90 proc. viso ES miškininkystės finansavimo; pabrėžia, kad 2017 m. Komisijos atliktame miškininkystės priemonių vertinime padaryta išvada, jog kaimo plėtros paramos miškams poveikis iš esmės yra teigiamas ir gali reikšmingai prisidėti prie ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės naudos užtikrinimo (38

| 38. | ragina Komisiją rasti naujų būdų, kaip būtų galima užtikrinti, kad parama iš įvairių fondų būtų patrauklesnė ir lengviau įsisavinama, atspindėtų ir išryškintų daugiafunkcį miškų ir miškų ekosistemų paslaugų pobūdį, ir kaip būtų galima geriau skatinti kitus ES finansavimo šaltinius, pvz., programą LIFE, programą „Europos horizontas“, Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir Europos investicijų banko Gamtos turtų finansavimo priemonę; ragina Komisiją įvertinti įvairių finansavimo priemonių pagal Sąjungos biudžetą ir ES ekonomikos gaivinimo priemonę, įskaitant nacionalinius BŽŪP strateginius planus, suderinamumą su ES miškų strategijoje ir ES biologinės įvairovės strategijoje nustatytais įsipareigojimais ir tikslais; ragina Komisiją pagal miškų aplinkosaugos ir klimato paslaugoms ir miškų išsaugojimui skirtas priemones taip pat laikyti tinkamais finansuoti įsipareigojimus, susijusius su miškų apsauga ir griežta miškų apsauga, numatytus 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje ir Naujojoje 2030 m. ES miškų strategijoje; ragina Komisiją pratęsti šių įsipareigojimų vykdymą ilgesniems nei septynerių metų laikotarpiams, ypač griežtai saugomų miško teritorijų atveju; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją rasti naujų būdų, kaip būtų galima užtikrinti, kad parama iš įvairių fondų būtų patrauklesnė ir lengviau įsisavinama, atspindėtų ir išryškintų daugiafunkcį miškų ir miškų ekosistemų paslaugų pobūdį, ir kaip būtų galima geriau skatinti kitus ES finansavimo šaltinius, pvz., programą LIFE, programą „Europos horizontas“, Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir Europos investicijų banko Gamtos turtų finansavimo priemonę; ragina Komisiją įvertinti įvairių finansavimo priemonių pagal Sąjungos biudžetą ir ES ekonomikos gaivinimo priemonę, įskaitant nacionalinius BŽŪP strateginius planus, suderinamumą su ES miškų strategijoje ir ES biologinės įvairovės strategijoje nustatytais įsipareigojimais ir tikslais; ragina Komisiją pagal miškų aplinkosaugos ir klimato paslaugoms ir miškų išsaugojimui skirtas priemones taip pat laikyti tinkamais finansuoti įsipareigojimus, susijusius su miškų apsauga ir griežta miškų apsauga, numatytus 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje ir Naujojoje 2030 m. ES miškų strategijoje; ragina Komisiją pratęsti šių įsipareigojimų vykdymą ilgesniems nei septynerių metų laikotarpiams, ypač griežtai saugomų miško teritorijų atveju;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma miškininkystės, o ne žemės ūkio sektorius veikia kaip rinka grindžiamas sektorius, neturintis aiškios priklausomybės nuo subsidijų, ir sykiu pažymi, kad BŽŪP finansavimas ir toliau daugiausia turi būti skiriamas maisto gamybai ir apsirūpinimo maistu saugumui Sąjungoje užtikrinti; pabrėžia, kad didesnį dėmesį skyrus kitoms ekosisteminėms paslaugoms neturėtų neproporcingai padidėti priklausomybė nuo subsidijų, ir pritaria, kad Komisija ir valstybės narės turėtų toliau plėtoti rinka grindžiamas mokėjimo už ekosistemines paslaugas sistemas, pvz., už anglies sekvestraciją, biologinės įvairovės skatinimą, dirvožemio apsaugą, vandentvarką, duomenų rinkimą ir stebėseną; pabrėžia, kad svarbu taikyti papildomumo principą ir rengti programas taip, kad būtų visapusiškai pripažįstamas lyderių ir kitų dalyvių darbas, sykiu motyvuojant įvairaus tipo miškų savininkus; taip pat pabrėžia, kad nustatant konkrečius programų reikalavimus reikia atsižvelgti į tai, kad miškai yra labai skirtingi ir kad jiems tenkantys iššūkiai ir turimos galimybės taip pat skirtingi; pažymi, kad patikimų duomenų apie ekosistemų paslaugas prieinamumas yra būtina bet kokios išmokų schemos sąlyga; palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo (39), kuriuo siekiama skatinti naujus verslo modelius viešosiomis ir privačiosiomis lėšomis, atlyginant už valdymo praktiką didinant sekvestraciją gyvojoje biomasėje ir dirvožemyje, vadovaujantis ekologijos principais; pabrėžia, kad reikalingos anglies dioksido kiekį dirvožemyje didinančio ūkininkavimo iniciatyvos, grindžiamos patikima moksline metodika, įskaitant galimybę taikyti neintervencinius metodus remiantis Biologinės įvairovės strategija; turėdamas omenyje šią iniciatyvą pabrėžia, kad aktyvi tvari miškotvarka gali prisidėti tiek prie anglies sankaupų didinimo, tiek prie miškų augimo; pabrėžia, kad anglies dioksido absorbavimas vykdant miškininkystės veiklą turėtų būti orientuotas į paskatas miškų savininkams ir valdytojams investuoti į aktyvią tvarią miškotvarką ir prireikus miškų apsaugą, skatinant miškų atkūrimą ir geresnį augimą; palankiai vertina Komisijos planą iki 2022 m. pabaigos pasiūlyti privalomą ES anglies dioksido absorbavimo sertifikavimui skirtą reglamentavimo sistemą, kad būtų galima teisingai kiekybiškai įvertinti anglies dioksido absorbavimo pastangas, apie jas pranešti ir jas patvirtinti ir išvengti klaidingo duomenų pateikimo bei ekologinio manipuliavimo rizikos; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma miškininkystės, o ne žemės ūkio sektorius veikia kaip rinka grindžiamas sektorius, neturintis aiškios priklausomybės nuo subsidijų, ir sykiu pažymi, kad BŽŪP finansavimas ir toliau daugiausia turi būti skiriamas maisto gamybai ir apsirūpinimo maistu saugumui Sąjungoje užtikrinti; pabrėžia, kad didesnį dėmesį skyrus kitoms ekosisteminėms paslaugoms neturėtų neproporcingai padidėti priklausomybė nuo subsidijų, ir pritaria, kad Komisija ir valstybės narės turėtų toliau plėtoti rinka grindžiamas mokėjimo už ekosistemines paslaugas sistemas, pvz., už anglies sekvestraciją, biologinės įvairovės skatinimą, dirvožemio apsaugą, vandentvarką, duomenų rinkimą ir stebėseną; pabrėžia, kad svarbu taikyti papildomumo principą ir rengti programas taip, kad būtų visapusiškai pripažįstamas lyderių ir kitų dalyvių darbas, sykiu motyvuojant įvairaus tipo miškų savininkus; taip pat pabrėžia, kad nustatant konkrečius programų reikalavimus reikia atsižvelgti į tai, kad miškai yra labai skirtingi ir kad jiems tenkantys iššūkiai ir turimos galimybės taip pat skirtingi; pažymi, kad patikimų duomenų apie ekosistemų paslaugas prieinamumas yra būtina bet kokios išmokų schemos sąlyga; palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo (39

| 40. | pripažįsta, kad esamos rinkos veikiamos sertifikavimo sistemos atlieka svarbų vaidmenį plėtojant ir toliau diegiant tvarią miškotvarką; pažymi, kad dauguma šių sistemų pasirodė esančios patikimos ir veiksmingos tvarios miškotvarkos skatinimo visoje Europoje priemonės; palankiai vertina nuolatinę ES institucijų vykdomą priežiūrą, kuri yra svarbi siekiant nuolatinės pažangos; palankiai vertina Komisijos pranešimą dėl savanoriškos gamtiškosios miškininkystės sertifikavimo sistemos sukūrimo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiomis iniciatyvomis taikant gamtai palankią miškotvarkos praktiką būtų gerinamos miškų ekosistemos, saugoma biologinė įvairovė ir užtikrinama pridėtinė vertė; ragina Komisiją bendradarbiauti su esamomis ir išbandytomis sertifikavimo sistemomis ir pasimokyti iš jų, taip pat remti pastangas tobulinti esamas sistemas, be kita ko, atsižvelgiant į skaidrumą vartotojams ir vartotojų paklausą; mano, kad siekiant sukurti pridėtinę vertę savanoriškas gamtiškasis sertifikavimas turi būti grindžiamas aiškia privaloma sistema, o miškų savininkams už ekosisteminių paslaugų teikimą turi būti leidžiama imti didesnę kainą, pvz., sukuriant ES kokybės ženklą ir vietos lygmeniu pritaikant gamtiškosios miškininkystės gaires, kad būtų skatinama biologinei įvairovei palankiausia valdymo praktika; ragina Komisiją, po to, kai bus parengta gamtiškosios miškininkystės apibrėžtis, įvertinti tokios sertifikavimo sistemos pridėtinę vertę ir išlaidas miškų savininkams; pažymi, kad savanoriškas sertifikavimas yra tik pirmas žingsnis tvaresnės miškotvarkos ES plėtojimo link; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad esamos rinkos veikiamos sertifikavimo sistemos atlieka svarbų vaidmenį plėtojant ir toliau diegiant tvarią miškotvarką; pažymi, kad dauguma šių sistemų pasirodė esančios patikimos ir veiksmingos tvarios miškotvarkos skatinimo visoje Europoje priemonės; palankiai vertina nuolatinę ES institucijų vykdomą priežiūrą, kuri yra svarbi siekiant nuolatinės pažangos; palankiai vertina Komisijos pranešimą dėl savanoriškos gamtiškosios miškininkystės sertifikavimo sistemos sukūrimo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiomis iniciatyvomis taikant gamtai palankią miškotvarkos praktiką būtų gerinamos miškų ekosistemos, saugoma biologinė įvairovė ir užtikrinama pridėtinė vertė; ragina Komisiją bendradarbiauti su esamomis ir išbandytomis sertifikavimo sistemomis ir pasimokyti iš jų, taip pat remti pastangas tobulinti esamas sistemas, be kita ko, atsižvelgiant į skaidrumą vartotojams ir vartotojų paklausą; mano, kad siekiant sukurti pridėtinę vertę savanoriškas gamtiškasis sertifikavimas turi būti grindžiamas aiškia privaloma sistema, o miškų savininkams už ekosisteminių paslaugų teikimą turi būti leidžiama imti didesnę kainą, pvz., sukuriant ES kokybės ženklą ir vietos lygmeniu pritaikant gamtiškosios miškininkystės gaires, kad būtų skatinama biologinei įvairovei palankiausia valdymo praktika; ragina Komisiją, po to, kai bus parengta gamtiškosios miškininkystės apibrėžtis, įvertinti tokios sertifikavimo sistemos pridėtinę vertę ir išlaidas miškų savininkams; pažymi, kad savanoriškas sertifikavimas yra tik pirmas žingsnis tvaresnės miškotvarkos ES plėtojimo link;

| 41. | palankiai vertina 2021 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą dėl logotipo „Natura 2000“ licencijavimo (40); pažymi, kad pagal „Natura 2000“ ženklinimo sistemą pažeidžiamiausių sausumos buveinių tipų ir rūšių apsaugai turėtų būti skatinama taikyti griežčiausius ES ekologinius standartus; primena, kad tinklas „Natura 2000“ apima apie 18 proc. ES sausumos teritorijos; pabrėžia, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad nebūtų vykdoma jokia veikla, daranti žalą ar trikdanti rūšis „Natura 2000“ tinklui priskirtose buveinėse; ragina ES miškų strategijoje nustatyti plataus užmojo tikslus siekiant išlaikyti ir atkurti nustatytųjų vietovių ekologinę vertę, atsižvelgiant į socialinius ir kultūrinius reikalavimus ir regionines bei vietos ypatybes; pažymi, kad išsaugojimo pastangos „Natura 2000“ teritorijose turėtų būti visapusiškai suderintos su Buveinių ir Paukščių direktyvomis ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija; pažymi, kad „Natura 2000“ teritorijose visuomenei teikiamos vertingos ekosisteminės paslaugos; pabrėžia, kad prekes ar paslaugas žymintis logotipas NATURA 2000 turėtų reikšti, jog gaminant tas prekes ir teikiant tas paslaugas padedama siekti „Natura 2000“ teritorijos, iš kurios jos yra gautos, išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina 2021 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą dėl logotipo „Natura 2000“ licencijavimo (40

| 42. | palankiai vertina Komisijos paskelbtą 2020–2024 m. strateginį ES ekologinio ženklo darbo planą; primena, kad ES ekologinis ženklas yra savanoriškas aplinkosauginio veiksmingumo didinimo ženklas; pažymi, kad ekologinio ženklo sistema skatinama ES žiedinė ekonomika ir prisidedama prie tvaraus vartojimo ir gamybos praktikos; ragina ES miškų sektoriuje nustatyti griežtus standartus ir stebėseną ir skatinti didesnį ekologinio ženklo naudojimą; pabrėžia, jog į ekologinio ženklo taikymo sritį svarbu įtraukti medienos gaminius, kad būtų apimamas šių gaminių tvarumo lygis; ragina valstybes nares skatinti gamintojus plačiau naudoti ženklą „Natura 2000“ ne medienos miško produktams; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina Komisijos paskelbtą 2020–2024 m. strateginį ES ekologinio ženklo darbo planą; primena, kad ES ekologinis ženklas yra savanoriškas aplinkosauginio veiksmingumo didinimo ženklas; pažymi, kad ekologinio ženklo sistema skatinama ES žiedinė ekonomika ir prisidedama prie tvaraus vartojimo ir gamybos praktikos; ragina ES miškų sektoriuje nustatyti griežtus standartus ir stebėseną ir skatinti didesnį ekologinio ženklo naudojimą; pabrėžia, jog į ekologinio ženklo taikymo sritį svarbu įtraukti medienos gaminius, kad būtų apimamas šių gaminių tvarumo lygis; ragina valstybes nares skatinti gamintojus plačiau naudoti ženklą „Natura 2000“ ne medienos miško produktams;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant biologinės įvairovės tikslų ir norint išnaudoti visą miškų potencialą prisidedant prie ES klimato ir žiedinės ekonomikos tikslų reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, o tvarios miškotvarkos srityje jiems turi būti taikomos paskatos, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos srityje ir ieškant biologinių alternatyvų iškastinėmis žaliavomis paremtiems produktams ir kitiems didesnį anglies pėdsaką turintiems produktams; ragina toliau remti tvarias inovacijas, susijusias su mediena, pvz., medienos tekstilės gaminius, kurie turi didelį potencialą pakeisti sintetinius tekstilės pluoštus ir medvilnę, ir kitas medienos medžiagas, kurių gyvavimo ciklo analizės rezultatai aplinkos ir klimato srityje yra teigiami; pabrėžia, kad tokie produktai iš alternatyvių biologinių medžiagų rinkoje bus konkurencingi tik tuo atveju, jei jų kaina bus prieinama; pažymi, kad šio sektoriaus plėtros ciklai gali trukti 10 metų ar ilgiau, ir pabrėžia, kad siekiant pritraukti naujų investicijų būtina sąlyga yra nuspėjama ir stabili reguliavimo aplinka; pabrėžia, kad daugelis šio sektoriaus inovacijų turi didelę pridėtinę vertę ir užtikrina kokybiškas darbo vietas kaimo vietovėse, miškininkystės sektoriuje ir susijusioje biopramonės įmonėse, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia MVĮ vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant biologinės įvairovės tikslų ir norint išnaudoti visą miškų potencialą prisidedant prie ES klimato ir žiedinės ekonomikos tikslų reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, o tvarios miškotvarkos srityje jiems turi būti taikomos paskatos, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos srityje ir ieškant biologinių alternatyvų iškastinėmis žaliavomis paremtiems produktams ir kitiems didesnį anglies pėdsaką turintiems produktams; ragina toliau remti tvarias inovacijas, susijusias su mediena, pvz., medienos tekstilės gaminius, kurie turi didelį potencialą pakeisti sintetinius tekstilės pluoštus ir medvilnę, ir kitas medienos medžiagas, kurių gyvavimo ciklo analizės rezultatai aplinkos ir klimato srityje yra teigiami; pabrėžia, kad tokie produktai iš alternatyvių biologinių medžiagų rinkoje bus konkurencingi tik tuo atveju, jei jų kaina bus prieinama; pažymi, kad šio sektoriaus plėtros ciklai gali trukti 10 metų ar ilgiau, ir pabrėžia, kad siekiant pritraukti naujų investicijų būtina sąlyga yra nuspėjama ir stabili reguliavimo aplinka; pabrėžia, kad daugelis šio sektoriaus inovacijų turi didelę pridėtinę vertę ir užtikrina kokybiškas darbo vietas kaimo vietovėse, miškininkystės sektoriuje ir susijusioje biopramonės įmonėse, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia MVĮ vaidmenį šioje srityje;

| 44. | mano, kad siekiant pagerinti koordinuotą miškų paslaugų teikimą aplinkosaugos, socialiniu, visuomeniniu ir ekonominiu požiūriu reikia geriau suderinti atitinkamas ES bendrąsias programas, įskaitant programą „Europos horizontas“, programą LIFE, Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje, programą LEADER ir Europos inovacijos ir technologijos institutą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti ES bendradarbiavimą siūlant mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystę miškininkystės srityje ir ragina Komisiją parengti išsamias į miškus orientuotas programas, apimančias įvairias miškų sektoriaus vertės grandinės funkcijas ir dalis, taip pat gyvąsias laboratorijas, kad būtų galima išbandyti ir pademonstruoti svarbiausių problemų sprendimus, remiantis esamomis ir pasiteisinusiomis platformomis, pavyzdžiui, INTEGRATE tinklu, Miškų sektoriaus technologijų platforma, Europos miškų institutu, ir įtraukiant visos Europos ir tarptautinius partnerius; |
| --- | --- |

44.

mano, kad siekiant pagerinti koordinuotą miškų paslaugų teikimą aplinkosaugos, socialiniu, visuomeniniu ir ekonominiu požiūriu reikia geriau suderinti atitinkamas ES bendrąsias programas, įskaitant programą „Europos horizontas“, programą LIFE, Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje, programą LEADER ir Europos inovacijos ir technologijos institutą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti ES bendradarbiavimą siūlant mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystę miškininkystės srityje ir ragina Komisiją parengti išsamias į miškus orientuotas programas, apimančias įvairias miškų sektoriaus vertės grandinės funkcijas ir dalis, taip pat gyvąsias laboratorijas, kad būtų galima išbandyti ir pademonstruoti svarbiausių problemų sprendimus, remiantis esamomis ir pasiteisinusiomis platformomis, pavyzdžiui, INTEGRATE tinklu, Miškų sektoriaus technologijų platforma, Europos miškų institutu, ir įtraukiant visos Europos ir tarptautinius partnerius;

| 45. | primena, kad 60 proc. ES miškų yra privati nuosavybė, o didelė dalis miškų savininkų yra smulkieji savininkai; pabrėžia, kad strategijos tikslus bus galima pasiekti tik tuo atveju, jei jos įgyvendinimas bus sutelktas į tai, kad visi miškų savininkai ir valdytojai, visų pirma smulkieji savininkai, galėtų užtikrinti įvairias miškų funkcijas; pripažįsta, kad miškų savininkų ir valdytojų taikoma miškotvarkos praktika turi būti lanksti, jų darbas turi būti paremtas tvirtu bendru pagrindu, kad jie galėtų teikti visas reikiamas ekosistemines paslaugas, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad paramos programos, savanoriško išmokų už ekosistemines paslaugas schemos ir mokslinių tyrimų finansavimas būtų patrauklūs, suprantami ir lengvai prieinami smulkiesiems savininkams; |
| --- | --- |

45.

primena, kad 60 proc. ES miškų yra privati nuosavybė, o didelė dalis miškų savininkų yra smulkieji savininkai; pabrėžia, kad strategijos tikslus bus galima pasiekti tik tuo atveju, jei jos įgyvendinimas bus sutelktas į tai, kad visi miškų savininkai ir valdytojai, visų pirma smulkieji savininkai, galėtų užtikrinti įvairias miškų funkcijas; pripažįsta, kad miškų savininkų ir valdytojų taikoma miškotvarkos praktika turi būti lanksti, jų darbas turi būti paremtas tvirtu bendru pagrindu, kad jie galėtų teikti visas reikiamas ekosistemines paslaugas, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad paramos programos, savanoriško išmokų už ekosistemines paslaugas schemos ir mokslinių tyrimų finansavimas būtų patrauklūs, suprantami ir lengvai prieinami smulkiesiems savininkams;

| 46. | pabrėžia, kad konsultavimo paslaugų prieinamumas yra svarbus tvarios miškotvarkos praktikos sklaidos veiksnys; ragina valstybes nares užtikrinti konsultavimo paslaugų prieinamumą, ypatingą dėmesį skiriant smulkiesiems savininkams; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad konsultavimo paslaugų prieinamumas yra svarbus tvarios miškotvarkos praktikos sklaidos veiksnys; ragina valstybes nares užtikrinti konsultavimo paslaugų prieinamumą, ypatingą dėmesį skiriant smulkiesiems savininkams;

| 47. | pažymi, kad apie 40 proc. ES miškų priklauso savivaldybėms ir regioninėms arba nacionalinėms vyriausybėms, o kai kuriose valstybėse narėse valstybė nuosavybės teisėmis disponuoja daug didesne dalimi miško: Pietryčių Europoje jai priklauso vidutiniškai 90 proc. miškų; pabrėžia, kad valstybiniai miškai gali atlikti svarbų vaidmenį išsaugant miškų ekosistemas, užtikrinant biologinės įvairovės apsaugą, švelninant klimato kaitą, stiprinant kaimo plėtrą ir tiekiant medienos ir ne medienos prekes bei paslaugas, ir kad valstybinės miškininkystės agentūros gali atlikti svarbų vaidmenį teikdamos privačių miškų savininkams labai reikalingą patirtį, susijusią su gamtiškąja miškininkyste ir prisitaikymu prie klimato kaitos padarinių; ragina prireikus valstybinėms miškininkystės agentūroms skirti daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių; atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares savo valstybiniuose miškuose rodyti tvarios miškotvarkos pavyzdį siekiant visuomenės gerovės, ypač atsižvelgiant į aplinkos, ekonominius ir socialinius aspektus; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad apie 40 proc. ES miškų priklauso savivaldybėms ir regioninėms arba nacionalinėms vyriausybėms, o kai kuriose valstybėse narėse valstybė nuosavybės teisėmis disponuoja daug didesne dalimi miško: Pietryčių Europoje jai priklauso vidutiniškai 90 proc. miškų; pabrėžia, kad valstybiniai miškai gali atlikti svarbų vaidmenį išsaugant miškų ekosistemas, užtikrinant biologinės įvairovės apsaugą, švelninant klimato kaitą, stiprinant kaimo plėtrą ir tiekiant medienos ir ne medienos prekes bei paslaugas, ir kad valstybinės miškininkystės agentūros gali atlikti svarbų vaidmenį teikdamos privačių miškų savininkams labai reikalingą patirtį, susijusią su gamtiškąja miškininkyste ir prisitaikymu prie klimato kaitos padarinių; ragina prireikus valstybinėms miškininkystės agentūroms skirti daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių; atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares savo valstybiniuose miškuose rodyti tvarios miškotvarkos pavyzdį siekiant visuomenės gerovės, ypač atsižvelgiant į aplinkos, ekonominius ir socialinius aspektus;

| 48. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ ir tai, kad pripažįstamas miškų ir tvarios miškotvarkos vaidmuo užtikrinant deramą darbą ir pragyvenimo šaltinius kaimo vietovėse; pabrėžia miškininkystės sektoriaus ir medienos pramonės, kaip darbo vietas ne tik kaimo bendruomenėse, bet ir miestų vietovėse per tolesnes naudojimo grandines, užtikrinančio sektoriaus, svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti su mediena nesusijusią miškų sektoriaus ekonominę veiklą, siekiant įvairinti vietos ekonomiką ir užimtumo galimybes bei nukreipti gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijas kaimo ir atokiose vietovėse priešinga linkme; ypač susirūpinęs atkreipia dėmesį į nuolatinį užimtumo mažėjimą miškininkystės ir medienos ruošos sektoriuje (Eurostato duomenimis, 2000–2019 m. užimtumas šiuose sektoriuose sumažėjo 7 proc. (41)) ir į didelį nelaimingų atsitikimų skaičių šiame sektoriuje (42); ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti priemonių, kurių imamasi pagal strategiją, poveikį užimtumui ir darbo saugai, turint omenyje kintančią valdymo praktiką, kadangi aptartos galimybės dažnai susijusios su didesniu (fiziniu) darbo intensyvumu, kuris taip pat susijęs su didesne rizika darbuotojams, todėl reikalingas kokybiškas profesinis mokymas, taip pat kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybės; pabrėžia, jog svarbu, kad tokio pobūdžio užimtumas taptų patrauklus, ir atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į tvaresnės miškotvarkos teikiamas galimybes; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant padidinti darbo saugą ir tinkamai apmokyti darbuotojus, taip pat teikti paramą miškininkystės įrangos ir įrankių modernizavimui; ragina valstybes nares įvertinti savo konsultavimo paslaugas šioje srityje ir prireikus jas sustiprinti, taip pat toliau teikti pirmenybę kokybiškam profesiniam mokymui ekologinės statybos ir su mediena susijusios prekybos srityse; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su miškų ūkio mašinų gamintojais, imtis iniciatyvų siekiant pagerinti tokių mašinų aplinkosauginį projektavimą, kad būtų suderintas aukštas darbuotojų apsaugos lygis ir minimalus poveikis miškų dirvožemiui ir vandeniui; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ ir tai, kad pripažįstamas miškų ir tvarios miškotvarkos vaidmuo užtikrinant deramą darbą ir pragyvenimo šaltinius kaimo vietovėse; pabrėžia miškininkystės sektoriaus ir medienos pramonės, kaip darbo vietas ne tik kaimo bendruomenėse, bet ir miestų vietovėse per tolesnes naudojimo grandines, užtikrinančio sektoriaus, svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti su mediena nesusijusią miškų sektoriaus ekonominę veiklą, siekiant įvairinti vietos ekonomiką ir užimtumo galimybes bei nukreipti gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijas kaimo ir atokiose vietovėse priešinga linkme; ypač susirūpinęs atkreipia dėmesį į nuolatinį užimtumo mažėjimą miškininkystės ir medienos ruošos sektoriuje (Eurostato duomenimis, 2000–2019 m. užimtumas šiuose sektoriuose sumažėjo 7 proc. (41

42

| 49. | pabrėžia, kad į šį sektorių svarbu pritraukti jaunimo ir moterų verslininkių, ypač turint omenyje su mišku susijusios veiklos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; tačiau pažymi, kad dėl blogų darbo sąlygų miškininkystės sektoriuje kai kuriose Europos vietovėse šis sektorius dabar nėra patrauklus karjeros pasirinkimas; pabrėžia, kad reikalingos investicijos į miškininkystės sektorių ir visą vertės grandinę, taip pat siekiant sukurti palankią aplinką kaimo vietovėse, įskaitant skaitmeninę, transporto ir bendruomenės infrastruktūrą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus skatinti kurti įgūdžių partnerystę pagal Įgūdžių paktą ir pasinaudoti „Europos socialinio fondo +“ lėšomis, kad būtų bendradarbiaujama siekiant padidinti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes miškininkystės sektoriuje, kurti kokybiškas darbo vietas ir suteikti darbuotojams galimybių bei užtikrinti tinkamas darbo sąlygas medienos bioekonomikoje ir tokiu būdu padaryti ją patrauklesnę; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad į šį sektorių svarbu pritraukti jaunimo ir moterų verslininkių, ypač turint omenyje su mišku susijusios veiklos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; tačiau pažymi, kad dėl blogų darbo sąlygų miškininkystės sektoriuje kai kuriose Europos vietovėse šis sektorius dabar nėra patrauklus karjeros pasirinkimas; pabrėžia, kad reikalingos investicijos į miškininkystės sektorių ir visą vertės grandinę, taip pat siekiant sukurti palankią aplinką kaimo vietovėse, įskaitant skaitmeninę, transporto ir bendruomenės infrastruktūrą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus skatinti kurti įgūdžių partnerystę pagal Įgūdžių paktą ir pasinaudoti „Europos socialinio fondo +“ lėšomis, kad būtų bendradarbiaujama siekiant padidinti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes miškininkystės sektoriuje, kurti kokybiškas darbo vietas ir suteikti darbuotojams galimybių bei užtikrinti tinkamas darbo sąlygas medienos bioekonomikoje ir tokiu būdu padaryti ją patrauklesnę;

Stebėsena, ataskaitų teikimas ir duomenų rinkimas

Stebėsena, ataskaitų teikimas ir duomenų rinkimas

| 50. | pabrėžia tikslių, integruotų, kokybiškų, aktualių, palyginamų ir nuolat atnaujinamų duomenų apie Europos miškus svarbą ir atkreipia dėmesį į iniciatyvą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl miškų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemos visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; primena patikrintų duomenų, ypač surinktų vietos lygmeniu, svarbą, nes daugelį miško charakteristikų galima patikrinti tik vietoje; pabrėžia, kad lengvai prieinami, kokybiški, skaidrūs, išsamūs ir suderinti duomenys bei ataskaitos yra labai svarbūs siekiant strategijos tikslų, ir mano, kad siekiant užtikrinti pridėtinę vertę sistema turi būti grindžiama esamais mechanizmais ir procesais, pavyzdžiui, nacionaliniais miškų aprašais, Europos miškų informacine sistema, ENFIN tinklu, FOREST EUROPE ir Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kad būtų galima panaudoti valstybėse narėse turimas žinias ir patirtį, ir jie turi būti rengiami vadovaujantis tarptautiniu mastu sutartais įsipareigojimais ir atitikti valstybių narių kompetenciją, sykiu vengiant darbo dubliavimo bei pernelyg didelės administracinės naštos ir išlaidų; pabrėžia, kad į šią sistemą turėtų būti įtraukti mechanizmai, kurie padėtų išvengti tokių klaidų, kaip dvigubas skaičiavimas; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą ir žmogiškuosius išteklius operatyvinei paramai pagal šią sistemą teikti; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia tikslių, integruotų, kokybiškų, aktualių, palyginamų ir nuolat atnaujinamų duomenų apie Europos miškus svarbą ir atkreipia dėmesį į iniciatyvą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl miškų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemos visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; primena patikrintų duomenų, ypač surinktų vietos lygmeniu, svarbą, nes daugelį miško charakteristikų galima patikrinti tik vietoje; pabrėžia, kad lengvai prieinami, kokybiški, skaidrūs, išsamūs ir suderinti duomenys bei ataskaitos yra labai svarbūs siekiant strategijos tikslų, ir mano, kad siekiant užtikrinti pridėtinę vertę sistema turi būti grindžiama esamais mechanizmais ir procesais, pavyzdžiui, nacionaliniais miškų aprašais, Europos miškų informacine sistema, ENFIN tinklu, FOREST EUROPE ir Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kad būtų galima panaudoti valstybėse narėse turimas žinias ir patirtį, ir jie turi būti rengiami vadovaujantis tarptautiniu mastu sutartais įsipareigojimais ir atitikti valstybių narių kompetenciją, sykiu vengiant darbo dubliavimo bei pernelyg didelės administracinės naštos ir išlaidų; pabrėžia, kad į šią sistemą turėtų būti įtraukti mechanizmai, kurie padėtų išvengti tokių klaidų, kaip dvigubas skaičiavimas; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą ir žmogiškuosius išteklius operatyvinei paramai pagal šią sistemą teikti;

| 51. | mano, kad siekiant užtikrinti patikimų, skaidrių ir kokybiškų duomenų prieinamumą turi būti naudojami nauji, novatoriški metodai, pavyzdžiui, nuotolinio stebėjimo technologijos, kurias taikant būtų patikrinami ir palyginami duomenys, gauti vykdant stebėseną vietoje, ir jie turi būti analizuojami glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ekspertais, įskaitant kompetentingas institucijas ir miškų valdytojus; mano, kad šie metodai taip pat gali būti svarbūs siekiant subalansuoti miškų daugiafunkciškumą, kurti naujus metodus ir praktiką bei jais dalytis, ir turėtų apimti finansines priemones, kad būtų galima susipažinti su duomenimis ir prisidėti prie jų gavimo; mano, kad palydovų duomenų ir vietos nustatymo bei buvimo vietos duomenų sinergija ir papildomumas gali tapti svarbia miškininkystės valdytojų ir vyriausybinių institucijų darbo priemone; pabrėžia programos „Copernicus“ svarbą nuotoliniu būdu stebint ir vertinant miškų inventoriaus būklę, taip pat nustatant tokius pažeidimus, kaip neteisėtas miško kirtimas ir miškų naikinimas; palankiai vertina tai, kad įgyvendinant Europos miškų informacinę sistemą miškuose bus sustiprinta dabartinė klimato kaitos padarinių ir kitų gamtos ar žmogaus sukeltų trikdžių stebėsena; pabrėžia, kad duomenų analizei tenka itin svarbus vaidmuo remiant tvarią miškotvarką ir miškų apsaugą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtam miško kirtimui ir numatant bei švelninant natūralių trikdžių, pvz., audrų, miškų gaisrų ir kenkėjų, poveikį; |
| --- | --- |

51.

mano, kad siekiant užtikrinti patikimų, skaidrių ir kokybiškų duomenų prieinamumą turi būti naudojami nauji, novatoriški metodai, pavyzdžiui, nuotolinio stebėjimo technologijos, kurias taikant būtų patikrinami ir palyginami duomenys, gauti vykdant stebėseną vietoje, ir jie turi būti analizuojami glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ekspertais, įskaitant kompetentingas institucijas ir miškų valdytojus; mano, kad šie metodai taip pat gali būti svarbūs siekiant subalansuoti miškų daugiafunkciškumą, kurti naujus metodus ir praktiką bei jais dalytis, ir turėtų apimti finansines priemones, kad būtų galima susipažinti su duomenimis ir prisidėti prie jų gavimo; mano, kad palydovų duomenų ir vietos nustatymo bei buvimo vietos duomenų sinergija ir papildomumas gali tapti svarbia miškininkystės valdytojų ir vyriausybinių institucijų darbo priemone; pabrėžia programos „Copernicus“ svarbą nuotoliniu būdu stebint ir vertinant miškų inventoriaus būklę, taip pat nustatant tokius pažeidimus, kaip neteisėtas miško kirtimas ir miškų naikinimas; palankiai vertina tai, kad įgyvendinant Europos miškų informacinę sistemą miškuose bus sustiprinta dabartinė klimato kaitos padarinių ir kitų gamtos ar žmogaus sukeltų trikdžių stebėsena; pabrėžia, kad duomenų analizei tenka itin svarbus vaidmuo remiant tvarią miškotvarką ir miškų apsaugą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtam miško kirtimui ir numatant bei švelninant natūralių trikdžių, pvz., audrų, miškų gaisrų ir kenkėjų, poveikį;

| 52. | mano, kad pagal programą „Copernicus“ gauti duomenys turėtų būti naudojami kaip teisėsaugos ir politikos formavimo įrodymai sertifikuojant duomenis ir iš jų gautus informacinius produktus, ir ragina įgyvendinti „Copernicus“ duomenų sertifikavimą, atsižvelgiant į būsimą teisės akto pasiūlymą dėl miškų stebėjimo, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemos; pabrėžia, kad tokie sertifikuoti duomenys galėtų būti labai svarbūs stebint įvairius reiškinius (miškų žemės plotą, neteisėtą miško kirtimą, miškų būklę, medžių rūšių nustatymą, augimo modelį, miškų gaisrų poveikį ir kt.), taip pat užtikrinant atitiktį teisės aktams; |
| --- | --- |

52.

mano, kad pagal programą „Copernicus“ gauti duomenys turėtų būti naudojami kaip teisėsaugos ir politikos formavimo įrodymai sertifikuojant duomenis ir iš jų gautus informacinius produktus, ir ragina įgyvendinti „Copernicus“ duomenų sertifikavimą, atsižvelgiant į būsimą teisės akto pasiūlymą dėl miškų stebėjimo, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemos; pabrėžia, kad tokie sertifikuoti duomenys galėtų būti labai svarbūs stebint įvairius reiškinius (miškų žemės plotą, neteisėtą miško kirtimą, miškų būklę, medžių rūšių nustatymą, augimo modelį, miškų gaisrų poveikį ir kt.), taip pat užtikrinant atitiktį teisės aktams;

| 53. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą rengti strateginius miškų planus pagal miškų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemą; taip pat pažymi, kad kelios valstybės narės jau yra parengusios nacionalines miškų strategijas, kurių Komisija negali vienodai įvertinti, ir kad jos turėtų būti parengtos arba toliau plėtojamos taip, kad padėtų siekti ES miškų strategijos tikslų; pabrėžia, kad priėmus šį pasiūlymą neturėtų pernelyg padidėti administracinė našta ir išlaidos; teigia, kad turėtų būti paaiškintas tikslus tokių planų tikslas ir poreikis, ir atkreipia dėmesį į pareigą paisyti valstybių narių kompetencijos miškų klausimais; ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto būtų visapusiškai atsižvelgiama į esamas nacionalines valstybių narių lygmens (o tam tikrais atvejais ir vietos lygmens) strategijas, pabrėžiant, kad strateginis ES lygmens planavimas turėtų derėti su esamomis nacionalinėmis strategijomis ir jų nedubliuoti; ragina Komisiją įvertinti, kaip ši priemonė galėtų būti naudojama visų pirma toms valstybėms narėms, kurios dar nėra parengusios nacionalinių strategijų, remti; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į pasiūlymą rengti strateginius miškų planus pagal miškų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo sistemą; taip pat pažymi, kad kelios valstybės narės jau yra parengusios nacionalines miškų strategijas, kurių Komisija negali vienodai įvertinti, ir kad jos turėtų būti parengtos arba toliau plėtojamos taip, kad padėtų siekti ES miškų strategijos tikslų; pabrėžia, kad priėmus šį pasiūlymą neturėtų pernelyg padidėti administracinė našta ir išlaidos; teigia, kad turėtų būti paaiškintas tikslus tokių planų tikslas ir poreikis, ir atkreipia dėmesį į pareigą paisyti valstybių narių kompetencijos miškų klausimais; ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto būtų visapusiškai atsižvelgiama į esamas nacionalines valstybių narių lygmens (o tam tikrais atvejais ir vietos lygmens) strategijas, pabrėžiant, kad strateginis ES lygmens planavimas turėtų derėti su esamomis nacionalinėmis strategijomis ir jų nedubliuoti; ragina Komisiją įvertinti, kaip ši priemonė galėtų būti naudojama visų pirma toms valstybėms narėms, kurios dar nėra parengusios nacionalinių strategijų, remti;

Valdymas ir įgyvendinimas

Valdymas ir įgyvendinimas

| 54. | mano, kad dėl daugiafunkcio miškų indėlio siekiant įvairių ES tikslų ir dėl to, kad su jais susijusios skirtingo administracinio lygmens institucijos ir skirtingos suinteresuotųjų subjektų grupės, strategijos įgyvendinimo pagrindas turi būti glaudus bendradarbiavimas ir keitimasis geriausia patirtimi su nacionaliniais ir regioniniais ekspertais, suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma privačių ir valstybinių miškų savininkais ir valdytojais, mokslininkais, sertifikavimo sistemomis ir pilietine visuomene, įskaitant tinkamą atstovavimą Europos čiabuvių tautoms ir paisant subsidiarumo principo; pabrėžia, kad planuojant valdymą reikia atsižvelgti į ES ir valstybių narių dalyvavimą FOREST EUROPE, o tarptautiniu mastu – Maisto ir žemės ūkio organizacijoje (FAO), ir kad įgyvendinant strategiją turėtų būti siekiama sinergijos su indėliu į tarptautinius įsipareigojimus ir bendradarbiavimą, įskaitant nuolatinį terminologijos ir apibrėžčių tobulinimą; primena tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą siekiant užtikrinti ilgalaikį vertingiausių ir nykstančių Europos rūšių ir buveinių išlikimą; primygtinai ragina aplinkos ir miškininkystės srities suinteresuotuosius subjektus pasitelkus įvairias švietimo priemones ir programas pasiekti platesnius gyventojų sluoksnius; |
| --- | --- |

54.

mano, kad dėl daugiafunkcio miškų indėlio siekiant įvairių ES tikslų ir dėl to, kad su jais susijusios skirtingo administracinio lygmens institucijos ir skirtingos suinteresuotųjų subjektų grupės, strategijos įgyvendinimo pagrindas turi būti glaudus bendradarbiavimas ir keitimasis geriausia patirtimi su nacionaliniais ir regioniniais ekspertais, suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma privačių ir valstybinių miškų savininkais ir valdytojais, mokslininkais, sertifikavimo sistemomis ir pilietine visuomene, įskaitant tinkamą atstovavimą Europos čiabuvių tautoms ir paisant subsidiarumo principo; pabrėžia, kad planuojant valdymą reikia atsižvelgti į ES ir valstybių narių dalyvavimą FOREST EUROPE, o tarptautiniu mastu – Maisto ir žemės ūkio organizacijoje (FAO), ir kad įgyvendinant strategiją turėtų būti siekiama sinergijos su indėliu į tarptautinius įsipareigojimus ir bendradarbiavimą, įskaitant nuolatinį terminologijos ir apibrėžčių tobulinimą; primena tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą siekiant užtikrinti ilgalaikį vertingiausių ir nykstančių Europos rūšių ir buveinių išlikimą; primygtinai ragina aplinkos ir miškininkystės srities suinteresuotuosius subjektus pasitelkus įvairias švietimo priemones ir programas pasiekti platesnius gyventojų sluoksnius;

| 55. | pabrėžia Miškininkystės nuolatinio komiteto, kaip išsamių miškininkystės žinių suteikiančio forumo pagal šią strategiją vykdomai veiklai ir kitai miškininkystės sektoriui poveikį darančiai ES politikai aptarti, svarbą; mano, kad siekdama suderinti politiką Komisija turėtų stiprinti Miškininkystės nuolatinio komiteto ir kitų ekspertų grupių, pavyzdžiui, Miškų ir gamtos darbo grupės, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupės ir Miškininkystės pramonės ekspertų grupės, dialogą, nes jis atlieka svarbų vaidmenį tinkamai įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, kai formuojama ir įgyvendinama ES miškininkystės politika ir vykdomas Biologinės įvairovės ir gamtos koordinavimo grupės darbo pogrupio gamtos ir miškų klausimais ir Miškininkystės pramonės ekspertų grupės darbas; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia Miškininkystės nuolatinio komiteto, kaip išsamių miškininkystės žinių suteikiančio forumo pagal šią strategiją vykdomai veiklai ir kitai miškininkystės sektoriui poveikį darančiai ES politikai aptarti, svarbą; mano, kad siekdama suderinti politiką Komisija turėtų stiprinti Miškininkystės nuolatinio komiteto ir kitų ekspertų grupių, pavyzdžiui, Miškų ir gamtos darbo grupės, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupės ir Miškininkystės pramonės ekspertų grupės, dialogą, nes jis atlieka svarbų vaidmenį tinkamai įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, kai formuojama ir įgyvendinama ES miškininkystės politika ir vykdomas Biologinės įvairovės ir gamtos koordinavimo grupės darbo pogrupio gamtos ir miškų klausimais ir Miškininkystės pramonės ekspertų grupės darbas;

| 56. | pripažįsta, kad strategijos įgyvendinimas gali lemti reikšmingus sisteminius miškininkystės sektoriaus pokyčius, pereinant nuo daugiausia mediena grindžiamų pajamų srautų prie sudėtingesnių pajamų srautų, vis labiau grindžiamų kitų ekosisteminių paslaugų teikimu, ir pabrėžia, kad reikia stebėti ir suprasti jos pasekmes; pažymi, kad politika ir teisės aktai iš esmės dubliuojasi, tačiau kartais prieštarauja vieni kitiems, o kai kuriais atvejais yra nustatyti prieštaringi tikslai, – tai daro poveikį miškams ir miškininkystės sektoriui ir gali sukelti teisėkūros susiskaidymą; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti jų nuoseklumą; ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat vertinti bendrą įvairių pagal šią strategiją įgyvendinamų iniciatyvų ir kitų atitinkamų ES teisės aktų ir politikos poveikį, kad vykdant visą su miškininkyste susijusį darbą būtų užtikrintas nuoseklumas ir stiprinamas tvarus miškų valdymas, visapusiškai paisant subsidiarumo principo; pabrėžia, kad atliekant šiuos vertinimus bendradarbiaujant su vietos subjektais turi būti nuodugniai įvertintas neliestų miškų ir sengirių apsaugos tvarkos poveikis vietos bendruomenėms; primena, kad 90 proc. neliestų miškų ir sengirių yra keturiose valstybėse narėse (43); ragina Komisiją savo įgyvendinimo ataskaitoje įtraukti pranešimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

56.

pripažįsta, kad strategijos įgyvendinimas gali lemti reikšmingus sisteminius miškininkystės sektoriaus pokyčius, pereinant nuo daugiausia mediena grindžiamų pajamų srautų prie sudėtingesnių pajamų srautų, vis labiau grindžiamų kitų ekosisteminių paslaugų teikimu, ir pabrėžia, kad reikia stebėti ir suprasti jos pasekmes; pažymi, kad politika ir teisės aktai iš esmės dubliuojasi, tačiau kartais prieštarauja vieni kitiems, o kai kuriais atvejais yra nustatyti prieštaringi tikslai, – tai daro poveikį miškams ir miškininkystės sektoriui ir gali sukelti teisėkūros susiskaidymą; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti jų nuoseklumą; ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat vertinti bendrą įvairių pagal šią strategiją įgyvendinamų iniciatyvų ir kitų atitinkamų ES teisės aktų ir politikos poveikį, kad vykdant visą su miškininkyste susijusį darbą būtų užtikrintas nuoseklumas ir stiprinamas tvarus miškų valdymas, visapusiškai paisant subsidiarumo principo; pabrėžia, kad atliekant šiuos vertinimus bendradarbiaujant su vietos subjektais turi būti nuodugniai įvertintas neliestų miškų ir sengirių apsaugos tvarkos poveikis vietos bendruomenėms; primena, kad 90 proc. neliestų miškų ir sengirių yra keturiose valstybėse narėse (43

| 57. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie neteisėtą miško kirtimą ir žemės naudojimo paskirties keitimą kai kuriose valstybėse narėse, įskaitant pažeidimus valstybiniuose miškuose ir saugomose teritorijose, ir dėl susijusių vykdomų pažeidimų nagrinėjimo procedūrų (44); pabrėžia, kad neteisėtas miško kirtimas gali turėti poveikį, kurį sustabdyti gali būti sunku arba neįmanoma; jis gali prisidėti prie biologinės įvairovės nykimo, klimato kaitos spartėjimo ir miškų gamtos išteklių, kurie labai svarbūs miškų bendruomenėms, praradimo, o tai savo ruožtu gali paskatinti žmogaus teisių pažeidimus; griežtai smerkia smurto atvejus ir reiškia gilų apgailestavimą dėl miškininkystės darbuotojų, žurnalistų ir aktyvistų nužudymų ir smurto prieš juos atskleidus neteisėto miško kirtimo atvejus ir tikisi, kad valstybės narės patrauks nusikaltėlius atsakomybėn ir nutrauks miškininkų priespaudą; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti susijusius nacionalinės ir ES teisės aktus, visų pirma apibrėžiant neteisėtą miško kirtimą, stiprinant griežtą stebėseną, prireikus skiriant lėšų vykdymo užtikrinimui, kovojant su korupcija ir gerinant miškų ir žemės valdymą; pabrėžia, kad svarbu didinti valstybių narių kompetentingų institucijų vaidmenį kovojant su neteisėtu miško kirtimu ir pasimokyti iš patirties, įgytos įgyvendinant ES medienos reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą; pažymi, kad miško kirtimas pažeidžiant gamtos apsaugos priemones, įskaitant „Natura 2000“ valdymo planus ir Paukščių bei Buveinių direktyvas, taip pat gali būti laikomas neteisėtu miško kirtimu; pabrėžia, kad neteisėtas miško kirtimas daro didelį neigiamą ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį ir dėl jo vietos bendruomenės praranda pajamų; pažymi, kad esama sąsajų tarp neteisėto miško kirtimo ir blogų gyvenimo sąlygų; apgailestauja, kad Komisijos vykdomas pažeidimų bylų nagrinėjimas trunka labai ilgai ir kad dėl to kyla didelis pavojus, jog neteisėtas miško kirtimas bus vykdomas toliau ir kad bus per vėlu panaikinti ir atitaisyti didžiulę jo padarytą žalą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų siekiant sustabdyti neteisėtą miško kirtimą ir sugriežtinti neteisėtos prekybos mediena kontrolę, vykdant griežtą stebėseną ir užtikrinant galiojančių teisės aktų vykdymą, taip pat naudojant geoerdvines ir nuotolinio stebėjimo technologijas; |
| --- | --- |

57.

reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie neteisėtą miško kirtimą ir žemės naudojimo paskirties keitimą kai kuriose valstybėse narėse, įskaitant pažeidimus valstybiniuose miškuose ir saugomose teritorijose, ir dėl susijusių vykdomų pažeidimų nagrinėjimo procedūrų (44

| 58. | ragina Komisiją tarptautiniu lygmeniu propaguoti ES miškų apsaugos standartus ir užmojus; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją tarptautiniu lygmeniu propaguoti ES miškų apsaugos standartus ir užmojus;

| 59. | ragina Komisiją atnaujinti derybas dėl tarptautinės teisiškai privalomos miškų konvencijos, kuria būtų prisidedama prie miškų tvarkymo, išsaugojimo ir tvaraus vystymo ir būtų numatyta įvairių papildomų jų funkcijų ir naudojimo būdų, įskaitant miško atkūrimo, įveisimo ir išsaugojimo priemones, sykiu atsižvelgiant į dabartinės ir būsimų kartų socialinius, ekonominius, ekologinius, kultūrinius ir dvasinius poreikius, atkreipiant dėmesį į labai svarbų visų rūšių miškų vaidmenį išsaugant ekologinius procesus ir pusiausvyrą ir remiant čiabuvių, jų bendruomenių ir kitų bendruomenių bei miško gyventojų tapatybę, kultūrą ir teises; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją atnaujinti derybas dėl tarptautinės teisiškai privalomos miškų konvencijos, kuria būtų prisidedama prie miškų tvarkymo, išsaugojimo ir tvaraus vystymo ir būtų numatyta įvairių papildomų jų funkcijų ir naudojimo būdų, įskaitant miško atkūrimo, įveisimo ir išsaugojimo priemones, sykiu atsižvelgiant į dabartinės ir būsimų kartų socialinius, ekonominius, ekologinius, kultūrinius ir dvasinius poreikius, atkreipiant dėmesį į labai svarbų visų rūšių miškų vaidmenį išsaugant ekologinius procesus ir pusiausvyrą ir remiant čiabuvių, jų bendruomenių ir kitų bendruomenių bei miško gyventojų tapatybę, kultūrą ir teises;

| 60. | ragina Sąjungą laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo ir užtikrinti vystymosi, prekybos, žemės ūkio, energetikos ir klimato politikos nuoseklumą; pripažįsta teigiamą miškininkystės pramonės ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį indėlį ir ragina toliau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir technologijų pažangą; |
| --- | --- |

60.

ragina Sąjungą laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo ir užtikrinti vystymosi, prekybos, žemės ūkio, energetikos ir klimato politikos nuoseklumą; pripažįsta teigiamą miškininkystės pramonės ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį indėlį ir ragina toliau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir technologijų pažangą;

| 61. | ragina Komisiją propaguoti „veidrodines“ nuostatas tarptautinėse bioekonomikos rinkose ir pasinaudoti visos Europos ir tarptautinėmis partnerystėmis bei užsienio prekybos susitarimais, kad būtų skatinamas ES klimato srities užmojis ir miškų naudojimo tvarumas už ES ribų; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją propaguoti „veidrodines“ nuostatas tarptautinėse bioekonomikos rinkose ir pasinaudoti visos Europos ir tarptautinėmis partnerystėmis bei užsienio prekybos susitarimais, kad būtų skatinamas ES klimato srities užmojis ir miškų naudojimo tvarumas už ES ribų;

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 395, 2021 9 29, p. 37.

1

(2)  OL C 346, 2016 9 21, p. 17.

2

(3)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

3

(4)  OL L 156, 2018 6 19, p. 1.

4

(5)  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

5

(6)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

6

(7)  OL L 60, 2021 2 22, p. 21.

7

(8)  OL L 189, 2022 5 10, p. 1.

8

(9)  OL C 152, 2022 4 6, p. 169.

9

(10)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas Europos Komisija prieš Lenkijos Respubliką, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas – Aplinka – Direktyva 92/43/EEB – Natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsauga – 6 straipsnio 1 ir 3 dalys – 12 straipsnio 1 dalis – Direktyva 2009/147/EB – Laukinių paukščių apsauga – 4 ir 5 straipsniai – Teritorija Natura 2000 Puszcza Białowieska – Miškotvarkos plano pakeitimas – Eksploatuotinos medienos kiekio padidinimas – Planas ar projektas, kurie tiesiogiai nebūtini teritorijai tvarkyti, bet gali ją reikšmingai paveikti – Tinkamas poveikio teritorijai vertinimas – Pavojus teritorijos vientisumui – Veiksmingas apsaugos priemonių įgyvendinimas – Poveikis saugomų rūšių perėjimo ir poilsio vietoms).

10

(11)  atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema.

11

(12)  2016 m. Europos aplinkos agentūros ataskaita Nr. 5/2016 „Europos miškų ekosistemų būklė ir tendencijos“.

12

(13)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

13

(14)  2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“ (COM(2021)0572).

14

(15)  Visoje Europoje dauguma privačių valdų yra 10 ha ar mažiau – FOREST EUROPE, „Europos miškų būklė 2020 m.“, 2020; Vokietijoje 50 proc. privačių miškų valdų mažesnės nei 20 ha: https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; Prancūzijoje maždaug 2/3 privačių savininkų turi mažiau nei 1 ha: https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; Suomijoje apie 45 proc. savininkų turi mažiau nei 10 ha: https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; Latvijoje 50 proc. savininkų turi mažiau nei 5 ha: https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf.

15

(16)  „Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25“, Vakarų Anglijos universiteto Bristolyje Mokslinės komunikacijos skyriaus informacija, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

16

(17)  Europos aplinkos agentūra, „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“), 2020 m. gegužės 11 d., p. 83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/

17

(18)  2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija“ (COM(2021)0572).

18

(19)  Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaita „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“, 2020; dėl būklės tendencijų taip pat žr. FOREST EUROPE, „Europos miškų būklė 2020 m.“, 2020.

19

(20)  2020 m. FOREST EUROPE ataskaita „Europos miškų būklė 2020 m.“.

20

(21)  Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaita „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“, 2020; dėl būklės tendencijų taip pat žr. FOREST EUROPE, „Europos miškų būklė 2020 m.“, 2020.

21

(22)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (OL L 295, 2010 11 12, p. 23).

22

(23)  Europos Komisijos Aplinkos generalinis direktoratas, „Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products: report“, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1/language-en

23

(24)  Jungtinis tyrimų centras, „Neliestų miškų ir sengirių kartografavimas ir vertinimas Europoje“ (angl. „Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe“), 2021.

24

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_lt.pdf

26

(27)  FOREST EUROPE, „Europos miškų būklė 2020 m.“, 2020.

27

(28)  „Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25“, Vakarų Anglijos universiteto Bristolyje Mokslinės komunikacijos skyriaus informacija, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

28

(29)  2021 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikatas „ES 2030 m. dirvožemio strategija. Naudojimasis geros būklės dirvožemio teikiama nauda žmonėms, maistui, gamtai ir klimatui“ (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. ir Simard, S. W., „Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought“, „Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure and Carbon Storage“, Elsevier, Amsterdamas, 2017, p. 319–339.

30

(31)  Gorzelak, M. A. ir kt., „Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities“, „AoB Plants“, 2015.

31

(32)  Usman, M. ir kt., „Micorrhizal Symbiosis for better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Custed by Climate Change in Temperate and bore Forests“, „Frontiers in Forests and Global Change“, 2021.

32

(33)  Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas, „Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass“, Leidinių biuras, 2019.

33

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. ir Nasi, R., „Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1“, Europos miškų institutas, 2020; taip pat žr. Pasaulio laukinės gamtos fondo Gyvųjų miškų ataskaitos 5 skyrių, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/

34

(35)  FOREST EUROPE teritorijoje; žr. FOREST EUROPE ataskaitą „Europos miškų būklė 2020 m.“, 2020.

35

(36)  2021 m. liepos 16 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Įsipareigojimo iki 2030 m. pasodinti 3 mlrd. medžių“ (SWD(2021)0651).

36

(37)  Jungtinis tyrimų centras, „Neliestų miškų ir sengirių kartografavimas ir vertinimas Europoje“ (angl. „Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe“), 2021 m.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatas dėl tvarių anglies dioksido ciklų (COM(2021)0800).

39

(40)  OL C 229, 2021 6 15, p. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  FOREST EUROPE, Europos miškų būklė 2020 m., 2020 m.

42

Europos miškų būklė 2020 m.

(43)  Jungtinis tyrimų centras, „Neliestų miškų ir sengirių kartografavimas ir vertinimas Europoje“ (angl. Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe), 2021.

43

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(44)  Penkios vykstančios pažeidimų nagrinėjimo procedūros prieš keturias valstybes nares (bylos 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033, 2021/4029).

44

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto veiklos nutraukimo dėl COVID-19 poveikis vaikams ir jaunimui ES

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto užsiėmimų uždarymo dėl COVID-19 poveikio vaikams ir jaunimui ES (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius bei 5 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius bei 5 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165, 166 ir 167 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165, 166 ir 167 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 15 ir 32 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 15 ir 32 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1, 3 ir 4 principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1, 3 ir 4 principus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl COVID-19 poveikio jaunimui ir sportui (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl COVID-19 poveikio jaunimui ir sportui (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Europos jaunimo įgalinimas: užimtumas ir socialinis atsigavimas po pandemijos“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Europos jaunimo įgalinimas: užimtumas ir socialinis atsigavimas po pandemijos“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Parlamento teisės į informaciją, kiek tai susiję su tebevykdomu nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Parlamento teisės į informaciją, kiek tai susiję su tebevykdomu nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimu (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Europos jaunimo renginio „Jaunimo idėjų ataskaitą Konferencijai dėl Europos ateities“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Europos jaunimo renginio „Jaunimo idėjų ataskaitą Konferencijai dėl Europos ateities“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 10 d. pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (COM(2021)0770) bei prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 10 d. pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti (COM(2021)0770) bei prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2021)0367),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 7 d. naujienų straipsnį „COVID-19 pandemija: galimas atsakas profesinio rengimo ir mokymo srityje“, kurį paskelbė Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 7 d. naujienų straipsnį „COVID-19 pandemija: galimas atsakas profesinio rengimo ir mokymo srityje“, kurį paskelbė Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624),

| — | atsižvelgdamas į COVID-19 pandemijos poveikio mobilumui mokymosi tikslais tyrimą (8), atliktą programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso veiklos pagrindu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į COVID-19 pandemijos poveikio mobilumui mokymosi tikslais tyrimą (8), atliktą programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso veiklos pagrindu,

| — | atsižvelgdamas į būsimą Komisijos komunikatą dėl ilgalaikės priežiūros bei ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Komisijos komunikatą dėl ilgalaikės priežiūros bei ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Švietimas ir jaunimas Europoje po COVID-19 pandemijos: krizės poveikis ir politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. gegužės 4 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Švietimas ir jaunimas Europoje po COVID-19 pandemijos: krizės poveikis ir politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. gegužės 4 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (9),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Jaunimas Europoje: COVID-19 pandemijos poveikis jaunuolių ekonominei ir socialinei padėčiai“, kurį 2021 m. rugsėjo 24 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Jaunimas Europoje: COVID-19 pandemijos poveikis jaunuolių ekonominei ir socialinei padėčiai“, kurį 2021 m. rugsėjo 24 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (10),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Kultūros ir kūrybos sektoriai Europoje po COVID-19 pandemijos: krizės poveikis ir politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. vasario 18 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Kultūros ir kūrybos sektoriai Europoje po COVID-19 pandemijos: krizės poveikis ir politikos rekomendacijos“, kurį 2021 m. vasario 18 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (11),

| — | atsižvelgdamas į Ekspertų tinklo švietimo ir mokymo socialinio aspekto srityje (NESET) ad hoc ataskaitą Nr. 3/2021 „Nuotolinis mokymasis moksleivio požiūriu“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekspertų tinklo švietimo ir mokymo socialinio aspekto srityje (NESET) ad hoc ataskaitą Nr. 3/2021 „Nuotolinis mokymasis moksleivio požiūriu“ (12),

| — | atsižvelgdamas į NESET ad hoc ataskaitą Nr. 2/2021 „COVID-19 pandemijos poveikis besimokančiųjų mokymosi rezultatams visoje Europoje: nuotolinio švietimo iššūkiai, su kuriais susiduria visi“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NESET ad hoc ataskaitą Nr. 2/2021 „COVID-19 pandemijos poveikis besimokančiųjų mokymosi rezultatams visoje Europoje: nuotolinio švietimo iššūkiai, su kuriais susiduria visi“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos švietimo ekonomikos ekspertų tinklo (EENEE) ir NESET analitinę ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis palankių sąlygų neturinčių vaikų švietimui ir šio poveikio socioekonominės pasekmės“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos švietimo ekonomikos ekspertų tinklo (EENEE) ir NESET analitinę ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis palankių sąlygų neturinčių vaikų švietimui ir šio poveikio socioekonominės pasekmės“ (14),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinio tyrimų centro techninę ataskaitą „Galimas COVID-19 pandemijos poveikis švietimui: svarstymai remiantis esama literatūra ir pastarojo meto tarptautiniais duomenų rinkiniais“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinio tyrimų centro techninę ataskaitą „Galimas COVID-19 pandemijos poveikis švietimui: svarstymai remiantis esama literatūra ir pastarojo meto tarptautiniais duomenų rinkiniais“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo 2021 m. birželio 17 d. ataskaitą „Po izoliacijos: randai, kuriuos jaunimui paliko pandemija“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo 2021 m. birželio 17 d. ataskaitą „Po izoliacijos: randai, kuriuos jaunimui paliko pandemija“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 4 d. UNICEF ataskaitą „The State of the World’s Children 2021. Kaip skatinti vaikų psichikos sveikatą, ją saugoti ir ja rūpintis“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 4 d. UNICEF ataskaitą „The State of the World’s Children 2021. Kaip skatinti vaikų psichikos sveikatą, ją saugoti ir ja rūpintis“ (17),

| — | atsižvelgdamas į EBPO 2021 m. gegužės 12 d. politikos santrauką „Jaunimo psichikos sveikatos rėmimas per COVID-19 krizę“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO 2021 m. gegužės 12 d. politikos santrauką „Jaunimo psichikos sveikatos rėmimas per COVID-19 krizę“ (18),

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Young Minds“ 2021 m. vasario mėn. tyrimą „Koronavirusas: poveikis psichikos sveikatos poreikių turinčiam jaunimui“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Young Minds“ 2021 m. vasario mėn. tyrimą „Koronavirusas: poveikis psichikos sveikatos poreikių turinčiam jaunimui“ (19),

| — | atsižvelgdamas į programos „Horizontas 2020“ projektą „Vaikų psichikos sveikatos problemų prevencija Pietryčių Europoje: vaikų auklėjimo adaptavimas, optimizavimas, išbandymas ir išplėtimas geros sveikatos visą gyvenimą labui“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į programos „Horizontas 2020“ projektą „Vaikų psichikos sveikatos problemų prevencija Pietryčių Europoje: vaikų auklėjimo adaptavimas, optimizavimas, išbandymas ir išplėtimas geros sveikatos visą gyvenimą labui“ (20),

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Mental Health Foundation Scotland“ 2020 m. rugsėjo mėn. ataskaitą „Izoliacijos poveikis vaikų ir jaunimo psichikos sveikatai bei gerovei“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Mental Health Foundation Scotland“ 2020 m. rugsėjo mėn. ataskaitą „Izoliacijos poveikis vaikų ir jaunimo psichikos sveikatai bei gerovei“ (21),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) 2021 m. lapkričio 9 d. tyrimo ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis jaunimui ES“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) 2021 m. lapkričio 9 d. tyrimo ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis jaunimui ES“ (22),

| — | atsižvelgdamas į platformos „You Move Europe“ kampaniją ryšium su organizacijos „International Youth Work Trainers Guild“ peticija „Atsakas į COVID-19 pandemijos poveikį tarptautiniam jaunimo judumui darbo srityje“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į platformos „You Move Europe“ kampaniją ryšium su organizacijos „International Youth Work Trainers Guild“ peticija „Atsakas į COVID-19 pandemijos poveikį tarptautiniam jaunimo judumui darbo srityje“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją „ES sporto politikos vertinimas ir galimos ateities perspektyvos“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją „ES sporto politikos vertinimas ir galimos ateities perspektyvos“ (24),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 30 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 30 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (26),

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunimo tikslus, ypač į penktą, devintą ir vienuoliktą tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunimo tikslus, ypač į penktą, devintą ir vienuoliktą tikslus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros atsigavimo (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos švietimo ateities atsižvelgiant į COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos švietimo ateities atsižvelgiant į COVID-19 (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl skaitmeninio švietimo politikos formavimo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl skaitmeninio švietimo politikos formavimo (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (30),

| — | atsižvelgdamas į EBPO projektą „Studentų agentūra 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO projektą „Studentų agentūra 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0216/2022),

| A. | kadangi, uždarius ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigas, mokyklas, universitetus, jaunimo gerovės ir darbo su jaunimu, taip pat užklasinės veiklos įstaigas, kultūros erdves ir sporto įstaigas, vaikai ir jaunimas neteko galimybės dalyvauti veikloje, kuri nepaprastai svarbi jų bendrai raidai, mokymosi pažangai, intelektinei, fizinei, emocinei ir psichikos sveikatai ir gerovei, taip pat socialinei ir profesinei įtraukčiai; |
| --- | --- |

A.

kadangi, uždarius ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigas, mokyklas, universitetus, jaunimo gerovės ir darbo su jaunimu, taip pat užklasinės veiklos įstaigas, kultūros erdves ir sporto įstaigas, vaikai ir jaunimas neteko galimybės dalyvauti veikloje, kuri nepaprastai svarbi jų bendrai raidai, mokymosi pažangai, intelektinei, fizinei, emocinei ir psichikos sveikatai ir gerovei, taip pat socialinei ir profesinei įtraukčiai;

| B. | kadangi vaikai ir jaunimas yra vieni iš pažeidžiamiausių mūsų visuomenės narių ir labai svarbiu ir reikšmingu savo gyvenimo laikotarpiu jie patyrė veiklos nutraukimo dėl COVID-19 poveikį; kadangi psichikos sveikata yra viena iš būtinų sveikos visuomenės ir demokratijos sąlygų ir vienas iš jos pagrindų; kadangi galimybė naudotis psichikos sveikatos paslaugomis yra neatskiriama nuo kitų pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

B.

kadangi vaikai ir jaunimas yra vieni iš pažeidžiamiausių mūsų visuomenės narių ir labai svarbiu ir reikšmingu savo gyvenimo laikotarpiu jie patyrė veiklos nutraukimo dėl COVID-19 poveikį; kadangi psichikos sveikata yra viena iš būtinų sveikos visuomenės ir demokratijos sąlygų ir vienas iš jos pagrindų; kadangi galimybė naudotis psichikos sveikatos paslaugomis yra neatskiriama nuo kitų pagrindinių teisių;

| C. | kadangi švietimo, kultūrinės, jaunimo ir sporto veiklos bei renginių atšaukimas suintensyvino skaitmeninę pertvarką tokiu mastu, kad staiga pasikeitė kasdienė tvarka, taip pat pasikeitė vaikų ir jaunimo tarpusavio bendravimo ir sąveikos būdas – buvo netekta socialinių ar fizinių ryšių; kadangi, uždarius mokyklas, kultūros erdves ir sporto įstaigas, kuriose vyko atitinkama veikla ir renginiai, jaunimo fizinio pasirengimo lygis sumažėjo taip, kad šiuo metu fizine veikla pakankamai užsiima tik kas ketvirtas vienuolikmetis; kadangi dėl to vienas iš trijų vaikų turi antsvorio arba yra nutukęs, todėl padidėjo neįgalumo ir sergamumo rizika (31); |
| --- | --- |

C.

kadangi švietimo, kultūrinės, jaunimo ir sporto veiklos bei renginių atšaukimas suintensyvino skaitmeninę pertvarką tokiu mastu, kad staiga pasikeitė kasdienė tvarka, taip pat pasikeitė vaikų ir jaunimo tarpusavio bendravimo ir sąveikos būdas – buvo netekta socialinių ar fizinių ryšių; kadangi, uždarius mokyklas, kultūros erdves ir sporto įstaigas, kuriose vyko atitinkama veikla ir renginiai, jaunimo fizinio pasirengimo lygis sumažėjo taip, kad šiuo metu fizine veikla pakankamai užsiima tik kas ketvirtas vienuolikmetis; kadangi dėl to vienas iš trijų vaikų turi antsvorio arba yra nutukęs, todėl padidėjo neįgalumo ir sergamumo rizika (31);

| D. | kadangi per COVID-19 pandemiją švietimas buvo vienas iš labiausiai emociškai sekinančių sektorių (32) ir tyrimai parodė, kad mokytojų ir moksleivių psichikos sveikata yra akivaizdžiai susijusi (33); kadangi laboratoriniuose darbuose ir meno kursuose, taip pat profesinio rengimo ir fizinio lavinimo srityse nuotolinis mokymas turi jam būdingų trūkumų; kadangi nuotolinis mokymasis daugeliu atvejų yra netinkamas pedagoginiu požiūriu, ypač jaunesniems mokiniams, kuriems labiau reikia asmeninio bendravimo su mokytoju, taip pat dėl to, kad mokytojams trūksta tinkamo apmokymo galimybių, įgalinančių juos veiksmingai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis mokyklose; kadangi daugeliu atvejų taikant nuotolinį mokymą nebuvo atsižvelgta į besimokančių asmenų, kurie mokosi regioninėmis ar mažumų kalbomis, poreikius; kadangi šis požiūris gali būti laikomas diskriminaciniu ir tokiems besimokantiems asmenims sukelia stresą, nerimą ir nesaugumo jausmą; |
| --- | --- |

D.

kadangi per COVID-19 pandemiją švietimas buvo vienas iš labiausiai emociškai sekinančių sektorių (32) ir tyrimai parodė, kad mokytojų ir moksleivių psichikos sveikata yra akivaizdžiai susijusi (33); kadangi laboratoriniuose darbuose ir meno kursuose, taip pat profesinio rengimo ir fizinio lavinimo srityse nuotolinis mokymas turi jam būdingų trūkumų; kadangi nuotolinis mokymasis daugeliu atvejų yra netinkamas pedagoginiu požiūriu, ypač jaunesniems mokiniams, kuriems labiau reikia asmeninio bendravimo su mokytoju, taip pat dėl to, kad mokytojams trūksta tinkamo apmokymo galimybių, įgalinančių juos veiksmingai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis mokyklose; kadangi daugeliu atvejų taikant nuotolinį mokymą nebuvo atsižvelgta į besimokančių asmenų, kurie mokosi regioninėmis ar mažumų kalbomis, poreikius; kadangi šis požiūris gali būti laikomas diskriminaciniu ir tokiems besimokantiems asmenims sukelia stresą, nerimą ir nesaugumo jausmą;

| E. | kadangi neturint fiksuoto kasdienio grafiko, kuris sukuria pasitikėjimą skatinančią rutiną, o kai kuriose valstybėse narėse praradus įprotį ilgą laikotarpį eiti į mokyklą, šiuo metu vėl atidarius mokyklas daug moksleivių atrodo atsiriboję, nesidomintys mokyklos gyvenimu ir jiems sunku atrasti savo tempą, koncentraciją, bendrumo jausmą ir dalyvauti įgyvendinant mokyklos bendruomenės tikslus; |
| --- | --- |

E.

kadangi neturint fiksuoto kasdienio grafiko, kuris sukuria pasitikėjimą skatinančią rutiną, o kai kuriose valstybėse narėse praradus įprotį ilgą laikotarpį eiti į mokyklą, šiuo metu vėl atidarius mokyklas daug moksleivių atrodo atsiriboję, nesidomintys mokyklos gyvenimu ir jiems sunku atrasti savo tempą, koncentraciją, bendrumo jausmą ir dalyvauti įgyvendinant mokyklos bendruomenės tikslus;

| F. | kadangi dėl COVID-19 uždarius kultūros renginių vietas – jos buvo uždarytos pirmos ir joms buvo leista atsidaryti vėliausiai – jauni kultūros kūrėjai ir ypač jauni atlikėjai neturėjo galimybės pradėti ir plėtoti savo karjeros lemiamu ankstyvuoju etapu; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl COVID-19 uždarius kultūros renginių vietas – jos buvo uždarytos pirmos ir joms buvo leista atsidaryti vėliausiai – jauni kultūros kūrėjai ir ypač jauni atlikėjai neturėjo galimybės pradėti ir plėtoti savo karjeros lemiamu ankstyvuoju etapu;

| G. | kadangi mėgėjiškas sportas patyrė didelį neigiamų pandemijos padarinių poveikį, nes daugelio sporto šakų veikla ilgą laiką buvo visiškai nutraukta; kadangi vis dar tikimasi, kad profesionalaus sporto klubai, ypač vietos ir regionų lygmens klubai, ilgainiui susidoros su iškilusiomis rimtomis problemomis, susijusiomis su jų finansiniu atsigavimu; kadangi visiškas mėgėjiško sporto nunykimas turėtų tiesioginį poveikį jauniems sportininkams – tiek jų socialiniam vystymuisi, tiek galimai būsimai profesinei sporto karjerai; |
| --- | --- |

G.

kadangi mėgėjiškas sportas patyrė didelį neigiamų pandemijos padarinių poveikį, nes daugelio sporto šakų veikla ilgą laiką buvo visiškai nutraukta; kadangi vis dar tikimasi, kad profesionalaus sporto klubai, ypač vietos ir regionų lygmens klubai, ilgainiui susidoros su iškilusiomis rimtomis problemomis, susijusiomis su jų finansiniu atsigavimu; kadangi visiškas mėgėjiško sporto nunykimas turėtų tiesioginį poveikį jauniems sportininkams – tiek jų socialiniam vystymuisi, tiek galimai būsimai profesinei sporto karjerai;

| H. | kadangi bendra jaunimo psichikos sveikatos ir gerovės būklė pandemijos metu gerokai pablogėjo, o su psichikos sveikata susijusių problemų mastas ne vienoje valstybėje tapo dvigubai didesnis nei iki krizės (34): dėl to ekspertai šią padėtį ėmė vadinti tyliąja pandemija arba pandemijos randais; kadangi per pandemiją tapo aišku, jog trūksta paramos jaunuoliams, kurie turi su psichikos sveikata susijusių problemų; kadangi marginalizuotos grupės, pvz., LGBTIQ+, rasinės ir etninės mažumos ar specialių poreikių turintys jaunuoliai patyrė didesnę psichikos sveikatos sutrikimų riziką; kadangi dažnai sunku nustatyti realias psichikos sveikatos problemų pasekmes jaunimui ir šiuo metu jos dar negali būti aiškiai matomos; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendra jaunimo psichikos sveikatos ir gerovės būklė pandemijos metu gerokai pablogėjo, o su psichikos sveikata susijusių problemų mastas ne vienoje valstybėje tapo dvigubai didesnis nei iki krizės (34): dėl to ekspertai šią padėtį ėmė vadinti tyliąja pandemija arba pandemijos randais; kadangi per pandemiją tapo aišku, jog trūksta paramos jaunuoliams, kurie turi su psichikos sveikata susijusių problemų; kadangi marginalizuotos grupės, pvz., LGBTIQ+, rasinės ir etninės mažumos ar specialių poreikių turintys jaunuoliai patyrė didesnę psichikos sveikatos sutrikimų riziką; kadangi dažnai sunku nustatyti realias psichikos sveikatos problemų pasekmes jaunimui ir šiuo metu jos dar negali būti aiškiai matomos;

| I. | kadangi besimokantys asmenys, net ir jauno amžiaus, patiria pernelyg didelį spaudimą siekti vis geresnių rezultatų ir tai sukuria papildomą įtampą, kenkiančią besimokančiųjų psichikos sveikatai ir gerovei; kadangi dėl psichikos sveikatos problemų mūsų visuomenėse patiriama didelė stigmatizacija, todėl psichikos sveikatos problemų turintys jaunuoliai taip pat patiria išankstinio nusistatymo pasekmes, socialinę izoliaciją, žodinį smurtą ar patyčias, o mokymosi aplinka jiems atrodo nesaugi aplinka, kurioje sunku ieškoti pagalbos ar gauti gydymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi besimokantys asmenys, net ir jauno amžiaus, patiria pernelyg didelį spaudimą siekti vis geresnių rezultatų ir tai sukuria papildomą įtampą, kenkiančią besimokančiųjų psichikos sveikatai ir gerovei; kadangi dėl psichikos sveikatos problemų mūsų visuomenėse patiriama didelė stigmatizacija, todėl psichikos sveikatos problemų turintys jaunuoliai taip pat patiria išankstinio nusistatymo pasekmes, socialinę izoliaciją, žodinį smurtą ar patyčias, o mokymosi aplinka jiems atrodo nesaugi aplinka, kurioje sunku ieškoti pagalbos ar gauti gydymą;

| J. | kadangi konkreti padėtis valstybėse narėse labai skiriasi dėl skirtingo taikytų priemonių pobūdžio ir jų taikymo trukmės bei dėl skirtumų, susijusių su galimybėmis naudotis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis, kas paryškina kaimo ir miesto nelygybę; |
| --- | --- |

J.

kadangi konkreti padėtis valstybėse narėse labai skiriasi dėl skirtingo taikytų priemonių pobūdžio ir jų taikymo trukmės bei dėl skirtumų, susijusių su galimybėmis naudotis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis, kas paryškina kaimo ir miesto nelygybę;

| K. | kadangi priverstinis perėjimas prie virtualiojo mokymosi ne tik pagilino jau buvusią nelygybę, bet ir sukūrė naują nelygybę, nes iš socialiniu požiūriu nepalankios aplinkos kilę vaikai buvo palikti nuošalyje – jų namuose buvo ankšta, jie neturėjo skaitmeninės infrastruktūros ar įrangos, turėjo junglumo problemų, todėl padidėjo mažiau galimybių turinčių moksleivių prastesnių mokymosi rezultatų ir mokslų nebaigimo rizika; |
| --- | --- |

K.

kadangi priverstinis perėjimas prie virtualiojo mokymosi ne tik pagilino jau buvusią nelygybę, bet ir sukūrė naują nelygybę, nes iš socialiniu požiūriu nepalankios aplinkos kilę vaikai buvo palikti nuošalyje – jų namuose buvo ankšta, jie neturėjo skaitmeninės infrastruktūros ar įrangos, turėjo junglumo problemų, todėl padidėjo mažiau galimybių turinčių moksleivių prastesnių mokymosi rezultatų ir mokslų nebaigimo rizika;

| L. | kadangi uždarius mokymosi įstaigas sumažėjo turimų žinių, buvo prarasti naujų žinių įgijimo metodai ir faktiškai nebuvo mokomasi; kadangi šiuos nuostolius, kurie gali turėti ilgalaikį neigiamą poveikį vaikų ir jaunimo gerovei ateityje, labiau patyrė mokiniai iš socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių namų ūkių ir jie mokydamiesi pandemijos metu sulaukė mažiau paramos; |
| --- | --- |

L.

kadangi uždarius mokymosi įstaigas sumažėjo turimų žinių, buvo prarasti naujų žinių įgijimo metodai ir faktiškai nebuvo mokomasi; kadangi šiuos nuostolius, kurie gali turėti ilgalaikį neigiamą poveikį vaikų ir jaunimo gerovei ateityje, labiau patyrė mokiniai iš socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių namų ūkių ir jie mokydamiesi pandemijos metu sulaukė mažiau paramos;

| M. | kadangi pastebėta, kad 2021 m. pavasarį 64 proc. 18–34 metų amžiaus grupės jaunuolių grėsė depresija (35) ir kad savižudybė yra antra dažniausia jaunuolių mirties priežastis (36), skatinama streso, vienatvės, izoliacijos, depresijos, psichologinės kančios, švietimo, užimtumo ar finansinių galimybių stokos ir jaunimo nedarbo didėjimo, taip pat su platesnėmis jaunimo socialinėmis ir gyvenimo perspektyvomis susijusio neapibrėžtumo; |
| --- | --- |

M.

kadangi pastebėta, kad 2021 m. pavasarį 64 proc. 18–34 metų amžiaus grupės jaunuolių grėsė depresija (35) ir kad savižudybė yra antra dažniausia jaunuolių mirties priežastis (36), skatinama streso, vienatvės, izoliacijos, depresijos, psichologinės kančios, švietimo, užimtumo ar finansinių galimybių stokos ir jaunimo nedarbo didėjimo, taip pat su platesnėmis jaunimo socialinėmis ir gyvenimo perspektyvomis susijusio neapibrėžtumo;

| N. | kadangi visoje ES yra didelių regioninių skirtumų, susijusių su galimybe gauti psichikos sveikatos paslaugų, o galimybė jomis pasinaudoti pacientams iš nepalankios aplinkos, įskaitant vaikus, yra dar labiau apribota dėl kai kuriose valstybėse narėse esančių apribojimų, susijusių su psichoterapijos paslaugų kompensavimu iš viešojo sveikatos biudžeto; kadangi labai reikalingas europinis požiūris į vaikų ir jaunuolių psichikos sveikatą, visų pirma dėmesį skiriant švietimui, mokykloms ir jaunimo konsultavimui; |
| --- | --- |

N.

kadangi visoje ES yra didelių regioninių skirtumų, susijusių su galimybe gauti psichikos sveikatos paslaugų, o galimybė jomis pasinaudoti pacientams iš nepalankios aplinkos, įskaitant vaikus, yra dar labiau apribota dėl kai kuriose valstybėse narėse esančių apribojimų, susijusių su psichoterapijos paslaugų kompensavimu iš viešojo sveikatos biudžeto; kadangi labai reikalingas europinis požiūris į vaikų ir jaunuolių psichikos sveikatą, visų pirma dėmesį skiriant švietimui, mokykloms ir jaunimo konsultavimui;

| O. | kadangi izoliavimo priemonės turėjo ypač neigiamą poveikį neįgaliesiems ar specialiųjų poreikių turintiems asmenims; kadangi taikydamos ypatingųjų aplinkybių priemones valstybės narės visada turėtų laikytis jų pagrindinių teisių ir užtikrinti vienodas ir nediskriminacines jų galimybes naudotis sveikatos priežiūros, socialinėmis ir švietimo paslaugomis ir dalyvauti jaunimo, kultūros ir sporto veikloje; |
| --- | --- |

O.

kadangi izoliavimo priemonės turėjo ypač neigiamą poveikį neįgaliesiems ar specialiųjų poreikių turintiems asmenims; kadangi taikydamos ypatingųjų aplinkybių priemones valstybės narės visada turėtų laikytis jų pagrindinių teisių ir užtikrinti vienodas ir nediskriminacines jų galimybes naudotis sveikatos priežiūros, socialinėmis ir švietimo paslaugomis ir dalyvauti jaunimo, kultūros ir sporto veikloje;

| P. | kadangi su lytimi susiję skirtumai turėjo įtakos tam, kaip per pandemiją nukentėjo vaikai ir jaunimas: mergaitės ir merginos dažniau susidurdavo su smurtu namuose, psichosomatinėmis ligomis ir nuotaikos sutrikimais (37); kadangi per pandemiją dar labiau padidėjo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, kuris daro poveikį moterų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir jų finansinei priklausomybei nuo savo partnerių, giminių ar draugų; kadangi dėl ne kartą taikytų izoliavimo priemonių padidėjo našta tėvams ir globėjams, o tai padidino riziką, kad tėvai piktnaudžiaus svaigalais ir kad šeimoje bus smurtaujama, ir tai savo ruožtu daro poveikį labiausiai pažeidžiamų asmenų, be kita ko, vaikų ir jaunuolių psichikos sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

P.

kadangi su lytimi susiję skirtumai turėjo įtakos tam, kaip per pandemiją nukentėjo vaikai ir jaunimas: mergaitės ir merginos dažniau susidurdavo su smurtu namuose, psichosomatinėmis ligomis ir nuotaikos sutrikimais (37); kadangi per pandemiją dar labiau padidėjo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, kuris daro poveikį moterų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir jų finansinei priklausomybei nuo savo partnerių, giminių ar draugų; kadangi dėl ne kartą taikytų izoliavimo priemonių padidėjo našta tėvams ir globėjams, o tai padidino riziką, kad tėvai piktnaudžiaus svaigalais ir kad šeimoje bus smurtaujama, ir tai savo ruožtu daro poveikį labiausiai pažeidžiamų asmenų, be kita ko, vaikų ir jaunuolių psichikos sveikatai ir gerovei;

| Q. | kadangi psichikos sveikatos problemos ankstyvuoju asmeninės raidos etapu padidina psichikos sveikatos problemų tikimybę suaugus, įskaitant didžiules pasekmes asmeniniam, socialiniam ir profesiniam tobulėjimui bei gyvenimo kokybei; kadangi vaikystėje ir jauname amžiuje vyksta svarbiausi neurologinės raidos etapai ir vaikai bei jaunuoliai yra ypač jautrūs itin dažnam nuotoliniam mokymuisi skirtų skaitmeninių priemonių naudojimui; kadangi dėl šio intensyvaus švietimo skaitmeninimo kyla klausimų dėl technologijų sukeliamų mokymosi sunkumų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi psichikos sveikatos problemos ankstyvuoju asmeninės raidos etapu padidina psichikos sveikatos problemų tikimybę suaugus, įskaitant didžiules pasekmes asmeniniam, socialiniam ir profesiniam tobulėjimui bei gyvenimo kokybei; kadangi vaikystėje ir jauname amžiuje vyksta svarbiausi neurologinės raidos etapai ir vaikai bei jaunuoliai yra ypač jautrūs itin dažnam nuotoliniam mokymuisi skirtų skaitmeninių priemonių naudojimui; kadangi dėl šio intensyvaus švietimo skaitmeninimo kyla klausimų dėl technologijų sukeliamų mokymosi sunkumų;

| R. | kadangi, uždarius įstaigas, jaunimo fizinio pasirengimo lygis sumažėjo taip, kad šiuo metu fizine veikla pakankamai užsiima tik kas ketvirtas vienuolikmetis; |
| --- | --- |

R.

kadangi, uždarius įstaigas, jaunimo fizinio pasirengimo lygis sumažėjo taip, kad šiuo metu fizine veikla pakankamai užsiima tik kas ketvirtas vienuolikmetis;

| S. | kadangi 2022 m. yra Europos jaunimo metai; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2022 m. yra Europos jaunimo metai;

| T. | kadangi bet kokia vaikams ir jaunimui skirta ES psichikos sveikatos strategija visų pirma turi suteikti jiems galimybę būti išklausytiems, o rengiant įtraukias reagavimo priemones turi būti atsižvelgiama į jų indėlį; kadangi sėkmingos strategijos rengime turi dalyvauti ne tik mokyklos ir mokytojai, bet ir tėvai, šeimos, draugai, jaunimo organizacijos ir jaunimo gerovės tarnybos, su jaunimu dirbantys asmenys, kultūros įstaigos ir sporto klubai, tinkamai apmokant juos, kaip spręsti psichikos sveikatos problemas, kad būtų nustatytas holistinis požiūris ir užtikrinamas sudėtingomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenančio jaunimo ir marginalizuotų grupių įtraukimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi bet kokia vaikams ir jaunimui skirta ES psichikos sveikatos strategija visų pirma turi suteikti jiems galimybę būti išklausytiems, o rengiant įtraukias reagavimo priemones turi būti atsižvelgiama į jų indėlį; kadangi sėkmingos strategijos rengime turi dalyvauti ne tik mokyklos ir mokytojai, bet ir tėvai, šeimos, draugai, jaunimo organizacijos ir jaunimo gerovės tarnybos, su jaunimu dirbantys asmenys, kultūros įstaigos ir sporto klubai, tinkamai apmokant juos, kaip spręsti psichikos sveikatos problemas, kad būtų nustatytas holistinis požiūris ir užtikrinamas sudėtingomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenančio jaunimo ir marginalizuotų grupių įtraukimas;

| U. | kadangi, remiantis moksliniais duomenimis, krito jaunesniųjų kartų atstovų pasitikėjimas institucijomis; kadangi tokio kritimo priežastys buvo stresas ir netikrumas, susiję su pačia pandemija, bet taip pat ribotas valstybių narių oficialių komunikacijos kanalų veiksmingumas informuojant jaunąją kartą ir padidėjęs dezinformacijos bei melagingų naujienų, susijusių su pandemija, srautas; kadangi ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad toks pasitikėjimas būtų atkurtas, o tai galima pasiekti užtikrinant amžių atitinkantį dalyvavimą gyvenime, be kita ko, suteikiant jaunimui galimybių imtis iniciatyvų ir priimti sprendimus, kuriais formuojamas juos supantis pasaulis, ir skatinant jaunimo gebėjimą veikti, kad jaunimas galėtų siekti naudotis apsisprendimo teise ir ugdyti atsparumą; |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis moksliniais duomenimis, krito jaunesniųjų kartų atstovų pasitikėjimas institucijomis; kadangi tokio kritimo priežastys buvo stresas ir netikrumas, susiję su pačia pandemija, bet taip pat ribotas valstybių narių oficialių komunikacijos kanalų veiksmingumas informuojant jaunąją kartą ir padidėjęs dezinformacijos bei melagingų naujienų, susijusių su pandemija, srautas; kadangi ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad toks pasitikėjimas būtų atkurtas, o tai galima pasiekti užtikrinant amžių atitinkantį dalyvavimą gyvenime, be kita ko, suteikiant jaunimui galimybių imtis iniciatyvų ir priimti sprendimus, kuriais formuojamas juos supantis pasaulis, ir skatinant jaunimo gebėjimą veikti, kad jaunimas galėtų siekti naudotis apsisprendimo teise ir ugdyti atsparumą;

| V. | kadangi pandemija suteikė mums progą imtis spręsti ilgalaikius su psichikos sveikata susijusius klausimus, kurie anksčiau nebuvo holistiškai sprendžiami; kadangi psichikos sveikata įtraukta į konkrečius programos „ES – sveikatos labui“ tikslus, prisidedant prie Europos sveikatos sąjungos, grindžiamos stipresnėmis, prieinamesnėmis ir atsparesnėmis sveikatos priežiūros sistemomis, kurios būtų pasirengusios įveikti galimas krizes ateityje, kūrimo; |
| --- | --- |

V.

kadangi pandemija suteikė mums progą imtis spręsti ilgalaikius su psichikos sveikata susijusius klausimus, kurie anksčiau nebuvo holistiškai sprendžiami; kadangi psichikos sveikata įtraukta į konkrečius programos „ES – sveikatos labui“ tikslus, prisidedant prie Europos sveikatos sąjungos, grindžiamos stipresnėmis, prieinamesnėmis ir atsparesnėmis sveikatos priežiūros sistemomis, kurios būtų pasirengusios įveikti galimas krizes ateityje, kūrimo;

| W. | kadangi karas Ukrainoje ir žlugdantys jo padariniai žmonėms bei maisto, energijos ir finansų srityse, ir kitos pasaulinės grėsmės gali atnešti netikrumą, kuris, numanoma, dar labiau neigiamai paveiks vaikų ir jaunimo psichikos sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

W.

kadangi karas Ukrainoje ir žlugdantys jo padariniai žmonėms bei maisto, energijos ir finansų srityse, ir kitos pasaulinės grėsmės gali atnešti netikrumą, kuris, numanoma, dar labiau neigiamai paveiks vaikų ir jaunimo psichikos sveikatą ir gerovę;

| X. | kadangi dėl karo Ukrainoje tenka persikelti ir didžiulę traumą išgyventi milijonams vaikų ir jaunuolių; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl karo Ukrainoje tenka persikelti ir didžiulę traumą išgyventi milijonams vaikų ir jaunuolių;

| 1. | atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį atlieka mokyklos, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigos, neformalaus švietimo ir savišvietos institucijos, teikdamos reikiamą materialinę ir psichologinę paramą jaunimui ir jų šeimoms, ir ragina valstybes nares ir regionus teikti pakankamą finansinę paramą pagrindinėms švietimo įstaigoms, visų pirma daug investuojant į viešąjį švietimą, kad būtų įdarbinami ir darbo vietose išlaikomi aukštos kvalifikacijos mokytojai ir švietimo darbuotojai, siekiant, kad būtų vis daugiau pakankamai remiama jaunimo pedagoginė, psichologinė, fizinė, emocinė, kognityvinė ir (arba) socialinė raida; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina valstybes nares gerokai padidinti viešąsias išlaidas švietimui ir mokymui, kad jos viršytų ES vidurkį (5 proc. BVP 2020 m.); ypač pabrėžia mokytojų, pedagogų ir jaunimo darbuotojų vaidmenį teikiant psichologinę paramą vaikams ir jaunuoliams bei skatinant jų vystymąsi; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia pripažinti, jog svarbu skatinti mokytojų, švietimo darbuotojų, mokyklų administratorių, socialinių darbuotojų ir jaunimo darbuotojų, taip pat besimokančiųjų raštingumą psichikos sveikatos srityje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares ir Komisiją pradėti kalbėti psichikos sveikatos klausimais ir panaikinti su jais susijusią diskriminacinę socialinę stigmatizaciją, laikantis holistinio požiūrio; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares visoje ES pradėti kampaniją informuotumui apie psichikos sveikatą švietimo ir profesinio mokymo institucijose didinti, kad būtų kovojama su esama stigma, jaunimui suteikiama galimybė gauti informacijos apie psichikos sveikatą ir sukurtas aiškus atviresnis socialinis supratimas apie psichikos sveikatos sunkumus; ragina valstybes nares į mokymo programas įtraukti pirmąją psichologinę pagalbą ir privalomą nestigmatizuojantį švietimą psichikos sveikatos klausimais, kad besimokantys asmenys, mokytojai, dėstytojai, instruktoriai ir akademiniai lyderiai būtų geriau pasirengę bendrauti su psichikos sveikatos problemas patiriančiais besimokančiaisiais ir jaunuoliais, taip užtikrinant vienodą piliečių psichikos sveikatos ir gerovės skatinimą visoje ES; ragina valstybes nares pakoreguoti mokymo programų turinį ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų naikinamos kognityvinės spragos, atsiradusios nuotolinio mokymosi laikotarpiu, ir užkirsti kelią galimoms nesėkmėms mokykloje ir jos nebaigimui; primygtinai reikalauja, kad valstybės narės kiekvienam vaikui Europoje užtikrintų galimybę gauti įtraukų ir lygiateisišką kokybišką švietimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad svarbu kovoti su reiškiniu, kai per mažai pranešama apie psichikos sveikatą ir gerovę, taip pat su nepakankamu vaikų ir jaunimo atstovavimu psichikos sveikatos moksliniuose tyrimuose; todėl ragina Komisiją atlikti tyrimą ir visapusiškai įvertinti visų prevencinių priemonių, kurių dėl COVID-19 pandemijos ėmėsi valstybės narės, ilgalaikį poveikį vaikams ir jaunimui, kad būtų sušvelnintas bet kokių būsimų sanitarijos krizių poveikis jaunimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad labai sunku įvertinti psichinę sveikatą ir gerovę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti bendrą holistinį požiūrį į sveikatą ir saugumą, kuriame būtų aptariama bendra fizinė, psichinė ir socialinė gerovė, ir reikalauja vadovautis visapusiškomis prevencijos ir gydymo strategijomis, be kita ko, sukurti nešališkus rodiklius, pagal kuriuos būtų galima įvertinti psichikos sveikatą ir gerovę, parengti rizikos vertinimo priemones ir ataskaitų teikimo sistemas, konsultuojantis su mokytojais, moksleiviais, tėvais ir susijusios specializacijos ekspertais bei mokslininkais, ir integruoti kultūros, žaidimo ir sporto veiklą bei skatinti ugdyti kūrybinius ir socialinius įgūdžius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad būtina tvariai ir greitai atkurti ir sustiprinti Europos jaunimo darbo struktūrą, kuri pandemijos metu susilpnėjo ar netgi buvo sunaikinta; pabrėžia, kad pats darbas su jaunimu turi būti pripažintas atsižvelgiant į tai, kas jis yra: paramos priemonė, kuria svariai prisidedama prie jaunimo asmeninio tobulėjimo, gerovės ir savirealizacijos; todėl ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečius darbo su jaunimu patobulinimus, kad parama būtų teikiama tiems, kam jos reikia labiausiai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina visoje ES darbą su jaunimu atvirose erdvėse pripažinti pagrindine jaunimo socializacijos priemone ir sąmoningai bei vis dažniau kurti nemokamas erdves jaunimui, dažnai to paties amžiaus jaunimui, už tėvų namų ir formaliojo švietimo mokymosi įstaigų ribų, nes tai atveria jiems galimybes patiems organizuotis ir dalyvauti bendruomenės iniciatyvose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares tobulinti ir toliau plėtoti sveikatos ir saugos mokymosi aplinkoje sistemą, kad besimokantiems asmenims, mokytojams, jaunimui ir specialistams paramą teiktų pakankamas skaičius kvalifikuotų darbuotojų, pvz., specialistų psichologų ar kitų psichikos sveikatos specialistų, kurie gali atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį ne tik padėdami pavieniams asmenims, bet ir siekiant bendrai mokyklos aplinkoje sukurti saugią aplinką vaikams ir jaunimui visų rūšių švietimo įstaigose, kuriose besimokantys asmenys gali prašyti psichologinės pagalbos ankstyvaisiais psichikos problemų etapais; ragina valstybes nares pasirūpinti, kad dirbtų specialiuosius ugdymosi poreikius užtikrinantys pagalbiniai darbuotojai, kurie galėtų padėti klasei tapti draugiška ir patrauklia vieta augti, mokytis, keistis nuomonėmis pasitikėjimo aplinkoje ir diskutuoti bei konstruktyviai įveikti skirtumus; pabrėžia, kad svarbi žemo slenksčio pusiau profesionali psichologinė parama besimokantiesiems; ragina sukurti aktyvų Europos tinklą, kuriame būtų dalijamasi geriausia patirtimi ir metodais, kaip įveikti tokius sunkumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad siekiant didinti politikos priemonių ir programų veiksmingumą, labai svarbu vykdant sprendimų priėmimo procesą suteikti jaunuoliams galimybę išsakyti savo reikmes ir dalyvauti įgyvendinant tuos sprendimus; todėl ragina mokymo įstaigas išplėsti moksleivių ir jaunimo dalyvavimo ir bendro sprendimų priėmimo teises mokyklose, universitetuose, profesinio mokymo įstaigose, darbo vietose ir socialinėse įstaigose ir įtraukti jaunimą, ypač jaunas moteris, į mokslinius tyrimus ir programų rengimą, siekiant geriau suprasti jų gyvenimo patirtį, prioritetus ir suvokimą ir į juos reaguoti, kad būtų užtikrintas jų įsitraukimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina valstybes nares remti įvairius sektorius apimančias investicijas, skirtas vaikų ir jaunuolių psichikos ligų klausimams spręsti, ir parengti nacionalinius veiksmų planus, užtikrinant jų įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis, atsižvelgiant į tikruosius vaikų ir jaunimo poreikius ir ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms; ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingiau remti jaunimo organizacijų darbą ir darbą su jaunimu, organizuojamą pačių nevyriausybinių organizacijų, visų pirma atsižvelgiant į jų svarbą neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi, be kita ko, remiant jį finansiškai, ir taip užtikrinti, kad jų tarpvalstybinių mainų ir bendradarbiavimo struktūros ilgainiui taptų atsparesnės krizėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad bendrai vaikų ir jaunimo gerovei gyvybiškai svarbi kasdienė nevirtuali tarpasmeninė veikla ir santykiai, nes jie yra socializacijos proceso pagrindas ir paspartina bendrystės patirtį, atsižvelgiant į socializacijos svarbą švietime; todėl ragina valstybes nares imtis atitinkamų sveikatos ir saugos priemonių siekiant užtikrinti, kad, ateityje kilus pandemijai arba susidarius kitokiai beprecedentei padėčiai, visos mokymosi aplinkos – nesvarbu, ar kalbėtume apie formalųjį, ar apie neformalųjį mokymąsi, ar apie savišvietą, toliau saugiai veiktų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skatina valstybes nares tais atvejais, kai specialios priemonės absoliučiai būtinos, konsultuotis su sveikatos ir saugos specialistais, mokyklomis, mokytojais, jaunimo organizacijomis ir jaunimo socialinėmis tarnybomis, taip pat tėvais, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į skirtingo amžiaus grupių, pažeidžiamų grupių, specialiųjų poreikių turinčių jaunuolių, mobilumo sunkumų ar kitą negalią turinčių jaunuolių, taip pat nepalankiose sąlygose esančių ir marginalizuotų grupių poreikius, nė vieno nepaliekant nuošalyje ir nesivadovauti universalaus sprendimo principu; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti kalbos mokymosi tęstinumą, kad regioninėmis ar mažumų kalbomis besimokantys asmenys galėtų ir toliau mokytis jomis nuotolinio ar mišriojo mokymosi aplinkoje; todėl ragina valstybes nares atsižvelgti į skirtingas švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto veiklos ypatybes ir poreikius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į teigiamą tam tikrose šalyse pandemijos metu naudotos mentorystės vaidmenį padedant jaunimui spręsti problemas ir taip stiprinant jų psichikos sveikatą ir palaikant tarpasmeninius ryšius, kurie izoliacijos metu suteikė perspektyvos pojūtį ir psichologinę paramą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę remti ir finansuoti tokias mentorystės programas Europos lygmeniu, kad būtų skatinama jas plėtoti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad COVID-19 krizė dar labiau padidino jau anksčiau buvusią nelygybę švietimo srityje, nes buvo apribotos daugelio pažeidžiamų vaikų ir jaunuolių, įskaitant tuos, kas gyvena skurdžiose ar kaimo vietovėse, mergaites, pabėgėlius ir neįgaliuosius, galimybės; ragina dėti daugiau pastangų atpažįstant ir remiant tuos vaikus, jaunuolius ir šeimas, kurie neproporcingai nukentėjo dėl pandemijos, atsižvelgiant į jiems įtakos turinčius kultūros ir aplinkos veiksnius, kad būtų nustatytos prieš pandemiją buvusios psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo spragos ir geriau pritaikytos valstybinės sistemos; primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti COVID-19 poveikį lyčių požiūriu ir užtikrinti, kad visomis aplinkybėmis būtų toliau tęsiamas lytinis ir reprodukcinės sveikatos švietimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti ypač pažeidžiamiems vaikams ir jaunuoliams, pvz., LGBTQ+ jaunimui, dėl rasės marginalizuotiems vaikams ir jaunuoliams, taip pat jau nuo seniau turintiems psichikos sveikatos poreikių vaikams ir jaunuoliams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad sveika ir subalansuota mityba yra labai svarbi vaikų ir jaunuolių psichikos sveikatai; todėl primygtinai reikalauja, kad mokyklos teiktų svarbią socialinę paramą, pvz., subalansuotą kasdienį maitinimą, kurio kitu atveju kai kurie vaikai namuose negautų; ragina valstybes nares įgyvendinti Vaiko garantijų sistemos ketvirtą rekomendaciją, kurioje, be kita ko, prašoma suteikti galimybę nemokamai bent vieną kartą per dieną mokykloje gauti sveiką maistą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai tvirtina, kad būtina padidinti finansavimą ir tinkamai skatinti galimybes, siūlomas, pvz., programų „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“ bei Europos solidarumo korpuso veiklos pagrindu, siekiant gerinti judumo patirtį, kuri padeda ugdyti būsimam jaunųjų kartų asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui naudingus ir būtinus socialinius įgūdžius, ir užtikrinti didesnį jų prieinamumą visiems; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares remti profesinį mokymą ir kurti galimiems būsimiems judumo apribojimams atsparias programas, taip pat gerinti sistemingą dalijimąsi projektų rezultatais siekiant didinti jų matomumą, kokybę ir ilgalaikį poveikį; ragina Komisiją per kitą daugiametės finansinės programos peržiūrą padidinti šių Sąjungos programų finansavimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) poveikis vaikams ir jaunimui daugeliu atvejų gali būti ribotas ir gali neduoti rezultatų ar nesudaryti galimybės vykdyti struktūrinių reformų, kurios suteiktų vaikams ir jaunimui galimybę gauti kokybišką išsilavinimą arba sumažintų neigiamą su COVID susijusio kultūros vietų uždarymo ir prieigos prie jų apribojimo poveikį kultūros kūrėjams, ypač jauniems atlikėjams, kurie neteko galimybės pradėti ir plėtoti savo karjerą itin svarbiu pradiniu etapu; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimą ir teisingas sutarčių ir darbo sąlygas visiems jauniems autoriams, atlikėjams, menininkams ir visiems kitiems kultūros kūrėjams, darbuotojams ir profesionalams, dirbantiems kultūros ir kūrybos sektoriuose, be kita ko, socialinėje žiniasklaidoje, kurie nukentėjo nuo pandemijos, dėti daugiau bendrų pastangų remti naujus menininkus ir kultūros specialistus, skatinti jaunimo ir socialinį verslumą ir nustatyti šį tikslą specialiame Europos menininko statuso skirsnyje dėl jaunų menininkų; pakartoja savo rekomendaciją, kad 10 proc. nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų lėšų būtų skirta švietimui, o 2 proc. – kultūros ir kūrybos sektoriui; ragina Komisiją išsamiai įvertinti valstybių narių pagal EGAPD įgyvendinamus su švietimu, jaunimu ir kultūros bei kūrybos sektoriais susijusius projektus ir reformas ir pakartoja, kad būtina daugiau dėmesio šioms temoms skirti nacionalinėse ataskaitose, kurios rengiamos vertinant Europos semestrą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į judumo patirčių ir mokytojų, pedagogų, dėstytojų, instruktorių, savanorių ir profesionalų darbo su jaunimu ir jaunimo organizacijose, kultūros kūrėjų ir sporto trenerių geros praktikos mainų svarbą, siekiant plėsti jų žinias apie jaunimo reikalus ir stiprinti tarptautinį bei daugiakalbį aspektus, ypač atsižvelgiant į Europos švietimo erdvę, kuri turi būti sukurta iki 2025 m.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina holistiškai žvelgti į sveikatą, kuri apima bendrą fizinę būklę, psichikos sveikatą ir socialinę gerovę, ir reikalauja vadovautis visapusiškomis prevencijos ir gydymo strategijomis, apimančiomis kultūros ir sporto veiklą, bei skatinti ugdyti kūrybinius ir socialinius įgūdžius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtina remti tikslinių skirtingoms kartoms skirtų paslaugų, abipusiai naudingu būdu sujungiančių vyresnio amžiaus asmenų patirtį su jaunesnio amžiaus asmenų drąsa, rengimą ir teikimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia esminę kultūros svarbą formuojant vaikų ir jaunuolių individualią tapatybę, taip pat svarbą jų švietimui, be kita ko, supratimui apie mūsų visuomenę, taip pat jų bendrai gerovei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad būtina skubiai kurti įtraukią, kūrybišką, dinamišką ir sveiką mokymosi aplinką nuo ankstyvo amžiaus, kad būtų galima sumažinti psichofizinių sutrikimų riziką suaugus; tokiomis aplinkybėmis primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad į mokyklų mokymo programą ir užklasinės meno ir sporto veiklos programą būtų įtraukta ir plėtojama įvairių formų meninė išraiška, pvz., muzika, teatras, kinas, dokumentika, animacija, vaizduojamieji menai, šokis ir naujų formų eksperimentinis menas, taip skatinant saviraiškos laisvę ir kūrybingumą ir suteikiant galimybę moksleiviams aktyviai dalyvauti ir atrasti savo talentus; pabrėžia, kad menas gali būti ideali tarpdisciplininių projektų sudėtinė dalis ir gali skatinti kritinį mąstymą, todėl neturėtų būti paliekamas tik meno pamokoms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina valstybes nares ir valdžios institucijas plėtoti sporto infrastruktūrą ir visapusiškai didinti fizinio lavinimo ir užklasinės fizinės veiklos apimtis mokyklose, įskaitant neįgaliems vaikams ir jaunuoliams skirtą veiklą; pabrėžia, kad sportas, kaip ir menas, gali būti galingas vaikų, kuriems gresia atskirtis, įtraukties skatinimo veiksnys; primena, kad į mokymo programas įtrauktas menas ir sportas gali labai padėti jaunimui ir švietimui kovoti su visuotiniais sunkumais, be kita ko, įveikti mokymosi sunkumus ir mokymosi sutrikimus, taip pat kovoti su patyčiomis, neapykantos kalbomis ir psichotropinių medžiagų vartojimu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir tinkamai finansuoti nedideles vietos kultūros iniciatyvas, sporto klubus, laisvalaikio įstaigas, jaunimo organizacijas ir jaunimo gerovės institucijas, kad būtų galima užsiimti laisvalaikio, neformaliojo mokymosi ir savišvietos veikla, kurių vaidmuo jaunimo ir jų šeimų raidos bei gerovės požiūriais yra esminis, užtikrinant materialinės ir psichologinės pagalbos išteklius – taip pat ir jaunuoliams, kurie turi mažiau galimybių ar patiria diskriminaciją; pabrėžia, kad nepalankių sąlygų, kaimo ir atokiose vietovėse tokia veikla yra vienintelė galimybė vaikams ir jaunuoliams socializuotis, stiprinti pilietiškumo jausmą ir išsaugoti gerą psichikos sveikatą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina remti mėgėjišką sportą ir užklasinę veiklą, nes jie neproporcingai nukentėjo nuo pražūtingų COVID-19 pandemijos padarinių; pabrėžia, kad mėgėjų sportas yra profesionalų lygmens sporto pagrindas ir prisideda ne tik prie asmeninio tobulėjimo ir gerovės, bet ir prie kaimo vietovių regioninio vystymosi; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti atidarytus profesionalaus sporto klubus ir sporto organizacijas ir remti jų atsigavimą, taip pat remti sportininkus; ragina Komisiją tinkamai remti šiuos klubus ir organizacijas, nes jie atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant jaunimo gerovę ir socializaciją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina labiau koordinuoti valstybių narių, regioninių valdžios institucijų ir sporto komandų bei klubų, kultūros asociacijų, jaunimo ir studentų organizacijų, švietimo ir universitetų organų, švietime dalyvaujančių socialinių partnerių vietos atstovų bei privačiojo sektoriaus veiklą Europos lygmeniu, siekiant stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą bei kurti dinamišką daugialygmenį socialinį tinklą, kuris galėtų reaguoti į būsimus iššūkius ir prie jų prisitaikyti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją imtis veiksmų ir užtikrinti, kad visa ES taptų stipresnė ir savarankiškesnė ir kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; nurodo, kad ji turi šalinti didelį geografinį, lyčių, socialinį, amžiaus ir kitokį struktūrinį atotrūkį, kurį dar labiau didina skaitmeninės infrastruktūros, junglumo ir skaitmeninių priemonių trūkumas visose valstybėse narėse, visų pirma kaimo, atokiose, salų ir kalnuotose vietovėse, taip pat karštuosiuose taškuose ar kitose nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančiose vietovėse; ragina Komisiją išplėsti nepriklausomų ES ir ES finansuojamų ne pelno švietimo platformų, kurios atitinka ES duomenų apsaugos standartus, kaip antai, „eTwinning“, EPALE, „Erasmus+“ ir „School Education Gateway“, apimtį ir jas sustiprinti, kad ES valstybinės mokyklos, mokytojai, instruktoriai ir pedagogai galėtų visapusiškai dalyvauti skaitmeninio švietimo procese, nepriklausydami nuo pelno siekiančių platformų; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti į galimus šių sričių poreikius būsimų pandemijų ar bet kokių kitų precedento neturinčių situacijų atveju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad turėtų būti dedamos pastangos bendrai gerinti skaitmeninį raštingumą visais visuomenės lygmenimis, sudarant sąlygas tinkamai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir infrastruktūra; todėl ragina valstybes nares įtraukti skaitmeninį raštingumą į visų mokymosi įstaigų mokymo programas, o mokytojams ir pedagogams organizuoti būtinus mokymus ir suteikti reikiamą įrangą; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tiems, kurie patiria skaitmeninę atskirtį; atkreipia dėmesį į sudėtingą padėtį, kurioje atsiduria moksleiviai iš šeimų, kuriose yra daug vaikų, ir moksleiviai, kurių tėvai yra mokytojai, kurių pareiga dirbti ir mokytis nuotoliniu būdu dažnai yra susijusi su didelėmis ir dažnai neįkandamomis išlaidomis, kai iš savo kuklių išteklių reikia įsigyti papildomos įrangos, kad atitiktų nuotolinio mokymosi ir (arba) darbo reikalavimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos teikia didžiulių galimybių mokytojams, instruktoriams, pedagogams ir besimokantiesiems, nes tai prieinamos, atviros, socialinės ir prie individualių poreikių pritaikytos technologijos, atveriančios kelią įtraukesniems mokymo būdams; mano, kad pažangus skaitmeninių technologijų naudojimas, grindžiamas novatoriškais mokymo metodais ir įgalinantis besimokančius asmenis, gali suteikti piliečiams visą gyvenimą naudingų pagrindinių kompetencijų; tačiau nurodo, kad per menkai prižiūrint jaunuolių, ypač esančių nepalankioje ar atokioje aplinkoje, skaitmeninį mokymąsi, gali kilti didesnė priklausomybių ir psichikos sveikatos sutrikimų rizika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares investuoti į konkrečias politikos sritis, taip pat ir pagal EGADP, pagal kurias reaguojama į vietos poreikius siekiant i) panaikinti visas esamas spragas, įskaitant lyčių, ekonominę, technologinę ir socialinę regionų nelygybę; ii) užtikrinti, kad švietimo ir profesinio mokymo įstaigos, jaunimo organizacijos ir struktūros, taip pat besimokantys asmenys ir apskritai jaunimas gautų pakankamą finansinę paramą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiems besimokantiesiems, kurie atsilieka ir kuriems reikia papildomos paramos, kad pasiektų numatytus mokymosi tikslus, taip pat mokykloms, teikiančioms paslaugas itin skurdžiai gyvenančioms ir daug mažumų turinčioms gyventojų grupėms; iii) užtikrinti, kad būtų įdiegtos būtinos technologijos, inovacijos, pagalbinė mokymosi įranga ir priemonės, įskaitant skaitmenines priemones, siekiant konsoliduoti, toliau plėtoti ir teikti kokybiškas švietimo ir mokymo, taip pat savišvietos ir neformaliojo mokymosi galimybes visiems, ir (iv) remti kultūrines iniciatyvas, kuriomis suburiami vaikai ir jaunimas siekiant vietos bendruomenių kultūrinio atsigavimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad išankstinės lyčių normos ir lūkesčiai gali būti svarbūs veiksniai, neigiamai veikiantys psichikos ir fizinę sveikatą bei švietimo galimybes; nurodo, kad labai svarbu vystyti pedagogų gebėjimus turint tinkamus išteklius ir paramą, kad būtų geriau atpažįstamas ir mažinamas su lytimi susijęs švietimo, kultūros ir sporto veiklų nutraukimo poveikis bendresnio pobūdžio vaikų ir jaunuolių sveikatai ir gerovei; ragina valstybes nares remti atsparias, nešališkas ir į lyčių lygybę orientuotas švietimo sistemas, kurios užtikrintų specifinių lyčiai poreikių tenkinimą, pvz., visapusišką lytinį švietimą ir smurto lyties pagrindu prevenciją bei atsaką į jį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, jog svarbu investuoti į inovacijas ir mokslinius tyrimus švietimo srityje, kad valstybinei švietimo sistemai visoje ES būtų prieinama inovacijų kultūra ir užtikrinamas nemokamas aukštos kokybės mokymosi medžiagos, pedagoginių strategijų ir priemonių prieinamumas bei pasiekiamumas visiems; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikia finansinės programos, pagal kurią būtų galima kompensuoti tinkamų skaitmeninių priemonių įsigijimą ar nuomą, įskaitant kompiuterinę įrangą ir prieigą prie veiksmingo interneto tinklo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad reikia spartinti kultūros ir paveldo išteklių bei garso ir vaizdo įrašų bibliotekų skaitmeninimą bei sukurti nuolaidų sistemas, kad kultūros ištekliais galėtų naudotis visi, įskaitant marginalizuotus asmenis ir periferijose esančias mokyklas, kurios negali įsigyti prenumeratų su nuolaida; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad būtina stebėti technologinės ir skaitmeninės pažangos pokyčius bei šios pažangos pedagogines, sveikatos ir saugos srities pasekmes bendradarbiaujant ir palaikant dialogą tiesiogiai su jaunimu, taip pat su ekspertais, pedagogais, švietimo socialiniais partneriais bei kitais pilietinės visuomenės atstovais; nurodo, kad reikia skubiai kritiškai įvertinti galimus skaitmeninės pažangos pavojus ir nenuspėjamas pasekmes, atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis jų tikslas – tenkinti žmonių poreikius; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares remti mokslą ir jaunų asmenų psichinės sveikatos mokslinius tyrimus ir įvertinti ilgalaikį įstaigų uždarymo, visų pirma ilgai trukusio nuotolinio mokymosi, izoliacijos ir netikrumo, poveikį žinių įgijimui, neurologiniam vystymuisi ir socialiniams bei emociniams įgūdžiams, ir, siekiant įveikti ilgalaikes psichinės sveikatos problemas ir užkirsti kelią jų atsiradimui, parengti tikslingai orientuotas priemones, kuriomis būtų padedama didžiausią poveikį patyrusiems asmenims; ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai rinkti ir lyginti mokslinių tyrimų išvadas, patirtį ir žinias sprendžiant ES jaunuolių psichikos sveikatos problemas; be to, ragina Komisiją palengvinti valstybių narių gerosios praktikos mainus ir abipusį mokymąsi šiose srityse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją didinti jaunuolių informuotumą apie skaitmeninių technologijų naudą ir riziką, užtikrinant ne tik jų prieigą prie technologinių priemonių, bet ir gebėjimą jomis saugiai ir tinkamai naudotis, kad šios technologijos taptų vertingomis socializacijos ir demokratijos priemonėmis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad ilgi laikotarpiai, praleisti skaitmeninėje aplinkoje, gali turėti didelį poveikį vaikų ir jaunimo psichikos sveikatai ir saugumui, pvz., gali atsirasti nuovargis nuo ekrano ar priklausomybė nuo interneto, taip pat galimybė patirti smurtą ir priekabiavimą internete, skaityti melagingas naujienas, kurios gali sukelti ne tik depresiją, nerimą ir socialinę atskirtį, bet ir jaunimo savižudybes; ragina Komisiją skatinti dėti daugiau bendradarbiavimu grindžiamų ir sistemingų prevencijos pastangų, kuriomis siekiama apsaugoti jaunimą nuo tokios žalos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją paskelbti Europos psichikos sveikatos metus ir parengti Europos psichikos sveikatos apsaugos švietimo, profesinio mokymo, savišvietos ir neformaliojo mokymosi srityse planą; laikosi nuomonės, kad toks planas turėtų būti grindžiamas Europos švietimo erdvės strateginės programos darbo grupės išvadomis ir jame turėtų būti pateiktos išsamios gairės, pasiūlyta gerosios patirties pavyzdžių ir sukurtos paskatos valstybėms narėms įgyvendinti specialius veiksmus ir mokymo modulius, taip suteikiant mokytojams, instruktoriams, pedagogams, jaunimo darbuotojams ir darbdaviams reikiamų įgūdžių, kad jie galėtų atpažinti ankstyvus besimokančių asmenų, jaunuolių ir stažuotojų ar profesinio mokymo įstaigose besimokančių moksleivių patiriamo pervargimo, streso ir psichologinio streso požymius, siekiant pradėti taikyti tikslines prevencijos priemones; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad planu turėtų būti skatinama teikti nemokamą reguliarią psichologinę paramą mokytojams, pedagogams ir vaikų priežiūros specialistams, taip pat ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas marginalizuotoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir neįgaliesiems, siekiant atsižvelgti į jų konkrečius poreikius ir užtikrinti jiems vienodas galimybes dalyvauti bet kokioje veikloje ir naudotis visomis galimybėmis; pabrėžia, kad planu taip pat turėtų būti skatinama stiprinti švietimo įstaigų ir kultūros, jaunimo bei sporto organizacijų ryšius, kad būtų vykdoma platesnėje bendruomenėje įsigalėjusi užklasinė veikla, siekiant stiprinti besimokančiųjų bendrystės jausmą, skatinti jaunimo gebėjimą veikti ir didinti jų socialinį įsitraukimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis Konferencijos dėl Europos ateities rekomendacijų dėl sunkių krizių poveikio jaunimui ir jų psichikos sveikatai mažinimo, taip pat visose savo rekomendacijose ir pasiūlymuose atsižvelgti į ateities kartas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją 2023 m. toliau rengti veiklos nutraukimo dėl COVID-19 neigiamų padarinių vaikams ir jaunimui švelninimo priemones, ir išnaudoti tuos metus siekiant pasiūlyti tvirtą 2022 m. Europos jaunimo metų palikimą ateičiai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(2)  OL C 395, 2021 9 29, p. 101.

(3)  OL C 465, 2021 11 17, p. 82.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0045.

(5)  OL C 15, 2022 1 12, p. 184.

(6)  OL L 462, 2021 12 28, p. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Tyrimas „Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations“, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika), 2021 m. gegužės 4 d.

(10)  Tyrimas „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation“, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato A teminis skyrius (ekonomika, mokslo politika ir gyvenimo kokybė), 2021 m. rugsėjo 24 d.

(11)  Tyrimas „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations“, Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika), 2021 m. vasario 18 d.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. ir Villarejo, B., „Distance learning from a student perspective“, NESET ad hoc ataskaita Nr. 3/2021.

(13)  Sternadel, D., „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all“, NESET ad hoc ataskaita Nr. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. ir Van der Graaf, L., „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof“, NESET ir EENEE ataskaita, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. ir Mazza, J., „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. ir Șerban, A., „Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (liet. „Perspektyva po pandemijos: COVID-19 poveikis Europos jaunimui“), Europos jaunimo forumas, Briuselis, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. ir Prinz, C., Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, EBPO politinis atsakas į koronavirusą (COVID-19), 2021 m.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  OL C 224, 2022 6 8, p. 2.

(25)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

(26)  OL C 371, 2021 9 15, p. 6.

(27)  OL C 385, 2021 9 22, p. 152.

(28)  OL C 404, 2021 10 6, p. 152.

(29)  OL C 494, 2021 12 8, p. 2.

(30)  OL C 184, 2022 5 5, p. 88.

(31)  2022 m. PSO Europos regiono nutukimo ataskaita.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/lt/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  UNICEF straipsnis „Psichikos sveikatos našta, dėl kurios kenčia Europos vaikai“ (The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children) (2021 m. spalio 4 d.).

(37)  Europos Parlamento greitoji „Eurobarometro“ apklausa „Moterys per COVID-19 pandemiją“.

---

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Naujasis europinis bauhauzas

2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujojo europinio bauhauzo (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į JT darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 4-ąjį kokybiško švietimo tikslą, 11-ąjį tvarių miestų ir bendruomenių tikslą bei 13-ąjį klimato politikos tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į JT darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 4-ąjį kokybiško švietimo tikslą, 11-ąjį tvarių miestų ir bendruomenių tikslą bei 13-ąjį klimato politikos tikslą,

| — | atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ („Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ („Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“),

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, priimtą 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP21) (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, priimtą 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP21) (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“ (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“ (COM(2021)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „„REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „„REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (COM(2022)0108),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl kultūros, švietimo, žiniasklaidos ir sporto vaidmens kovojant su rasizmu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl kultūros, švietimo, žiniasklaidos ir sporto vaidmens kovojant su rasizmu (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl ES pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo potencialo didinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl ES pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo potencialo didinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos kultūros paveldo metų politinio poveikio užtikrinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos kultūros paveldo metų politinio poveikio užtikrinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl bendro holistinio požiūrio į Europos švietimo erdvę (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl bendro holistinio požiūrio į Europos švietimo erdvę (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir regioninių aplinkos strategijų kovojant su klimato kaita (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir regioninių aplinkos strategijų kovojant su klimato kaita (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ ir nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (11) (Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ ir nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (11) (Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/783, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/783, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa (15),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (17),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa (18),

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „New Leipzig Charter – The transformative power of cities for the common good“ („Naujoji Leipcigo chartija. Miestų galia skatinti pokyčius visų labui“), 2020 m. lapkričio 30 d. priimtą per neoficialų ministrų susitikimą miestų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „New Leipzig Charter – The transformative power of cities for the common good“ („Naujoji Leipcigo chartija. Miestų galia skatinti pokyčius visų labui“), 2020 m. lapkričio 30 d. priimtą per neoficialų ministrų susitikimą miestų klausimais,

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų atvirojo koordinavimo metodo darbo grupės 2021 m. spalio 6 d. ataskaitą „Towards a Shared Culture of Architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone“ („Bendros architektūros kultūros link. Investavimas į kokybišką gyvenamąją aplinką visiems“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų atvirojo koordinavimo metodo darbo grupės 2021 m. spalio 6 d. ataskaitą „Towards a Shared Culture of Architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone“ („Bendros architektūros kultūros link. Investavimas į kokybišką gyvenamąją aplinką visiems“),

| — | atsižvelgdamas į kultūros ministrų konferencijoje 2018 m. sausio 22 d. priimtą Davoso deklaraciją „Towards a high-quality Baukultur for Europe“ („Aukštos kokybės Baukultur Europai linkme“) ir į vėliau sukurtą Davoso Baukultur kokybės sistemą „Aštuoni aukštos kokybės Baukultur kriterijai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kultūros ministrų konferencijoje 2018 m. sausio 22 d. priimtą Davoso deklaraciją „Towards a high-quality Baukultur for Europe“ („Aukštos kokybės Baukultur Europai linkme“) ir į vėliau sukurtą Davoso Baukultur kokybės sistemą „Aštuoni aukštos kokybės Baukultur kriterijai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės komisijos „Building Better, Building Beautiful“. galutinę ataskaitą „Living with beauty“ („Estetiškas gyvenimas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės komisijos „Building Better, Building Beautiful“. galutinę ataskaitą „Living with beauty“ („Estetiškas gyvenimas“),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 17 straipsnį dėl teisės į nuosavybę, 18 straipsnį dėl teisės į prieglobstį, 19 straipsnį dėl apsaugos perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo atveju, 26 straipsnį dėl neįgaliųjų asmenų integravimo, 34 straipsnį dėl socialinės apsaugos ir socialinės paramos, 36 straipsnį dėl galimybės naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis bei 37 straipsnį dėl aplinkos apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 17 straipsnį dėl teisės į nuosavybę, 18 straipsnį dėl teisės į prieglobstį, 19 straipsnį dėl apsaugos perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo atveju, 26 straipsnį dėl neįgaliųjų asmenų integravimo, 34 straipsnį dėl socialinės apsaugos ir socialinės paramos, 36 straipsnį dėl galimybės naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis bei 37 straipsnį dėl aplinkos apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo III skyrių „Socialinė apsauga ir įtrauktis“, 19 principą „Būstas ir parama benamiams“ bei 20 principą „Galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo III skyrių „Socialinė apsauga ir įtrauktis“, 19 principą „Būstas ir parama benamiams“ bei 20 principą „Galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro darbą naujojo europinio bauhauzo (NEB) srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro darbą naujojo europinio bauhauzo (NEB) srityje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto, Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto, Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto bendrą pranešimą (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto bendrą pranešimą (A9-0213/2022),

| A. | kadangi Europoje vyksta ekologinė, skaitmeninė ir socialinė pertvarka, kurią spartina ekonominiai ir socialiniai COVID-19 krizės padariniai; kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą keičiasi Europos geopolitinė padėtis; kadangi stiprėja populizmas, ekstremizmas ir antieuropinės nuotaikos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europoje vyksta ekologinė, skaitmeninė ir socialinė pertvarka, kurią spartina ekonominiai ir socialiniai COVID-19 krizės padariniai; kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą keičiasi Europos geopolitinė padėtis; kadangi stiprėja populizmas, ekstremizmas ir antieuropinės nuotaikos;

| B. | kadangi ES reaguoja į iššūkius, susijusius su aplinkos būklės blogėjimu, klimato kaita ir vis didesniu gamtos išteklių trūkumu, o tai reikalauja imtis ryžtingų plataus užmojo politinių veiksmų, kad būtų įgyvendinamas Europos žaliasis kursas – atsinaujinimo ir inovacijų paisant planetos išgalių varomoji jėga; kadangi naujojo europinio bauhauzo (NEB), kuris yra Europos žaliojo kurso kertinis akmuo, tikslas – užtikrinti Europos poreikius, susijusius su erdve ir aplinka, vadovaujantis transdiscipliniškumo, tvarumo ir įtraukumo principais bei atsižvelgiant į estetiką; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES reaguoja į iššūkius, susijusius su aplinkos būklės blogėjimu, klimato kaita ir vis didesniu gamtos išteklių trūkumu, o tai reikalauja imtis ryžtingų plataus užmojo politinių veiksmų, kad būtų įgyvendinamas Europos žaliasis kursas – atsinaujinimo ir inovacijų paisant planetos išgalių varomoji jėga; kadangi naujojo europinio bauhauzo (NEB), kuris yra Europos žaliojo kurso kertinis akmuo, tikslas – užtikrinti Europos poreikius, susijusius su erdve ir aplinka, vadovaujantis transdiscipliniškumo, tvarumo ir įtraukumo principais bei atsižvelgiant į estetiką;

| C. | kadangi perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos iki 2050 m. yra ne tik puiki galimybė, bet ir iššūkis Sąjungai, jos valstybėms narėms bei kiekvieno sektoriaus įmonėms; kadangi, įgyvendinant NEB, istorinis Bauhauzas turi būti interpretuojamas klimato krizės, karo, pandemijos ir gaivalinių nelaimių, dėl kurių auga socialinė nelygybė, šviesoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos iki 2050 m. yra ne tik puiki galimybė, bet ir iššūkis Sąjungai, jos valstybėms narėms bei kiekvieno sektoriaus įmonėms; kadangi, įgyvendinant NEB, istorinis Bauhauzas turi būti interpretuojamas klimato krizės, karo, pandemijos ir gaivalinių nelaimių, dėl kurių auga socialinė nelygybė, šviesoje;

| D. | kadangi kultūra ir menų laisvė svariai prisideda prie visuomenės dinamizmo bei leidžia mums geriau sugyventi, kurti demokratiškas, įtraukias ir laisvas visuomenes bei susigrąžinti bendros tapatybės ir buvimo didesnės bendruomenės dalimi jausmą; kadangi kiekvienas asmuo turėtų turėti teisę į kultūros prieinamumą ir dalyvavimą joje; kadangi kultūra taip pat be galo svarbi tyrinėjant sudėtingus visuomenės iššūkius, o kultūros vietos nepaprastai svarbios saviraiškos ir diskusijų laisvei; |
| --- | --- |

D.

kadangi kultūra ir menų laisvė svariai prisideda prie visuomenės dinamizmo bei leidžia mums geriau sugyventi, kurti demokratiškas, įtraukias ir laisvas visuomenes bei susigrąžinti bendros tapatybės ir buvimo didesnės bendruomenės dalimi jausmą; kadangi kiekvienas asmuo turėtų turėti teisę į kultūros prieinamumą ir dalyvavimą joje; kadangi kultūra taip pat be galo svarbi tyrinėjant sudėtingus visuomenės iššūkius, o kultūros vietos nepaprastai svarbios saviraiškos ir diskusijų laisvei;

| E. | kadangi kultūra yra strateginis ES sektorius, padedantis stiprinti jos ekonomiką, nes svariai prisideda prie BVP ir užimtumo bei netiesiogiai prisideda prie kitų sektorių ir pramonės šakų veiklos; kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė (KKSP) – viena labiausiai per pandemiją nukentėjusių sričių – atsigauna lėčiau negu likusi ES ekonomika ir todėl turėtų būti dar labiau remiama bei palaikoma; kadangi NEB gali skatinti tolesnes investicijas į sektorių ir į jo įgyvendinimą vietoje įtraukti įvairius subjektus; |
| --- | --- |

E.

kadangi kultūra yra strateginis ES sektorius, padedantis stiprinti jos ekonomiką, nes svariai prisideda prie BVP ir užimtumo bei netiesiogiai prisideda prie kitų sektorių ir pramonės šakų veiklos; kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė (KKSP) – viena labiausiai per pandemiją nukentėjusių sričių – atsigauna lėčiau negu likusi ES ekonomika ir todėl turėtų būti dar labiau remiama bei palaikoma; kadangi NEB gali skatinti tolesnes investicijas į sektorių ir į jo įgyvendinimą vietoje įtraukti įvairius subjektus;

| F. | kadangi architektūra, miestų ir teritorijų planavimas, judumas, dizainas, menai, sociologija ir inžinerija papildo ir padeda kurti įtraukią, tvarią ir gražią visuomenę; kadangi šie sektoriai atlieka esminį vaidmenį skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas darnaus vystymosi, tvarios statybos kultūros ir inovatyvių, erdvės požiūriu efektyvių sprendimų labui, vadovaujantis mūsų žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, tačiau dėl COVID-19 krizės jų veikla sutriko; |
| --- | --- |

F.

kadangi architektūra, miestų ir teritorijų planavimas, judumas, dizainas, menai, sociologija ir inžinerija papildo ir padeda kurti įtraukią, tvarią ir gražią visuomenę; kadangi šie sektoriai atlieka esminį vaidmenį skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas darnaus vystymosi, tvarios statybos kultūros ir inovatyvių, erdvės požiūriu efektyvių sprendimų labui, vadovaujantis mūsų žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, tačiau dėl COVID-19 krizės jų veikla sutriko;

| G. | kadangi būtina nedelsiant kurti tvaresnius ekonomikos modelius statybos ir energetikos sektoriams, kurie abu sudaro sąlygas žiedinei ekonomikai skleistis ir padės kovoti su energijos nepritekliumi bei pasiekti Sąjungos klimato politikos tikslus; |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina nedelsiant kurti tvaresnius ekonomikos modelius statybos ir energetikos sektoriams, kurie abu sudaro sąlygas žiedinei ekonomikai skleistis ir padės kovoti su energijos nepritekliumi bei pasiekti Sąjungos klimato politikos tikslus;

| H. | kadangi pastatams suvartojama 40 proc. ES energijos, be to, su jais siejama 36 proc. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo vartojant energiją (19); |
| --- | --- |

H.

kadangi pastatams suvartojama 40 proc. ES energijos, be to, su jais siejama 36 proc. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo vartojant energiją (19);

| I. | kadangi strategijos „Renovacijos banga“ tikslas – padvigubinti pastatų renovacijos mastą Europoje, siekiant renovuoti per 35 mln. pastatų ir sukurti iki 160 000 darbo vietų statybos sektoriuje; |
| --- | --- |

I.

kadangi strategijos „Renovacijos banga“ tikslas – padvigubinti pastatų renovacijos mastą Europoje, siekiant renovuoti per 35 mln. pastatų ir sukurti iki 160 000 darbo vietų statybos sektoriuje;

| J. | kadangi teisė į būstą yra viena pagrindinių teisių; kadangi kai kuriose ES šalyse susiduriama su krize dėl benamystės ir kokybiško būsto už prieinamą kainą stoka; |
| --- | --- |

J.

kadangi teisė į būstą yra viena pagrindinių teisių; kadangi kai kuriose ES šalyse susiduriama su krize dėl benamystės ir kokybiško būsto už prieinamą kainą stoka;

| K. | kadangi miestas – tai pliuralizmo, kūrybiškumo ir solidarumo vieta; kadangi dėl prasto viešosios erdvės planavimo ir dizaino bei priemiesčių plėtros visoje Europoje nukenčia statybos kokybė; kadangi įgyvendinant NEB gali būti ieškoma galimybių ribotą miestų erdvę panaudoti tvariai, estetiškai ir įtraukiai, kad būtų geriau sujungtos miesto ir kaimo vietovės, bei užtikrinti gyventojų dalyvavimą planuojant erdves ir padėti jiems susigrąžanti miestą kaip erdvę, kuri kūrėsi sąveikai ir kultūrinei veiklai; |
| --- | --- |

K.

kadangi miestas – tai pliuralizmo, kūrybiškumo ir solidarumo vieta; kadangi dėl prasto viešosios erdvės planavimo ir dizaino bei priemiesčių plėtros visoje Europoje nukenčia statybos kokybė; kadangi įgyvendinant NEB gali būti ieškoma galimybių ribotą miestų erdvę panaudoti tvariai, estetiškai ir įtraukiai, kad būtų geriau sujungtos miesto ir kaimo vietovės, bei užtikrinti gyventojų dalyvavimą planuojant erdves ir padėti jiems susigrąžanti miestą kaip erdvę, kuri kūrėsi sąveikai ir kultūrinei veiklai;

| L. | kadangi geresnės ateities kūrimas prasideda nuo kokybiško švietimo ir mokymo, įskaitant švietimą aplinkos klausimais, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, inter alia, naudojantis internetinio mokymosi galimybėmis, kurios turėtų būti prieinamos visiems, ir tobulinant įgūdžius bei persikvalifikuojant; kadangi teisė į kokybišką švietimą yra viena pagrindinių teisių; kadangi švietimas ir kultūra gyvybiškai svarbūs asmeniniam tobulėjimui ir gali atlikti lemiamą vaidmenį piliečių demokratinio bei pilietinio aktyvumo požiūriu; kadangi, norint kurti kokybišką apstatytą aplinką, būtina mokyti kvalifikuotus specialistus, meistrus ir kultūros darbuotojus; kadangi Sąjungos strateginio savarankiškumo užtikrinimas priklauso nuo to, ar ji gebės tapti pavyzdžiu švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse; |
| --- | --- |

L.

kadangi geresnės ateities kūrimas prasideda nuo kokybiško švietimo ir mokymo, įskaitant švietimą aplinkos klausimais, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, inter alia, naudojantis internetinio mokymosi galimybėmis, kurios turėtų būti prieinamos visiems, ir tobulinant įgūdžius bei persikvalifikuojant; kadangi teisė į kokybišką švietimą yra viena pagrindinių teisių; kadangi švietimas ir kultūra gyvybiškai svarbūs asmeniniam tobulėjimui ir gali atlikti lemiamą vaidmenį piliečių demokratinio bei pilietinio aktyvumo požiūriu; kadangi, norint kurti kokybišką apstatytą aplinką, būtina mokyti kvalifikuotus specialistus, meistrus ir kultūros darbuotojus; kadangi Sąjungos strateginio savarankiškumo užtikrinimas priklauso nuo to, ar ji gebės tapti pavyzdžiu švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse;

| M. | kadangi kultūros paveldas – bendruomenės vertybių veidrodis – vis labiau nukenčia dėl klimato kaitos ir blogėjančios aplinkos būklės, be to, jam gresia tokie iššūkiai, kaip nepakankamos investicijos, blogas planavimas ir prastai valdomi turistų srautai; kadangi NEB gali prisidėti prie jo išsaugojimo ir atkūrimo bei padėti jam prisitaikyti ir apsaugoti jį ateičiai; kadangi statybos sektoriaus specialistai turi gerbti kultūros paveldą visų labui; |
| --- | --- |

M.

kadangi kultūros paveldas – bendruomenės vertybių veidrodis – vis labiau nukenčia dėl klimato kaitos ir blogėjančios aplinkos būklės, be to, jam gresia tokie iššūkiai, kaip nepakankamos investicijos, blogas planavimas ir prastai valdomi turistų srautai; kadangi NEB gali prisidėti prie jo išsaugojimo ir atkūrimo bei padėti jam prisitaikyti ir apsaugoti jį ateičiai; kadangi statybos sektoriaus specialistai turi gerbti kultūros paveldą visų labui;

| N. | kadangi NEB projektams būtina tiek paranki reglamentavimo sistema, atitinkanti sektorinius ES teisės aktus, tiek tvarių viešųjų pirkimų praktika; |
| --- | --- |

N.

kadangi NEB projektams būtina tiek paranki reglamentavimo sistema, atitinkanti sektorinius ES teisės aktus, tiek tvarių viešųjų pirkimų praktika;

| O. | kadangi Rusija savo kariniais veiksmais sąmoningai taikosi į viešąją infrastruktūrą, būstų ūkį, kultūros paveldą ir kitą civilinę infrastruktūrą Ukrainoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi Rusija savo kariniais veiksmais sąmoningai taikosi į viešąją infrastruktūrą, būstų ūkį, kultūros paveldą ir kitą civilinę infrastruktūrą Ukrainoje;

Pagrindiniai tikslai

| 1. | primena, kad istorinis Bauhauzo judėjimas pakeitė dizaino, architektūros ir menų paradigmą, o svarbus jo palikimas apima, pvz., formos ir funkcijos santykio optimizavimą, siekiant demokratizuoti kultūrą: tai paskatino radikalius permąstymus ir inovacijas, perteikė tikras kultūrines ir socialines permainas progresyviame meno ir švietimo kontekste pasibaigus I pasauliniam karui bei sykiu nešė realią naudą žmonėms; pažymi, kad lygiai taip pat ir NEB gali teigiamai paveikti mūsų kasdienybę, skatindamas realias permainas vietoje ir prisidėdamas prie teisingos pertvarkos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina NEB iniciatyvą, kuria siekiama kurti Europos masto kultūrinį judėjimą, kuriuo būtų prisidedama prie pažangesnės, tvaresnės, įtraukesnės ir malonesnės gyvenamosios aplinkos bei puoselėjamos vietos ir pasaulinės žinios; pabrėžia, kad ją įgyvendinant dėmesys pirmiausia turi būti teikiamas žmonių gyvenimo kokybės gerinimui kuriant sveikas gyvenamąsias erdves už prieinamą kainą, permąstant status quo ir atnaujinant erdves, pastatus, miestus bei teritorijas, kuriose jie gyvena, įskaitant mažiau išsivysčiusias, priemiesčių, kaimo, atokias ar pasienio vietoves ir regionus, remiantis ES miestų darbotvarke ir sėkmingu darbu, atliktu pagal miestų plėtros tinklo programą URBACT, bei sykiu gerinant sambūvį ir viešąją erdvę socialinės ir teritorinės sanglaudos bei demokratinio gyvenimu tikslu, keliant erdvinės segregacijos ir istorinės socialinių grupių atskirties klausimą bei apsaugant aplinką vykstant pastatų ir aplinkinių erdvių planavimo ir statybos darbams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vertina NEB kaip kūrybišką interdisciplininę ir transdisciplininę iniciatyvą, dėl kurios ES politikos dėmesio centre pirmą kartą atsiduria architektūra, dizainas, menai ir mokslas, be to, ja siekiama prisidėti prie kitų Sąjungos programų ir iniciatyvų, įskaitant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką: taip Europos žaliasis kursas tampa apčiuopiama, teigiama ir įtraukia patirtimi visiems bei įgyja kūrybinį ir kultūrinį aspektą, o sykiu sudaromos sąlygos kilti naujai inovacijų bangai; pabrėžia, kad įgyvendinant NEB taip pat būtina apsaugoti piliečius nuo gaivalinių ir su klimatu susijusių nelaimių, į šios iniciatyvos tikslus įtraukiant saugumo komponentą; pažymi, kad tai leis skatinti naujus statybos ir inovatyvių, kokybiškų, tvarių ir atsparių statybinių medžiagų naudojimo būdus, įskaitant atstatymą po nelaimių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad NEB turi potencialo pakeisti tai, kaip formuojama politika, be kita ko, mezgant ryšį su bendruomenėmis, siekiant brandinti politiką ir teisinius pokyčius, kuriais būtų daromas poveikis apstatytai aplinkai ir darbo jėgos gerovei, bei apibrėžti ateities aplinką pasirūpinant reikiamomis erdvėmis, kurios būtų prieinamos ir pritaikytos naujam ir kintančiam gyvenimo būdui, pvz., erdves netradicinės sudėties namų ūkiams, keleto kartų atstovams skirtiems namų ūkiams, lanksčias bendro darbo erdves, vaikams patogią miesto aplinką bei saugesnes erdves moterims ir pažeidžiamiems žmonėms; primygtinai laikosi nuomonės, kad NEB turi atspindėti užmojus, kurie atitiktų Sąjungos įsipareigojimus klimato srityje, be to, turi būti parengtos jo įgyvendinimo gairės valstybėms narėms, įskaitant vietos ir regionines valdžios institucijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, jog norint, kad NEB būtų sėkmingas, jis turi būti prieinamas, skaidrus, įperkamas, socialiai ir geografiškai teisingas bei įtraukus, be to, jį įgyvendinant turi aktyviai dalyvauti ES piliečiai, bendruomeninės organizacijos ir vietos gyventojai, užtikrinant socialinę ir teritorinę įvairovę, nuo pat projekto sukūrimo iki įgyvendinimo ir vertinimo remiant paties įvairiausio masto projektus pagal principą „iš apačios į viršų“ ir aktyviai stengiantis užkirsti kelią bet kokiam elitistiniam požiūriui ar neigiamam gentrifikacijos poveikiui bei stiprinant piliečių konsultacijas ir dalyvavimą; pabrėžia, kad į iniciatyvą būtina įtraukti jaunimą, ypač jaunus architektus, menininkus ir KKSP darbuotojus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims, specialiųjų poreikių turinčioms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pasirūpinant, kad viešosios paslaugos, kultūrinis, socialinis ir ekonominis gyvenimas būtų prieinamas visiems; šiuo požiūriu akcentuoja gero dizaino svarbą; primygtinai laikosi nuomonės, kad ištekliai turi būti skiriami ir atskirtoms, marginalizuotoms bei nepalankioje padėtyje esančioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad šis inovatyvus kultūrinis judėjimas, skatindamas geresnio gyvenimo, darbo ir pramogavimo kartu būdus, kurie galėtų būti taikomi ir už ES ribų, gali padėti Europai tapti pasauline lydere tvarios architektūros, teritorinio ir erdvinio planavimo, dizaino, kultūros, socialinio judumo ir logistikos, technologijų, žiedinės ekonomikos, energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse; mano, kad socialinės ir technologinės inovacijos turi būti tinkamai remiamos, be kita ko, viešomis ir privačiomis investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją toliau plėsti NEB aprėptį, į iniciatyvą įtraukiant ES nepriklausančias asocijuotąsias šalis ir šalis partneres, be kita ko, palaikant nuolatinį dialogą NEB klausimais; pripažįsta, kad NEB gali prisidėti prie miestų atstatymo ir visuomenių bei ekonomikos atkūrimo po karo, visų pirma kalbant apie dabartinį karą Ukrainoje, įtraukiant Ukrainos KKSP bei jos specialistus; |
| --- | --- |

8.

Finansavimas ir valdymas

| 9. | pabrėžia, kad pirmaisiais NEB egzistavimo metais šiai iniciatyvai pavyko pasiekti ne visas ES valstybes ir jų suinteresuotąsias šalis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares didinti informuotumą apie šią iniciatyvą ir gerinti visų valdymo lygmenų koordinavimą, kad informacija, galimybės ir finansavimas jiems būtų prieinamas laiku ir vienodomis sąlygomis; ragina Komisiją rengti reguliarius susitikimus su valstybių narių ir šalių partnerių atstovais bei steigti ryšių punktus valstybėse narėse, siekiant palengvinti NEB įgyvendinimą ir prieigą prie finansavimo; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ir nacionaliniu lygmenimis būtų skiriami pakankami ištekliai NEB įgyvendinimui vietoje paremti, taikomi specialiai pritaikyti finansavimo modeliai ir procedūros bei kuo labiau mažinama administracinė našta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares diegti NEB į savo nacionalinę politiką; pabrėžia, kad NEB gali padėti išspręsti klausimą dėl didelių skirtumų tarp valstybių narių, susijusių su jų pajėgumu pasiekti šios iniciatyvos tikslus, ir taip prisidėti prie vienodų sąlygų užtikrinimo; ragina visas valdžios institucijas, įskaitant Sąjungos institucijas, vadovautis NEB principais administruojant savo apstatytą aplinką ir vykdant viešųjų pirkimų procedūras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją sukurti integruotą, nediskriminacinį, skaidrų, atskaitingą ir teritoriniu požiūriu struktūrizuotą NEB valdymo modelį, kuris apimtų visuomenės dalyvavimą ir atsakomybę, imantis reikiamų teritorinio planavimo veiksmų ir remiantis visa apimančia valdymo sistema; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Komisijos laiku teikti informaciją apie tai, kaip dalyvauti įgyvendinant NEB iniciatyvą, be kita ko, teikiant techninę pagalbą suinteresuotosioms šalims ir supažindinant su geriausia praktika, ir paaiškinti bendruosius NEB projektų ir iniciatyvų atrankos ir vertinimo bei lėšų skyrimo kriterijus, kurie apima:






  — | pagalbą įgyvendinant svarbiausių sričių politiką (pvz., Žaliąjį kursą, aplinkos, pramonės, socialinę ir kultūros politiką), |
| --- | --- | --- |

12.

—

pagalbą įgyvendinant svarbiausių sričių politiką (pvz., Žaliąjį kursą, aplinkos, pramonės, socialinę ir kultūros politiką),

| — | vadovavimąsi NEB pagrindiniais tvarumo, įtraukumo ir estetikos principais bei rėmimąsi Davoso Baukultur kokybės sistema, |
| --- | --- |

—

vadovavimąsi NEB pagrindiniais tvarumo, įtraukumo ir estetikos principais bei rėmimąsi Davoso Baukultur kokybės sistema,

| — | naujų darbo vietų, kuriose būtų sudaromos kokybiškos darbo sąlygos ir veiklos galimybės bei kuriomis būtų užtikrinama ekonominė vertė ir gerinamas Europos konkurencingumas, kūrimą laikantis tvaraus finansavimo principų, o ypatingą dėmesį teikiant supaprastinimo procedūroms, kurios būtų taikomos NEB ženklui ir ES finansavimui, bei mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) gyvybingumui, taip pat prisidedant prie Europos ekonomikos žiediškumo ir tvarumo, |
| --- | --- |

—

naujų darbo vietų, kuriose būtų sudaromos kokybiškos darbo sąlygos ir veiklos galimybės bei kuriomis būtų užtikrinama ekonominė vertė ir gerinamas Europos konkurencingumas, kūrimą laikantis tvaraus finansavimo principų, o ypatingą dėmesį teikiant supaprastinimo procedūroms, kurios būtų taikomos NEB ženklui ir ES finansavimui, bei mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) gyvybingumui, taip pat prisidedant prie Europos ekonomikos žiediškumo ir tvarumo,

| — | prieinamumo skatinimą vadovaujantis konkrečiais projektų kriterijais, taip pat įperkamumą, įtraukumą, lyčių aspekto integravimą, įvairovę, pliuralizmą, saugumą ir civilinio socialinio kapitalo kūrimą, |
| --- | --- |

—

prieinamumo skatinimą vadovaujantis konkrečiais projektų kriterijais, taip pat įperkamumą, įtraukumą, lyčių aspekto integravimą, įvairovę, pliuralizmą, saugumą ir civilinio socialinio kapitalo kūrimą,

| — | visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant vietos ir regionų valdžią, pilietinę visuomenę ir bendruomenių vadovaujamas organizacijas, besidominčius asmenis, specialistus ir jiems atstovaujančias organizacijas, skatinimą dalyvavimą ir bendrauti, |
| --- | --- |

—

visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant vietos ir regionų valdžią, pilietinę visuomenę ir bendruomenių vadovaujamas organizacijas, besidominčius asmenis, specialistus ir jiems atstovaujančias organizacijas, skatinimą dalyvavimą ir bendrauti,

| — | KKSP, įskaitant kultūros kūrėjus, įtraukimą, |
| --- | --- |

—

KKSP, įskaitant kultūros kūrėjus, įtraukimą,

| — | NEB suderinamumo su JT DVT pagal Darbotvarkės iki 2030 m. rodiklius, Sąjungos įsipareigojimu pagal Paryžiaus susitarimą, ES klimato, aplinkos, biologinės įvairovės ir energetikos politikos nuostatomis bei Europos socialinių teisių ramsčio principais ir kertinėmis Europos vertybėmis užtikrinimą; |
| --- | --- |

—

NEB suderinamumo su JT DVT pagal Darbotvarkės iki 2030 m. rodiklius, Sąjungos įsipareigojimu pagal Paryžiaus susitarimą, ES klimato, aplinkos, biologinės įvairovės ir energetikos politikos nuostatomis bei Europos socialinių teisių ramsčio principais ir kertinėmis Europos vertybėmis užtikrinimą;

| 13. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad NEB principai taptų neatsiejama visų susijusių būsimų teisės aktų dalimi, sykiu akcentuodamas būtinybę suderinti NEB principus ir galiojančių Sąjungos teisės aktų, programų ir iniciatyvų nuostatas bei užtikrinti, kad dabartinė reglamentavimo sistema, pvz., Pastatų energinio naudingumo direktyva ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyva, būtų palanki NEB užmojų ir įgyvendinimo požiūriais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, ragina nustatyti konkrečius kriterijus reikiamiems – visų pirma statybos ir architektūros, energetikos, judumo, dizaino, technologijų, turizmo, švietimo ir įgūdžių, amatų, kultūros ir meno – sektoriams, glaudžiai bendradarbiaujant su šių sektorių suinteresuotosiomis šalimis, atsižvelgiant į konkrečių sektorių sertifikavimo reikalavimus ir standartus bei imantis veiksmų šių sektorių sąveikai skatinti; primena, jog nepaprastai svarbu atsižvelgti į geografinę pusiausvyrą, kad NEB sklaida ES ir už jos ribų vyktų tolygiai; taip pat pabrėžia, kad, norint pelnyti NEB ženklą, projektai neturi būti tarpvalstybiniai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja, kad stokojama aiškumo dėl NEB finansavimo nuo 2023 m.; ragina iš dalies pakeisti Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ atliekant dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūrą, siekiant sukurti NEB misiją, kuriai būtų skirta 500 mln. EUR; pabrėžia, kad, siekiant papildomo poveikio, programa turėtų būti remiama ir pagal kitas susijusias programas, taip pat kad siekiant NEB tikslų gali pasitarnauti esamos ES programos; ragina Komisiją užtikrinti, kad NEB papildytų kitų sričių ES politiką, įskaitant sanglaudos politiką, ir paramą NEB įtraukti į partnerystės susitarimus ir programas, remiamas įgyvendinant ES struktūrinę ir sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją kuo skubiau pateikti pasiūlymą dėl to, kad iki kitos DFP NEB taptų nauja savarankiška ES programa, o konkrečioms idėjoms ir tikslams įgyvendinti būtų skiriamas tinkamas finansavimas; vertina Komisijos pastangas, įdėtas siekiant paskelbti pirmuosius kvietimus teikti paraiškas dėl projektų ir šiuo tikslu perkeliant esamų programų lėšas, tačiau mano, kad jų poveikis nėra proporcingas projekto užmojams; primygtinai laikosi nuomonės, kad tam reikės naujų išteklių, įskaitant atskirą nuolatinę biudžeto eilutę; pabrėžia, kad dėl šios naujos programos neturi būti mažinamos lėšos kitoms nepakankamai finansuojamoms programoms, pvz., programoms „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus+“ bei Europos solidarumo korpuso programai, nepaisant galimo jos ryšio ir sąveikos su jomis, maža to, neturi nukrypti dėmesys nuo jomis patvirtintų politinių prioritetų; pabrėžia, kad NEB ištekliai visų pirma turėtų būti skiriami moksliniams tyrimams ir inovacijoms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją parengti aiškų viešų ir privačių investicijų pritraukimo, įskaitant sutelktinį finansavimą, planą, ypatingą dėmesį teikiant moterų lyderystės rizikos kapitalo ir startuolių srityje skatinimui; ragina valstybes nares įvertinti savo fiskalines galimybes ir, laikantis NEB principų, skirti deramą finansavimą projektams, kurie atitinka NEB principus ir tikslus, naudojantis savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais bei Europos struktūriniais ir investicijų (ESI) fondais, kad būtų skatinamas darnus vystymasis, ir įtraukti viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektų partnerystes; pažymi, kad tai duos apčiuopiamų rezultatų vietoje; pabrėžia, kad įgyvendinant NEB turėtų būti prisidedama ir prie verslumą skatinančių erdvių bei pastatų kūrimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, jog bendro dizaino, įgyvendinimo ir sklaidos etapų užmojai turi būti platesni, kad kūrybinis mąstymas nenutrūktų nė vienu etapu; ragina Komisiją sukurti skaidrų įrodymais pagrįstą stebėsenos ir vertinimo mechanizmą, kuris apimtų visas susijusias suinteresuotąsias šalis ir kurį taikant būtų nuolat vertinama visa NEB veikla, vykdoma ES ir nacionaliniu lygmenimis, įskaitant jos poveikį visuomenei, klimatui ir regionų plėtrai bei per laiką faktiškai sukuriamą vertę, ir reguliariai informuoti Parlamentą ir Tarybą; tikisi, kad pirmoji stebėsenos ataskaita bus pateikta 2022 m.; |
| --- | --- |

18.

Plėtra ir prioritetinės sritys

| 19. | mano, jog NEB judėjimas turėtų skatinti tvaresnius, socialiai įtraukesnius ir inovatyvesnius gyvenimo būdus, pagrįstus naujais, holistiniais mūsų apstatytos aplinkos planavimo, statybos ir apgyvendinimo modeliais, sprendimų priėmimo procesuose prasmingai dalyvaujant gyventojams, kad būtų atsižvelgta į naujus poreikius, taip pat kintančias vartojimo ir judumo tendencijas, bei padėti užtikrinti deramą, kokybišką ir įperkamą būstą visiems, ypač pažeidžiamoms grupėms, be kita ko, kovojant su atskirtimi dėl būsto ir benamyste; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad NEB suteikia galimybę planuoti gerai sumanytą viešųjų erdvių žalumos atkūrimą vadovaujantis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais, renovuoti apleistus pastatus ir pakeisti jų paskirtį, pertvarkyti senas pramonines zonas, paverčiant jas žaliosiomis miesto ir viešosiomis erdvėmis, bei įrengti reikiamą infrastruktūrą, kuri palengvintų veiklos, žinių ir kultūrinius mainus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | įgyvendinant NEB ragina populiarinti 15 minučių miestus, kad visos svarbiausios paslaugos ir patogumai piliečiams būtų prieinami pėsčiomis, ir siūlyti inovatyvius tvarių miesto teritorijų plėtros, įskaitant tvarų judumą, sprendimus; pabrėžia, kad įgyvendinant NEB ypatingas dėmesys turi būti teikiamas įperkamiems, socialiai įtraukiems ir energiją efektyviai naudojantiems pastatams bei skatinamas perėjimas prie kitų – viešojo ir visuomeninio bei ne tokių taršių – transporto rūšių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad svarbu pertvarkyti, atnaujinti ir renovuoti esamą pastatų ūkį, įskaitant prastai suplanuotus ir pastatytus pastatus, iškilusius valdant totalitariniams režimams, taikyti gamtinio pobūdžio sprendimus, pvz., medieną, ir mažinti atliekas bei stiprinti patvarumą, pakartotinį naudojimą ir žiediškumą apstatytoje aplinkoje; primygtinai laikosi nuomonės, jog šiuo tikslu – priklausomai nuo situacijos – pirmenybė turėtų būti teikiama renovacijai ir pritaikomajam pakartotiniam naudojimui, o ne griovimui ir naujai statybai, taip pat kliūčių, susijusių su atliekų tvarkymu ir išvežimu, šalinimui bei didesniam žmonių informavimui apie statybos metu išmetamą ir medžiagose susikaupusį anglies dioksidą, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad įgyvendinant NEB taip pat turėtų būti remiamos įperkamo, kokybiško ir energiją efektyviai naudojančio būsto statybos ir renovacijos iniciatyvos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares rengti inovatyvias šviečiamojo pobūdžio programas laikantis NEB principų ir tikslų, kurios būtų skirtos švietimui kultūros srityje ir erdviniams, kūrybiniams, orientavimosi bei braižybos įgūdžiams lavinti, be to, įtraukti kertinius NEB principus bei ekologiškumo ir skaitmeninius įgūdžius į savišvietą, neformalųjį mokymąsi ir aukštąjį mokslą, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, be kita ko, keliant atitinkamų specialistų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuojant, kas prisidės ir prie Europos įgūdžių darbotvarkės įgyvendinimo; pabrėžia, kad svarbu didinti informuotumą apie aplinkos ir kultūros paveldo tausojimą naudojantis švietimu, konsultuojantis su koalicija „Švietimas klimato labui“; ragina ES skatinti tokias pastangas; ragina Komisiją imtis veiksmų, kad judumo galimybės taptų neatsiejama NEB dalimi, ypač studentų, pasirinkusių susijusius profesinio rengimo ir mokymo bei universiteto programų dalykus, ir kvalifikuotų KKSP specialistų labui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją integruoti visus žinių trikampio aspektus – inovacijas, mokslinius tyrimus ir švietimą – skatinant aukštojo mokslo įstaigų partnerystes, be kita ko, pasitelkiant Europos universitetų aljansus, mokslinių tyrimų organizacijas, įskaitant architektūros ir kultūros mokslinių tyrimų centrus, ir pramonę, įskaitant atitinkamas MVĮ, socialines įmones ir startuolius, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EIT) bei Jungtiniu tyrimų centru; mano, kad prie NEB tikslų siekio savo ekspertinėmis žiniomis turėtų prisidėti EIT žinių ir inovacijos bendrija KKSP klausimais, ypač valstybėse narėse ir regionuose, kurių inovacinis pajėgumas kuklesnis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad įgyvendinant NEB galėtų būti remiamas energetinis saugumas ir efektyvus energijos vartojimas: skatinamos investicijos ir numatomos paskatos rinktis mažai energijos naudojančias, visai netaršias ir mažo anglies dioksido pėdsako medžiagas bei sprendimus, be kita ko, taikant bendradarbiavimu ir bendruomenės atsakomybe grindžiamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir projektų modelius, kuriems naudojama atliekinė šiluma ir integruotos energetikos sistemos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į šiuo metu itin aktualią kylančių energijos kainų problemą ir dėl to didėjantį ES namų ūkių energijos nepriteklių; pabrėžia, kad NEB projektams tenka pagrindinis vaidmuo siekiant kovoti su energijos nepritekliumi ir apsaugoti pažeidžiamus namų ūkius pasitelkiant inovatyvius pastatų, statybos, pramonės ir medžiagų sektorių sprendimus, kas laikytina teisingos ir sąžiningos energetikos pertvarkos prielaida; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad NEB galėtų paskatinti skaitmeninę pertvarką (nes įgyvendinant šią iniciatyvą būtų gerinamas junglumas skaitmeniniam atotrūkiui švelninti), užtikrinti veiksmingesnius, įraukesnius, prieinamesnius ir ekologiniu požiūriu tvaresnius sprendimus bei stiprinti vietos išteklių ir įgūdžių naudojimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta, kad NEB yra transformatyvių permainų kūrybos, statybos ir verslo ekosistemose katalizatorius ir perteikia naują planavimo, dizaino ir statybos matymą bei kokybę, – taip pat ir dėl skaitmeninių technologijų taikymo per visą pastato eksploatacijos ciklą, pajėgumų ugdymo siekiant kurti inovatyvius modelius ir skaitmenines technologijas miestų planavimo srityje, be kita ko, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą keičiantis duomenimis ir įtraukiant žiediškumo bei efektyvaus išteklių naudojimo principus pereinant prie neutralaus anglies dioksido poveikio; |
| --- | --- |

29.

| 30. | įgyvendinant NEB ragina kurti paskatas tvarioms ir ilgaamžėms technologijoms bei medžiagoms naudoti, populiarinant išmanius energetikos ir aplinkos sprendimus bei medžiagų, procesų, automatizavimo ir metodų inovacijas: tai turėtų būti daroma atsižvelgiant į atsinaujinimo, perdirbimo ir ekonominio efektyvumo tikslus, kad būtų mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, pvz., taikant surinktus elementus, kuriems naudojamos tvarios medžiagos, fotovoltinę arba įkrovimo infrastruktūrą, biologinės ir geologinės kilmės medžiagas bei vietoje patikrintus statybos metodus; šiame kontekste pabrėžia, kad svarbu palengvinti prekių, kurios būtinos tokioms statybinėms medžiagoms gaminti, pvz., žaliavų, tiekimą, sykiu vengiant rinkos iškraipymų ir užtikrinant vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripažįsta, kad NEB kultūrinis aspektas nepaprastai svarbus jo socialinio ir demokratinio aspekto požiūriu; sykiu ragina Komisiją apibrėžti ir plėtoti NEB dizaino metodiką, pagrįstą įrodymais, siekiant užtikrinti, kad erdvių, pastatų, miestų ir teritorijų pertvarkymo procesai būtų pagrįsti moksliniais tyrimais ir būtų pasiekti patys geriausi rezultatai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina inovatyvų integruotą požiūrį, kuriuo vadovaujasi NEB ir kuris grindžiamas veiksmingu erdvės panaudojimu bei istorijos, kultūros ir gamtos paveldo išsaugojimu, restauravimu, valorizacija, populiarinimu ir pakartotiniu naudojimu; ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti NEB kaip proga geriau apsaugoti turtingą Europos kultūros paveldą nuo poveikio, patiriamo dėl aplinkos būklės blogėjimo, prastai valdomo turizmo ir kitų problemų; pabrėžia, kad, pasitelkus išmaniąją renovaciją, kuri apima efektyvesnį energijos vartojimą, pertvarkymą ir pritaikomąjį pakartotinį naudojimą, kultūros ir paveldo vietovės gali būti ilgam prikeltos naujam gyvenimui; vertina skaitmenizaciją kaip kultūros paveldo valorizacijos priemonę; |
| --- | --- |

32.

Įgyvendinimas

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares susieti NEB su iniciatyva „Renovacijos banga“ ir pasinaudoti projekto siūlomais inovatyviais sprendimais, susijusias su visapusiška, holistine, kokybiška ir sąnaudų atžvilgiu optimalia mūsų pastatų ūkio renovacija; pabrėžia, kad tai turėtų būti grindžiama atidžia pastatų eksploatacijos ciklo analize ir dėmesiu konkrečios vietos kontekstui, įskaitant vietos estetinę ir architektūrinę specifiką, neapsiribojant efektyviu energijos naudojimu ir įtraukiant pastato vidaus aplinkos kokybės gerinimą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, patvarumą, prieinamumą, saugumą bei žalingų medžiagų pašalinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų, siekiant sparčiai plėsti renovacijos mastą, inter lia, vengiant papildomų kliūčių, dėl kurių strigtų renovacija; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad visų NEB projektų poveikis aplinkai ir socialinis poveikis turėtų būti vertinamas per visą jų įgyvendinimo ciklą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją toliau integruoti naujai sukurtą tvarių pastatų sistemą „Level(s)“, siekiant didesnio tvarumo sektoriuje; pabrėžia, jog sistemą būtina optimizuoti, kad ji taptų prieinamesnė statybos sektoriaus specialistams; primygtinai ragina sistemą nuolat atnaujinti, siekiant įtraukti naujus su NEB projektais susijusius faktus ir išvadas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pritaria tam, kad, bendradarbiaujant su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, būtų sukurtas NEB ženklas, pagrįstas aiškiais, visapusiškai, holistiškai ir įtraukiai taikytinais kriterijais, kurį taikant būtų vertinama su tvarumu susijusi projekto ekonominė, aplinkosauginė ir socialinė vertė bei skatinama sąveika su kitais ženklais ir priemonėmis, siekiant pripažinti NEB tikslus pasiekusius projektus ir produktus bei padėti jiems gauti finansavimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal ES finansavimo programas būtų kuriamos paskatos teikti paraiškas dėl ženklo, – taip pat ir piliečių ar bendruomenės vadovaujamų projektų atvejais; ragina ieškoti šio ženklo įsitvirtinimo rinkoje galimybių; pabrėžia, kad NEB projektai, susiję su pastatų sektoriumi, turėtų būti grindžiami atidžia pastatų eksploatacijos ciklo analize ir eksploatacijos ciklo sąnaudų analize; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tiesioginį vietos ir regioninių valdžios institucijų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant projektus, be kita ko, parengiant išsamias paraiškų teikimo gaires ir ugdant jų pajėgumą įgyvendinti NEB iniciatyvą; ragina regionines ir vietos valdžios institucijas išsiaiškinti, kuo NEB principų įgyvendinimas galėtų būti naudingas kultūros įstaigoms, ypač jų poveikio klimatui švelninimo požiūriu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad 2022 m. biudžete numatyti parengiamieji veiksmai „Naujojo europinio bauhauzo žinių valdymo platforma“ gali padėti supaprastinti informavimą ir dalytis informacija apie galimų pareiškėjų finansavimo galimybes, o nuo 2023 m. būti plėtojami dar labiau; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, jog svarbu, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos galėtų lanksčiau eksperimentuoti su NEB projektais, ir akcentuoja galimybes, jei bandomojoje reglamentavimo aplinkoje būtų leista skatinti su žiedine ekonomika ir NEB susijusias inovacijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad NEB turėtų būti platesnio Europos kultūros kurso dalis; pabrėžia, kad įgyvendinant NEB turėtų būti panaudojamas ir skatinamas nerealizuotas KKSP, įskaitant kultūros kūrėjus, potencialas, nes jie yra tvaraus ekonomikos augimo varomoji jėga ir inovatyvių kokybiškų paslaugų ir produktų šaltinis, užtikrinant KKSP dalyvavimą ir šiuo tikslu parengiant tikslines gaires bei sudarant naujas galimybes bendradarbiauti, mokytis vieniems iš kitų, ugdyti pajėgumus ir dalyvauti kultūriniuose mainuose, įskaitant teisingų darbo sąlygų ir teisingo darbo užmokesčio užtikrinimą dalyviams; pabrėžia, kad turėtų būti skatinamas su NEB susijusių kultūros renginių aplinkosauginis tvarumas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją leisti Parlamentui aktyviau dalyvauti atitinkamų NEB organų, pvz., aukšto lygio apskritojo stalo grupės, veikloje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina būsimąją NEB laboratoriją prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų NEB prioritetinėse srityse; pabrėžia, kad NEB laboratorija turi teikti inovatyvias rekomendacijas, bendradarbiauti su kitomis institucijomis, nacionaline, regionine ir vietos valdžia bei suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę ir bendruomenės grupes, ir nustatyti aiškias ir skaidrias šios iniciatyvos principus atitinkančias veiklos ir atskaitomybės taisykles; ragina Komisiją paspartinti laboratorijos įgyvendinimą ir aprūpinti ją reikiamais ištekliais; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina tai, kad sukurtas NEB festivalis ir kasmetiniai NEB apdovanojimai, kurie turėtų atspindėti turtingą Sąjungos kultūros įvairovę ir kuriais turėtų būti ieškoma sąveikos su kitais susijusiais Europos apdovanojimais bei renginiais taškų; pabrėžia, jog svarbu, kad NEB renginiai būtų organizuojami visoje Europoje, siekiant įtraukti daugiau žmonių ir didinti informuotumą apie iniciatyvą, be kita ko, organizuojant konkrečius renginius ir festivalius bei paskelbiant Europos NEB metus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją planuoti kasmetinių NEB festivalių vietas, atsižvelgiant į Europos miestus, UNESCO priskiriamus pasaulio architektūros sostinėms; siūlo NEB festivalį rengti šiuose pasaulio architektūros sostinėmis išrinktuose ES miestuose, siekiant atkreipti didesnį dėmesį į Europos architektūrą ir inovacijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją sukurti ir reguliariai atnaujinti viešą skaitmeninę lengvai prieinamą NEB projektų ir veiksmų duomenų bazę, kad iniciatyvos rezultatai būtų matomesni, toliau plėtoti NEB remiantis geriausia praktika – taip pat ir kultūros sektoriuje – bei stiprinti žinių, mokslinių tyrimų ir plėtros mainus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina stiprinti NEB komunikacijos, informavimo ir matomumo pastangas, sykiu atsižvelgiant į daugiakalbystę, kad žmonės daugiau sužinotų apie iniciatyvą, ją remtų ir joje dalyvautų, visų pirma imantis dalyvavimu pagrįstos viešojo informavimo veiklos, be kita ko, pasitelkiant socialinę žiniasklaidą ir skaitmenines publikacijas, pvz., rengiant informuotumo didinimo kampanijas, sukuriant platformą, kurioje būtų skelbiama informacija, NEB projektų geriausia praktika iš visų valstybių narių ir šviečiamojo pobūdžio turinys, įskaitant NEB skirtą modulį, kuriant priemones ir erdves tarpusavio mokymuisi skatinti, keičiantis idėjomis ir žiniomis bei atliekant tyrimus NEB projektų poveikiui įvertinti; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL C 501 I, 2021 12 13, p. 13.

(2)  OL C 460, 2018 12 21, p. 12.

(3)  OL C 184, 2022 5 5, p. 88.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0057.

(5)  OL C 385, 2021 9 22, p. 152.

(6)  OL C 385, 2021 9 22, p. 68.

(7)  OL C 445, 2021 10 29, p. 156.

(8)  OL C 456, 2021 11 10, p. 24.

(9)  OL C 205, 2022 5 20, p. 17.

(10)  OL C 494, 2021 12 8, p. 26.

(11)  OL L 170, 2021 5 12, p. 1.

(12)  OL L 172, 2021 5 17, p. 53.

(13)  OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

(14)  OL L 153, 2021 5 3, p. 1.

(15)  OL L 166, 2021 5 11, p. 1.

(16)  OL L 189, 2021 5 28, p. 1.

(17)  OL L 189, 2021 5 28, p. 34.

(18)  OL L 202, 2021 6 8, p. 32.

(19)  Europos Komisija, „In focus: Energy efficiency in buildings“ („Dėmesio centre – pastatų energinis naudingumas“), 2020 m. vasario 17 d.

---

2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Žmogaus teisių pažeidimai, susiję su priverstine Ukrainos civilių gyventojų deportacija į Rusiją ir priverstiniu Ukrainos vaikų įvaikinimu Rusijoje

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su priverstine Ukrainos civilių gyventojų deportacija į Rusiją ir priverstiniu Ukrainos vaikų įvaikinimu Rusijoje (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2022 m. balandžio 7 d. (1), gegužės 5 d. (2) ir gegužės 19 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2022 m. balandžio 7 d. (1), gegužės 5 d. (2) ir gegužės 19 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į JT Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Hagos konvencijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Hagos konvencijas,

| — | atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Vaiko teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Vaiko teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2022 m. gegužės 30 d. išvadas dėl Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2022 m. gegužės 30 d. išvadas dėl Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. ir 2022 m. liepos 14 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ataskaitas dėl tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui Ukrainoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 13 d. ir 2022 m. liepos 14 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ataskaitas dėl tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui Ukrainoje,

| — | atsižvelgdamas į Ukrainos parlamento žmogaus teisių komisaro pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ukrainos parlamento žmogaus teisių komisaro pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 7 d. JT Saugumo Taryboje vykusias diskusijas dėl Ukrainos piliečių priverstinio perkėlimo ir deportavimo, taip pat dėl priverstinio Ukrainos vaikų įvaikinimo Rusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 7 d. JT Saugumo Taryboje vykusias diskusijas dėl Ukrainos piliečių priverstinio perkėlimo ir deportavimo, taip pat dėl priverstinio Ukrainos vaikų įvaikinimo Rusijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 1 d. organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaitą „We Had No Choice“: „Filtration“ and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 1 d. organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaitą „We Had No Choice“: „Filtration“ and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos Federacija vėl pradėjo neišprovokuotą, nepateisinamą ir neteisėtą agresijos karą prieš Ukrainą; kadangi nuo pat plataus masto invazijos į Ukrainą pradžios Rusija įvykdė daugybę šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų ir karo nusikaltimų, įskaitant masinius civilių gyventojų ir karo belaisvių žudymus, kankinimus, seksualinį smurtą, priverstinius dingimus, priverstinį deportavimą, plėšikavimą, trukdymą evakuotis ir pravažiuoti humanitariniams konvojams, – visi šie veiksmai yra draudžiami pagal tarptautinę teisę ir už juos turi būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos Federacija vėl pradėjo neišprovokuotą, nepateisinamą ir neteisėtą agresijos karą prieš Ukrainą; kadangi nuo pat plataus masto invazijos į Ukrainą pradžios Rusija įvykdė daugybę šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų ir karo nusikaltimų, įskaitant masinius civilių gyventojų ir karo belaisvių žudymus, kankinimus, seksualinį smurtą, priverstinius dingimus, priverstinį deportavimą, plėšikavimą, trukdymą evakuotis ir pravažiuoti humanitariniams konvojams, – visi šie veiksmai yra draudžiami pagal tarptautinę teisę ir už juos turi būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn;

| B. | kadangi, Ukrainos parlamento žmogaus teisių komisaro (ombudsmeno) vertinimu, nuo 2022 m. vasario 24 d. daugiau kaip milijonas ukrainiečių buvo priverstinai deportuoti į Rusijos Federaciją, dažnai į pat Rusijos Tolimuosius Rytus; kadangi iš įvairių šaltinių gaunami duomenys rodo, jog iš tikrųjų šie skaičiai yra daug didesni, o labiausiai pesimistiniais vertinimais šis skaičius siekia 2,5 milijono žmonių, be to, šie skaičiai nuolat didėja; kadangi priverstinis deportavimas iš Ukrainos, vykdomas per vadinamąsias filtravimo stovyklas, turi, žvelgiant į istoriją, glaudžių paralelių su masine priverstine sovietų vykdyta deportacija ir Gulago koncentracijos stovyklomis; kadangi priverstinis perkėlimas yra karo nusikaltimas ir gali būti laikomas nusikaltimu žmoniškumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi, Ukrainos parlamento žmogaus teisių komisaro (ombudsmeno) vertinimu, nuo 2022 m. vasario 24 d. daugiau kaip milijonas ukrainiečių buvo priverstinai deportuoti į Rusijos Federaciją, dažnai į pat Rusijos Tolimuosius Rytus; kadangi iš įvairių šaltinių gaunami duomenys rodo, jog iš tikrųjų šie skaičiai yra daug didesni, o labiausiai pesimistiniais vertinimais šis skaičius siekia 2,5 milijono žmonių, be to, šie skaičiai nuolat didėja; kadangi priverstinis deportavimas iš Ukrainos, vykdomas per vadinamąsias filtravimo stovyklas, turi, žvelgiant į istoriją, glaudžių paralelių su masine priverstine sovietų vykdyta deportacija ir Gulago koncentracijos stovyklomis; kadangi priverstinis perkėlimas yra karo nusikaltimas ir gali būti laikomas nusikaltimu žmoniškumui;

| C. | kadangi tarptautinės organizacijos, pvz., ESBO ir JT, nustatė, kad plataus masto priverstinis Ukrainos civilių gyventojų deportavimas į Rusijos Federaciją yra vienas iš šiurkščiausių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, kuriuos Rusijos Federacija vykdo savo agresijos kare prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

C.

kadangi tarptautinės organizacijos, pvz., ESBO ir JT, nustatė, kad plataus masto priverstinis Ukrainos civilių gyventojų deportavimas į Rusijos Federaciją yra vienas iš šiurkščiausių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, kuriuos Rusijos Federacija vykdo savo agresijos kare prieš Ukrainą;

| D. | kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) patvirtino, jog esama vadinamųjų filtravimo stovyklų, ir nustatė, kad jose vykdomas didelio masto, privalomas, represinis saugumo patikrinimas pažeidžiant teises, o tai yra masinis Ukrainos piliečių žmogaus teisių pažeidimas; kadangi laukdami šios procedūros Ukrainos civiliai gyventojai buvo internuoti, o proceso trukmė buvo labai įvairi: nuo kelių valandų iki beveik mėnesio; kadangi filtracijos metu Ukrainos piliečiai išsamiai apklausiami, atliekama kūno apžiūra, kartais jie per prievartą išrengiami ar kankinami; kadangi tokiomis aplinkybėmis Ukrainos moterims ir mergaitėms gresia seksualinio išnaudojimo pavojus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) patvirtino, jog esama vadinamųjų filtravimo stovyklų, ir nustatė, kad jose vykdomas didelio masto, privalomas, represinis saugumo patikrinimas pažeidžiant teises, o tai yra masinis Ukrainos piliečių žmogaus teisių pažeidimas; kadangi laukdami šios procedūros Ukrainos civiliai gyventojai buvo internuoti, o proceso trukmė buvo labai įvairi: nuo kelių valandų iki beveik mėnesio; kadangi filtracijos metu Ukrainos piliečiai išsamiai apklausiami, atliekama kūno apžiūra, kartais jie per prievartą išrengiami ar kankinami; kadangi tokiomis aplinkybėmis Ukrainos moterims ir mergaitėms gresia seksualinio išnaudojimo pavojus;

| E. | kadangi filtravimo procesas yra sistemingas ir jį vykdant masiškai neteisėtai renkami duomenys – tokiu būdu Rusijos valdžios institucijos gauna daugybę asmens duomenų apie Ukrainos civilius gyventojus, įskaitant jų biometrinius duomenis; kadangi tai yra akivaizdus teisės į privatumą pažeidimas ir realus pavojus, kad šią procedūrą patyrę asmenys bus persekiojami ateityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi filtravimo procesas yra sistemingas ir jį vykdant masiškai neteisėtai renkami duomenys – tokiu būdu Rusijos valdžios institucijos gauna daugybę asmens duomenų apie Ukrainos civilius gyventojus, įskaitant jų biometrinius duomenis; kadangi tai yra akivaizdus teisės į privatumą pažeidimas ir realus pavojus, kad šią procedūrą patyrę asmenys bus persekiojami ateityje;

| F. | kadangi per šį procesą Rusijos valdžios institucijos dažnai konfiskuoja ukrainiečių pasus ir verčia juos pasirašyti sutartis dėl gyvenimo Rusijoje, atimdamos iš jų galimybę grįžti namo, akivaizdžiai stengdamosi pakeisti Ukrainos demografinę struktūrą; kadangi Rusija, okupuotose Ukrainos teritorijose įgyvendindama savo geopolitinę koncepciją „Russkij mir“ („Rusiškasis pasaulis“), ne tik vykdo priverstinį deportavimą ir įvaikinimą, bet ir spartesnį rusifikavimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi per šį procesą Rusijos valdžios institucijos dažnai konfiskuoja ukrainiečių pasus ir verčia juos pasirašyti sutartis dėl gyvenimo Rusijoje, atimdamos iš jų galimybę grįžti namo, akivaizdžiai stengdamosi pakeisti Ukrainos demografinę struktūrą; kadangi Rusija, okupuotose Ukrainos teritorijose įgyvendindama savo geopolitinę koncepciją „Russkij mir“ („Rusiškasis pasaulis“), ne tik vykdo priverstinį deportavimą ir įvaikinimą, bet ir spartesnį rusifikavimą;

| G. | kadangi Ukrainos piliečiai, kurie neįveikia filtravimo proceso, yra sulaikomi ir perkeliami į Rusijos sulaikymo centrus ir įkalinimo įstaigas, o ten rizikuoja patirti didžiulę žalą, įskaitant kankinimą ir netinkamą elgesį, arba jie priverstinai dingsta; kadangi OHCHR dokumentais patvirtino patikimus pranešimus apie vaikų atskyrimą nuo jų šeimų, kai lydintysis suaugusysis neįveikė filtravimo proceso; |
| --- | --- |

G.

kadangi Ukrainos piliečiai, kurie neįveikia filtravimo proceso, yra sulaikomi ir perkeliami į Rusijos sulaikymo centrus ir įkalinimo įstaigas, o ten rizikuoja patirti didžiulę žalą, įskaitant kankinimą ir netinkamą elgesį, arba jie priverstinai dingsta; kadangi OHCHR dokumentais patvirtino patikimus pranešimus apie vaikų atskyrimą nuo jų šeimų, kai lydintysis suaugusysis neįveikė filtravimo proceso;

| H. | kadangi nuo karo bėgantiems vaikams, ypač jei jie nelydimi, gresia didesnė smurto, prievartos ir išnaudojimo rizika, taip pat rizika dingti ir tapti prekybos žmonėmis aukomis, ypač kai jie kerta valstybių sienas, o mergaitėms kyla didelė smurto dėl lyties rizika; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo karo bėgantiems vaikams, ypač jei jie nelydimi, gresia didesnė smurto, prievartos ir išnaudojimo rizika, taip pat rizika dingti ir tapti prekybos žmonėmis aukomis, ypač kai jie kerta valstybių sienas, o mergaitėms kyla didelė smurto dėl lyties rizika;

| I. | kadangi Ukrainos ombudsmenas 2022 m. rugsėjo 3 d. pareiškė, jog daugiau kaip 200 000 vaikų jau prievarta išvežti į Rusijos Federaciją turint tikslą leisti juos įvaikinti šeimoms Rusijoje, ir patvirtino 7 000 Ukrainos vaikų priverstinės deportacijos aplinkybes; kadangi Rusijos valdžios institucijos sąmoningai atskiria Ukrainos vaikus nuo jų tėvų, grobia juos iš vaikų namų ir kitų vaikų įstaigų bei ligoninių, kad suteiktų galimybę juos įvaikinti Rusijoje; kadangi šie Rusijos Federacijos veiksmai yra sistemingi ir plataus masto ir kadangi, be daugelio kitų pažeidimų, jie apima deportuotų asmenų asmens įrašų sunaikinimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Ukrainos ombudsmenas 2022 m. rugsėjo 3 d. pareiškė, jog daugiau kaip 200 000 vaikų jau prievarta išvežti į Rusijos Federaciją turint tikslą leisti juos įvaikinti šeimoms Rusijoje, ir patvirtino 7 000 Ukrainos vaikų priverstinės deportacijos aplinkybes; kadangi Rusijos valdžios institucijos sąmoningai atskiria Ukrainos vaikus nuo jų tėvų, grobia juos iš vaikų namų ir kitų vaikų įstaigų bei ligoninių, kad suteiktų galimybę juos įvaikinti Rusijoje; kadangi šie Rusijos Federacijos veiksmai yra sistemingi ir plataus masto ir kadangi, be daugelio kitų pažeidimų, jie apima deportuotų asmenų asmens įrašų sunaikinimą;

| J. | kadangi Ukraina sukūrė portalą „Karo vaikai“, kad dingusių, perkeltų ir deportuotų vaikų tėvai galėtų dalytis visais turimais duomenimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi Ukraina sukūrė portalą „Karo vaikai“, kad dingusių, perkeltų ir deportuotų vaikų tėvai galėtų dalytis visais turimais duomenimis;

| K. | kadangi, vaikams esant Rusijos okupuotose teritorijose arba pačioje Rusijoje, jų išvykimo arba susijungimo su savo globėjais procesas yra neįtikėtinai sudėtingas; kadangi, nesant oficialių procedūrų Ukrainos vaikams grąžinti į Ukrainą arba sujungti juos su jų globėjais ir už juos atsakingais asmenimis, didžioji proceso našta tenka patiems asmenims, padedant vietos savanoriams, NVO ir vedant derybas neoficialiais kanalais; |
| --- | --- |

K.

kadangi, vaikams esant Rusijos okupuotose teritorijose arba pačioje Rusijoje, jų išvykimo arba susijungimo su savo globėjais procesas yra neįtikėtinai sudėtingas; kadangi, nesant oficialių procedūrų Ukrainos vaikams grąžinti į Ukrainą arba sujungti juos su jų globėjais ir už juos atsakingais asmenimis, didžioji proceso našta tenka patiems asmenims, padedant vietos savanoriams, NVO ir vedant derybas neoficialiais kanalais;

| L. | kadangi 2022 m. gegužės 25 d. ir 30 d. prezidentas Vladimiras Putinas pasirašė dekretus, kuriais supaprastinama Rusijos pilietybės suteikimo Ukrainos piliečiams, įskaitant be tėvų priežiūros likusius vaikus, ir Ukrainos vaikų įvaikinimo rusų šeimose procedūra, taip dar labiau apsunkinant jų grįžimą į Ukrainą ir palengvinant priverstinės Ukrainos vaikų asimiliacijos procesą; kadangi šimtai Ukrainos vaikų nuo to laiko įgijo Rusijos pilietybę ir buvo išsiųsti pas naujus tėvus įvairiuose Rusijos regionuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2022 m. gegužės 25 d. ir 30 d. prezidentas Vladimiras Putinas pasirašė dekretus, kuriais supaprastinama Rusijos pilietybės suteikimo Ukrainos piliečiams, įskaitant be tėvų priežiūros likusius vaikus, ir Ukrainos vaikų įvaikinimo rusų šeimose procedūra, taip dar labiau apsunkinant jų grįžimą į Ukrainą ir palengvinant priverstinės Ukrainos vaikų asimiliacijos procesą; kadangi šimtai Ukrainos vaikų nuo to laiko įgijo Rusijos pilietybę ir buvo išsiųsti pas naujus tėvus įvairiuose Rusijos regionuose;

| M. | kadangi pagal tarptautinę teisę aiškiai draudžiama deportacija okupuotoje teritorijoje arba iš okupuotos teritorijos į okupacinės valdžios teritoriją ir tai yra sunkus Ženevos konvencijų pažeidimas ir karo nusikaltimas pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; kadangi pagal tarptautinę teisę ir praktiką draudžiama įvaikinti ekstremaliųjų situacijų metu arba iš karto po jų; kadangi Ukraina karo pradžioje priėmė tarptautinio įvaikinimo moratoriumą; kadangi pagal JT Vaiko teisių konvenciją ir Ketvirtąją Ženevos konvenciją okupacinėms jėgoms draudžiama keisti vaikų asmeninį statusą, įskaitant jų pilietybę; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal tarptautinę teisę aiškiai draudžiama deportacija okupuotoje teritorijoje arba iš okupuotos teritorijos į okupacinės valdžios teritoriją ir tai yra sunkus Ženevos konvencijų pažeidimas ir karo nusikaltimas pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; kadangi pagal tarptautinę teisę ir praktiką draudžiama įvaikinti ekstremaliųjų situacijų metu arba iš karto po jų; kadangi Ukraina karo pradžioje priėmė tarptautinio įvaikinimo moratoriumą; kadangi pagal JT Vaiko teisių konvenciją ir Ketvirtąją Ženevos konvenciją okupacinėms jėgoms draudžiama keisti vaikų asmeninį statusą, įskaitant jų pilietybę;

| N. | kadangi pagal JT Konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį II straipsnį priverstinis vienos kokios nors grupės vaikų perdavimas kitai grupei, siekiant visiškai ar iš dalies sunaikinti nacionalinę, etninę, rasinę ar religinę grupę, yra genocidas; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal JT Konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį II straipsnį priverstinis vienos kokios nors grupės vaikų perdavimas kitai grupei, siekiant visiškai ar iš dalies sunaikinti nacionalinę, etninę, rasinę ar religinę grupę, yra genocidas;

| O. | kadangi panašu, jog vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir kitoms pažeidžiamoms grupėms kyla ypač didelis pavojus likti įstrigusiems Rusijos okupuotose vietovėse arba Rusijoje, nes jie dažnai prieš savo valią yra apgyvendinami tokiose įstaigose kaip slaugos namai Rusijoje arba Rusijos okupuotose vietovėse; kadangi šios įstaigos yra uždaros institucijos ir pažeidžiamų asmenų perkėlimas į jas iš esmės pažeidžia jų teisę į judėjimo laisvę; |
| --- | --- |

O.

kadangi panašu, jog vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir kitoms pažeidžiamoms grupėms kyla ypač didelis pavojus likti įstrigusiems Rusijos okupuotose vietovėse arba Rusijoje, nes jie dažnai prieš savo valią yra apgyvendinami tokiose įstaigose kaip slaugos namai Rusijoje arba Rusijos okupuotose vietovėse; kadangi šios įstaigos yra uždaros institucijos ir pažeidžiamų asmenų perkėlimas į jas iš esmės pažeidžia jų teisę į judėjimo laisvę;

| P. | kadangi Ukrainos piliečiai Rusijoje ir Rusijos okupuotose teritorijose susiduria su dideliais sunkumais, pvz., pragyvenimo lėšų trūkumu, negalėjimu išsikeisti Ukrainos grivinų arba išsiimti lėšų banko kortelėmis, drabužių ir higienos reikmenų trūkumu ir negalėjimu susisiekti su giminaičiais; kadangi Ukrainos civiliai gyventojai priverstinai perkeliami į ekonominių sunkumų patiriančias ar izoliuotas teritorijas Rusijoje, dažnai Sibire, ir paliekami be jokių galimybių sugrįžti; kadangi tie, kurie bando išvykti iš Rusijos, dažnai susiduria su sunkumais kirsdami Rusijos sieną, nes neturi tinkamų tapatybės dokumentų, paliko juos Ukrainoje bėgdami nuo karo arba Rusijos valdžios institucijos juos konfiskavo; |
| --- | --- |

P.

kadangi Ukrainos piliečiai Rusijoje ir Rusijos okupuotose teritorijose susiduria su dideliais sunkumais, pvz., pragyvenimo lėšų trūkumu, negalėjimu išsikeisti Ukrainos grivinų arba išsiimti lėšų banko kortelėmis, drabužių ir higienos reikmenų trūkumu ir negalėjimu susisiekti su giminaičiais; kadangi Ukrainos civiliai gyventojai priverstinai perkeliami į ekonominių sunkumų patiriančias ar izoliuotas teritorijas Rusijoje, dažnai Sibire, ir paliekami be jokių galimybių sugrįžti; kadangi tie, kurie bando išvykti iš Rusijos, dažnai susiduria su sunkumais kirsdami Rusijos sieną, nes neturi tinkamų tapatybės dokumentų, paliko juos Ukrainoje bėgdami nuo karo arba Rusijos valdžios institucijos juos konfiskavo;

| Q. | kadangi iškreiptas Antrojo pasaulinio karo naratyvas yra Kremliaus propagandos, kuria pateisinamas šiandien Rusijos prieš Ukrainą vykdomas agresijos karas, pagrindas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi iškreiptas Antrojo pasaulinio karo naratyvas yra Kremliaus propagandos, kuria pateisinamas šiandien Rusijos prieš Ukrainą vykdomas agresijos karas, pagrindas;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia Rusijos Federacijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat aktyvų Baltarusijos dalyvavimą šiame kare ir reikalauja, kad Rusija nedelsdama nutrauktų visus karinius veiksmus Ukrainoje ir besąlygiškai išvestų visas pajėgas ir išvežtų karinę įrangą iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos; reiškia tvirtą solidarumą su Ukrainos žmonėmis, visapusiškai remia Ukrainos nepriklausomybę, suverenitetą ir teritorinį vientisumą paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ir pabrėžia, kad šis karas yra sunkus tarptautinės teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia Rusijos ginkluotųjų pajėgų, jų įgaliotinių ir įvairių okupacinių institucijų įvykdytus žiaurumus, visų pirma priverstinį Ukrainos civilių gyventojų, įskaitant vaikus, deportavimą į Rusiją, taip pat Rusijos pasibaisėtinus veiksmus vadinamosiose filtravimo stovyklose, kuriose išskiriamos šeimos ir dingsta „nepatikimais“ laikomi asmenys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Rusiją visapusiškai laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę ir nedelsiant nutraukti priverstinę deportaciją ir priverstinį Ukrainos civilių gyventojų perkėlimą į Rusiją ir Rusijos okupuotas teritorijas, visus priverstinius vaikų perkėlimus į Rusijos okupuotas teritorijas ir Rusijos Federaciją, taip pat bet kokį vaikų, perkeltų iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos, tarptautinį įvaikinimą; ragina Rusiją panaikinti visus teisės aktus, kuriais palengvinamas Ukrainos vaikų įvaikinimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tarptautinės ir Europos organizacijos, įskaitant Tarptautinį Raudonojo Kryžiaus komitetą, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurą, Tarptautinę migracijos organizaciją ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą, turi turėti nevaržomą galimybę apsilankyti vadinamojo filtravimo stovyklose ir kitose vietose, kuriose atsidūrė Ukrainos piliečiai juos perkėlus į Rusiją ir Rusijos okupuotas teritorijas, stebėti šiuos objektus ir padėti tiek tiems Ukrainos piliečiams, kurie nori sugrįžti į Ukrainos teritoriją, tiek tiems Ukrainos piliečiams, kurie nori vykti į trečiąją šalį ieškoti prieglobsčio ir prašyti suteikti pabėgėlio statusą ir (arba) užtikrinti šeimos susijungimą, nevykstant per Ukrainą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reikalauja, kad Rusijos Federacija nedelsdama pateiktų informaciją apie visų sulaikytų ar deportuotų ukrainiečių vardus ir pavardes, jų buvimo vietą ir būklę, taip pat leistų ir sudarytų sąlygas saugiai grįžti visiems Ukrainos civiliams gyventojams, įskaitant vaikus, ypač tiems, kurie buvo prievarta deportuoti į Rusijos Federacijos teritoriją arba į Ukrainos teritorijas, kurias šiuo metu yra okupavusi Rusijos Federacija, sukuriant saugius ryšių kanalus ir kelionės maršrutus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina visas valstybes ir tarptautines organizacijas daryti spaudimą Rusijai, kad ji laikytųsi draudimo vykdyti priverstinius perkėlimus, įskaitant priverstinę civilių gyventojų evakuaciją į jiems nepriimtinas paskirties vietas, ir sudaryti sąlygas civiliams gyventojams, ypač pažeidžiamoms grupėms, saugiai išvykti į jų pasirinktą paskirties vietą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reikalauja, kad Rusija visapusiškai laikytųsi savo įsipareigojimų ir sustabdytų sistemingas vadinamojo filtravimo operacijas, nutrauktų visus vykdomus biometrinių duomenų rinkimo ir saugojimo procesus, ištrintų neteisėtai surinktus duomenis ir užtikrintų, kad civiliai gyventojai, jiems taip nusprendus, galėtų saugiai ir stebint tarptautinei bendruomenei išvykti į Ukrainos kontroliuojamą teritoriją; ragina Rusiją atsisakyti bet kokių bandymų rusinti ukrainiečius ir atimti iš jų nacionalinę tapatybę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad vaikai, atskirti nuo tėvų karo ar ekstremaliosios humanitarinės situacijos metu, negali būti laikomi našlaičiais ir jiems turi būti leidžiama ir sudaromos sąlygos nedelsiant grįžti ir susijungti su savo tėvais ar teisėtais globėjais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Rusijos Federacijos valdžios institucijas nedelsiant suteikti tarptautinėms organizacijoms, pvz., Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui ir UNICEF, galimybę pasiekti visus Ukrainos vaikus, kurie buvo priverstinai deportuoti į Rusijos okupuotas teritorijas ir Rusiją; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti Ukrainos vaikų saugumą ir gerovę jiems esant Rusijoje ir Rusijos okupuotose teritorijose ir apsaugoti juos nuo karo keliamų pavojų ir jo padarinių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nedelsiant parengti ES vaikų apsaugos dokumentų rinkinį, siekiant suteikti nuo karo Ukrainoje bėgantiems vaikams ir jaunimui apsaugą ir pagalbą, kuriame būtų numatytas saugus koridorius, apsauga nuo smurto, prievartos, išnaudojimo ir prekybos žmonėmis, taip pat skubi pagalba, šeimos susijungimo pastangos ir ilgalaikė reabilitacijos parama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares ES viešuose pareiškimuose apie priverstinius perkėlimus atkreipti dėmesį į sunkią pažeidžiamų grupių, įskaitant vaikus, vyresnio amžiaus žmones ir neįgaliuosius, padėtį ir remti vietoje veikiančius aktyvistus ir NVO, kurie bando jais pasirūpinti ir padėti jiems saugiai grįžti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir pilietine visuomene siekiant sukurti mechanizmus priverstinio perkėlimo faktams dokumentuoti (žmonių, įskaitant vaikus, skaičius ir tapatybė, vadinamojo filtravimo neįveikusių asmenų buvimo vieta, jų gyvenimo Rusijoje sąlygos ir t. t.), be kita ko, turint tikslą nustatyti jų buvimo vietą, visų pirma grąžinti visus dingusius vaikus ir padėti šeimoms susijungti ir surasti šeimos narius; pabrėžia, kad reikia rinkti informaciją, pvz., asmenų, dingusių vadinamojo filtravimo proceso metu, pavardes, duomenis apie jų priverstinį izoliavimą arba jų perkėlimą į Rusiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares per savo diplomatines atstovybes Rusijoje išduoti laikinus kelionės dokumentus, kad Ukrainos piliečiai, kurie yra įstrigę Rusijoje be tapatybės ar kelionės dokumentų, galėtų išvykti iš šalies, jei jie to pageidauja, ir prireikus suteikti jiems laikiną apgyvendinimą ES; |
| --- | --- |

13.

| 14. | griežtai smerkia 2022 m. gegužės 25 d. ir gegužės 30 d. Rusijos prezidento dekretus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Rusiją atsisakyti pasų išdavimo politikos ir leisti ukrainiečiams turėti savo pirminius tapatybės dokumentus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai reikalauja, kad karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui, taip pat galimo genocido vykdytojai ar genocido ketinimų turėję asmenys ir atsakingi vyriausybės pareigūnai bei karo vadai būtų patraukti atsakomybėn; pažymi, kad priverstinis vaikų iš Ukrainos, įskaitant vaikus iš įstaigų, perkėlimas ir deportacija į Rusijos Federaciją ir Rusijos okupuotas teritorijas ir priverstinis jų įvaikinimas rusų šeimose pažeidžia Ukrainos ir tarptautinę teisę, ypač Jungtinių Tautų Konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį II straipsnį; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares remti Ukrainos ir tarptautinių valdžios institucijų pastangas rinkti, dokumentuoti ir saugoti žmogaus teisių pažeidimų, įvykdytų Rusijos karo prieš Ukrainą metu, įrodymus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Ukrainos vyriausybę ratifikuoti TBT Romos statutą siekiant palengvinti baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui, įskaitant priverstinį deportavimą, ir ragina visas Europos šalis pasirašyti arba ratifikuoti Jungtinių Tautų Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti visus teisėtus tarptautinius ir nacionalinius procesus, be kita ko, laikantis universaliosios jurisdikcijos principo, ir tirti įtariamus nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, kad visi nusikaltėliai būtų patraukti atsakomybėn teisme, įskaitant priverstinio perkėlimo, priverstinio įvaikinimo ir priverstinio dingimo atvejus; labai palankiai vertina šioje srityje TBT vykdomus tyrimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti politinę, teisinę, techninę, finansinę ir visokią kitokią paramą, kurios reikia specialiam teismui, nagrinėsiančiam Rusijos Federacijos agresijos prieš Ukrainą nusikaltimus, įsteigti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad Taryba sparčiai patvirtino sankcijas, ir ragina ES institucijas ir valstybes nares toliau būti vieningas reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, taip pat užtikrinti aukšto lygio G7 veiksmų koordinavimą; ragina visus partnerius, ypač ES šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates, prisijungti prie sankcijų paketų; ragina išplėsti asmenų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą, visų pirma įtraukiant visus subjektus ir asmenis, kurie, kaip nustatyta, yra atsakingi už priverstinio deportavimo ir priverstinio įvaikinimo parengiamuosius veiksmus ir organizavimą arba už vadinamojo filtravimo stovyklų veiklą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į aiškias, žvelgiant į istoriją, Rusijos nusikaltimų Ukrainoje ir sovietų nusikaltimų sovietų okupuotose teritorijose paraleles; pripažįsta, kad sovietų komunistinio režimo įsakytos, suplanuotos ir įvykdytos masinės deportacijos ir visa Gulago sistema yra nusikaltimai žmoniškumui; pabrėžia atminimo, istorijos mokslinių tyrimų ir švietimo apie totalitarinę praeitį svarbą siekiant stiprinti pilietinį sąmoningumą ir didinti atsparumą dezinformacijai; ragina atlikti nuodugnų istorijos ir teisinį vertinimą ir pradėti skaidrias viešas diskusijas dėl sovietinių nusikaltimų, visų pirma pačioje Rusijoje, kad ateityje panašiems nusikaltimams nebūtų įmanoma pasikartoti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui, Tarptautinei migracijos organizacijai, Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui, Tarptautiniam baudžiamajam teismui, Jungtinių Tautų vaikų fondui, Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Baltarusijos valdžios institucijoms ir Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  2022 m. balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0120).

(2)  2022 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (Priimti tekstai P9_TA(2022)0206).

(3)  2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus Ukrainoje (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0218).

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Žmogaus teisių pažeidimai Ugandoje ir Tanzanijoje, susiję su investicijomis į iškastinio kuro projektus

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų Ugandoje ir Tanzanijoje, susijusių su investicijomis į iškastinio kuro projektus (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ugandos ir Tanzanijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ugandos ir Tanzanijos,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią yra pasirašiusi Uganda, ypač į jos 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią yra pasirašiusi Uganda, ypač į jos 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį 1995 m. birželio 21 d. ratifikavo Uganda, ypač į jo 9 straipsnį, kuriuo užtikrinama teisė į laisvę nuo savavališko suėmimo ar sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį 1995 m. birželio 21 d. ratifikavo Uganda, ypač į jo 9 straipsnį, kuriuo užtikrinama teisė į laisvę nuo savavališko suėmimo ar sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą Deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves, dar vadinamą JT deklaracija dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą Deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves, dar vadinamą JT deklaracija dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje priimtą Paryžiaus susitarimą, kurį 2016 m. balandžio 22 d., be kitų, pasirašė visos ES valstybės, Uganda ir Tanzanija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje priimtą Paryžiaus susitarimą, kurį 2016 m. balandžio 22 d., be kitų, pasirašė visos ES valstybės, Uganda ir Tanzanija,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. liepos 28 d. priimtą rezoliuciją, už kurią balsavo 161 šalis, įskaitant visas ES valstybes nares, kurioje deklaruojama, kad galimybė naudotis švaria ir sveika aplinka yra visuotinė žmogaus teisė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. liepos 28 d. priimtą rezoliuciją, už kurią balsavo 161 šalis, įskaitant visas ES valstybes nares, kurioje deklaruojama, kad galimybė naudotis švaria ir sveika aplinka yra visuotinė žmogaus teisė,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Alberto ežero plėtros projekte dalyvauja keli partneriai: Prancūzijos tarptautinė naftos bendrovė „TotalEnergies“ („Total“) (pagrindinė investuotoja) ir „China National Offshore Oil Corporation“, „Uganda National Oil Company“ ir „Tanzania Petroleum Development Corporation“; kadangi pagal projektą pagaminti produktai bus pristatyti į Tangos uostą Tanzanijoje tarpvalstybiniu naftotiekiu – Rytų Afrikos žalios naftos naftotiekiu (EACOP); kadangi EACOP buvo pradėtas 2022 m. vasario 1 d. ir jį planuojama užbaigti iki 2025 m.; kadangi bendrovė „Total“ Ugandoje pradėjo du didelius naftos žvalgybos projektus, iš kurių vienas yra Tilengos projektas, pagal kurį bus vykdomas naftos gręžimas saugomoje Merčisono krioklio teritorijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Alberto ežero plėtros projekte dalyvauja keli partneriai: Prancūzijos tarptautinė naftos bendrovė „TotalEnergies“ („Total“) (pagrindinė investuotoja) ir „China National Offshore Oil Corporation“, „Uganda National Oil Company“ ir „Tanzania Petroleum Development Corporation“; kadangi pagal projektą pagaminti produktai bus pristatyti į Tangos uostą Tanzanijoje tarpvalstybiniu naftotiekiu – Rytų Afrikos žalios naftos naftotiekiu (EACOP); kadangi EACOP buvo pradėtas 2022 m. vasario 1 d. ir jį planuojama užbaigti iki 2025 m.; kadangi bendrovė „Total“ Ugandoje pradėjo du didelius naftos žvalgybos projektus, iš kurių vienas yra Tilengos projektas, pagal kurį bus vykdomas naftos gręžimas saugomoje Merčisono krioklio teritorijoje;

| B. | kadangi manoma, kad statybos ir eksploatavimo etapai turės papildomą neigiamą ir žalingą poveikį bendruomenėms, esančioms naftos gavybos ir naftotiekio teritorijose, be kita ko, kels pavojų vandens ištekliams ir negrįžtamai pakenks ūkininkų, žvejų ir turizmo įmonių savininkų, kurie priklauso nuo turtingų regiono gamtos išteklių, pragyvenimo šaltiniams; kadangi EACOP jūros įrenginiai Tanzanijos pakrantėje bus statomi zonoje, kurioje esama didelės cunamio rizikos, o tai kelia pavojų saugomoms jūrų teritorijoms; kadangi į šią riziką dėmesį atkreipė Nyderlandų poveikio aplinkai vertinimo komisija savo Rekomendacinėje pakartotinai pateikto EACOP poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimo apžvalgoje, ypač pabrėždama, kad siūlomas vandens ir šlapynių kirtimo būdas (atviros tranšėjos) gali turėti didelį neigiamą poveikį, ypač šlapynėse; |
| --- | --- |

B.

kadangi manoma, kad statybos ir eksploatavimo etapai turės papildomą neigiamą ir žalingą poveikį bendruomenėms, esančioms naftos gavybos ir naftotiekio teritorijose, be kita ko, kels pavojų vandens ištekliams ir negrįžtamai pakenks ūkininkų, žvejų ir turizmo įmonių savininkų, kurie priklauso nuo turtingų regiono gamtos išteklių, pragyvenimo šaltiniams; kadangi EACOP jūros įrenginiai Tanzanijos pakrantėje bus statomi zonoje, kurioje esama didelės cunamio rizikos, o tai kelia pavojų saugomoms jūrų teritorijoms; kadangi į šią riziką dėmesį atkreipė Nyderlandų poveikio aplinkai vertinimo komisija savo Rekomendacinėje pakartotinai pateikto EACOP poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimo apžvalgoje, ypač pabrėždama, kad siūlomas vandens ir šlapynių kirtimo būdas (atviros tranšėjos) gali turėti didelį neigiamą poveikį, ypač šlapynėse;

| C. | kadangi jau dabar pranešama, kad naftos telkinių ir vamzdynų infrastruktūros plėtra kelia didžiulę riziką ir daro didžiulį poveikį ir ši rizika ir poveikis yra išsamiai dokumentuoti daugelyje bendruomeninių poveikio vertinimų ir nepriklausomų ekspertų tyrimų; kadangi numatoma, kad projektas kels pavojų gamtos draustiniams ir buveinėms; kadangi, nors šio projekto partneriai kalba apie jo naudą ekonomikai ir užimtumui, daugelis Rytų Afrikos gyventojų ir Rytų Afrikos pilietinės visuomenės organizacijų ir toliau griežtai nepritaria naftotiekio statybai ir susijusiems projektams, teigdami, kad dėl jo poveikio vietos bendruomenėms ir aplinkai neverta rizikuoti; |
| --- | --- |

C.

kadangi jau dabar pranešama, kad naftos telkinių ir vamzdynų infrastruktūros plėtra kelia didžiulę riziką ir daro didžiulį poveikį ir ši rizika ir poveikis yra išsamiai dokumentuoti daugelyje bendruomeninių poveikio vertinimų ir nepriklausomų ekspertų tyrimų; kadangi numatoma, kad projektas kels pavojų gamtos draustiniams ir buveinėms; kadangi, nors šio projekto partneriai kalba apie jo naudą ekonomikai ir užimtumui, daugelis Rytų Afrikos gyventojų ir Rytų Afrikos pilietinės visuomenės organizacijų ir toliau griežtai nepritaria naftotiekio statybai ir susijusiems projektams, teigdami, kad dėl jo poveikio vietos bendruomenėms ir aplinkai neverta rizikuoti;

| D. | kadangi didžioji dalis pagal šį didelio masto naftos projektą planuojamos produkcijos bus išgaunama ir parduodama nuo 2030 m.; kadangi išgaunant naftą Ugandoje būtų išmetama iki 34 mln. tonų anglies dioksido per metus; kadangi Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) 2021 m. ataskaitoje įspėjo, kad norint apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, kad būtų išvengta žalingiausio klimato kaitos poveikio, reikia nedelsiant nutraukti naujus naftos ir dujų gavybos darbus; kadangi kai kurie aplinkos ir klimato srities ekspertai nurodė keletą esminių šių poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimų trūkumų, manydami, kad neišvengiamai „projekto įgyvendinimo laikotarpiu iš EACOP išsilies nafta“; |
| --- | --- |

D.

kadangi didžioji dalis pagal šį didelio masto naftos projektą planuojamos produkcijos bus išgaunama ir parduodama nuo 2030 m.; kadangi išgaunant naftą Ugandoje būtų išmetama iki 34 mln. tonų anglies dioksido per metus; kadangi Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) 2021 m. ataskaitoje įspėjo, kad norint apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, kad būtų išvengta žalingiausio klimato kaitos poveikio, reikia nedelsiant nutraukti naujus naftos ir dujų gavybos darbus; kadangi kai kurie aplinkos ir klimato srities ekspertai nurodė keletą esminių šių poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimų trūkumų, manydami, kad neišvengiamai „projekto įgyvendinimo laikotarpiu iš EACOP išsilies nafta“;

| E. | kadangi keturi Jungtinių Tautų specialieji pranešėjai žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais savo 2022 m. sausio 24 d. komunikate išreiškė susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir Ugandos naftos ir dujų sektoriuje veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) darbuotojų suėmimo, bauginimo ir teisminio bauginimo; kadangi, kaip pranešama, įvairūs žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir pilietinės visuomenės veikėjai buvo laikomi nusikaltėliais, bauginami ir persekiojami, tarp jų aplinkos apsaugos teisių gynėjas ir NVO „Africa Institute for Energy Governance“ vietos biuro vadovas Maxwell Atuhura, kuris nukentėjo nuo įsilaužimo ir buvo savavališkai suimtas; Italijos žurnalistė Federica Marsi, kuri buvo savavališkai suimta 2021 m. gegužės 25 d.; NVO „Oil and Gas Human Rights Defenders Association“ pirmininkas Joss Kaheero Mugisa, kuris be teismo nuosprendžio praleido 56 naktis kalėjime; nuo EACOP projekto Kioteros rajone nukentėjusių žmonių lyderis Robert Birimuye, kuris buvo savavališkai suimtas; „Community Transformation Foundation Network“ (COTFONE) koordinatorius Yisito Kayinga Muddu, į kurio namus ir darbovietę buvo įsilaužta tą pačią dieną, ir Fred Mwesigwa, kuris davė parodymus byloje prieš bendrovę „TotalEnergies“ Prancūzijoje ir kuriam vėliau buvo grasinta, kad bus nužudytas; |
| --- | --- |

E.

kadangi keturi Jungtinių Tautų specialieji pranešėjai žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais savo 2022 m. sausio 24 d. komunikate išreiškė susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir Ugandos naftos ir dujų sektoriuje veikiančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) darbuotojų suėmimo, bauginimo ir teisminio bauginimo; kadangi, kaip pranešama, įvairūs žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir pilietinės visuomenės veikėjai buvo laikomi nusikaltėliais, bauginami ir persekiojami, tarp jų aplinkos apsaugos teisių gynėjas ir NVO „Africa Institute for Energy Governance“ vietos biuro vadovas Maxwell Atuhura, kuris nukentėjo nuo įsilaužimo ir buvo savavališkai suimtas; Italijos žurnalistė Federica Marsi, kuri buvo savavališkai suimta 2021 m. gegužės 25 d.; NVO „Oil and Gas Human Rights Defenders Association“ pirmininkas Joss Kaheero Mugisa, kuris be teismo nuosprendžio praleido 56 naktis kalėjime; nuo EACOP projekto Kioteros rajone nukentėjusių žmonių lyderis Robert Birimuye, kuris buvo savavališkai suimtas; „Community Transformation Foundation Network“ (COTFONE) koordinatorius Yisito Kayinga Muddu, į kurio namus ir darbovietę buvo įsilaužta tą pačią dieną, ir Fred Mwesigwa, kuris davė parodymus byloje prieš bendrovę „TotalEnergies“ Prancūzijoje ir kuriam vėliau buvo grasinta, kad bus nužudytas;

| F. | kadangi nuo 2019 m. bendrovei „Total“ Prancūzijoje iškeltas teismo procesas dėl įtarimų, kad ji neįdiegė tinkamo rūpestingumo pareigos įgyvendinimo plano, pagal kurį būtų užkirstas kelias projekto keliamai rizikai sveikatai, saugai, aplinkai ir žmogaus teisėms, kaip reikalaujama Prancūzijos teisės aktuose dėl rūpestingumo pareigos, kiek tai susiję su Tilengos ir EACOP projektais ir jų poveikiu žmogaus teisėms; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Prancūzijos kasacinis teismas atmetė bendrovės „Total“ skundus, dabar byla turi būti nagrinėjama iš esmės, o sprendimas kol kas nepriimtas; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2019 m. bendrovei „Total“ Prancūzijoje iškeltas teismo procesas dėl įtarimų, kad ji neįdiegė tinkamo rūpestingumo pareigos įgyvendinimo plano, pagal kurį būtų užkirstas kelias projekto keliamai rizikai sveikatai, saugai, aplinkai ir žmogaus teisėms, kaip reikalaujama Prancūzijos teisės aktuose dėl rūpestingumo pareigos, kiek tai susiję su Tilengos ir EACOP projektais ir jų poveikiu žmogaus teisėms; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Prancūzijos kasacinis teismas atmetė bendrovės „Total“ skundus, dabar byla turi būti nagrinėjama iš esmės, o sprendimas kol kas nepriimtas;

| G. | kadangi 2021 m. lapkričio 9 d. ES delegacijos ir Prancūzijos, Belgijos, Danijos, Norvegijos ir Nyderlandų ambasadų misijai nebuvo leista patekti naftos gavybos zoną; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2021 m. lapkričio 9 d. ES delegacijos ir Prancūzijos, Belgijos, Danijos, Norvegijos ir Nyderlandų ambasadų misijai nebuvo leista patekti naftos gavybos zoną;

| H. | kadangi šie naftos projektai turi poveikio beveik 118 000 žmonių: kai kurių namai buvo sunaikinti, kad būtų lengviau nutiesti privažiavimo kelius arba pastatyti perdirbimo įmonę, kitų atveju buvo nusavinta visa žemė arba jos dalis ir jie neteko galimybės laisvai naudotis savo nuosavybe, taigi ir pragyvenimo lėšomis, iš anksto negavę teisingos ir tinkamos kompensacijos; kadangi mokama kompensacija dažnai yra per maža, kad ūkininkai, kurių žemė buvo nusavinta, galėtų nusipirkti panašų žemės sklypą ir jame toliau ūkininkauti; kadangi dėl tokios mažos kompensacijos smarkiai ir a priori galutinai sumažėja jų pajamos ir suprastėja gyvenimo sąlygos, todėl iškeldinti asmenys nebegali gauti pakankamai pajamų, kad galėtų išmaitinti savo šeimą, išleisti savo vaikus į mokyklą ar naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi nepaisoma čiabuvių bendruomenių teisės į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą, kaip numatyta tarptautiniuose standartuose; |
| --- | --- |

H.

kadangi šie naftos projektai turi poveikio beveik 118 000 žmonių: kai kurių namai buvo sunaikinti, kad būtų lengviau nutiesti privažiavimo kelius arba pastatyti perdirbimo įmonę, kitų atveju buvo nusavinta visa žemė arba jos dalis ir jie neteko galimybės laisvai naudotis savo nuosavybe, taigi ir pragyvenimo lėšomis, iš anksto negavę teisingos ir tinkamos kompensacijos; kadangi mokama kompensacija dažnai yra per maža, kad ūkininkai, kurių žemė buvo nusavinta, galėtų nusipirkti panašų žemės sklypą ir jame toliau ūkininkauti; kadangi dėl tokios mažos kompensacijos smarkiai ir a priori galutinai sumažėja jų pajamos ir suprastėja gyvenimo sąlygos, todėl iškeldinti asmenys nebegali gauti pakankamai pajamų, kad galėtų išmaitinti savo šeimą, išleisti savo vaikus į mokyklą ar naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi nepaisoma čiabuvių bendruomenių teisės į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą, kaip numatyta tarptautiniuose standartuose;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų Ugandoje ir Tanzanijoje, susijusių su investicijomis į iškastinio kuro projektus, įskaitant neteisėtą žmogaus teisių gynėjų įkalinimą, savavališką NVO veiklos sustabdymą, savavališkas laisvės atėmimo bausmes ir šimtų gyventojų iškeldinimą iš jų žemės nesumokėjus teisingos ir tinkamos kompensacijos; reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir Ugandos naftos ir dujų sektoriuje veikiančių NVO darbuotojų suėmimo, bauginimo ir teisminio bauginimo atvejų; prašo valdžios institucijų užtikrinti, kad žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir pilietinės visuomenės grupės galėtų laisvai dirbti pažeidžiamose bendruomenėse, ir ragina nedelsiant paleisti visus savavališkai suimtus žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Ugandos ir Tanzanijos vyriausybes inicijuoti konkrečias priemones, kuriomis užtikrinama valdžios institucijų bei saugumo pajėgų pagarba ir politikos priemonių atitiktis žmogaus teisių standartams ir jų laikymasis; visų pirma primygtinai reikalauja, kad ES ir kiti tarptautiniai subjektai toliau laikytųsi integruoto ir koordinuoto požiūrio į Ugandą, apimančio gero valdymo, demokratijos ir žmogaus teisių skatinimą ir teisingumo sistemos bei teisinės valstybės stiprinimą, ir tą požiūrį stiprintų, ir ragina ES bei jos valstybes nares atkreipti dėmesį į šiuos susirūpinimą keliančius klausimus naudojantis viešaisiais ir diplomatiniais kanalais; primygtinai ragina Ugandos vyriausybę iš naujo suteikti veiklos leidimus 54 NVO, kurios buvo savavališkai uždarytos arba kurių veikla buvo savavališkai sustabdyta, ir leisti asmenims, kurie buvo iškeldinti neišmokėjus teisingos ir tinkamos kompensacijos, naudotis savo žeme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad EACOP projektas kelia tiesioginį pavojų, jog daugiau kaip 100 000 asmenų bus priverstinai iškeldinti nesuteikiant tinkamų garantijų dėl tinkamos kompensacijos; primygtinai ragina nedelsiant išmokėti sąžiningas ir tinkamas kompensacijas iškeldintiems gyventojams arba asmenims, kuriems neleista naudotis savo žeme, kaip numatyta Ugandos konstitucijoje ir kaip yra pažadėjusios įmonės; prašo valdžios institucijų imtis tolesnių veiksmų, kad asmenims būtų tinkamai kompensuota už prarastą turtą ir žemę, užtikrinti vietos bendruomenių teisės į sveikatą, savo aplinką bei pragyvenimo šaltinius ir pilietinių laisvių apsaugą, taip pat atlyginti žalą asmenims, pastaraisiais dešimtmečiais nukentėjusiems nuo naftos gavybos operacijų; ragina abiejų šalių vyriausybes atnaujinti nacionalinės teisės aktus dėl žemės įsigijimo, vertinimo ir asmenų perkėlimo, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų regioninius ir tarptautinius standartus, įskaitant teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo raginimą Ugandos valdžios institucijoms leisti pilietinės visuomenės organizacijoms, nepriklausomiems žurnalistams, tarptautiniams stebėtojams ir tyrėjams laisvai, prasmingai ir nekliudomai patekti į naftos gavybos zoną; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja savo raginimą priimti griežtas ir plataus užmojo privalomo įmonių išsamaus patikrinimo taisykles ir plataus užmojo teisiškai privalomą tarptautinę priemonę, kad būtų vykdomi žmogaus teisių, aplinkos ir klimato srities įsipareigojimai, kaip nurodyta jo 2021 m. kovo 10 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonėms tenkančios išsamaus patikrinimo prievolės ir įmonių atskaitomybės (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę daryti kuo didesnį spaudimą Ugandos ir Tanzanijos valdžios institucijoms, taip pat projektų vystytojams ir suinteresuotiesiems subjektams, apsaugoti aplinką ir nutraukti gavybos veiklą saugomose ir jautriose ekosistemose, įskaitant Alberto ežero pakrantes, ir įsipareigoti taikyti geriausias turimas priemones, siekiant išsaugoti paveiktų bendruomenių kultūrą, sveikatą ir ateitį, taip pat išnagrinėti klimato ir biologinės įvairovės srities tarptautinių įsipareigojimus atitinkančias alternatyvas; ragina EACOP projekto Ugandoje ir Tanzanijoje vystytojus išspręsti visus ginčus, kurie turėjo būti išspręsti dar iki pradedant projektą, ir įvertinti visas pirmiau minėtas rizikas, keliančias grėsmę šiam projektui; primygtinai ragina bendrovę „TotalEnergies“ iki pradedant įgyvendinti projektą per vienus metus įvertinti alternatyvaus būdo tinkamiau apsaugoti saugomas ir jautrias Ugandos ir Tanzanijos ekosistemas bei vandens išteklius įgyvendinamumą, sumažinant Afrikos Didžiųjų Ežerų regiono – vieno esminių regiono išteklių – vandentakių pažeidžiamumą, ir išnagrinėti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamus alternatyvius projektus, kuriais siekiama didesnės ekonomikos plėtros; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl didėjančios Kinijos ir Rusijos ekonominės įtakos, ypač energetikos sektoriuje; atsižvelgdamas į tai, yra susirūpinęs dėl Ugandos valdžios institucijų suinteresuotumo pastatyti branduolinę elektrinę padedant Rusijai; primena, kad demokratinis pasaulis, reaguodamas į agresiją prieš Ukrainą, nustatė tikslines ribojamąsias priemones Rusijos įmonėms ir subjektams, įskaitant energetikos sektoriaus subjektus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Sąjungos specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Ugandos Respublikos prezidentui, Tanzanijos Respublikos prezidentui ir Ugandos ir Tanzanijos parlamentų pirmininkams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL C 474, 2021 11 24, p. 11.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nikaragva, ypač vyskupo Rolando Álvarezo suėmimas

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nikaragvos, ypač vyskupo Rolando Álvarezo suėmimo (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl padėties Nikaragvoje (1) ir 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl naudojimosi teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl padėties Nikaragvoje (1) ir 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl naudojimosi teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje (2),

| — | atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 18 straipsnį dėl nuomonės ir saviraiškos laisvės, į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 10 straipsnį dėl minties, sąžinės ir religijos laisvės, ir į Amerikos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 12 straipsnį dėl sąžinės ir religijos laisvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač jos 18 straipsnį dėl nuomonės ir saviraiškos laisvės, į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 10 straipsnį dėl minties, sąžinės ir religijos laisvės, ir į Amerikos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 12 straipsnį dėl sąžinės ir religijos laisvės,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles (Nelsono Mandelos taisykles), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles (Nelsono Mandelos taisykles),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/1720 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Nikaragvoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/1720 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Nikaragvoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 14 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) atstovo spaudai pareiškimą dėl nuosprendžių politiniams kaliniams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 14 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) atstovo spaudai pareiškimą dėl nuosprendžių politiniams kaliniams,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. JT žmogaus teisių biuro atstovo spaudai pareiškimą dėl Nikaragvos represijų prieš pilietinę visuomenę, į 2022 m. vasario 24 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą prieš 2022 m. kovo 7 d. vykusią 49-ąją JT žmogaus teisių tarybos sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. JT žmogaus teisių biuro atstovo spaudai pareiškimą dėl Nikaragvos represijų prieš pilietinę visuomenę, į 2022 m. vasario 24 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą prieš 2022 m. kovo 7 d. vykusią 49-ąją JT žmogaus teisių tarybos sesiją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 31 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 49/3 dėl žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 31 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 49/3 dėl žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (4) (ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (4) (ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2022 m. rugpjūčio 19 d. Nikaragvos nacionalinė policija surengė reidą, per kurį naudojo jėgą, Matagalpos vyskupijos kurijoje, kad po dviejų- savaičių trukusio susilaikymo nuo veiksmų savavališkai suimtų vyskupą Rolando Álvarezą, taip pat penkis kunigus, du seminaristus ir vieną operatorių, kurie šiuo metu kalinami kalėjime „El Chipote“; kadangi vyskupas R. Álvarez atliko svarbų tarpininko vaidmenį 2018 m. nacionaliniame dialoge, nuolat ragino Nikaragvoje vykdyti taikų ir motyvuotą dialogą ir kritikavo septynių katalikų žiniasklaidos radijo stočių, kurias valdė Matagalpos vyskupija, uždarymą 2022 m. rugpjūčio 1 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. rugpjūčio 19 d. Nikaragvos nacionalinė policija surengė reidą, per kurį naudojo jėgą, Matagalpos vyskupijos kurijoje, kad po dviejų- savaičių trukusio susilaikymo nuo veiksmų savavališkai suimtų vyskupą Rolando Álvarezą, taip pat penkis kunigus, du seminaristus ir vieną operatorių, kurie šiuo metu kalinami kalėjime „El Chipote“; kadangi vyskupas R. Álvarez atliko svarbų tarpininko vaidmenį 2018 m. nacionaliniame dialoge, nuolat ragino Nikaragvoje vykdyti taikų ir motyvuotą dialogą ir kritikavo septynių katalikų žiniasklaidos radijo stočių, kurias valdė Matagalpos vyskupija, uždarymą 2022 m. rugpjūčio 1 d.;

| B. | kadangi policijos pareiškime nebuvo pateikta suėmimų priežastis, tačiau buvo teigiama, kad jie buvo 2022 m. rugpjūčio 5 d. pradėto tyrimo dėl destabilizuojančios ir provokuojančios veiklos šalyje dalis; kadangi policija vėliau patvirtino, kad vykdomos teisinės apklausos; kadangi praėjus kelioms valandoms Nikaragvos viceprezidentas Rosario Murillo savo kalboje teigė, kad policija atkuria tvarką Matagalpoje ir kad buvo būtina areštuoti vyskupą; |
| --- | --- |

B.

kadangi policijos pareiškime nebuvo pateikta suėmimų priežastis, tačiau buvo teigiama, kad jie buvo 2022 m. rugpjūčio 5 d. pradėto tyrimo dėl destabilizuojančios ir provokuojančios veiklos šalyje dalis; kadangi policija vėliau patvirtino, kad vykdomos teisinės apklausos; kadangi praėjus kelioms valandoms Nikaragvos viceprezidentas Rosario Murillo savo kalboje teigė, kad policija atkuria tvarką Matagalpoje ir kad buvo būtina areštuoti vyskupą;

| C. | kadangi 2022 m. kovo mėn. iš šalies išsiųstas Apaštališkasis nuncijus Nikaragvoje monsinjoras Waldemar Stanisław Sommertag, 2022 m. birželio mėn. sulaikytas tėvas Manuel Salvador García, Šv. Teresės iš Kalkutos ordino labdaros asociacijos misionierės buvo paskelbtos neteisėtomis bei 2022 m. liepos mėn. išsiųstos iš šalies ir pranešama, kad nacionalinė policija uždraudė religines procesijas, kurios turėjo įvykti 2022 m. rugpjūčio 13 ir 14 d.; kadangi dėl vyskupo R. Álvarezo sulaikymo šalį paliko kiti penki dvasininkai: Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ir Dani García; kadangi po grasinimų mirtimi, kuriuos pripažino Vatikanas, 2019 m. šalį buvo priverstas palikti vyskupas Silvio Báez; kadangi 2022 m. rugsėjo 1 d. Nikaragvos valdžios institucijos skyrė monsinjorui Leonardo José Urbinai Rodríguezui 30 metų laisvės atėmimo bausmę; kadangi tai tik keli represijų, nukreiptų prieš Romos katalikų bažnyčios Nikaragvoje narius, pavyzdžiai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. kovo mėn. iš šalies išsiųstas Apaštališkasis nuncijus Nikaragvoje monsinjoras Waldemar Stanisław Sommertag, 2022 m. birželio mėn. sulaikytas tėvas Manuel Salvador García, Šv. Teresės iš Kalkutos ordino labdaros asociacijos misionierės buvo paskelbtos neteisėtomis bei 2022 m. liepos mėn. išsiųstos iš šalies ir pranešama, kad nacionalinė policija uždraudė religines procesijas, kurios turėjo įvykti 2022 m. rugpjūčio 13 ir 14 d.; kadangi dėl vyskupo R. Álvarezo sulaikymo šalį paliko kiti penki dvasininkai: Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ir Dani García; kadangi po grasinimų mirtimi, kuriuos pripažino Vatikanas, 2019 m. šalį buvo priverstas palikti vyskupas Silvio Báez; kadangi 2022 m. rugsėjo 1 d. Nikaragvos valdžios institucijos skyrė monsinjorui Leonardo José Urbinai Rodríguezui 30 metų laisvės atėmimo bausmę; kadangi tai tik keli represijų, nukreiptų prieš Romos katalikų bažnyčios Nikaragvoje narius, pavyzdžiai;

| D. | kadangi nuo 2018 m. Nikaragvos režimas sistemingai ir pakartotinai kalino, persekiojo ir baugino kandidatus į prezidentus, opozicijos lyderius ir religinius – visų pirma Romos katalikų bažnyčios – vadovus, taip pat studentų ir kaimo vietovių lyderius, žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus, pilietinės visuomenės organizacijas, LGBTI asmenis ir verslo atstovus; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2018 m. Nikaragvos režimas sistemingai ir pakartotinai kalino, persekiojo ir baugino kandidatus į prezidentus, opozicijos lyderius ir religinius – visų pirma Romos katalikų bažnyčios – vadovus, taip pat studentų ir kaimo vietovių lyderius, žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus, pilietinės visuomenės organizacijas, LGBTI asmenis ir verslo atstovus;

| E. | kadangi nuo to laiko Nikaragvoje įdiegta valstybės represijų sistema, kuriai būdingas sisteminis nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus, institucijų bei teisinės valstybės padėties blogėjimas ir vykdomosios valdžios bei teisminių institucijų tarpusavio nuolaidžiavimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo to laiko Nikaragvoje įdiegta valstybės represijų sistema, kuriai būdingas sisteminis nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus, institucijų bei teisinės valstybės padėties blogėjimas ir vykdomosios valdžios bei teisminių institucijų tarpusavio nuolaidžiavimas;

| F. | kadangi suintensyvėjo išpuoliai prieš saviraiškos, sąžinės ir religijos laisvę ir kadangi prokuratūros grasinimai keliems žurnalistams, žmogaus teisių gynėjams, kritikuojantiems režimą, ir Romos katalikų bažnyčios nariams – dėl jų tarpininkavimo pastangų 2018 m. nacionalinėse derybose bei dėl žmogaus teisių pažeidimų, įvykdytų per tebesitęsiančią Nikaragvos krizę, pasmerkimo – paskatino daugelį jų palikti Nikaragvą ir siekti apsaugos; |
| --- | --- |

F.

kadangi suintensyvėjo išpuoliai prieš saviraiškos, sąžinės ir religijos laisvę ir kadangi prokuratūros grasinimai keliems žurnalistams, žmogaus teisių gynėjams, kritikuojantiems režimą, ir Romos katalikų bažnyčios nariams – dėl jų tarpininkavimo pastangų 2018 m. nacionalinėse derybose bei dėl žmogaus teisių pažeidimų, įvykdytų per tebesitęsiančią Nikaragvos krizę, pasmerkimo – paskatino daugelį jų palikti Nikaragvą ir siekti apsaugos;

| G. | kadangi, kaip aiškiai nurodė JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras ir JT žmogaus teisių tarybos įgaliotieji ekspertai, įkalinti asmenys buvo sulaikyti dėl priežasčių, kurios yra nesuderinamos su tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir Nikaragvos Konstitucija; |
| --- | --- |

G.

kadangi, kaip aiškiai nurodė JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras ir JT žmogaus teisių tarybos įgaliotieji ekspertai, įkalinti asmenys buvo sulaikyti dėl priežasčių, kurios yra nesuderinamos su tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir Nikaragvos Konstitucija;

| H. | kadangi netrukus po to uždarytos katalikų radijo stotys ir dar dvi bendruomenės radijo ir televizijos stotys, panaudojant pernelyg didelę jėgą, – paskutinės organizacijos ilgame daugiau kaip 1 700 pilietinės visuomenės organizacijų ir bent 40 moterų organizacijų, kelių politinių partijų, žiniasklaidos asociacijų ir universitetų sąraše, prieš kuriuos Nikaragvos režimas vykdė išpuolius; |
| --- | --- |

H.

kadangi netrukus po to uždarytos katalikų radijo stotys ir dar dvi bendruomenės radijo ir televizijos stotys, panaudojant pernelyg didelę jėgą, – paskutinės organizacijos ilgame daugiau kaip 1 700 pilietinės visuomenės organizacijų ir bent 40 moterų organizacijų, kelių politinių partijų, žiniasklaidos asociacijų ir universitetų sąraše, prieš kuriuos Nikaragvos režimas vykdė išpuolius;

| I. | kadangi šiais metais Nikaragvos režimas leido Rusijos karinėms pajėgoms būti šalyje, o tai aiškiai rodo tvirtus D. Ortegos bei R. Murillo ir V. Putino režimų santykius ir bendrą paramą; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiais metais Nikaragvos režimas leido Rusijos karinėms pajėgoms būti šalyje, o tai aiškiai rodo tvirtus D. Ortegos bei R. Murillo ir V. Putino režimų santykius ir bendrą paramą;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia represijas prieš Romos katalikų bažnyčios narius ir jų areštus Nikaragvoje, ypač vyskupo Rolando Álvarezo suėmimą; primygtinai ragina Nikaragvos režimą nedelsiant nutraukti represijas ir atkurti visapusišką pagarbą visoms žmogaus teisėms, įskaitant saviraiškos, religijos ir tikėjimo laisvę; ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus savavališkai sulaikytus asmenis, įskaitant vyskupą R. Álvarezą ir kartu su juo sulaikytus asmenis, ir panaikinti visus prieš juos nukreiptus teismo procesus, įskaitant jų nuosprendžius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja ir griežtai smerkia nuolat blogėjančią padėtį Nikaragvoje ir sparčiai dažnėjančias represijas prieš Katalikų bažnyčią, opozicijos atstovus, pilietinę visuomenę, žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, valstiečius, studentus, čiabuvius ir kitus veikėjus, taip pat jų savavališką sulaikymą vien už naudojimąsi pagrindinėmis laisvėmis, nežmonišką ir žeminantį elgesį su jais ir blogėjančią jų sveikatos būklę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia piktnaudžiavimą kalinimu, teismo garantijų stoką ir neteisėtus apkaltinamuosius nuosprendžius politiniams kaliniams, vykdomus Nikaragvoje; pabrėžia, kad teismų sistema nėra nepriklausoma nuo vykdomosios valdžios; reiškia susirūpinimą dėl manipuliavimo baudžiamąja teise ir teisingumo sistemos naudojimo kaip priemonės kriminalizuoti naudojimąsi pilietinėmis ir politinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | remdamasi specialiu Nikaragvai skirtu tolesnių veiksmų mechanizmu (MESENI), reiškia susirūpinimą, dėl blogėjančios daugiau nei 206 politinių kalinių, sulaikytų Nikaragvoje nuo 2018 m. balandžio mėn., padėties ir ragina nedelsiant juos paleisti, panaikinti prieš juos nukreiptus teismo procesus ir leisti visiems pabėgėliams ir tremtiniams saugiai grįžti į savo namus; primygtinai ragina Nikaragvos režimą nutraukti žiaurų ir nežmonišką elgesį ir gerbti įkalintų asmenų, taip pat jų šeimų fizinę neliečiamybę, orumą, laisvę ir teisę gauti medicininę priežiūrą; mano, kad režimas privalo užtikrinti, kad sulaikymo sąlygos atitiktų jo tarptautinius teisinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir standartus, pvz., JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad 2022 m. rugsėjo 7 d. buvo uždaryta dar 100 NVO, todėl Nikaragvoje šiais metais uždarytų NVO skaičius išaugo iki 1 850; ragina Nikaragvos režimą nutraukti savavališką NVO ir pilietinės visuomenės organizacijų uždarymą ir atkurti teisėtumo statusą visoms savavališkai uždarytoms organizacijoms, politinėms partijoms, religinėms organizacijoms, žiniasklaidos asociacijoms ir žiniasklaidos priemonėms, universitetams ir žmogaus teisių organizacijoms, taip pat grąžinti visą nepagrįstai atimtą nuosavybę, turtą, dokumentus ir įrangą ir atkurti jų teisėtą teisinį statusą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia opozicinių politinių partijų atšaukimą ir draudimą organizuoti 2022 m. lapkričio 6 d. savivaldos rinkimus ir juose dalyvauti; primygtinai ragina atkurti teisėtas administracijas El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra ir El Almendro jurisdikcijose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Nikaragvą panaikinti nuo 2018 m. priimtus teisės aktus, kuriais nepagrįstai ribojama pilietinė ir demokratinė erdvė; pakartoja savo raginimą ES toliau remti pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir politinių kalinių artimuosius tiek Nikaragvoje, tiek tremtyje, įskaitant, be kitų, kunigus Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ir Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka pilietinė visuomenė, žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir Romos katalikų bažnyčios nariai Nikaragvoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Nikaragvos režimą nedelsiant sudaryti sąlygas grįžti į šalį tarptautinėms organizacijoms, įskaitant Amerikos šalių žmogaus teisių komisiją ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą, siekiant stebėti žmogaus teisių padėtį šioje šalyje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Nikaragvos režimą įgyvendinti JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 49/3, kuria vienų metų laikotarpiui įsteigiama žmogaus teisių ekspertų grupė, kuri prižiūrėtų patikimus, nešališkus ir išsamius tyrimus, saugotų įrodymus ir užtikrintų atskaitomybę už sunkius pažeidimus, padarytus nuo 2018 m.; ragina Nikaragvos institucijas užtikrinti, kad nebūtų nebaudžiama už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, suteikiant aukoms galimybę kreiptis į teismą ir gauti visišką žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Nikaragvą pradėti įtraukų nacionalinį dialogą siekiant užtikrinti taikų ir demokratinį politinės, socialinės ir žmogaus teisių krizės sprendimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES išorės veiksmais ir dialogu toliau teikti prioritetą demokratijos, teisinės valstybės, žiniasklaidos lygybės ir laisvės skatinimui ir dirbti kartu su tarptautinėmis bendruomenėmis siekiant apsaugoti dialogą, demokratiją ir žmogaus teises Nikaragvoje; prašo ES delegacijos Nikaragvoje atidžiai stebėti šalyje vykstančius pokyčius, įskaitant teismo procesų stebėjimą ir kalinčių arba namų arešto sąlygomis laikomų opozicijos lyderių ir vyriausybės kritikų lankymą; ragina Komisiją užtikrinti, kad teikiant jos bendradarbiavimo pagalbą būtų didinama parama pilietinei visuomenei, ypač žmogaus teisių gynėjams, ir kad ji jokiu būdu neprisidėtų prie Nikaragvos valdžios institucijų šiuo metu vykdomos represinės politikos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad, atsižvelgdama į ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą, Nikaragva turi gerbti ir įtvirtinti teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių principus, ypač atsižvelgiant į I antraštinėje dalyje išdėstytas nuostatas; pakartoja savo reikalavimą, kad, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes, būtų taikoma asociacijos susitarimo demokratinė sąlyga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja savo raginimą nedelsiant įtraukti Nikaragvos teisėjus ir prokurorus į asmenų, kuriems ES taiko sankcijas, sąrašą ir išplėsti asmenų ir subjektų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą, į jį įtraukiant Danielį Ortegą ir jo artimos aplinkos asmenis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES valstybes nares ir JT Saugumo Tarybą pagal Romos statuto 13 ir 14 straipsnius per Tarptautinį baudžiamąjį teismą pradėti oficialų Nikaragvos ir Danielio Ortegos tyrimą dėl nusikaltimų žmoniškumui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja savo raginimą nedelsiant išduoti Alessio Casimirri Italijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prašo Pirmininkų sueigos leisti siųsti faktų nustatymo misiją padėčiai Nikaragvoje stebėti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Centrinės Amerikos Parlamentui, Limos grupei, Vatikanui ir Nikaragvos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL C 251, 2022 6 30, p. 134.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0238.

(3)  OL L 262, 2019 10 15, p. 58.

(4)  OL L 346, 2012 12 15, p. 3.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Pagrindinių teisių padėtis ES 2020 ir 2021 metais

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2020 ir 2021 metais (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač jos 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač jos 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač jos 2 straipsnio 1 dalį, 20 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač jos 2 straipsnio 1 dalį, 20 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1534 dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1534 dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Įtraukesnė ir geresnę apsaugą užtikrinanti Europa: į ES nusikaltimų sąrašą įtraukiama neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai“ (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Įtraukesnė ir geresnę apsaugą užtikrinanti Europa: į ES nusikaltimų sąrašą įtraukiama neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai“ (COM(2021)0777),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių“ (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių“ (COM(2020)0258),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl LGBTIQ asmenų teisių Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl LGBTIQ asmenų teisių Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Frontex patikros darbo grupės rekomendacijas, išdėstytas 2021 m. liepos 14 d. komiteto ataskaitoje dėl faktų nustatymo tyrimo dėl tariamų Frontex pagrindinių teisių pažeidimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Frontex patikros darbo grupės rekomendacijas, išdėstytas 2021 m. liepos 14 d. komiteto ataskaitoje dėl faktų nustatymo tyrimo dėl tariamų Frontex pagrindinių teisių pažeidimų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 14 d. Regionų komiteto nuomonę „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 14 d. Regionų komiteto nuomonę „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso Einamųjų reikalų komiteto diskusijas ir jo vėlesnę 2021 m. gegužės 17 d. ataskaitą „Vietos valdžios institucijų vaidmuo atsižvelgiant į LGBTIQ asmenų padėtį ir teises Lenkijoje“ (angl. The role of local authorities with regard to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland) ir 2021 m. birželio 17 d. ataskaitą „LGBTI asmenų apsauga daugėjant prieš LGBTI asmenis nukreiptos neapykantos retorikos ir jų diskriminacijos atvejų: vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo“ (angl. Protecting LGBTI people in the context of rising anti-LGBTI hate speech and discrimination: the role of local and regional authorities), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso Einamųjų reikalų komiteto diskusijas ir jo vėlesnę 2021 m. gegužės 17 d. ataskaitą „Vietos valdžios institucijų vaidmuo atsižvelgiant į LGBTIQ asmenų padėtį ir teises Lenkijoje“ (angl. The role of local authorities with regard to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland) ir 2021 m. birželio 17 d. ataskaitą „LGBTI asmenų apsauga daugėjant prieš LGBTI asmenis nukreiptos neapykantos retorikos ir jų diskriminacijos atvejų: vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo“ (angl. Protecting LGBTI people in the context of rising anti-LGBTI hate speech and discrimination: the role of local and regional authorities),

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitas, ypač į 2020 ir 2021 m. pagrindinių teisių ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitas, ypač į 2020 ir 2021 m. pagrindinių teisių ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Pagrindinių teisių chartijos taikymo ES stiprinimo strategija“ (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Pagrindinių teisių chartijos taikymo ES stiprinimo strategija“ (COM(2020)0711),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 10 d. Komisijos ataskaitą „Pagrindinių teisių apsauga skaitmeniniame amžiuje. 2021 m. metinė ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita“ (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 10 d. Komisijos ataskaitą „Pagrindinių teisių apsauga skaitmeniniame amžiuje. 2021 m. metinė ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita“ (COM(2021)0819),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0224/2022),

| A. | kadangi, remiantis ES sutarties 2 straipsniu, Europos Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi ES institucijos ir kiekviena valstybė narė, vykdydamos visą savo politiką, turi laikytis ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių; kadangi, vadovaujantis Sutartimis, Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba atsako už pagarbos teisinei valstybei – pagrindinei Sąjungos vertybei – užtikrinimą, taip pat už užtikrinimą, kad būtų gerbiamos ES teisės nuostatos, vertybės ir principai ir jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis ES sutarties 2 straipsniu, Europos Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi ES institucijos ir kiekviena valstybė narė, vykdydamos visą savo politiką, turi laikytis ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių; kadangi, vadovaujantis Sutartimis, Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba atsako už pagarbos teisinei valstybei – pagrindinei Sąjungos vertybei – užtikrinimą, taip pat už užtikrinimą, kad būtų gerbiamos ES teisės nuostatos, vertybės ir principai ir jų būtų laikomasi;

| B. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., nustatytos Europos socialinėje chartijoje; kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie Europos žmogaus teisių konvencijos, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., nustatytos Europos socialinėje chartijoje; kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie Europos žmogaus teisių konvencijos, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį;

| C. | kadangi 2020 ir 2021 m. taikant izoliavimo priemones kovojant su COVID-19 pandemija buvo trukdoma naudotis įvairiomis pagrindinėmis teisėmis, pvz., teisėmis į judėjimo laisvę ir laisve rinktis į susirinkimus, teise į privatų ir šeimos gyvenimą, įskaitant asmens duomenų apsaugą, taip pat teisėmis į mokslą, darbą bei socialinę apsaugą; kadangi dėl pandemijos paaštrėjo esamos problemos ir padidėjo nelygybė visose gyvenimo srityse, o tai ypač paveikė pažeidžiamas grupes, ir padidėjo rasistinių incidentų skaičius; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2020 ir 2021 m. taikant izoliavimo priemones kovojant su COVID-19 pandemija buvo trukdoma naudotis įvairiomis pagrindinėmis teisėmis, pvz., teisėmis į judėjimo laisvę ir laisve rinktis į susirinkimus, teise į privatų ir šeimos gyvenimą, įskaitant asmens duomenų apsaugą, taip pat teisėmis į mokslą, darbą bei socialinę apsaugą; kadangi dėl pandemijos paaštrėjo esamos problemos ir padidėjo nelygybė visose gyvenimo srityse, o tai ypač paveikė pažeidžiamas grupes, ir padidėjo rasistinių incidentų skaičius;

| D. | kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta ES sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje, SESV 8, 10, 19 ir 157 straipsniuose ir Chartijos 21 ir 23 straipsniuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta ES sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje, SESV 8, 10, 19 ir 157 straipsniuose ir Chartijos 21 ir 23 straipsniuose;

| E. | kadangi sąvoka „romai“ apima visus romų, kalų, manušų, lovarių, rissende, bojašų, domų, kalderašų ir sintų kilmės žmones bei vaikus; kadangi į naujoji apibrėžtis „romai“ yra geresnė, nes į ją įtraukti tie asmenys, kurie stigmatizuojami kaip čigonai, tačiau neturintys atitinkamos etninės kilmės, pvz., egiptiečiai, aškaliai ar klajokliai; kadangi romų bendruomenės tebėra viena iš pažeidžiamiausių ir labiausiai priespaudą patiriančių grupių ES; |
| --- | --- |

E.

kadangi sąvoka „romai“ apima visus romų, kalų, manušų, lovarių, rissende, bojašų, domų, kalderašų ir sintų kilmės žmones bei vaikus; kadangi į naujoji apibrėžtis „romai“ yra geresnė, nes į ją įtraukti tie asmenys, kurie stigmatizuojami kaip čigonai, tačiau neturintys atitinkamos etninės kilmės, pvz., egiptiečiai, aškaliai ar klajokliai; kadangi romų bendruomenės tebėra viena iš pažeidžiamiausių ir labiausiai priespaudą patiriančių grupių ES;

| F. | kadangi sveikatos krizė dažnai buvo naudojama kaip pretekstas užsipulti mažumas, įskaitant migrantus, migrantų kilmės asmenis ir romus, kurie jau patiria rasinę ir etninę diskriminaciją, neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus; kadangi romų moterys ir vaikai, kurie dažnai patiria daugialypę ar sąveikinių formų diskriminaciją, yra viena iš grupių ir asmenų, kuriems gresia didžiausias pavojus valstybėse narėse, narystės siekiančiose šalyse bei šalyse kandidatėse, nes jie susiduria su dar didesnėmis kliūtimis plačiojoje visuomenėje nei romų vyrai ir dažnai gyvena skurdžiose kaimo ar miesto (dažnai neoficialiose) gyvenvietėse, kur menkai prieinamas švietimas, darbas ir sveikatos priežiūros paslaugos, nėra prieigos prie sanitarijos bei švaraus vandens ir jų tikėtina gyvenimo trukmė yra trumpesnė, o ši padėtis dar labiau pablogėjo dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

F.

kadangi sveikatos krizė dažnai buvo naudojama kaip pretekstas užsipulti mažumas, įskaitant migrantus, migrantų kilmės asmenis ir romus, kurie jau patiria rasinę ir etninę diskriminaciją, neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus; kadangi romų moterys ir vaikai, kurie dažnai patiria daugialypę ar sąveikinių formų diskriminaciją, yra viena iš grupių ir asmenų, kuriems gresia didžiausias pavojus valstybėse narėse, narystės siekiančiose šalyse bei šalyse kandidatėse, nes jie susiduria su dar didesnėmis kliūtimis plačiojoje visuomenėje nei romų vyrai ir dažnai gyvena skurdžiose kaimo ar miesto (dažnai neoficialiose) gyvenvietėse, kur menkai prieinamas švietimas, darbas ir sveikatos priežiūros paslaugos, nėra prieigos prie sanitarijos bei švaraus vandens ir jų tikėtina gyvenimo trukmė yra trumpesnė, o ši padėtis dar labiau pablogėjo dėl COVID-19 pandemijos;

| G. | kadangi 2022 m. gegužės 20 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė rekomendaciją dėl kovos su neapykantos kalba, kurioje pateikiamos neprivalomos gairės, kaip kovoti su šiuo reiškiniu; kadangi naujai įsteigtas Kovos su neapykantos nusikaltimais ekspertų komitetas yra įpareigotas iki 2023 m. pabaigos Ministrų Komitetui parengti rekomendacijos dėl neapykantos nusikaltimo projektą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2022 m. gegužės 20 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas priėmė rekomendaciją dėl kovos su neapykantos kalba, kurioje pateikiamos neprivalomos gairės, kaip kovoti su šiuo reiškiniu; kadangi naujai įsteigtas Kovos su neapykantos nusikaltimais ekspertų komitetas yra įpareigotas iki 2023 m. pabaigos Ministrų Komitetui parengti rekomendacijos dėl neapykantos nusikaltimo projektą;

| H. | kadangi tyčiniai veiksmai prieš tam tikrų mažumų grupių teises kai kuriose valstybėse narėse sukūrė ir įtvirtino tokį impulsą ir kitur, kaip pastebima dėl vėl pradedamų varžyti moterų ir LGBTIQ asmenų teisių; kadangi tai yra sąmoningos strategijos, kuriomis siekiama susilpninti ES pagrindinių teisių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje, apsaugą; kadangi Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas priėmė rezoliuciją, kurioje priminė vietos valdžios institucijų atsakomybę apsaugant LGBTIQ asmenų teises ir jas paragino paskirti vietos lygybės įvairovės ekspertus; kadangi Regionų komitetas pateikė daug pasiūlymų dėl aktyvaus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant LGBTIQ asmenų diskriminacijos prevenciją ir apsaugą nuo jos; |
| --- | --- |

H.

kadangi tyčiniai veiksmai prieš tam tikrų mažumų grupių teises kai kuriose valstybėse narėse sukūrė ir įtvirtino tokį impulsą ir kitur, kaip pastebima dėl vėl pradedamų varžyti moterų ir LGBTIQ asmenų teisių; kadangi tai yra sąmoningos strategijos, kuriomis siekiama susilpninti ES pagrindinių teisių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje, apsaugą; kadangi Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas priėmė rezoliuciją, kurioje priminė vietos valdžios institucijų atsakomybę apsaugant LGBTIQ asmenų teises ir jas paragino paskirti vietos lygybės įvairovės ekspertus; kadangi Regionų komitetas pateikė daug pasiūlymų dėl aktyvaus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vykdant LGBTIQ asmenų diskriminacijos prevenciją ir apsaugą nuo jos;

| I. | kadangi per COVID-19 pandemiją įvestų izoliavimo priemonių metu LGBTIQ asmenys, visų pirma jaunimas, patyrė didesnį nei vidutinišką smurto šeimoje ir smurto dėl lyties lygį dėl diskriminavimo, nes jie yra LGBTIQ asmenys; kadangi LGBTIQ asmenims kyla didesnė benamystės rizika ir ši padėtis pablogėjo dėl COVID-19 izoliavimo priemonių taikymo; |
| --- | --- |

I.

kadangi per COVID-19 pandemiją įvestų izoliavimo priemonių metu LGBTIQ asmenys, visų pirma jaunimas, patyrė didesnį nei vidutinišką smurto šeimoje ir smurto dėl lyties lygį dėl diskriminavimo, nes jie yra LGBTIQ asmenys; kadangi LGBTIQ asmenims kyla didesnė benamystės rizika ir ši padėtis pablogėjo dėl COVID-19 izoliavimo priemonių taikymo;

| J. | kadangi žiniasklaidos laisvė yra vienas iš veikiančios demokratijos ir teisinės valstybės ramsčių ir garantijų; kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas ir nepriklausomumas bei žurnalistų saugumas yra esminiai teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę elementai ir yra nepaprastai svarbūs demokratiniam ES ir jos valstybių narių veikimui; kadangi valdžios institucijos turėtų priimti teisinę ir reguliavimo sistemą, kuri skatintų laisvos, nepriklausomos ir pliuralistinės žiniasklaidos plėtojimą; kadangi kai kuriose valstybėse narėse toliau daugėja priekabiavimo internete prie žurnalistų, grasinimo jiems atvejų ir ieškinių prieš žurnalistus, ypač prieš tiriančiuosius žurnalistus, ir tai vykdo žinomi politikai bei visuomenės veikėjai, įskaitant vyriausybės narius; kadangi pranešama apie politinio kišimosi į žiniasklaidos veiklą valstybėse narėse atvejus; kadangi žurnalistams vis dar kyla kliūčių siekiant susipažinti su vieša informacija ir dokumentais; |
| --- | --- |

J.

kadangi žiniasklaidos laisvė yra vienas iš veikiančios demokratijos ir teisinės valstybės ramsčių ir garantijų; kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas ir nepriklausomumas bei žurnalistų saugumas yra esminiai teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę elementai ir yra nepaprastai svarbūs demokratiniam ES ir jos valstybių narių veikimui; kadangi valdžios institucijos turėtų priimti teisinę ir reguliavimo sistemą, kuri skatintų laisvos, nepriklausomos ir pliuralistinės žiniasklaidos plėtojimą; kadangi kai kuriose valstybėse narėse toliau daugėja priekabiavimo internete prie žurnalistų, grasinimo jiems atvejų ir ieškinių prieš žurnalistus, ypač prieš tiriančiuosius žurnalistus, ir tai vykdo žinomi politikai bei visuomenės veikėjai, įskaitant vyriausybės narius; kadangi pranešama apie politinio kišimosi į žiniasklaidos veiklą valstybėse narėse atvejus; kadangi žurnalistams vis dar kyla kliūčių siekiant susipažinti su vieša informacija ir dokumentais;

| K. | kadangi žurnalistų kriminalizavimas dėl jų darbo yra ypač rimta problema; kadangi žurnalistai neturėtų būti įkalinami ar jiems neturėtų būti grasinama laisvės atėmimu už garbės ir orumo įžeidimą; kadangi valstybės narės neturėtų taikyti baudžiamųjų sankcijų už žiniasklaidos nusikaltimus, išskyrus atvejus, kai buvo rimtai pažeistos kitos pagrindinės teisės, ir jos turėtų užtikrinti, kad šios sankcijos nebūtų taikomos žurnalistams diskriminuojant ar savavališkai; |
| --- | --- |

K.

kadangi žurnalistų kriminalizavimas dėl jų darbo yra ypač rimta problema; kadangi žurnalistai neturėtų būti įkalinami ar jiems neturėtų būti grasinama laisvės atėmimu už garbės ir orumo įžeidimą; kadangi valstybės narės neturėtų taikyti baudžiamųjų sankcijų už žiniasklaidos nusikaltimus, išskyrus atvejus, kai buvo rimtai pažeistos kitos pagrindinės teisės, ir jos turėtų užtikrinti, kad šios sankcijos nebūtų taikomos žurnalistams diskriminuojant ar savavališkai;

| L. | kadangi atskleisti faktai, kad kelios šalys, įskaitant ES valstybes nares, prieš žurnalistus, politikus ir kitus veikėjus naudojo šnipinėjimo programą „Pegasus“, kelia didžiulį susirūpinimą ir patvirtina netinkamo stebėjimo technologijų naudojimo pavojų pakenkiant žmogaus teisėms ir demokratijai; |
| --- | --- |

L.

kadangi atskleisti faktai, kad kelios šalys, įskaitant ES valstybes nares, prieš žurnalistus, politikus ir kitus veikėjus naudojo šnipinėjimo programą „Pegasus“, kelia didžiulį susirūpinimą ir patvirtina netinkamo stebėjimo technologijų naudojimo pavojų pakenkiant žmogaus teisėms ir demokratijai;

| M. | kadangi informavimas apie pažeidimą yra vienas iš pagrindinių saviraiškos laisvės aspektų ir atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį atskleidžiant pažeidimus ir apie juos pranešant bei stiprinant demokratinę atskaitomybę ir didinant skaidrumą; kadangi informavimas apie pažeidimą yra pagrindinis informacijos šaltinis kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir tiriant, nustatant bei viešinant korupcijos atvejus viešajame ir privačiajame sektoriuose; kadangi tinkama pranešėjų apie pažeidimus apsauga ES, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat svarbaus pranešėjų apie pažeidimus visuomenėje atliekamo vaidmens pripažinimas yra viena iš būtinų šio vaidmens veiksmingumo užtikrinimo sąlygų; |
| --- | --- |

M.

kadangi informavimas apie pažeidimą yra vienas iš pagrindinių saviraiškos laisvės aspektų ir atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį atskleidžiant pažeidimus ir apie juos pranešant bei stiprinant demokratinę atskaitomybę ir didinant skaidrumą; kadangi informavimas apie pažeidimą yra pagrindinis informacijos šaltinis kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir tiriant, nustatant bei viešinant korupcijos atvejus viešajame ir privačiajame sektoriuose; kadangi tinkama pranešėjų apie pažeidimus apsauga ES, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat svarbaus pranešėjų apie pažeidimus visuomenėje atliekamo vaidmens pripažinimas yra viena iš būtinų šio vaidmens veiksmingumo užtikrinimo sąlygų;

| N. | kadangi kelios kitos valstybės narės dar neįgyvendino visų Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos (9) reikalavimų, visų pirma, susijusių su nacionalinio žiniasklaidos rinkos reguliuotojo nepriklausomumu; |
| --- | --- |

N.

kadangi kelios kitos valstybės narės dar neįgyvendino visų Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos (9) reikalavimų, visų pirma, susijusių su nacionalinio žiniasklaidos rinkos reguliuotojo nepriklausomumu;

| O. | kadangi 2021 m. birželio 24 d. Parlamentas priėmė išsamią rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, kurioje išdėstyta Parlamento vizija šiuo klausimu valstybėse narėse; kadangi rezoliucijoje pripažįstami trūkumai, palankiai vertinama pažanga ir pateikiama daugybė pasiūlymų dėl to, kaip užtikrinti visuotinę galimybę gauti menstruacijų higienos priemonių, išsamų lytinį švietimą, šiuolaikinę kontracepciją, taigi patekiama strategija siekiant lyčių lygybės, saugios ir teisėtos reprodukcinės sveikatos priežiūros, galimybės gauti nevaisingumo gydymo paslaugas ir visuotinę gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusią priežiūrą; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2021 m. birželio 24 d. Parlamentas priėmė išsamią rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, kurioje išdėstyta Parlamento vizija šiuo klausimu valstybėse narėse; kadangi rezoliucijoje pripažįstami trūkumai, palankiai vertinama pažanga ir pateikiama daugybė pasiūlymų dėl to, kaip užtikrinti visuotinę galimybę gauti menstruacijų higienos priemonių, išsamų lytinį švietimą, šiuolaikinę kontracepciją, taigi patekiama strategija siekiant lyčių lygybės, saugios ir teisėtos reprodukcinės sveikatos priežiūros, galimybės gauti nevaisingumo gydymo paslaugas ir visuotinę gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusią priežiūrą;

| P. | kadangi, ES pagrindinių teisių agentūros apklausos dėl smurto prieš moteris duomenimis, partnerio smurto aukos policijai praneša tik 14 proc. sunkiausių atvejų ir du trečdaliai nukentėjusių moterų nuolat nepraneša valdžios institucijoms apie smurtą dėl baimės arba dėl informacijos apie aukų teises trūkumo, arba dėl bendro įsitikinimo, kad lytinio partnerio smurtas yra privatus klausimas, kuris neturėtų būti skelbiamas viešai; |
| --- | --- |

P.

kadangi, ES pagrindinių teisių agentūros apklausos dėl smurto prieš moteris duomenimis, partnerio smurto aukos policijai praneša tik 14 proc. sunkiausių atvejų ir du trečdaliai nukentėjusių moterų nuolat nepraneša valdžios institucijoms apie smurtą dėl baimės arba dėl informacijos apie aukų teises trūkumo, arba dėl bendro įsitikinimo, kad lytinio partnerio smurtas yra privatus klausimas, kuris neturėtų būti skelbiamas viešai;

| Q. | kadangi smurtas dėl lyties yra šiurkštus pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas ir pagrindinė kliūtis siekiant lyčių lygybės visuomenėje; kadangi moterys ir mergaitės vis dar patiria neproporcingai daug smurto dėl lyties, įskaitant, be kitų formų smurto, seksualinį smurtą, priekabiavimą ir moterų lyties organų žalojimą, taip pat smurtą šeimoje ir lytinio partnerio smurtą; kadangi šie smurto veiksmai gali būti vykdomi tiek viešai, tiek privačiai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi smurtas dėl lyties yra šiurkštus pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas ir pagrindinė kliūtis siekiant lyčių lygybės visuomenėje; kadangi moterys ir mergaitės vis dar patiria neproporcingai daug smurto dėl lyties, įskaitant, be kitų formų smurto, seksualinį smurtą, priekabiavimą ir moterų lyties organų žalojimą, taip pat smurtą šeimoje ir lytinio partnerio smurtą; kadangi šie smurto veiksmai gali būti vykdomi tiek viešai, tiek privačiai;

| R. | kadangi kibernetinio smurto dėl lyties reiškinys vis labiau plinta: ES kas penkta 18–29 metų amžiaus moteris pranešė, kad nukentėjo nuo seksualinio priekabiavimo internete; kadangi skaitmeninė viešoji erdvė turi būti saugi aplinka visiems, įskaitant moteris ir mergaites; kadangi internetinėje aplinkoje neturi būti nebaudžiamumo; kadangi Parlamentas dviejuose savo iniciatyva teikiamuose teisėkūros pranešimuose paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl kovos su smurtu dėl lyties ir kibernetiniu smurtu ir dėl smurto dėl lyties įtraukimo į SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytų nusikaltimų sąrašą; |
| --- | --- |

R.

kadangi kibernetinio smurto dėl lyties reiškinys vis labiau plinta: ES kas penkta 18–29 metų amžiaus moteris pranešė, kad nukentėjo nuo seksualinio priekabiavimo internete; kadangi skaitmeninė viešoji erdvė turi būti saugi aplinka visiems, įskaitant moteris ir mergaites; kadangi internetinėje aplinkoje neturi būti nebaudžiamumo; kadangi Parlamentas dviejuose savo iniciatyva teikiamuose teisėkūros pranešimuose paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl kovos su smurtu dėl lyties ir kibernetiniu smurtu ir dėl smurto dėl lyties įtraukimo į SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytų nusikaltimų sąrašą;

| S. | kadangi daugelyje valstybių narių izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo priemonės, taikytos COVID-19 pandemijos metu, yra susijusios su eksponentiškai išaugusiu lytinio partnerio smurto, psichologinio smurto ir prievartinės kontrolės bei kibernetinio smurto atvejų paplitimu ir intensyvumu ir 60 proc. padidėjusiu smurto šeimoje aukų skubios pagalbos iškvietimų, apie kuriuos pranešta, skaičiumi; kadangi dėl reikalavimo likti namuose ir nerimą keliančio smurto dėl lyties „šešėlinės pandemijos“ plitimo moterims ir vaikams buvo sunku gauti veiksmingą apsaugą, paramos paslaugas ir užtikrinti teisingumą, taip pat paaiškėjo, kad paramos ištekliai ir struktūros buvo nepakankami ir kad aukos turėjo ribotas galimybes naudotis paramos paslaugomis, todėl daugelis jų nebuvo tinkamai ir laiku apsaugoti; kadangi valstybės narės turėtų dalytis geriausia patirtimi, susijusia su konkrečiomis priemonėmis, skirtomis prieinamai pagalbai aukoms laiku teikti, įskaitant skubių pranešimų siuntimo sistemų sukūrimą arba kontaktinių centrų, kuriuose būtų galima ieškoti pagalbos, vaistinėse ir prekybos centruose įsteigimą; kadangi, nepaisant šio reiškinio paplitimo, dėl įvairių priežasčių, ypač COVID-19 pandemijos metu, aukos, jų šeimos, draugai, pažįstami asmenys ir kaimynai vis dar nepakankamai praneša apie lytinio partnerio smurtą Europos Sąjungoje; kadangi labai trūksta išsamių, palyginamų ir pagal lytį suskirstytų duomenų, todėl sunku visapusiškai įvertinti krizės poveikį; |
| --- | --- |

S.

kadangi daugelyje valstybių narių izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo priemonės, taikytos COVID-19 pandemijos metu, yra susijusios su eksponentiškai išaugusiu lytinio partnerio smurto, psichologinio smurto ir prievartinės kontrolės bei kibernetinio smurto atvejų paplitimu ir intensyvumu ir 60 proc. padidėjusiu smurto šeimoje aukų skubios pagalbos iškvietimų, apie kuriuos pranešta, skaičiumi; kadangi dėl reikalavimo likti namuose ir nerimą keliančio smurto dėl lyties „šešėlinės pandemijos“ plitimo moterims ir vaikams buvo sunku gauti veiksmingą apsaugą, paramos paslaugas ir užtikrinti teisingumą, taip pat paaiškėjo, kad paramos ištekliai ir struktūros buvo nepakankami ir kad aukos turėjo ribotas galimybes naudotis paramos paslaugomis, todėl daugelis jų nebuvo tinkamai ir laiku apsaugoti; kadangi valstybės narės turėtų dalytis geriausia patirtimi, susijusia su konkrečiomis priemonėmis, skirtomis prieinamai pagalbai aukoms laiku teikti, įskaitant skubių pranešimų siuntimo sistemų sukūrimą arba kontaktinių centrų, kuriuose būtų galima ieškoti pagalbos, vaistinėse ir prekybos centruose įsteigimą; kadangi, nepaisant šio reiškinio paplitimo, dėl įvairių priežasčių, ypač COVID-19 pandemijos metu, aukos, jų šeimos, draugai, pažįstami asmenys ir kaimynai vis dar nepakankamai praneša apie lytinio partnerio smurtą Europos Sąjungoje; kadangi labai trūksta išsamių, palyginamų ir pagal lytį suskirstytų duomenų, todėl sunku visapusiškai įvertinti krizės poveikį;

| T. | kadangi valstybėse narėse vaiko teisės ir toliau pažeidžiamos dėl smurto, prievartos, išnaudojimo, skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos dėl religijos, negalios, lyties, seksualinės tapatybės, amžiaus, etninės kilmės, migracijos ar gyvenamosios vietos statuso; kadangi beveik 25 proc. jaunesnių nei 18 metų vaikų ES kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika; kadangi dėl skurdo vaikai netenka švietimo galimybių vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros paslaugų, tinkamo maisto ir gyvenimo tinkamame būste, šeimos paramos ir net apsaugos nuo smurto ir tai gali turėti labai ilgalaikių padarinių; kadangi ES pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas; kadangi vaiko teisių propagavimas yra aiškiai suformuluotas ES politikos ir Chartijos, kurioje reikalaujama, kad vykdant visus ES veiksmus būtų pirmiausia vadovaujamasi vaiko interesais, tikslas; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybėse narėse vaiko teisės ir toliau pažeidžiamos dėl smurto, prievartos, išnaudojimo, skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos dėl religijos, negalios, lyties, seksualinės tapatybės, amžiaus, etninės kilmės, migracijos ar gyvenamosios vietos statuso; kadangi beveik 25 proc. jaunesnių nei 18 metų vaikų ES kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika; kadangi dėl skurdo vaikai netenka švietimo galimybių vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros paslaugų, tinkamo maisto ir gyvenimo tinkamame būste, šeimos paramos ir net apsaugos nuo smurto ir tai gali turėti labai ilgalaikių padarinių; kadangi ES pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas; kadangi vaiko teisių propagavimas yra aiškiai suformuluotas ES politikos ir Chartijos, kurioje reikalaujama, kad vykdant visus ES veiksmus būtų pirmiausia vadovaujamasi vaiko interesais, tikslas;

| U. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos visoje ES vaikai ir šeimos, ypač tos, kurios jau buvo ekonomiškai ar socialiai pažeidžiamos, patyrė precedento neturinčią įtampą; kadangi nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esantiems vaikams dažnai trūksta tinkamos IT įrangos, prieigos prie interneto ir tinkamos darbo vietos bei sąlygų, o tai per pandemiją dar labiau padidino esamą mokymosi nelygybę; kadangi dėl COVID-19 pandemijos ir priemonių, kurių imtasi reaguojant į ją, padidėjo rizika, kad vaikai patirs smurtą, įskaitant technologijų skatinamą seksualinį vaikų išnaudojimą ir prievartą; kadangi, nors pateikta mažiau vaikų prieglobsčio prašymų, keliose valstybėse narėse vaikų priėmimo sąlygos tebėra netinkamos; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos visoje ES vaikai ir šeimos, ypač tos, kurios jau buvo ekonomiškai ar socialiai pažeidžiamos, patyrė precedento neturinčią įtampą; kadangi nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esantiems vaikams dažnai trūksta tinkamos IT įrangos, prieigos prie interneto ir tinkamos darbo vietos bei sąlygų, o tai per pandemiją dar labiau padidino esamą mokymosi nelygybę; kadangi dėl COVID-19 pandemijos ir priemonių, kurių imtasi reaguojant į ją, padidėjo rizika, kad vaikai patirs smurtą, įskaitant technologijų skatinamą seksualinį vaikų išnaudojimą ir prievartą; kadangi, nors pateikta mažiau vaikų prieglobsčio prašymų, keliose valstybėse narėse vaikų priėmimo sąlygos tebėra netinkamos;

| V. | kadangi pagal Chartijos 47 straipsnį įgyvendinant pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą būtina užtikrinti galimybę kreiptis į nepriklausomą teismą; kadangi politinė įtaka, daroma teisminėms institucijoms, arba jų kontrolė ir panašios kliūtys užtikrinant atskirų teisėjų nepriklausomumą dažnai lėmė tai, kad teisminės institucijos negalėjo atlikti savo nepriklausomo tikrintojo vaidmens nustatant, ar vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios institucijos savavališkai naudojasi valdžia; kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina teisinės valstybės principo laikymuisi ir ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal Chartijos 47 straipsnį įgyvendinant pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą būtina užtikrinti galimybę kreiptis į nepriklausomą teismą; kadangi politinė įtaka, daroma teisminėms institucijoms, arba jų kontrolė ir panašios kliūtys užtikrinant atskirų teisėjų nepriklausomumą dažnai lėmė tai, kad teisminės institucijos negalėjo atlikti savo nepriklausomo tikrintojo vaidmens nustatant, ar vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios institucijos savavališkai naudojasi valdžia; kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina teisinės valstybės principo laikymuisi ir ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsaugai užtikrinti;

| W. | kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad nesugebama spręsti asmenų, kuriems taikomas kardomasis kalinimas, padėties problemos; kadangi praktika, susijusi su kardomojo kalinimo taikymu per COVID-19 pandemiją, įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga, o keliose valstybėse narėse dėl teismo posėdžių ir tyrimų vėlavimo kardomasis kalinimas buvo taikomas ilgesnius laikotarpius; kadangi asmenys, kuriems atimta laisvė, buvo labiau pažeidžiami dėl COVID-19 protrūkio nei likusi visuomenės dalis dėl uždarų sąlygų, kuriomis jie gyveno ilgą laiką; kadangi teismų uždarymas ir (arba) posėdžių ir tyrimų atidėjimas sukėlė sumaištį ir neaiškumą įtariamiesiems, ypač sulaikytiems asmenims, kurie turėjo mažai žinių arba nežinojo, kada įvyks jų teisminis nagrinėjimas ir kiek dar laiko jie bus sulaikyti; |
| --- | --- |

W.

kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad nesugebama spręsti asmenų, kuriems taikomas kardomasis kalinimas, padėties problemos; kadangi praktika, susijusi su kardomojo kalinimo taikymu per COVID-19 pandemiją, įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga, o keliose valstybėse narėse dėl teismo posėdžių ir tyrimų vėlavimo kardomasis kalinimas buvo taikomas ilgesnius laikotarpius; kadangi asmenys, kuriems atimta laisvė, buvo labiau pažeidžiami dėl COVID-19 protrūkio nei likusi visuomenės dalis dėl uždarų sąlygų, kuriomis jie gyveno ilgą laiką; kadangi teismų uždarymas ir (arba) posėdžių ir tyrimų atidėjimas sukėlė sumaištį ir neaiškumą įtariamiesiems, ypač sulaikytiems asmenims, kurie turėjo mažai žinių arba nežinojo, kada įvyks jų teisminis nagrinėjimas ir kiek dar laiko jie bus sulaikyti;

| X. | kadangi tarptautinė teisė patvirtina, kad asmuo negali būti sulaikytas vien dėl to, kad yra prieglobsčio prašytojas; kadangi todėl sulaikymas turi būti taikomas tik kaip kraštutinė priemonė ir tik esant pagrįstam tikslui; kadangi tiek de jure, tiek de facto asmenims be pilietybės teisinio statuso ar dokumentų neturėjimas reiškia, kad jie gali būti sulaikyti neribotą laiką, o tai yra neteisėta pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

X.

kadangi tarptautinė teisė patvirtina, kad asmuo negali būti sulaikytas vien dėl to, kad yra prieglobsčio prašytojas; kadangi todėl sulaikymas turi būti taikomas tik kaip kraštutinė priemonė ir tik esant pagrįstam tikslui; kadangi tiek de jure, tiek de facto asmenims be pilietybės teisinio statuso ar dokumentų neturėjimas reiškia, kad jie gali būti sulaikyti neribotą laiką, o tai yra neteisėta pagal tarptautinę teisę;

| Y. | kadangi 2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių turi tapti veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią teisiniam ir socialiniam nebaudžiamumui ir padidinti visų ES piliečių saugumą bei pagrindinių teisių apsaugą, sistema; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2020–2025 m. ES strategija dėl nusikaltimų aukų teisių turi tapti veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią teisiniam ir socialiniam nebaudžiamumui ir padidinti visų ES piliečių saugumą bei pagrindinių teisių apsaugą, sistema;

| Z. | kadangi biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga yra nepaprastai svarbi siekiant klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi, atsižvelgiant į tai, kad 2021–2030 m. paskelbti JT ekosistemų atkūrimo dešimtmečiu; kadangi Komisija paskelbė, kad esminių aplinkos apsaugos srities teisėkūros iniciatyvų, įskaitant pavyzdinį teisės aktą dėl gamtos atkūrimo, priėmimas turėjo būti atidėtas keliems mėnesiams; kadangi Europos žaliuoju kursu siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti ES gamtinį kapitalą ir apsaugoti jos piliečių sveikatą bei gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio; kadangi keletas siūlomų teisėkūros iniciatyvų turės teigiamą poveikį aplinkos apsaugos lygiui, kaip įtvirtinta Chartijos 37 straipsnyje; |
| --- | --- |

Z.

kadangi biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga yra nepaprastai svarbi siekiant klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi, atsižvelgiant į tai, kad 2021–2030 m. paskelbti JT ekosistemų atkūrimo dešimtmečiu; kadangi Komisija paskelbė, kad esminių aplinkos apsaugos srities teisėkūros iniciatyvų, įskaitant pavyzdinį teisės aktą dėl gamtos atkūrimo, priėmimas turėjo būti atidėtas keliems mėnesiams; kadangi Europos žaliuoju kursu siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti ES gamtinį kapitalą ir apsaugoti jos piliečių sveikatą bei gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio; kadangi keletas siūlomų teisėkūros iniciatyvų turės teigiamą poveikį aplinkos apsaugos lygiui, kaip įtvirtinta Chartijos 37 straipsnyje;

Teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės

| 1. | pabrėžia, kad teisinės valstybės principas yra demokratijos pagrindas, juo palaikomas valdžių atskyrimas, užtikrinama atskaitomybė, prisidedama prie pasitikėjimo viešosiomis institucijomis ir garantuojami teisėtumo, teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, nešališkumo ir lygybės prieš įstatymą principai; pabrėžia, kad teisinės valstybės principas ir ypač teisminių institucijų nepriklausomumas yra nepaprastai svarbūs siekiant užtikrinti piliečių galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis ir laisve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad teisinė valstybė, žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas bei veiksminga kova su korupcija yra mūsų visuomenės pagrindas ir ES pagrindinės vertybės, darančios įtaką visoms pagrindinėms teisėms; apgailestaudamas pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse šie principai nuolat pažeidinėjami ir tai kelia rimtą grėsmę teisingam, teisėtam ir nešališkam ES lėšų paskirstymui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad teisinės valstybės principas yra glaudžiai susijęs su pagarba demokratijai ir pagrindinėms teisėms, ir pabrėžia, kad bet kurios iš šių vertybių padėties blogėjimas yra išpuolis prieš Sąjungos ramsčius, kaip numatyta ES sutartyje; pakartoja daugelį savo raginimų išplėsti Komisijos metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos apimtį, įtraukiant visas ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes, kad būtų galima holistiškai apžvelgti padėtį visose valstybėse narėse; ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant procedūrą, numatytą pagal teisinės valstybės sąlygų mechanizmą, kad būtų pašalinti šie teisinės valstybės principo, demokratijos ir pagrindinių teisių pažeidimai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia sunkius teisinės valstybės principo pažeidimus kai kuriose valstybėse narėse, kurie kelia didelį pavojų pagrindinėms teisėms ir laisvėms; mano, kad kai kuriais atvejais šie pažeidimai yra sisteminio pobūdžio; pabrėžia ryšį tarp blogėjančių teisinės valstybės standartų ir pagrindinių teisių pažeidimų, pavyzdžiui, įvykdytų teisminių institucijų srityje, išpuolių prieš žurnalistus ir laisvą žiniasklaidą, įskaitant teisėsaugos institucijų pernelyg didelės jėgos naudojimą protestų metu ir prie ES sienų, garantijų sulaikytiems asmenims ir tinkamo proceso trūkumą, politinių veikėjų neapykantos kurstymą, didesnes valdžios institucijų galias vykdyti masinį sekimą ir perimtų duomenų plataus masto rinkimą, taip pat apribojimus, taikomus pilietinės visuomenės organizacijoms, gaunančioms finansavimą iš užsienio, arba dėl jų religinės priklausomybės; taip pat smerkia kai kurių valstybių narių vyriausybių pastangas susilpninti valdžių padalijimą ir teisminių institucijų nepriklausomumą; reiškia didelį susirūpinimą, visų pirma, dėl sprendimų, kuriais kvestionuojama Europos teisės viršenybė, ir ragina Komisiją panaudoti visas įmanomas priemones kovojant su šiais išpuoliais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, laikantis ES sutarties 2 straipsnio, ES yra Sąjunga, grindžiama teisinės valstybės principu, ir kad ES teisės vykdymo užtikrinimas yra nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų tinkamai naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad Komisija rečiau naudojosi savo vykdymo užtikrinimo priemonių rinkiniu, visų pirma inicijuodama vis mažiau procedūrų dėl pažeidimų; pažymi, kad ES piliečiai vis dažniau turėjo pasitelkti bylinėjimąsi, kad galėtų pasinaudoti savo pagrindinėmis teisėmis; ragina Komisiją remti šį bylinėjimąsi įsteigiant specialų finansinės pagalbos, skirtos strateginiam bylinėjimuisi dėl su Chartija susijusių teisių, fondą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad, nepaisant daugybės Parlamento rezoliucijų ir pranešimų ir nepaisant kelių ES Teisingumo Teismo (ESTT) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) 2020 m. ir 2021 m. pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ir priimtų sprendimų, teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje toliau blogėja; apgailestauja dėl to, kad Komisija nesugeba tinkamai reaguoti į daugialypius Parlamentui rūpimus klausimus, susijusių su demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis keliose valstybėse narėse; pabrėžia, kad reikia visapusiškai stebėti, kaip laikomasi visų ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, ir visapusiškai užtikrinti, kad jų būtų laikomasi; ragina Komisiją įtraukti išsamią stebėseną į metinę demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių ataskaitą, kad ji būtų ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo dalis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad teismo sprendimai būtų vykdomi tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, ir smerkia tai, kad atitinkamos valdžios institucijos nesilaiko ESTT ir nacionalinių teismų sprendimų; pabrėžia, kad ESTT sprendimai, laikantis Sutarčių, turi būti įgyvendinti laiku ir kuo greičiau, visų pirma sprendimai, kuriais siekiama užkirsti kelią diskriminacijai dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą pažymi, kad korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinės valstybės principui ir vienodam požiūriui į visus piliečius; akcentuoja korupcijos ir pagrindinių teisių pažeidimų ryšį keliose srityse, pavyzdžiui, teisminių institucijų nepriklausomumo, žiniasklaidos laisvės ir žurnalistų bei pranešėjų apie pažeidimus saviraiškos laisvės, sulaikymo įstaigų, galimybės naudotis socialinėmis teisėmis arba prekybos žmonėmis srityse; ragina ES institucijas ir valstybes nares ryžtingai kovoti su korupcija ir parengti veiksmingas korupcijos prevencijos, kovos su ja ir sankcijų skyrimo, taip pat kovos su sukčiavimu priemones ir vykdyti reguliarią viešųjų lėšų panaudojimo stebėseną; ragina Komisiją nedelsiant atnaujinti savo metinę kovos su korupcija stebėseną ir ataskaitų teikimą, atsižvelgiant į ES institucijas ir valstybes nares; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad neveikimas ir atsainus požiūris į oligarchines struktūras bei sisteminiai teisinės valstybės principo pažeidimai silpnina visą Europos Sąjungą ir kenkia jos piliečių pasitikėjimui; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų pinigai niekada nepatektų tiems, kurie kenkia bendroms ES vertybėms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad neatidėliotinos priemonės, kurios lėmė galių sutelkimą ir nukrypimus nuo pagrindinių teisių, padidino korupcijos riziką; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad tinkami teisės aktai ir institucinės sistemos, skirti kovai su korupcija, būtų veiksmingai taikomi praktikoje ir kad vyriausybės veiktų skaidriai bei atskaitingai; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares atidžiai laikytis Europos Tarybos Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) 2020 m. paskelbtų gairių siekiant užkirsti kelią korupcijos rizikai pandemijos sąlygomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl to, kad struktūrinės problemos, susijusios su teisminių institucijų nepriklausomumu ir prokuratūros savarankiškumu, kai kuriose valstybėse narėse trukdo piliečiams naudotis teise kreiptis į teismą ir daro neigiamą poveikį jų teisėms ir laisvėms; primena, kad teisinės valstybės principo taikymo trūkumai vienoje valstybėje narėje turi įtakos visai Sąjungai ir daro poveikį visų ES asmenų teisėms; ragina valstybes nares ir ES institucijas apsaugoti teisėjus ir prokurorus nuo politinių išpuolių ir bet kokių mėginimų daryti spaudimą jiems ir taip pakenkti jų darbui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad, remiantis Chartijos 47 straipsniu, norint užtikrinti pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą, būtina sudaryti galimybę kreiptis į nepriklausomą teismą; atkreipia dėmesį į didėjančius iššūkius, kuriuos kelia nacionaliniai konstituciniai teismai ir kai kurie politikai; atkakliai tvirtina, kad valstybės narės turi visapusiškai laikytis ES ir tarptautinės teisės, taip pat ESTT ir EŽTT sprendimų, įskaitant tuos, kurie yra susiję su teisminių institucijų nepriklausomumu; smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant Lenkiją ir Vengriją, nesilaiko daugelio ES teisės aktų ir Europos teismų sprendimų; ragina valstybes nares gerbti esminį ESTT ir EŽTT vaidmenį ir laikytis jų sprendimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą smerkia praktiką persekioti Lenkijos vyriausybę kritikuojančius teisėjus ir prie jų priekabiauti; ragina Lenkijos vyriausybę nuodugniai reformuoti teisėjams taikomą drausminę sistemą laikantis ESTT sprendimų ir grąžinti į pareigas visus teisėjus, kuriuos iš pareigų pašalino neteisėta Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegija, įskaitant tuos teisėjus, kuriems ir toliau neleidžiama priimti sprendimų, nepaisant to, kad jie teisme sėkmingai apskundė savo įgaliojimų sustabdymą, kurį įvykdė kolegija; ragina Lenkijos valdžios institucijas laikytis įvairių ESTT ir EŽTT nutarčių dėl neteisėto „Konstitucinio Teismo“ ir Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegijos sudėties bei organizacijos, kad būtų laikomasi teisminių institucijų nepriklausomumo standartų, kurių Lenkija yra įsipareigojusi laikytis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Komisijos pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras Vengrijos ir Lenkijos atžvilgiu įgyvendinant 2021 m. liepos mėn. pažeidimų dokumentų rinkinį dėl pagarbos LGBTIQ asmenų žmogaus teisėms ir dėl ES teisės pažeidimų, nes tai yra pirmas kartas, kai Komisija iniciavo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą konkrečiai jų teisėms užtikrinti; atkreipia dėmesį į Komisijos pagrįstą nuomonę Vengrijos vyriausybei dėl įstatymo, nukreipto prieš LGBTIQ asmenis, ir į vyriausybės atsakymą, ir ragina Komisiją tęsti pažeidimo nagrinėjimą bei perduoti bylą ESTT; atkreipia dėmesį į Budapešto Aukščiausiojo Teismo sprendimą, kuriuo panaikinamas įpareigojimas spausdinti atsakomybės ribojimo pareiškimą vaikų knygose Vengrijoje, ir ragina Komisiją stebėti bylos raidą, kad būtų galima įvertinti būtinus tolesnius veiksmus, susijusius su pažeidimu; yra susirūpinęs dėl to, kad nebuvo imtasi tolesnių veiksmų dėl pažeidimų nagrinėjimo procedūrų, susijusių su Lenkijos „zonomis be LGBTI asmenų“, ir dėl to, kad stokojama Lenkijos valdžios institucijų nuoširdaus bendradarbiavimo, ir ragina Komisiją pateikti Lenkijos vyriausybei pagrįstą nuomonę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad 2021 m. spalio mėn. Parlamentas, vadovaudamasis SESV 265 straipsniu, ES Teisingumo Teisme pateikė ieškinį Komisijai dėl to, kad ji nesiėmė veiksmų ir netaikė Sąlygų reglamento (10), kaip buvo prašoma 2021 m. dviejose rezoliucijose, ir kuris buvo pareikštas po to, kai Komisija pateikė nepatenkinamus atsakymus bei mėgino vilkinti reikalą; apgailestauja dėl to, kad iki 2021 m. pabaigos Komisija neatsakė į Parlamento raginimą pradėti taikyti minėto reglamento 6 straipsnio 1 dalį ir tik išsiuntė Vengrijai bei Lenkijai prašymus pateikti informaciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja savo poziciją dėl Sąlygų reglamento, kuris įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d. ir kuris visas tiesiogiai taikomas Europos Sąjungoje bei visose jos valstybėse narėse visoms ES biudžeto lėšoms, įskaitant nuo to laiko pagal laikinąją ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę „NextGenerationEU“ skirtus išteklius – 800 mlrd. EUR; primena, kad Sąlygų reglamente nustatyta aiški teisinės valstybės apibrėžtis, kuri turi būti suprantama atsižvelgiant į kitas Sąjungos vertybes, įskaitant pagrindines teises ir nediskriminavimą; laikosi nuomonės, kad valstybės remiama mažumų diskriminacija daro tiesioginį poveikį tam, kuriems projektams įgyvendinti valstybės narės nusprendžia naudoti ES lėšas, taigi daro tiesioginį poveikį Sąjungos finansinių interesų apsaugai; ragina Komisiją nedelsiant pradėti Sąlygų reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatytą procedūrą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad dar nebuvo tinkamai sureaguota į Parlamento iniciatyvą sukurti ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, kuris būtų reglamentuojamas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstituciniu susitarimu; ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti derybas su Parlamentu dėl tarpinstitucinio susitarimo pagal SESV 295 straipsnį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta nepaprastai svarbų pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį propaguojant ir apsaugant ES sutarties 2 straipsnyje ir Chartijoje įtvirtintas Sąjungos vertybes; pabrėžia, kad jos labai prisideda prie teisinės valstybės principų laikymosi valstybėse narėse, suteikia balsą pažeidžiamiems ir marginalizuotiems asmenims ir užtikrina galimybę naudotis svarbiausiomis socialinėmis paslaugomis; pripažįsta, kad sveika pilietinė erdvė yra išankstinė sąlyga demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms; pabrėžia, kad todėl Sąjunga turėtų įsipareigoti išsaugoti ir puoselėti pilietinę erdvę vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, be kita ko, priimdama specialiai šiam tikslui skirtą strategiją; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina greitą efektyvios, nepriklausomos ir visu pajėgumu veikiančios Europos prokuratūros įsteigimą siekiant sustiprinti kovą su sukčiavimu Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad svarbu remti ir stiprinti ES institucijų, valstybių narių, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos prokuratūros bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad dėl COVID-19 pandemijos, ypač ankstyvaisiais jos etapais, buvo sunkiai pažeistos judėjimo ir darbo laisvės bei pablogėjo darbo ir gyvenimo sąlygos, , be kita ko, sezoninių ir tarpvalstybinių darbuotojų visoje Sąjungoje; ragina valstybes nares užtikrinti, kad dėl pandemijos nustatyti pagrindinių teisių apribojimai būtų panaikinti, kai tik tai bus įmanoma atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį, ir kad būtų visiškai atkurtos visos teisės ir laisvės; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad teisinės valstybės padėtis blogėja daugelyje valstybių narių skirtingais laikotarpiais ir įvairiais valdžios lygmenimis, pradedant vykdomuoju lygmeniu, pavyzdžiui, taikant tokias procedūras, kaip paspartintas teisės aktų priėmimas valstybės ekstremaliųjų situacijų atvejais, ir baigiant vietos lygmeniu, pavyzdžiui, plačiai paplitusiu viešosios tvarkos palaikymo tarnybų piktnaudžiavimu; primena, kad diskrecijos naudojimas turėtų būti kontroliuojamas teismine ar kita nepriklausoma peržiūra ir kad turimos teisių gynimo priemonės turėtų būti aiškios ir lengvai prieinamos, ypač piktnaudžiavimo atveju, įskaitant galimybę kreiptis į ombudsmeną arba kitos formos ypatingosios teisenos įstaigą; ragina valstybes nares nustatyti mechanizmus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui diskrecija, jį ištaisyti ir taikyti sankcijas už jį, taip pat tinkamai pagrįsti savo sprendimus, ypač kai jie daro poveikį asmenų teisėms; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra susirūpinęs dėl to, kad COVID-19 pandemija ir atsakas į ją padarė precedento neturintį poveikį teismų veikimui ir galimybei naudotis teisėmis į gynybą, nes advokatų galimybės konsultuotis su savo klientais buvo labai apribotos; pabrėžia, kad galimybės patekti į policijos nuovadas ir teismus buvo labai apribotos ir daugelis teismo posėdžių buvo atidėti arba vykdomi nuotoliniu būdu; pabrėžia, kad šios priemonės turėjo rimtų pasekmių areštuotų, patrauktų baudžiamojon atsakomybėn ar sulaikytų asmenų galimybėms naudotis savo teise į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija neatleidžia teisėsaugos institucijų nuo jų pareigos atidžiai suderinti ginamus interesus ir naudotis savo įgaliojimais taip, kad būtų laikomasi jų įsipareigojimų žmogaus teisių srityje; primena, kad tais atvejais, kai įvykdomi su viešosios tvarkos palaikymu ir jėgos naudojimu susiję žmogaus teisių pažeidimai, valstybės narės turi atlikti skubius, išsamius, veiksmingus ir nepriklausomus tyrimus ir užtikrinti, kad visi atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn vykdant teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiškia susirūpinimą dėl COVID-19 krizės poveikio sulaikytiems asmenims; pabrėžia, kad kai kurios valstybės narės priėmė priemones, kuriomis siekiama sumažinti kalinių skaičių, tačiau dažnai tik laikinai; pabrėžia, kad ES susiduria su ilgalaike kalėjimų perpildymo krize, kurią daugiausia lemia pernelyg dažnas kardomasis kalinimas (11); yra susirūpinęs dėl didėjančio žmonių, kuriems taikomas kardomasis kalinimas, psichikos sveikatos problemų skaičiaus; primena, kad teisiškai nekaltų asmenų kardomasis kalinimas yra priimtinas tik kaip išimtinė kraštutinė priemonė, ir ragina valstybes nares apriboti kardomojo kalinimo taikymą ir išnagrinėti jo alternatyvas; pabrėžia, kad reikia nustatyti ES kardomojo kalinimo standartus, pagal kuriuos būtų nustatyta minimali bausmė, būtina prieš skiriant kardomąjį kalinimą, kad nesunkius pažeidimus atlikusiems asmenims nebūtų taikomas kardomasis kalinimas; laikosi nuomonės, kad asmenys neturėtų būti laikomi kalėjime laukiant bylos nagrinėjimo viršijant teisinę ribą ir kad bylos turi būti nagrinėjamos per pagrįstą laiką; ragina Komisiją pasiūlyti būtiniausius kalėjimų ir kalinimo sąlygų ES standartus; |
| --- | --- |

24.

Teisė į vienodą požiūrį

| 25. | susirūpinęs pabrėžia, kad toliau vykdoma diskriminacinė praktika dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar bet kokių kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; ragina Komisiją skatinti viešąją politiką, kuria būtų siekiama panaikinti tokią diskriminaciją, ir užtikrinti, kad būtų tinkamai ir visapusiškai įgyvendinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/913/TVR dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija (12); mano, kad Komisija turėtų pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios to nepadaro; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad, remiantis ES pagrindinių teisių agentūros metinėmis ataskaitomis dėl pagrindinių teisių, daugelis valstybių narių taiko diskriminacinę institucinę praktiką, politiką ir įstatymus; ragina Komisiją ir valstybes nares garantuoti visapusišką kovos su diskriminacija teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios neperkelia į nacionalinę teisę ES kovos su diskriminacija teisės aktų arba ne iki galo juos įgyvendina, ir sustiprinti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią institucinei diskriminacijai, visų pirma teisėsaugos ir teismų sistemoje, kuri gali turėti didesnį poveikį pažeidžiamoje padėtyje esančių grupių asmenims; primena, kad būtina skubiai išplėsti apsaugos nuo diskriminacijos taikymo sritį, ją taikant ne tik užimtumo srityje, pasitelkiant horizontalųjį ir tarpsektorinį požiūrį; primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant nutraukti Vienodo požiūrio direktyvos blokavimą nesumažinant jos standartų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad, kaip nurodyta ES pagrindinių teisių agentūros 2021 m. ataskaitoje dėl pagrindinių teisių, valstybės narės turėtų gerokai pagerinti savo priemonių ir institucinės tvarkos veiksmingumą siekiant teisingai ir visapusiškai taikyti Rasinės lygybės direktyvą (13), visų pirma didindamos lygybės įstaigų nepriklausomumą, užtikrindamos, kad joms būtų suteikti tinkami įgaliojimai ir ištekliai, kurių reikia, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti joms pagal ES nediskriminavimo teisės aktus pavestas užduotis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kovojant su rasizmu, be kita ko, pasiūlant plataus užmojo teisės aktus; taip pat ragina Komisiją užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus, susijusius su 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planu (14), ir įdiegti veiksmingus stebėsenos ir vertinimo mechanizmus pažangai išmatuoti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad Komisija paskyrė nusikaltimų aukų teisių koordinatorių, priėmė pirmąją strategiją dėl nusikaltimų aukų teisių ir sukūrė aukų teisių platformą; vis dėlto pabrėžia, kad keliose valstybėse narėse tebėra problemų, susijusių su, visų pirma pažeidžiamoje padėtyje esančių aukų, teise kreiptis į teismą ir su teisminių institucijų nepriklausomumu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina sukurti ES ir nacionalinės lygybės politikos bendradarbiavimo ir koordinavimo integravimo mechanizmą, kuris užtikrintų, kad peržiūrint ir priimant politiką būtų atsižvelgiama į visų formų, ypač sąveikinių formų, diskriminaciją, be kita ko, reguliariai ir skaidriai atliekant poveikio lygybei vertinimus, laikantis aiškių tikslų ir terminų, remiantis įrodymais ir naudojant veiklos rezultatų rodiklius; ragina užmegzti glaudų bendradarbiavimą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, paramos organizacijomis, bendruomenėmis ir asmenimis, patiriančiais diskriminaciją, kartu užtikrinant pakankamus išteklius veiksmams ir stebėsenos priemonėms įgyvendinti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smerkia padažnėjusius išpuolius prieš LGBTIQ asmenis ir primygtinai ragina valstybes nares bei Komisiją imtis priemonių, kad šie išpuoliai liautųsi ir būtų užtikrinta veiksminga LGBTIQ asmenų lygybė visose srityse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smerkia kai kurių ES vyriausybių požiūrį priimti teisės aktus skubos tvarka be viešų konsultacijų arba net išimtiniais atvejais – konstitucinius pakeitimus, kuriais siekiama įteisinti diskriminacinę politiką, dėl kurios kitu atveju nebūtų galima priimti teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatas, konkrečiai nukreiptas prieš LGBTIQ asmenis; pažymi, kad Vengrijos konstitucijoje patvirtinti pakeitimai ir 2021 m. birželio mėn. Vengrijos parlamento priimtas prieš LGBTIQ asmenis nukreiptas įstatymo projektas yra svarbūs teisės į vienodą požiūrį ir nediskriminavimo principo pažeidimo pavyzdžiai; palankiai vertina tai, kad 18 valstybių narių paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame pasmerkė Vengrijos vaikų apsaugos įstatymo pakeitimus, nukreiptus prieš LGBT asmenis; palankiai vertina tai, kad 16 valstybių narių pakartojo remiančios kovą su LGBTIQ asmenų diskriminacija; pabrėžia, kad europinio projekto propagavimas neabejotinai apima tolerancijos, priėmimo, nediskriminavimo ir vienodo požiūrio skatinimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | yra susirūpinęs dėl pranešimų apie perteklinę jėgą, policijos žiaurumą ir netinkamą elgesį prieš romus visoje ES, kurie atitinka 2020 m. ES pagrindinių teisių agentūros paskelbtas išvadas, kurios taip pat parodė, kad romai plačiu mastu patiria skurdą, netinkamas gyvenimo sąlygas, blogą sveikatos būklę, atskirtį nuo darbo rinkos ir priekabiavimą; smerkia tebesitęsiančią socialinę atskirtį ir priešiškumą romams, dėl ko jie yra neproporcingai kriminalizuojami, ir ragina Komisiją parengti geresnius teisės aktus ir konkrečias politikos priemones, kad būtų užkirstas kelias tokiems incidentams ir užtikrintas teisingumas nukentėjusiesiems, o kovai su priešiškumu romams ES politikoje būtų skiriamas pagrindinis dėmesys; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apgailestauja dėl to, kad daug romų ES vis dar gyvena marginalizuotose gyvenvietėse itin nesaugiomis ir labai prastomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis, dažnai neturėdami prieigos prie švaraus geriamojo vandens, elektros energijos, saugaus ir tinkamo būsto, švietimo, užimtumo, sveikatos priežiūros, nuotekų įrenginių ir atliekų surinkimo; primena, kad padėtis romų gyvenvietėse akivaizdžiai pažeidžia žmogaus teises ir pagrindines teises ir turi rimtų pasekmių, ypač romų vaikams; primygtinai ragina valstybes nares laikytis Tarybos rekomendacijos dėl romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo (15), taip pat 2020–2030 m. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginio plano (16) ir šiuo tikslu visapusiškai pasinaudoti ES ir nacionaliniu finansavimu; ragina Komisiją aktyviau stebėti valstybių narių pažangą ir atitinkamai imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja dėl to, kad vaikų iš mažumų grupių segregacija mokyklose tebėra didelė problema Europoje; pabrėžia, kad tokia praktika dažnai atsiranda dėl neteisingos vaikų intelekto sutrikimo diagnozės, pagrįstos jų socialinėmis ar asmeninėmis aplinkybėmis; ragina valstybes nares stiprinti savo įtraukią politiką, kad būtų užkirstas kelias šiai tyčinei ar netyčinei diskriminacinei praktikai, ir įdiegti priežiūros mechanizmus, kad būtų galima peržiūrėti ir prireikus atšaukti sprendimus dėl diagnozės; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą socialinės ir teisinės apsaugos įstaigų dalyvavimą vaikų ir socialinės globos marginalizuotose romų bendruomenėse klausimu, siekiant užtikrinti, kad vaikai gautų apsaugą bei priežiūrą, kurių reikia jų gerovei ir raidai užtikrinti, kartu atsižvelgiant į jų interesus, ir nustatyti procedūras, pritaikytas skirtingiems marginalizuotų romų bendruomenių poreikiams, kad šios įstaigos galėtų vykdyti savo pareigas tokiu pačiu būdu, kaip jas vykdo daugumos gyventojų vaikų atžvilgiu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad naujajame ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginiame plane nustatyti plataus užmojo tikslai septyniose pagrindinėse srityse: nediskriminavimo, įtraukties, dalyvavimo, švietimo, užimtumo, sveikatos priežiūros ir būsto srityse, ir jis yra griežtesnė stebėsenos sistema, kurioje taikomi įvairūs kiekybiškai įvertinami ir išmatuojami tikslai pažangai stebėti; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus dėl strategijos ir pažangos; be to, primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų draudžiamas rasinis ar etninis profiliavimas teisėsaugos, kovos su terorizmu priemonių ir migracijos kontrolės srityse, taip pat policijos smurtas, ir užtikrinti atskaitomybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra susirūpinęs dėl to, kad terorizmas ir kovos su terorizmu politika galėjo lemti tam tikrų grupių, įskaitant spalvotųjų bendruomenes, musulmonų bendruomenes, kovos su rasizmu judėjimus, aktyvistus ir organizacijas, diskriminaciją ir priešiškumą joms; apgailestauja dėl to, kad kai kuriais atvejais ši politika apima politinių, religinių ir kitokių diskursų diskreditavimą, kriminalizavimą ar bandymą kriminalizuoti, o tai gali lemti diskriminacinę teisėsaugos praktiką, pvz., rasinį ir religinį profiliavimą, ir platesnį socialinį poveikį, pvz., savicenzūrą ir pilietinės visuomenės erdvės mažėjimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos sprendimą surengti viešas konsultacijas dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (17) pagal ES strategiją dėl aukų teisių (2020–2025 m.), atnaujinimo, siekiant veiksmingai padidinti aukoms, įskaitant terorizmo aukas, teikiamą pagalbą ir apsaugą ir pripažinti, kad svarbu išsaugoti jų orumą; ragina susijusias institucijas suteikti apsaugos priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias bet kokiai tolesnei viktimizacijai, kurią lemia nukentėjusiųjų atvaizdų žeminimas ir išpuoliai prieš juos socialiniuose sektoriuose, susijusiuose su užpuoliku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pakartoja savo raginimus visoms ES institucijoms ir valstybėms narėms veiksmingai spręsti tokias problemas kaip seksualinis vaikų išnaudojimas, vaikų pornografija, nelydimų migrantų vaikų apsauga, apgyvendintų specialiose įstaigose neįgalių vaikų padėtis, smurtą šeimoje ir išnaudojimą darbe patyrusių vaikų apsauga bei dingę vaikai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina tai, kad Komisija atkreipė dėmesį į Parlamento rekomendacijas ir priėmė plataus užmojo 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategiją (18); dar kartą patvirtina, kad labai svarbu įgyvendinti siūlomas priemones ir toliau plėtoti nacionalines priemones siekiant užtikrinti, kad neįgalieji nebūtų nepalankioje padėtyje ir nebūtų diskriminuojami užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties požiūriais, taip pat kad jų teisės, numatytos JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, būtų visapusiškai užtikrinamos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | yra labai susirūpinęs dėl didėjančio skurdo ir socialinės atskirties, ypač kai tai nulėmė COVID-19 pandemija, taip pat dėl daugėjančių neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų atvejų; toliau reiškia susirūpinimą dėl ypatingos ir precedento neturinčios įtampos, kurią pandemija sukėlė ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, įskaitant moteris, diskriminaciją dėl rasės patiriančioms grupėms priklausančius asmenis, migrantus ir neįgaliuosius; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad COVID-19 krizė buvo vis dažniau naudojama kaip pretekstas užsipulti pažeidžiamoje padėtyje esančias grupes, įskaitant migrantus, imigrantų kilmės asmenis ir romų kilmės asmenis, kurie ir taip patiria rasinę ir etninę diskriminaciją, neapykantą kurstančias kalbas ir neapykantos nusikaltimus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija atskleidė didelius valstybių narių sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo ir socialinės apsaugos sistemų pajėgumų ir pasirengimo trūkumus; yra tvirtai įsitikinęs, kad valstybės narės turi labai pagerinti savo sveikatos priežiūros, socialinės gerovės ir socialinės paramos sistemas, kad užtikrintų visapusišką paramą visiems, ypač labiau pažeidžiamiems asmenims, net ir krizės metu, ir taip tinkamai apsaugotų visų žmonių sveikatos, ekonomines ir socialines teises; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja dėl to, kad COVID-19 pandemija neproporcingai paveikė marginalizuotas romų bendruomenes dėl prastų būsto sąlygų, ribotų galimybių gauti vandens, elektros energijos ir sanitarijos paslaugų, taip pat prieigos prie interneto ir tinkamos IT įrangos trūkumo, todėl jaunesni romų tautybės žmonės dar labiau atsilieka mokyklinio švietimo požiūriu; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad COVID-19 pandemijos poveikis romų kilmės asmenims padidino nelygybę ir sustiprino išankstines nuostatas, įskaitant policijos smurto atvejus; apgailestaudamas pažymi, kad pandemijos metu daugeliu atvejų romams nepagrįstai buvo suverčiama kaltė, ypač per pirmąją bangą; pažymi, kad jie susidūrė su stigmatizacija, diskriminacija ir neapykantą kurstančiomis kalbomis, kuriomis virusas buvo siejamas su jų etnine kilme; apgailestauja, kad kai kurie žiniasklaidos ir socialiniai tinklai dažnai vaizduoja romus kaip pavojų visuomenės sveikatai keliantį veiksnį, dėl kurio plinta virusas; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti savo kovos su romų bendruomenių patiriamu skurdu ir socialine atskirtimi politiką, ypatingą dėmesį skiriant romų tautybės moterų ir vaikų teisėms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad būstas yra pagrindinė būtinybė ir kad galimybė gauti būstą, visų pirma parama aprūpinant būstu, yra pagrindinė teisė, nes būsto neturintys piliečiai negali visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ar naudotis visomis savo pagrindinėmis teisėmis; ragina valstybes nares nedelsiant pripažinti, kad jos turi įsipareigoti laikytis persvarstytos Europos socialinės chartijos 31 straipsnio dėl teisės į būstą; reiškia ypatingą susirūpinimą dėl to, kad ypač jaunimas neturi būsto dėl didžiulio būsto kainų augimo, ypač kai kuriuose miestuose; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripažįsta, kad skurdas yra dar viena diskriminacijos forma, dėl kurios pažeidžiamos pagrindinės teisės, ypač tų grupių, kurių teisėms jau dabar daromas didžiausias poveikis, pavyzdžiui, moterų, migrantų, juodaodžių, ne baltaodžių ir etninių mažumų, LGBTIQ bendruomenės ir vaikų; pabrėžia ypatingą vaikų pažeidžiamumą ir poveikį, kurį skurdas daro vaikams ir jų fiziniam bei psichologiniam vystymuisi; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares parengti skurdo mažinimo politiką, ypatingą dėmesį skiriant vaikams; ragina valstybes nares visiems užtikrinti vienodas galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, kokybišką išsilavinimą ir būstą ir nutraukti viešųjų paslaugų mažinimą, dėl kurio padidėjo skurdas ir, svarbiausia, nelygybė; primena, kad ekonominės ir socialinės teisės yra pagrindinės teisės; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją rengiant ekonominės politikos pasiūlymus atsižvelgti į pagrindines teises; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad užtikrintų teisę į kokybišką darbą, suderinamą su asmeniniu ir šeimos gyvenimu ir vystymusi, nes tai yra geriausias būdas panaikinti skurdą; pripažįsta, kad ši teisė akivaizdžiai pažeidžiama išnaudojimo ir piktnaudžiavimo darbe atvejais; ragina valstybes nares stiprinti darbo inspekcijas ir imtis priemonių, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui darbe; ragina Komisiją išnagrinėti, kokių veiksmų ES turi imtis siekdama prisijungti prie Europos socialinės chartijos, ir pasiūlyti terminus šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | yra susirūpinęs dėl nepakankamos pažangos, susijusios su mažų garantijų darbo sąlygomis priežiūros paslaugų sektoriuje, nes tai turi didžiulių pasekmių vyresnio amžiaus žmonėms, kuriems reikia tokių paslaugų, kad galėtų gyventi orų gyvenimą ir išlikti integruoti į visuomenę; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų kovojant su vyresnio amžiaus žmonių visų formų diskriminacija ir užtikrinti jų poreikių patenkinimą ir teises; pabrėžia, kad svarbu remti iniciatyvas, susijusias su vyresnių žmonių aktyvumu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad internetinių paslaugų prieinamumas visoje ES yra viena iš pagrindinių sąlygų siekiant visiškos socialinės įtraukties Europoje; pažymi, kad kai kuriose ES dalyse vis dar neteikiamos kokybiškos internetinės paslaugos, dažniausiai kaimo vietovėse, ir dėl to gali dar labiau padidėti nelygybė tarp europiečių; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti ES skaitmeninę pertvarką, kurią vykdant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama visų kartų žmonių gerovei vienodai ir sprendžiami saugumo internete klausimai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad svarbu sistemingai rinkti privalomus ir suskirstytus duomenis apie lygybę ir parengti rodiklius, kad būtų galima įvertinti įgyvendinant ES kovos su rasizmu ir diskriminacija strategijas padarytą pažangą ir apie ją pranešti; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų šioje srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti duomenis apie lygybę, suskirstytus pagal rasinę ir etninę kilmę, taip pat kitus saugomus požymius, siekiant dokumentuoti rasizmą ir plėtoti viešąją politiką, kuri iš tikrųjų ir veiksmingai atitiktų nukentėjusių asmenų poreikius, sykiu visapusiškai paisant pagrindinės teisės į privatumą, asmens duomenų apsaugos ir atitinkamų ES ir nacionalinių teisės aktų; |
| --- | --- |

50.

Struktūrinis rasizmas

| 51. | pripažįsta ir smerkia ES egzistuojantį struktūrinį rasizmą, kurį lemia diskursų skatinami stereotipai, dėl kurių etninės mažumos diskriminuojamos visose jų gyvenimo srityse; yra labai susirūpinęs dėl individualių, struktūrinių ir institucinių rasizmo ir ksenofobijos formų ES ir didėjančios arabų, juodaodžių europiečių, asmenų, kilusių iš Azijos, žydų, musulmonų ir romų diskriminacijos; primygtinai ragina valstybes nares nustoti taikyti diskriminacinę institucinę praktiką, politiką ir teisės aktus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad judėjimas „Black Lives Matter“ sutelkė viso pasaulio visuomenę kovoti su teisėsaugos institucijų rasizmu ir jų vykdoma diskriminacija; primena 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (19), kurioje dar kartą patvirtinama, kad juodaodžių gyvybės yra svarbios; pakartoja, kad remia plačiai paplitusius protestus prieš rasizmą ir diskriminaciją, kurie po George’o Floydo mirties 2020 m. vyko Europos sostinėse ir miestuose visame pasaulyje; remia protestuotojų raginimą pareikšti poziciją dėl priespaudos ir struktūrinio rasizmo Europoje; palankiai vertina tai, kad 2021 m. gegužės mėn. paskirtas ES kovos su rasizmu koordinatorius, surengtas ES aukščiausiojo lygio susitikimas kovos su rasizmu klausimais, sukurtas nuolatinis konsultacijų su pilietine visuomene kovos su rasizmu klausimais forumas ir pateiktos 2022 m. kovo 4 d. Tarybos išvados dėl rasizmo ir antisemitizmo; be to, palankiai vertina tai, kad Komisija savo 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų plane pirmą kartą pripažino struktūrinio rasizmo egzistavimą ir nustatė konkrečias kovos su rasizmu ir etnine diskriminacija ES priemones; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares šalinti pagrindines struktūrinės rasizmo priežastis; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones, skirtas šalinti išliekančiai struktūrinei nelygybei pagrindinėse srityse, pavyzdžiui, baudžiamosios teisenos sistemos, švietimo, būsto, užimtumo, sveikatos priežiūros, prekių ir paslaugų srityse; pabrėžia svarbų švietimo ir žiniasklaidos vaidmenį kovojant su rasistiniais naratyvais ir griaunant prietarus bei stereotipus; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kovos su rasizmu mokymus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares iki 2022 m. pabaigos priimti nacionalinius kovos su rasizmu veiksmų planus ir teikti pirmenybę veiksmams, kuriais siekiama spręsti nepakankamos galimybės kreiptis į teismą ir ilgalaikės socialinės ir ekonominės nelygybės, susijusios su, pavyzdžiui, būstu, sveikatos priežiūra, užimtumu ir švietimu, problemas, kurios turi būti pripažintos kaip didžiulės kliūtys, trukdančios visapusiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis, ir pagrindinės kliūtys, trukdančios įtraukčiai ir lygybei; prašo Komisijos stebėti ir užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus, susijusius su šiais nacionaliniais veiksmų planais ir ES veiksmų planu; be to, ragina Komisiją stebėti rasizmo ir diskriminacijos atvejus valstybėse narėse ir su tuo kovoti, be kita ko, inicijuojant pažeidimų nagrinėjimo procedūras, kad būtų skatinamas veiksmingas teisės aktų taikymas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkreipia dėmesį į stiprėjančias rasistines ir ksenofobines nuotaikas, kurias palaiko įtakingi asmenys, politikai ir žiniasklaida, o tai prisidėjo prie to, kad kuriama priešiška aplinka prieš rasizmą kovojantiems advokatams ir organizacijoms; ragina valstybes nares visiškai perkelti į savo teisę ir taikyti Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis; ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad rasistinis ar ksenofobinis motyvas būtų laikomas sunkinančia aplinkybe, arba kad teismai, nustatydami bausmes, galėtų atsižvelgti į tokį motyvą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | yra labai susirūpinęs dėl kraštutinių dešiniųjų judėjimų, ypač neofašistinių ir neonacistinių grupių, egzistavimo ir nuolatinio plitimo ES; ragina valstybes nares imtis skubių priemonių, kad šios grupės būtų veiksmingai uždraustos; kartu ragina plačiau tirti tokių grupių pagrindus, narystės bazę ir ypač jų finansavimo šaltinius, kad būtų galima nustatyti galimą užsienio kišimąsi; pabrėžia, kad istorijos mokymo programose reikia skirti daugiau vietos objektyviam ir faktais pagrįstam mokymui apie įvairias rasines ar etnines ideologijas, pavyzdžiui, vergovę, kolonializmą ar fašizmą, jų formas ir ištakas, įskaitant piktnaudžiavimą mokslu joms pateisinti, taip pat jų pasekmes ir galimas liekanas šiais laikais, siekiant kovoti su pakartotiniu šių ideologijų atgimimu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primena, kad reikia skirti daug dėmesio skaitmeninimui ir galimam socialiniam šališkumui, kuris gali atsirasti naujose technologijose; pabrėžia, kad galimą dirbtinio intelekto (DI) keliamą riziką reikia spręsti ne kaip technologinę, o kaip socialinę problemą, ypač rasinę diskriminaciją patiriančioms grupėms priklausantiems asmenims; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kad būtų užkirstas kelias naujoms technologijoms, įskaitant DI, didinti diskriminaciją, esamą nelygybę ir skurdą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad DI sistemos būtų grindžiamos skaidrumo, paaiškinamumo, teisingumo ir atskaitomybės principais ir kad būtų atliekami nepriklausomi auditai, siekiant užkirsti kelią šioms sistemoms didinti rasizmo problemą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti lyčių ir įvairovės atotrūkio problemą IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos (angl. STEM) sektoriuose, ypač kuriant naujas technologijas, įskaitant DI, ir, visų pirma, sprendimų priėmimo pareigose; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką Rasinės lygybės direktyvos ir Užimtumo lygybės direktyvos įgyvendinimą (20), kad būtų kovojama su tebesitęsiančiu rasizmu, nukreiptu prieš skirtingos kilmės, etninės kilmės ar odos spalvos žmones; smerkia tai, kad rasinės, etninės, kalbinės ir religinės mažumos vis dar susiduria su giliai įsišaknijusiu struktūriniu ir instituciniu rasizmu, diskriminacija, neapykantos nusikaltimais ir neapykantos kalba, nepakankamu teisės kreiptis į teismą įgyvendinimu ir nuolatine socialine ir ekonomine nelygybe, o tai yra pagrindinės kliūtys, trukdančios joms visapusiškai naudotis savo pagrindinėmis teisėmis, socialine įtrauktimi ir lygybe kaip ES piliečiams visose gyvenimo srityse, įskaitant būstą, švietimą, sveikatos priežiūrą ir užimtumą; |
| --- | --- |

58.

Smurtas dėl lyties, moterų teisės ir LGBTIQ+ asmenų teisės

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, kad smurtas dėl lyties yra viena iš labiausiai paplitusių smurto formų Europos Sąjungoje; ES atliktos apklausos atskleidžia, kad viena iš trijų Sąjungos moterų, t. y. iš viso 62 mln. moterų, patyrė fizinį ar seksualinį smurtą kažkuriuo savo gyvenimo laikotarpiu nuo 15 metų amžiaus ir kad daugiau nei pusė moterų (55 proc.) patyrė seksualinį priekabiavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad smurtas dėl lyties yra diskriminacijos forma ir pagrindinių teisių pažeidimas, taip pat lyčių stereotipų, heteropatriarchalinių struktūrų, galios asimetrijos ir struktūrinės bei institucinės nelygybės rezultatas; pabrėžia, kad visose politikos srityse ir priemonėse, skirtose smurtui dėl lyties mažinti, svarbu taikyti sąveikinį ir į aukas orientuotą požiūrį; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų toje srityje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad svarbu kovoti su visų formų smurtu dėl lyties ir skatinti lyčių lygybę ir moterų teises; palankiai vertina 2022 m. kovo 8 d. pateiktą Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje (21), kuriame siūlomos priemonės tam tikrų formų smurto kriminalizavimo srityje, įskaitant išžaginimo, remiantis sutikimo nebuvimu, ir tam tikrų formų kibernetinio smurto kriminalizavimą, taip pat nukentėjusiųjų apsaugos ir galimybės kreiptis į teismą, paramos nukentėjusiesiems ir prevencijos priemonės, taip pat į jį įtrauktos nuostatos dėl sąryšingumo; pabrėžia tarpvalstybinį smurto dėl lyties aspektą ir primygtinai pakartoja, kad su smurtu dėl lyties turi būti kovojama Europos lygmeniu; ragina Komisijai į SESV 83 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą ypatingai sunkių nusikaltimų sąrašą įtraukti smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primygtinai ragina Tarybą užbaigti Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (t. y. Stambulo konvencijos) ratifikavimą; apgailestauja dėl to, kad Bulgarija, Čekija, Vengrija, Latvija, Lietuva ir Slovakija dar neratifikavo šios konvencijos, ir pakartoja savo raginimą šioms valstybėms tai padaryti; atkreipia dėmesį į tai, kad Stambulo konvencija turėtų būti suprantama kaip minimalus standartas smurtui dėl lyties panaikinti; griežtai smerkia kai kurių valstybių narių, visų pirma Lenkijos, bandymus atšaukti priemones, kurių jau imtasi įgyvendinant Stambulo konvenciją ir kovojant su smurtu prieš moteris, ir bandymus atsisakyti šios konvencijos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smerkia prieš lyčių lygybę nukreiptų ir antifeministinių judėjimų veiksmus, kuriais sistemingai pažeidžiamos moterų ir LGBTIQ asmenų teisės; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Sąjungos remiamos ir finansuojamos pilietinės visuomenės organizacijos neskatintų diskriminacijos dėl lyties; palankiai vertina pirmąją ES LGBTIQ asmenų lygybės strategiją ir smerkia vis dažniau pasitaikančius diskriminacijos, neapykantos nusikaltimų ir smurto prieš LGBTIQ asmenis atvejus; prašo Komisijos užtikrinti tinkamą tolesnę su strategija susijusią veiklą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smerkia nuolatinę priešišką reakciją į moterų teises kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma Lenkijoje, Slovakijoje, Kroatijoje ar Lietuvoje, įskaitant priešišką reakciją į lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; primena, kad reprodukcinė prievarta ir atsisakymas suteikti saugaus ir teisėto nėštumo nutraukimo priežiūrą taip pat yra smurto dėl lyties forma; pabrėžia, jog Europos Žmogaus Teisių Teismas ne kartą nurodė, kad griežti teisės aktai dėl nėštumo nutraukimo ir nepakankamas jų įgyvendinimas pažeidžia moterų ir mergaičių žmogaus teises ir jų fizinį savarankiškumą; smerkia tai, kad daugelyje šalių moterys negali atlikti nėštumo nutraukimo, be to, smerkia mažiausiai keturių moterų mirtį Lenkijoje dėl to, kad taikomos taisyklės, draudžiančios nėštumo nutraukimą praktiškai bet kokiomis aplinkybėmis; primygtinai ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių, kad būtų ištaisyti tokie esami žmogaus teisių ir moterų teisių pažeidimai, ir įdiegti reikiamas priemones, kad būtų užkirstas kelias tokiems pažeidimams ateityje; ragina Europos Komisiją nėštumo nutraukimą laikyti pagrindine teise, pašalinti bet kokias kliūtis jo prieinamumui ir užtikrinti, kad jis būtų atliekamas visuomenės sveikatos priežiūros sistemoje, taip pat savo metinėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose daugiau dėmesio skirti lytinei ir reprodukcinei sveikatai ir teisėms; |
| --- | --- |

63.

| 64. | griežtai smerkia romų tautybės moterų diskriminaciją ir segregaciją gimdyvių sveikatos priežiūros įstaigose; palankiai vertina tai, kad Čekija priėmė įstatymą dėl kompensacijų nukentėjusiesiems nuo priverstinės ir neteisėtos sterilizacijos, ir pažymi, kad 2021 m. Slovakijos vyriausybė ėmėsi veiksmų ir atsiprašė, tačiau kol kas nebuvo pasiūlytas kompensavimo įstatymas; mano, kad teisės į sveikatos priežiūrą, ypač į lytinę ir reprodukcinę sveikatą, yra pagrindinės moterų teisės, kurias reikėtų stiprinti ir kurios jokiu būdu neturėtų būti ribojamos ar atimamos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina visas valstybes nares gerbti visų žmonių fizinį savarankiškumą, ypač uždraudžiant interseksualių asmenų lyties organų žalojimą, vadinamąją konversijos terapiją, ir priverstinę translyčių asmenų sterilizaciją, taikomą kaip būtiną sąlygą, kad būtų teisiškai pripažinta lytis; pakartoja, kad teisės aktai dėl lyties pripažinimo turėtų būti priimami laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų, o sykiu lyties pripažinimas turi būti prieinamas, įperkamas, administracinis, greitas ir pagrįstas apsisprendimu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad reikia pripažinti visas partnerystes judėjimo laisvės tikslais, įskaitant ES piliečių partnerius, kurie nėra ES piliečiai; nerimauja dėl to, kad vis dar neįgyvendinamas ESTT sprendimas byloje C-673/16 Coman ir Hamilton, kuriame pripažįstama, kad sąvoka „sutuoktinis“ apima tos pačios lyties sutuoktinius pagal ES judėjimo laisvės teisės aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijai pateiktas skundas, susijęs su identiška byla (A. B. ir K. V. prieš Rumuniją – skundas Nr. 17816/21); pabrėžia, kad dėl Komisijos neveikimo Coman ir Hamilton bylos ieškovai kreipėsi į Europos Žmogaus Teisių Teismą, siekdami apginti savo teises (Coman ir kiti prieš Rumuniją – skundas Nr. 2663/21); pakartoja savo raginimą Komisijai pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl Coman ir Hamilton bylos sprendimo neįgyvendinimo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl vaiko tėvystės ir motinystės tarpusavio pripažinimo tarp valstybių narių, kuriuo bus užtikrintas teisinis tikrumas vaivorykštės šeimoms visoje ES; |
| --- | --- |

67.

| 68. | akcentuoja nerimą keliantį smurto dėl lyties ir smurto šeimoje atvejų skaičiaus padidėjimą per COVID-19 pandemiją; palankiai vertina tai, kad kai kurios nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos skubiai reaguoja ir nustatė priemones, kuriomis siekiama padėti nukentėjusiesiems nuo smurto šeimoje, pavyzdžiui, plečiamos pagalbos linijos ir dalijamasi informacija, diegiamos kodinio žodžio sistemos vaistinėse, konsultavimo centrai maisto produktų parduotuvėse arba paslėptos taikomosios programos, kad būtų lengviau pranešti apie smurtą šeimoje ir šiurkštų elgesį; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nukentėjusiesiems apskritai trūksta prieglaudų ar kitų saugaus apgyvendinimo galimybių; todėl primygtinai ragina valstybes nares skirti tinkamą finansavimą esamoms prieglaudoms, siekiant padėti joms padidinti savo pajėgumus, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas steigti papildomas prieglaudas ir saugias apgyvendinimo patalpas smurtą patyrusiems asmenims, įskaitant kartu su jais esančius nepilnamečius; be to, ragina valstybes nares užtikrinti, kad paslaugos smurtą patyrusiems asmenims būtų laikomos būtinomis ir išliktų prieinamos, jas papildytų tinkamas ir specializuotas policijos pajėgų mokymas, taip pat tiksliniai teisingumo srities veiksmai, siekiant pagerinti pasirengimą ateičiai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | apgailestauja dėl sustiprėjusios priešiškos reakcijos į moterų ir mergaičių teises ir to, kad kai kurios valstybės narės siekė atsisakyti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių, COVID-19 pandemija naudojosi kaip pretekstu riboti galimybes naudotis nėštumo nutraukimo, kontracepcijos ir ginekologinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse, nepaisant pandemijos, buvo bandoma apriboti esamą teisinę moterų prieigos prie nėštumo nutraukimo apsaugą, įskaitant regresines sąlygas, kurios turi būti įvykdytos, kad būtų galima atlikti nėštumo nutraukimą, pvz., privalomas ir šališkas konsultacijas arba laukimo laikotarpius; ypač smerkia tai, kad Slovakijos Parlamentas daugiau kaip 20 kartų bandė apriboti galimybę nutraukti nėštumą šiuo laikotarpiu; tvirtai pabrėžia, kad paslaugos, susijusios su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, turi būti pripažįstamos esminėmis ir prieinamos net ir pasaulinių ekstremaliųjų sveikatos situacijų metu, atsižvelgiant į tai, kad šių paslaugų atveju laikas labai svarbus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad reaguojant į COVID-19 krizę būtų atsižvelgiama į lyčių perspektyvą ir įtraukiamas biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, taip pat ex post poveikio lytims vertinimas, kaip siūloma Komisijos 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje; primygtinai ragina ES institucijas užtikrinti lyčių aspekto integravimą į visas ES politikos sritis ir veiksmus; |
| --- | --- |

70.

Laisvės

| 71. | primena, kad svarbu išsaugoti žiniasklaidos laisvę, pliuralizmą ir nepriklausomumą, užtikrinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą ir rinkos koncentracijos reguliavimą, taip pat užtikrinti žurnalistų apsaugą; mano, kad labai reikalingos privalomos ES masto taisyklės, pagal kurias ES būtų užtikrinama patikima ir nuosekli nepriklausomos žiniasklaidos ir žurnalistų apsauga nuo nepagrįstų ieškinių, kuriais siekiama juos nutildyti arba įbauginti, siekiant padėti panaikinti tokį piktnaudžiavimą; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų šioje srityje, be kita ko, siūlant privalomas priemones ir apsaugant bei skatinant tiriamosios žurnalistikos finansavimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | smerkia strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (angl. SLAPP), kurie pateikiami siekiant nutildyti ir įbauginti žmogaus teisių gynėjus, įskaitant LGBTI teisių gynėjus, kritikuojančius žmogaus teisių pažeidimus, naudojimą; pabrėžia, kad strateginiai ieškiniai dėl visuomenės dalyvavimo yra tik viena iš grėsmių laisvai ir pliuralistinei žiniasklaidai, o kitos grėsmės yra komercinis spaudimas ir reikalavimai, politinis spaudimas, žurnalistų savicenzūra visų pirma ginčytinais klausimais, žurnalistų karjeros nesaugumas ir jiems tenkantis didelis darbo krūvis, spaudimas, kurį jie jaučia norėdami išlaikyti prieigą prie elitinių šaltinių rengiant nekritiškus reportažus, ir perspektyva, kad jų profesinis paaukštinimas bus sustabdytas, jei jie pažeis nerašytas vidines prielaidas dėl tinkamos „linijos“, kurios reikia laikytis itin ginčytinais klausimais, būtent kai kalbama apie užsienio politiką; ragina valstybes nares saugoti ir plėtoti nepriklausomą, pliuralistinę ir laisvą žiniasklaidą; šiuo atžvilgiu smerkia bet kokias priemones, kuriomis siekiama nutildyti kritišką žiniasklaidą ir pakenkti žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui; pabrėžia, kad reikia skubiai kovoti su visais strateginiais ieškiniais dėl visuomenės dalyvavimo; palankiai vertina naują Komisijos iniciatyvą paskelbti rekomendaciją dėl žurnalistų apsaugos, saugumo ir įgalėjimo užtikrinimo Europos Sąjungoje; ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti Žiniasklaidos laisvės aktą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | yra susirūpinęs dėl pranešimų, iš kurių matyti, kad kai kurių valstybių narių valdžios institucijos naudojo šnipinėjimo programą „Pegasus“ politiniais ar kitais nepagrįstais tikslais, kad šnipinėtų žurnalistus, politikus, teisininkus, pilietinės visuomenės veikėjus ir kitus asmenis, taip pažeisdamos ES teisę ir Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje bei Chartijoje įtvirtintas vertybes; yra susirūpinęs dėl „Pegasus“ naudojimo prieš žurnalistus, žmogaus teisių aktyvistus, opozicijos veikėjus ir teisininkus ES ir už jos ribų; primena, kad „Pegasus“ yra tik viena iš daugelio programų, kuriomis valstybiniai subjektai piktnaudžiauja, siekdami vykdyti neteisėtą masinį nekaltų piliečių sekimą; palankiai vertina tai, kad įsteigtas Europos Parlamento tyrimo komitetas dėl „Pegasus“, kuris tirs tariamą netinkamą sekimo priemonių naudojimą ir įtariamų teisių ir laisvių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje ir Chartijoje, pažeidimų mastą bei teiks apsaugos priemones ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad šmeižto kampanijos, nukreiptos prieš LGBTIQ asmenis ir apskritai pilietinę visuomenę, labiau paplitusios valstybėse narėse, kuriose kėsinamasi į žiniasklaidos laisvę; griežtai smerkia viešojoje žiniasklaidoje nuolat rengiamas šmeižto kampanijas prieš teisėjus, žurnalistus ir politikus, kritikuojančius dabartinę vyriausybę, įskaitant strateginius ieškinius dėl visuomenės dalyvavimo, kuriuos pareiškia valstybinės agentūros, vyriausybės pareigūnai, valstybės valdomos įmonės ar asmenys, glaudžiai susiję su vyriausybės koalicijomis visoje Europoje; primygtinai ragina Komisiją naudoti visas turimas teisėkūros ir vykdomąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias šiems bauginimo veiksmams, kurie kelia pavojų saviraiškos laisvei; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su žurnalistų organizacijomis, stebėti išpuolius prieš žurnalistus ir ieškinius, kuriais siekiama nutildyti arba įbauginti nepriklausomą žiniasklaidą, apie juos pranešti ir užtikrinti galimybę naudotis tinkamomis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | apgailestauja, kad žurnalistų saugumas nėra visuotinai užtikrintas; pabrėžia žiniasklaidos pliuralizmo svarbą ir būtinybę apsaugoti žurnalistus nuo grasinimų ir išpuolių, siekiant užkirsti kelią savicenzūrai, užtikrinti saviraiškos laisvę ir teisę į informaciją bei apsaugoti žurnalistų profesiją; ragina Komisiją tobulinti priemones, skirtas įvertinti priemonėms, kurių ėmėsi vyriausybės ir kurios gali pakenkti informacijos laisvei ir pliuralizmui; |
| --- | --- |

75.

| 76. | smerkia išpuolius prieš žurnalistus, kuriems buvo užkirstas kelias rengti reportažus ir taip tiesiog atlikti savo darbą, jų sulaikymus ir smurtą prieš juos protestų metu; reiškia didelį susirūpinimą dėl policijos brutalumo protestų metu atvejų, ypač prieš žurnalistus, ir primygtinai ragina užtikrinti atskaitomybę už šiuos veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti žurnalistų saugumą ir apsaugą, ypač protestų metu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę tam tikri teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus apribojimai gali būti teisėtai nustatyti siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą ar kitus teisėtus interesus, tačiau jie turi būti numatyti įstatymo ir būti būtini bei proporcingi konkrečiam tikslui; reiškia didelį susirūpinimą dėl kai kurių bendrų protestų draudimų, taip pat dėl tam tikrų draudimų ir ribojimų, nustatytų per COVID-19 pandemiją, kai kiti panašaus dydžio vieši susibūrimai liko nepaveikti, ir dėl to, kad naudojama jėga prieš taikius protestuotojus; yra susirūpinęs dėl to, kad valstybių narių teisėsaugos institucijos taiko skirtingas jėgos ir ginklų naudojimo viešajai tvarkai palaikyti ribas; ragina valstybes nares priimant ribojančias priemones ir ribojančius teisės aktus, susijusius su saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisve, apsaugoti pagrindines teises ir sudaryti palankesnes sąlygas aplinkai, kurioje kritika yra sveikų diskusijų bet kuriuo visuomenei svarbiu klausimu dalis; |
| --- | --- |

77.

| 78. | yra labai susirūpinęs dėl išpuolių, priekabiavimo, smurto ir grasinimų žurnalistams, žmogaus teisių gynėjams ir kitiems asmenims, atskleidžiantiems užsienio šalių kišimąsi ir dezinformacijos kampanijas; primygtinai ragina valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad sparčiai auga dezinformacija, apgaulė ir politinė propaganda, į savo mokymo programas įtraukti tikslingą, pagal amžių pritaikytą veiklą, kuria būtų siekiama ugdyti kritinį mąstymą, gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir skaitmeninius įgūdžius; ragina daugiau dėmesio skirti pilietiškumo ugdymui, daugiausia dėmesio skiriant pagrindinėms teisėms, demokratijai ir dalyvavimui sprendžiant viešuosius reikalus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad kai kurių valstybių narių pozicijos tarptautiniuose spaudos laisvės reitinguose nukrito žemyn; atkreipia dėmesį į nepakeičiamą visuomeninės žiniasklaidos vaidmenį ir pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti ir išlaikyti jos nepriklausomumą nuo politinio kišimosi; griežtai smerkia grėsmę žiniasklaidos laisvei, įskaitant žurnalistų ir pranešėjų persekiojimą ir išpuolius prieš juos, jų teisinės apsaugos nepaisymą bei žiniasklaidos užgrobimą ar politiniais tikslais motyvuojamus veiksmus žiniasklaidos sektoriuje; |
| --- | --- |

79.

| 80. | yra labai susirūpinęs dėl toliau blogėjančios žiniasklaidos laisvės padėties Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovėnijoje ir įvairių valdančiųjų koalicijų įgyvendinamų reformų, kuriomis siekiama sumažinti įvairovę ir nutildyti kritiškus balsus žiniasklaidoje; taip pat yra susirūpinęs, kad kai kuriose valstybėse narėse nesama skaidrių ir aiškiai nustatytų principų dėl nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios reklamos platinimo žiniasklaidos priemonėse; labai apgailestauja dėl to, kad per COVID-19 pandemiją pablogėjo žiniasklaidos ekonominė padėtis, ir mano, kad reikėtų imtis konkrečių priemonių siekiant sumažinti pandemijos poveikį žiniasklaidos priemonėms; |
| --- | --- |

80.

| 81. | reiškia susirūpinimą dėl vyriausybės kontroliuojamų įstaigų, valdančių didelę žiniasklaidos dalį, kūrimo ir visuomeninės žiniasklaidos priemonių užvaldymo siekiant tenkinti šališkus interesus; primena, kad tais atvejais, kai žiniasklaidos nuosavybė išlieka labai koncentruota, nesvarbu, ar ji priklauso vyriausybei, ar privatiems subjektams, tai kelia didelį pavojų žiniasklaidoje pristatomos informacijos ir nuomonių įvairovei; primena, kad saviraiškos ir informacijos laisvė, įskaitant meninės išraiškos laisvę, ir žiniasklaidos laisvė yra demokratijos ir teisinės valstybės principo pagrindas, ir primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti savo žiniasklaidos institucijų nepriklausomumą; primena, kad teisė ieškoti informacijos ir idėjų, jas gauti ir skleisti žodžiu, raštu ar spausdinta forma, meno forma arba naudojant bet kokias kitas komunikacijos priemones yra meninės raiškos laisvės dalis; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant žiniasklaidos reguliatorių nepriklausomumui, žiniasklaidos nuosavybės skaidrumui ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis; ragina Komisiją veiksmingai naudoti pažeidimo nagrinėjimo procedūras atvejais, kai valstybės narės įgyvendina šias nuostatas neteisingai arba nevisapusiškai; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad kai kurios priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi reaguodamos į COVID-19 pandemiją, turėjo itin didelį poveikį teisei į privatumą ir duomenų apsaugą, kad nebuvo visapusiškai konsultuojamasi su duomenų apsaugos institucijomis, kad ne visada buvo aiškus būtinumas ir proporcingumas ir kad daugeliu atvejų trūko tvirto teisinio pagrindo ir nebuvo atliktas tinkamas vertinimas; ragina Komisiją, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną ir Europos duomenų apsaugos valdybą nedelsiant įvertinti padėtį; |
| --- | --- |

83.

| 84. | reiškia didelį susirūpinimą dėl silpno ir nevienodo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (22) vykdymo užtikrinimo, dėl kurio kyla pavojus, kad jis taps neveiksmingu dokumentu, neužtikrinančiu realios piliečių apsaugos; apgailestauja dėl to, kad Komisija neatsižvelgė į Parlamento raginimą pradėti pažeidimo tyrimo procedūrą prieš Airiją dėl netinkamo šio reglamento vykdymo užtikrinimo; |
| --- | --- |

84.

| 85. | yra susirūpinęs dėl Komisijos vidaus gairių dėl įrašų valdymo ir archyvų, kurios grindžiamos klaidingu Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės susipažinti su dokumentais aiškinimu (23), ir dėl tekstinių žinučių neįtraukimo į taisyklių dėl galimybės susipažinti su dokumentais taikymo sritį, kurį Europos ombudsmenas įvertino kaip netinkamą administravimą; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės sutrukdė veiksmingai naudotis piliečių teise susipažinti su dokumentais, nepagrįstai delsdamos ar net panaikindamos prašymų susipažinti su dokumentais pateikimo terminus; pabrėžia, kad tai ne tik lėmė ES piliečių pasitikėjimo valdžios institucijomis trūkumą, bet ir pakenkė žiniasklaidos pliuralizmui ES; |
| --- | --- |

85.

Padėtis ir pagrindinių teisių pažeidimai prie ES išorės sienų

| 86. | pabrėžia, kad gyvybių gelbėjimas yra teisinė pareiga pagal tarptautinę ir ES teisę; griežtai smerkia kai kuriose valstybėse narėse pradėtas baudžiamąsias bylas prieš pilietinės visuomenės organizacijas ir asmenis dėl humanitarinės pagalbos teikimo migrantams; ragina valstybes nares užtikrinti, kad asmenys ir pilietinės visuomenės organizacijos, teikiančios pagalbą migrantams dėl humanitarinių priežasčių, nebūtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

86.

| 87. | smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės patvirtino įstatymus, politikos priemones ir praktiką, kuriais kenkiama veiksmingai pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir migrantų žmogaus teisių apsaugai sausumoje ir jūroje; ragina Komisiją ir valstybes nares savo migracijos ir prieglobsčio politikoje didžiausią dėmesį skirti migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teisėms bei atsakomybės pasidalijimo principui; |
| --- | --- |

87.

| 88. | griežtai smerkia apgręžimų ir pagrindinių teisių pažeidimų bei smurto prie ES išorės sienų prieš migrantus, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus atvejus, kuriuos pasmerkė tokios institucijos kaip Tarptautinė migracijos organizacija (24), taip pat humanitarinių darbuotojų ir aktyvistų kriminalizavimą ir neproporcingą ES lėšų naudojimą uždariems objektams statyti ir išorės sienoms stiprinti; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti visapusišką pagrindinių teisių stebėsenos sistemą, kad būtų galima ištirti visus įtarimus dėl apgręžimo ir pagrindinių teisių pažeidimų ir padidinti priemonių, kurių imamasi prie išorės sienų, skaidrumą, kaip ragino ES pagrindinių teisių agentūra (25); ragina Komisiją pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras tais atvejais, kai esama apgręžimo ir smurto požymių; |
| --- | --- |

88.

| 89. | reiškia didelį susirūpinimą dėl paskelbtos informacijos apie Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą (FRONTEX), pripažįstant jos dalyvavimą apgręžimuose ir žinojimą apie juos; ragina FRONTEX taikyti su ja susijusio reglamento 46 straipsnį (26) ir sustabdyti visas operacijas valstybėse narėse, kuriose vyksta tokie atvejai, ir užtikrinti visišką šios organizacijos operatyvinės veiklos skaidrumą ir atskaitomybę; ragina Komisiją atlikti tyrimą ir imtis reikiamų priemonių siekiant nutraukti šią FRONTEX praktiką; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina valstybes nares nustatyti tinkamas procedūras siekiant užtikrinti, kad asmenys būtų išklausyti prieš juos grąžinant kaimyninei valstybei narei, ir oficialiai pranešti jiems apie priimtą sprendimą; smerkia tai, kad migrantai ir prieglobsčio prašytojai, sulaikyti kirtus ES vidaus arba išorės sieną, nėra sistemingai išklausomi prieš juos grąžinant į kaimyninę valstybę narę ir jiems taip pat nėra sistemingai pranešama apie tokį grąžinimą; primena valstybių narių pareigą veiksmingai užtikrinti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į lygybę prieš įstatymą visiems žmonėms; |
| --- | --- |

90.

| 91. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nelydimų nepilnamečių, kertančių ES išorės sienas, ypač rytines ir pietines sienas, ir ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti nelydimų nepilnamečių padėčiai šiuose perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

91.

| 92. | yra susirūpinęs dėl to, kad prie sienų vis dažniau naudojamos technologijos, nes kai kurios jų gali būti itin atgrasios; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares prie sienų sukurti nepriklausomus kontrolės mechanizmus, kurie taip pat apimtų sienų stebėjimo veiklos stebėseną, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

92.

Neapykantos nusikaltimai ir neapykantą kurstančios kalbos

| 93. | yra susirūpinęs dėl to, kad valstybėse narėse daugėja neapykantą kurstančių kalbų ir šmeižto kampanijų, kurias dažnai vykdo aukšto rango valstybės pareigūnai arba vadovaujantys politikai ir kurios konkrečiai skirtos žiniasklaidai, NVO ir tam tikroms socialinėms grupėms ar mažumoms, pavyzdžiui, LGBTIQ asmenims; pabrėžia, kad jų poveikis pilietinei erdvei yra nepaneigiamas, nes tai sukuria nesaugią aplinką pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams; yra sunerimęs dėl daugybės išpuolių prieš LGBTIQ biurus ir darbuotojus pavyzdžių vien 2021 m. keliose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

93.

| 94. | smerkia visų rūšių neapykantos nusikaltimų, neapykantą kurstančių kalbų ir nepagrįstų ar nesąžiningų kaltinimų atvejus ir realiame gyvenime, ir internete, kai jie paremti bet kokia diskriminacija, be kita ko, dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar bet kokių kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, kilmės, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; reiškia susirūpinimą dėl nusikaltimų, susijusių su neapykantos, diskriminacijos ar smurto kurstymu, kurie paplito per pasaulinę COVID-19 pandemiją ir lėmė kai kurių itin pažeidžiamų asmenų stigmatizavimą; primena, kad rasizmas ir ksenofobija yra nusikaltimai, o ne nuomonės; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo išplėsti ES nusikaltimų sąrašą, į jį įtraukiant neapykantą kurstančią kalbą ir neapykantos nusikaltimus, ir ragina Tarybą stropiai siekti, kad jis būtų vienbalsiai priimtas; primena, kad Komisija ir valstybės narės turi bendradarbiauti su interneto bendrovėmis siekiant užtikrinti tinkamas apsaugos priemones ir visapusiškai įgyvendinti Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

95.

Aplinkos apsauga

| 96. | atkreipia dėmesį į Chartijos 37 straipsnį, kuriame patvirtinta, kad priemones, kuriomis siekiama užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti aplinkos kokybę, reikia integruoti į Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina Komisiją nedelsiant priimti atitinkamas teisėkūros iniciatyvas ir pagal pradinį tvarkaraštį priimti tolesnius planuojamus teisės aktus; pabrėžia, kad priimant sprendimus dėl visų politikos sričių ir iniciatyvų būtina skubiai atsižvelgti į atitinkamus aplinkosaugos klausimus; mano, kad tvarumas turi būti pagrindinis visos makroekonominės politikos principas, siekiant užtikrinti teisingą perėjimą prie ekologiškai tvarios ekonomikos, sykiu apsaugant ir kuriant tvarias darbo vietas, taip pat siekiant įveikti vieną iš didžiausių grėsmių, kokias kada nors yra patyrusi žmonija; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina ES mastu įgyvendinti Orhuso konvenciją, kuria susiejamos aplinkos apsaugos ir žmogaus teisės; pabrėžia, kad žala aplinkai ir kai kurių valdžios institucijų negebėjimas teikti informacijos apie didelę su aplinka susijusią riziką, kurią patiria asmenys, gali sukelti didelių ir žalingų padarinių asmenims; ragina apsaugoti žurnalistus, aktyvistus, NVO, teisių gynėjus, pranešėjus ir visuomenės sergėtojus, veikiančius šiose srityse; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  OL L 331, 2021 9 20, p. 8.

(2)  OL C 474, 2021 11 24, p. 140.

(3)  OL C 81, 2022 2 18, p. 43.

(4)  OL C 99, 2022 3 1, p. 218.

(5)  OL C 117, 2022 3 11, p. 2.

(6)  OL C 395, 2021 9 29, p. 2.

(7)  OL C 255, 2021 6 29, p. 7.

(8)  OL C 61, 2022 2 4, p. 36.

(9)  2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (OL L 95, 2010 4 15, p. 1).

(10)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1).

(11)  „Fair Trials“. „Europa: dėl didesnio kardomojo kalinimo atvejų skaičiaus silpnėja teisinė valstybė“ (angl. Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law), 2021 m. balandžio 28 d.

(12)  2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 328, 2008 12 6, p. 55).

(13)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos Direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

(14)  2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatas „Lygybės Sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565).

(15)  2021 m. kovo 12 d. Tarybos rekomendacija dėl romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo (OL C 93, 2021 3 19, p. 1).

(16)  2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatas „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620).

(17)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (OL L 315, 2012 11 14, p. 57.)

(18)  2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101).

(19)  OL C 362, 2021 9 8, p. 63.

(20)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(23)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(24)  Tarptautinė migracijos organizacija, „IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders“ („TMO ragina nutraukti apgręžimą ir smurtą prieš migrantus prie ES išorės sienų“), 2021 m. vasario 9 d.

(25)  Europos Sąjungos Pagrindinių teisių agentūra, 2018 m. pagrindinių teisių ataskaita, 2021 m. balandžio mėn.

(26)  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ES: 8-oji Sanglaudos ataskaita

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ES: 8-oji sanglaudos ataskaita“ (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (1) (Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (1) (Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos priimtą Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos priimtą Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (9),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014 (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014 (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1755, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1755, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/461, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, siekiant suteikti finansinę paramą valstybėms narėms ir dėl narystės Sąjungoje besiderančioms šalims, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (12) (Europos Sąjungos solidarumo fondas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/461, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, siekiant suteikti finansinę paramą valstybėms narėms ir dėl narystės Sąjungoje besiderančioms šalims, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (12) (Europos Sąjungos solidarumo fondas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (13) (toliau – Reglamentas dėl Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (13) (toliau – Reglamentas dėl Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (COM(2018)0373),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą dėl 8-osios Sanglaudos ataskaitos „Sanglauda Europoje iki 2050 m.“ (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą dėl 8-osios Sanglaudos ataskaitos „Sanglauda Europoje iki 2050 m.“ (COM(2022)0034),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikatą „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“ (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikatą „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“ (COM(2022)0198),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345),

| — | atsižvelgdamas į Amsterdamo paktą, kuriuo nustatoma ES miestų darbotvarkė, dėl kurios susitarta 2016 m. gegužės 30 d. Amsterdame vykusiame neoficialiame ES valstybių narių ministrų, atsakingų už miestų klausimus, susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amsterdamo paktą, kuriuo nustatoma ES miestų darbotvarkė, dėl kurios susitarta 2016 m. gegužės 30 d. Amsterdame vykusiame neoficialiame ES valstybių narių ministrų, atsakingų už miestų klausimus, susitikime,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitą „Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitą „Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. Regionų komiteto nuomonę „ES kaimo vietovių atgaivinimo strategija“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. Regionų komiteto nuomonę „ES kaimo vietovių atgaivinimo strategija“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl dokumento „ES struktūrinės ir sanglaudos politikos vaidmuo inovatyviai ir pažangiai skatinant ekonomikos pertvarką“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl dokumento „ES struktūrinės ir sanglaudos politikos vaidmuo inovatyviai ir pažangiai skatinant ekonomikos pertvarką“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonę „ES sanglaudos politikos vaidmuo kovojant su nelygybe naujuoju programavimo laikotarpiu po COVID-19 krizės. Papildomumas ir galimas dubliavimasis su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP) ir nacionaliniais ekonomikos gaivinimo planais“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonę „ES sanglaudos politikos vaidmuo kovojant su nelygybe naujuoju programavimo laikotarpiu po COVID-19 krizės. Papildomumas ir galimas dubliavimasis su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP) ir nacionaliniais ekonomikos gaivinimo planais“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. EESRK nuomonę dėl socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. EESRK nuomonę dėl socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (17),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (18),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos paskelbtą naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos paskelbtą naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos paskelbtą Atotrūkio mažinimo iniciatyvą (dar vadinamą Atsiliekančių regionų iniciatyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos paskelbtą Atotrūkio mažinimo iniciatyvą (dar vadinamą Atsiliekančių regionų iniciatyva),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus JT darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus JT darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos kaip sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo sveikatos srityje stiprinimo priemonės (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos kaip sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo sveikatos srityje stiprinimo priemonės (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens skatinant novatorišką ir pažangią pertvarką ir regionų IRT jungtis (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens skatinant novatorišką ir pažangią pertvarką ir regionų IRT jungtis (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl miestų teritorijų iššūkių pasibaigus COVID-19 pandemijai (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl miestų teritorijų iššūkių pasibaigus COVID-19 pandemijai (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos lyčių aspekto (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos lyčių aspekto (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl demografinių tendencijų pakeitimo ES regionuose naudojant sanglaudos politikos priemones (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl demografinių tendencijų pakeitimo ES regionuose naudojant sanglaudos politikos priemones (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir regioninių aplinkos strategijų kovojant su klimato kaita (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir regioninių aplinkos strategijų kovojant su klimato kaita (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl mažiau išsivysčiusių regionų ES (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl mažiau išsivysčiusių regionų ES (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir žiedinės ekonomikos (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir žiedinės ekonomikos (27),

| — | atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities galutinę ataskaitą ir jos rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities galutinę ataskaitą ir jos rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „ES atsiliekantys regionai. Dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“, kurį 2020 m. rugsėjo mėn. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „ES atsiliekantys regionai. Dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“, kurį 2020 m. rugsėjo mėn. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (28),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų apžvalgą Nr. 01/2020 dėl klimato srities išlaidų stebėjimo ES biudžete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų apžvalgą Nr. 01/2020 dėl klimato srities išlaidų stebėjimo ES biudžete,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0210/2022),

| A. | kadangi per paskutinį finansinį laikotarpį (2014–2020 m.) įgyvendinant sanglaudos politiką, kaip pagrindinę viešųjų investicijų politiką, buvo paremta daugiau kaip 1,4 mln. įmonių, prisidėta prie 1 544 km geležinkelio linijų ir saugesnių kelių, suteikta parama 45,5 mln. žmonių integruojantis į darbo rinką ir iki 5 proc. padidintas BVP mažiausiai išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi per paskutinį finansinį laikotarpį (2014–2020 m.) įgyvendinant sanglaudos politiką, kaip pagrindinę viešųjų investicijų politiką, buvo paremta daugiau kaip 1,4 mln. įmonių, prisidėta prie 1 544 km geležinkelio linijų ir saugesnių kelių, suteikta parama 45,5 mln. žmonių integruojantis į darbo rinką ir iki 5 proc. padidintas BVP mažiausiai išsivysčiusiuose regionuose;

| B. | kadangi pandemijos metu nedarbo rizika, išaugęs skurdas ir lyčių nelygybė buvo ypač akivaizdi mažiau išsivysčiusiuose ES regionuose; kadangi šiuose regionuose vyrų ir moterų užimtumo skirtumas buvo beveik dvigubai didesnis nei labiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

B.

kadangi pandemijos metu nedarbo rizika, išaugęs skurdas ir lyčių nelygybė buvo ypač akivaizdi mažiau išsivysčiusiuose ES regionuose; kadangi šiuose regionuose vyrų ir moterų užimtumo skirtumas buvo beveik dvigubai didesnis nei labiau išsivysčiusiuose regionuose;

| C. | kadangi sanglaudos politika, nors ji ir nėra krizei skirta priemonė, nuolat padeda veiksmingai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir asimetrinius sukrėtimus, tokius kaip COVID-19 krizė, „Brexit‘as“ ir dabartinė pabėgėlių krizė, kurią sukėlė Rusijos invazija į Ukrainą, įskaitant paramą valstybėms narėms, kurios priėmė daugiausia pabėgėlių iš Ukrainos; kadangi ši pagalba ekstremaliosios situacijos atveju vis dėlto neturėtų kenkti strateginiam požiūriui per visą finansavimo laikotarpį, nes pati sanglaudos politika yra ilgalaikė investicijų politika; |
| --- | --- |

C.

kadangi sanglaudos politika, nors ji ir nėra krizei skirta priemonė, nuolat padeda veiksmingai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir asimetrinius sukrėtimus, tokius kaip COVID-19 krizė, „Brexit‘as“ ir dabartinė pabėgėlių krizė, kurią sukėlė Rusijos invazija į Ukrainą, įskaitant paramą valstybėms narėms, kurios priėmė daugiausia pabėgėlių iš Ukrainos; kadangi ši pagalba ekstremaliosios situacijos atveju vis dėlto neturėtų kenkti strateginiam požiūriui per visą finansavimo laikotarpį, nes pati sanglaudos politika yra ilgalaikė investicijų politika;

| D. | kadangi būsimą sanglaudos politiką labai svarbu formuoti remiantis strategija, kurios laikomasi per visą finansavimo laikotarpį, tačiau kartais ją galima persvarstyti ir pakoreguoti atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi būsimą sanglaudos politiką labai svarbu formuoti remiantis strategija, kurios laikomasi per visą finansavimo laikotarpį, tačiau kartais ją galima persvarstyti ir pakoreguoti atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą;

| E. | kadangi išsivystę rytiniai ES regionai jau beveik pasivijo likusius ES regionus, tačiau keletas vidutinių pajamų ir mažiau išsivysčiusių regionų išgyvena ekonomikos sąstingį arba nuosmukį, o tai galėtų reikšti, kad jie pateko į vystymosi spąstus; kadangi skirstant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į skirtumų raidą ne tik tarp valstybių narių, bet ir jų viduje; |
| --- | --- |

E.

kadangi išsivystę rytiniai ES regionai jau beveik pasivijo likusius ES regionus, tačiau keletas vidutinių pajamų ir mažiau išsivysčiusių regionų išgyvena ekonomikos sąstingį arba nuosmukį, o tai galėtų reikšti, kad jie pateko į vystymosi spąstus; kadangi skirstant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į skirtumų raidą ne tik tarp valstybių narių, bet ir jų viduje;

| F. | kadangi spartus augimas mažiau išsivysčiusiuose regionuose skatina konvergenciją, tačiau tikėtina, kad nauda, kurią jie gauna dėl mažesnių sąnaudų ir investicijų grąžos, ilgainiui mažės; kadangi tam, kad mažiau išsivystę regionai išlaikytų nuolatinį augimą, išvengtų vystymosi spąstų, panaikintų jungčių atotrūkį ir užtikrintų kokybiškas paslaugas bei deramas gyvenimo sąlygas, jiems reikės skatinti švietimą ir mokymą, didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, gerinti savo institucijų veiklos kokybę ir toliau investuoti į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

F.

kadangi spartus augimas mažiau išsivysčiusiuose regionuose skatina konvergenciją, tačiau tikėtina, kad nauda, kurią jie gauna dėl mažesnių sąnaudų ir investicijų grąžos, ilgainiui mažės; kadangi tam, kad mažiau išsivystę regionai išlaikytų nuolatinį augimą, išvengtų vystymosi spąstų, panaikintų jungčių atotrūkį ir užtikrintų kokybiškas paslaugas bei deramas gyvenimo sąlygas, jiems reikės skatinti švietimą ir mokymą, didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, gerinti savo institucijų veiklos kokybę ir toliau investuoti į infrastruktūrą;

| G. | kadangi, nors 2012–2019 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius sumažėjo, skurdas ir socialinė atskirtis tebegresia 20 proc. visų ES gyventojų; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nors 2012–2019 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius sumažėjo, skurdas ir socialinė atskirtis tebegresia 20 proc. visų ES gyventojų;

| H. | kadangi infrastruktūros kokybė, paslaugų teikimas, galimybė naudotis sveikatos priežiūra ir transportu ir judumo sprendimai miesto ir kaimo regionuose labai skiriasi; |
| --- | --- |

H.

kadangi infrastruktūros kokybė, paslaugų teikimas, galimybė naudotis sveikatos priežiūra ir transportu ir judumo sprendimai miesto ir kaimo regionuose labai skiriasi;

| I. | kadangi miestai ir funkcinės miesto ir kaimo sąsajos yra svarbūs regioninės plėtros, sanglaudos ir tvarios teisingos pertvarkos veiksniai; |
| --- | --- |

I.

kadangi miestai ir funkcinės miesto ir kaimo sąsajos yra svarbūs regioninės plėtros, sanglaudos ir tvarios teisingos pertvarkos veiksniai;

| J. | kadangi didėjančios žaliavų ir statybinių medžiagų sąnaudos daro tiesioginį neigiamą poveikį daugeliui ES finansuojamų infrastruktūros projektų ir kelia pavojų jų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

J.

kadangi didėjančios žaliavų ir statybinių medžiagų sąnaudos daro tiesioginį neigiamą poveikį daugeliui ES finansuojamų infrastruktūros projektų ir kelia pavojų jų įgyvendinimui;

| K. | kadangi demografinis nuosmukis yra ryškesnis kaimo regionuose, o 50 proc. ES gyventojų iki 2050 m. gyvens regione, kuriame gyventojų skaičius mažėja ir visuomenė senėja; kadangi šie pokyčiai veikiausiai turės įtakos augimo galimybėms ir prieigai prie paslaugų kaimo vietovėse; kadangi turint omenyje tai, jog visuomenė senėja, planuojant būsimą regionų plėtrą labai svarbu įtraukti jaunąją kartą; |
| --- | --- |

K.

kadangi demografinis nuosmukis yra ryškesnis kaimo regionuose, o 50 proc. ES gyventojų iki 2050 m. gyvens regione, kuriame gyventojų skaičius mažėja ir visuomenė senėja; kadangi šie pokyčiai veikiausiai turės įtakos augimo galimybėms ir prieigai prie paslaugų kaimo vietovėse; kadangi turint omenyje tai, jog visuomenė senėja, planuojant būsimą regionų plėtrą labai svarbu įtraukti jaunąją kartą;

| L. | kadangi protų nutekėjimas mažiau išsivysčiusiems regionams daro neproporcingai didelį poveikį, todėl, jei ši problema nebus sprendžiama, ji turės ilgalaikį ir nuolatinį poveikį Europos Sąjungos ateičiai; |
| --- | --- |

L.

kadangi protų nutekėjimas mažiau išsivysčiusiems regionams daro neproporcingai didelį poveikį, todėl, jei ši problema nebus sprendžiama, ji turės ilgalaikį ir nuolatinį poveikį Europos Sąjungos ateičiai;

| M. | kadangi sanglaudos politika yra itin svarbi valdžios sektoriaus kapitalo investicijoms: kai kuriose valstybėse narėse iš jos teikiama daugiau kaip pusė viso viešųjų investicijų finansavimo; kadangi iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) teikiama parama turėtų papildyti, o ne pakeisti valstybių narių viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

M.

kadangi sanglaudos politika yra itin svarbi valdžios sektoriaus kapitalo investicijoms: kai kuriose valstybėse narėse iš jos teikiama daugiau kaip pusė viso viešųjų investicijų finansavimo; kadangi iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) teikiama parama turėtų papildyti, o ne pakeisti valstybių narių viešąsias išlaidas;

| N. | kadangi tikslas ne vėliau kaip 2050 m. Europoje pasiekti nulinį grynąjį anglies dioksido kiekį turėtų būti susietas su sąžiningos ir teisingos pertvarkos tikslu; kadangi daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų oro ir vandens tarša paprastai tebėra per didelė; kadangi sprendžiant klimato kaitos problemas visų ES regionų vaidmuo yra svarbus, o taikomos priemonės turi būti koordinuojamos su aplinkiniais regionais; |
| --- | --- |

N.

kadangi tikslas ne vėliau kaip 2050 m. Europoje pasiekti nulinį grynąjį anglies dioksido kiekį turėtų būti susietas su sąžiningos ir teisingos pertvarkos tikslu; kadangi daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų oro ir vandens tarša paprastai tebėra per didelė; kadangi sprendžiant klimato kaitos problemas visų ES regionų vaidmuo yra svarbus, o taikomos priemonės turi būti koordinuojamos su aplinkiniais regionais;

| O. | kadangi skirtumai inovacijų srityje tarp regionų padidėjo, o labiau ir mažiau išsivysčiusių regionų švietimo, mokymo ir įgūdžių atotrūkis dažnai yra didžiulis; kadangi įgūdžių kapitalas visų pirma yra sutelktas sostinių regionuose, ir dėl to susidarė didelė miesto ir kaimo atskirtis; |
| --- | --- |

O.

kadangi skirtumai inovacijų srityje tarp regionų padidėjo, o labiau ir mažiau išsivysčiusių regionų švietimo, mokymo ir įgūdžių atotrūkis dažnai yra didžiulis; kadangi įgūdžių kapitalas visų pirma yra sutelktas sostinių regionuose, ir dėl to susidarė didelė miesto ir kaimo atskirtis;

| P. | kadangi įgyvendinant naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą, kurios esmė – apstatytos aplinkos pertvarkymas – Europos žaliasis kursas bus susietas su gyvenamosiomis erdvėmis tiek miesto, tiek kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

P.

kadangi įgyvendinant naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą, kurios esmė – apstatytos aplinkos pertvarkymas – Europos žaliasis kursas bus susietas su gyvenamosiomis erdvėmis tiek miesto, tiek kaimo vietovėse;

| Q. | kadangi skaitmeninė pertvarka visoje Europoje tebevyksta nevienodu greičiu; kadangi galimybę naudotis sparčiuoju interneto ryšiu turi tik du iš trijų miesto gyventojų ir tik vienas iš šešių kaimo gyventojų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skaitmeninė pertvarka visoje Europoje tebevyksta nevienodu greičiu; kadangi galimybę naudotis sparčiuoju interneto ryšiu turi tik du iš trijų miesto gyventojų ir tik vienas iš šešių kaimo gyventojų;

| R. | kadangi būsto ir energijos kainos auga, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi didėja pigesnio socialinio būsto ir spartesnės būsto renovacijos poreikis; |
| --- | --- |

R.

kadangi būsto ir energijos kainos auga, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi didėja pigesnio socialinio būsto ir spartesnės būsto renovacijos poreikis;

| S. | kadangi padaryta didelė pažanga gerinant užimtumą ir socialinę įtrauktį, tačiau regioniniai skirtumai tebėra didesni nei prieš 2008 m. finansų krizę; kadangi sanglaudos politika turėtų padėti veiksmingai kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, skatinti darbo vietų kūrimą ir didinti augimą bei konkurencingumą, skatinti investicijas į švietimą, įskaitant skaitmeninį švietimą, sveikatą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kovoti su klimato kaita ir spręsti demografines problemas; kadangi sanglaudos politika visas šias užduotis galės atlikti tik tada, jei bus užtikrintas tvirtas finansavimas; |
| --- | --- |

S.

kadangi padaryta didelė pažanga gerinant užimtumą ir socialinę įtrauktį, tačiau regioniniai skirtumai tebėra didesni nei prieš 2008 m. finansų krizę; kadangi sanglaudos politika turėtų padėti veiksmingai kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, skatinti darbo vietų kūrimą ir didinti augimą bei konkurencingumą, skatinti investicijas į švietimą, įskaitant skaitmeninį švietimą, sveikatą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kovoti su klimato kaita ir spręsti demografines problemas; kadangi sanglaudos politika visas šias užduotis galės atlikti tik tada, jei bus užtikrintas tvirtas finansavimas;

| T. | kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti SESV 174 straipsnyje išvardytiems regionams ir sritims; kadangi, siekiant kompensuoti didelius ir nuolatinius šių regionų gamtinius ir demografinius trūkumus, retai apgyvendintoms atokiausioms ir šiauriausioms vietovėms turėtų būti toliau taikomos specialios priemonės ir skiriamas papildomas finansavimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti SESV 174 straipsnyje išvardytiems regionams ir sritims; kadangi, siekiant kompensuoti didelius ir nuolatinius šių regionų gamtinius ir demografinius trūkumus, retai apgyvendintoms atokiausioms ir šiauriausioms vietovėms turėtų būti toliau taikomos specialios priemonės ir skiriamas papildomas finansavimas;

| U. | kadangi sanglaudos politika turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais ir visapusiškai paisant SESV 2 straipsnyje, ES pagrindinių teisių chartijoje ir Europos partnerystės elgesio kodekse išdėstytų bendrų ES vertybių; kadangi keliose valstybėse narėse ilgainiui pablogėjo teisinės valstybės principo taikymo padėtis; kadangi sanglaudos politika turėtų padėti stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

U.

kadangi sanglaudos politika turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais ir visapusiškai paisant SESV 2 straipsnyje, ES pagrindinių teisių chartijoje ir Europos partnerystės elgesio kodekse išdėstytų bendrų ES vertybių; kadangi keliose valstybėse narėse ilgainiui pablogėjo teisinės valstybės principo taikymo padėtis; kadangi sanglaudos politika turėtų padėti stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę;

| V. | kadangi COVID-19 pandemija ir dabartinė geopolitinė įtampa patvirtino, jog reikia svarstyti ekonomikos valdymo sistemą, įskaitant laikiną (iki 2023 m.) Stabilumo ir augimo pakto sustabdymą ir peržiūrą, ir numatyti galimybę, kad valstybių narių viešosios išlaidos pagal sanglaudos politiką ir regionų bei vietos valdžios institucijų išlaidos kaip ESI fondų dalis neturėtų būti laikomos nacionalinėmis arba lygiavertėmis struktūrinėmis išlaidomis, kaip apibrėžta Stabilumo ir augimo pakte; |
| --- | --- |

V.

kadangi COVID-19 pandemija ir dabartinė geopolitinė įtampa patvirtino, jog reikia svarstyti ekonomikos valdymo sistemą, įskaitant laikiną (iki 2023 m.) Stabilumo ir augimo pakto sustabdymą ir peržiūrą, ir numatyti galimybę, kad valstybių narių viešosios išlaidos pagal sanglaudos politiką ir regionų bei vietos valdžios institucijų išlaidos kaip ESI fondų dalis neturėtų būti laikomos nacionalinėmis arba lygiavertėmis struktūrinėmis išlaidomis, kaip apibrėžta Stabilumo ir augimo pakte;

| W. | kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžetas toli gražu nėra toks didelis, kad būtų galima tinkamai reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir išreikšti Europos solidarumą su nelaimės ištiktais regionais; kadangi tikėtina, jog ši neatitiktis didės, nes dėl klimato kaitos padaugės gaivalinių nelaimių, kurios lems drastiškus žmonių gyvenimo pokyčius; kadangi ES fondų įnašais padengiamas tik sunaikintos infrastruktūros ir įrangos atkūrimas, o papildomos išlaidos, kurių reikia atstatant klimato kaitos poveikiui atsparesnes struktūras, turi būti bendrai finansuojamos iš valstybių narių nuosavų išteklių; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžetas toli gražu nėra toks didelis, kad būtų galima tinkamai reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir išreikšti Europos solidarumą su nelaimės ištiktais regionais; kadangi tikėtina, jog ši neatitiktis didės, nes dėl klimato kaitos padaugės gaivalinių nelaimių, kurios lems drastiškus žmonių gyvenimo pokyčius; kadangi ES fondų įnašais padengiamas tik sunaikintos infrastruktūros ir įrangos atkūrimas, o papildomos išlaidos, kurių reikia atstatant klimato kaitos poveikiui atsparesnes struktūras, turi būti bendrai finansuojamos iš valstybių narių nuosavų išteklių;

| 1. | yra įsitikinęs, kad savo, kaip investicijų ir darbo vietų kūrimo varomosios jėgos, regionų ir tarpregioninių skirtumų mažinimo priemonės ir visų ES regionų solidarumo mechanizmo, vaidmenį sanglaudos politika toliau galės atlikti tik tuo atveju, jeigu bus skiriamas pakankamas finansavimas, pagrįstas partnerystės ir daugiapakopio valdymo principais; pabrėžia, jog tai reiškia, kad reikia skirti bent tokio paties lygio finansavimą kaip 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu, be kita ko, turint omenyje tikėtiną nuosmukį, jį papildant Teisingos pertvarkos fondo (TPF) II biudžeto ištekliais; primena, kad naujiems uždaviniams spręsti reikia naujų lėšų, ir prašo prireikus papildyti sanglaudos politikos biudžetą naujais ištekliais, kad valstybės narės ir regioninės valdžios institucijos galėtų spręsti įvairias Sąjungai kylančias problemas ir reaguoti į krizes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad valstybės narės gali pateikti tinkamai pagrįstą prašymą suteikti daugiau lankstumo pagal dabartinę Stabilumo ir augimo pakto sistemą viešosioms arba lygiavertėms struktūrinėms išlaidoms, kurias remia viešojo administravimo įstaigos, bendrai finansuojant investicijas, kurios yra Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo (SF) ir Teisingos pertvarkos fondo (TPF) dalis; primena, kad apibrėždama fiskalinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę arba korekcinę dalį Komisija privalo nuodugniai įvertinti šį prašymą taip, kad būtų atsižvelgta į strateginę iš ERPF, SF ir TPF bendrai finansuojamų investicijų svarbą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą patvirtina savo tvirtą įsipareigojimą įgyvendinti sanglaudos politiką, kuri yra acquis communautaire dalis ir todėl neatskiriama nuo Europos projekto, ir kuri grindžiama valstybių narių ir regionų solidarumo principu; pabrėžia, kad sanglaudos politika pasirodė esanti moderni ir lanksti priemonė, kurią galima greitai pritaikyti nepaprastosios padėties atveju; pabrėžia, kad pirminis sanglaudos politikos tikslas skatinti ir remti bendrą darnų Sąjungos valstybių narių ir regionų vystymąsi turėtų ir toliau sudaryti sanglaudos politikos programų pagrindą; vis dėlto pabrėžia, kad sanglaudos politika neturėtų tapti finansavimo šaltiniu, galinčiu kompensuoti biudžeto lankstumo trūkumus, o jos biudžetas dėl krizės neturėtų būti mažinamas, ir kad sanglaudos politika, kaip ilgalaikė investicijų politika, turėtų padėti regionams pasirengti būsimiems iššūkiams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad vėluojant deryboms dėl daugiametės finansinės programos (DFP) taip pat labai vėluoja programavimo laikotarpis, o tai savo ruožtu daro poveikį valdymo institucijoms ir naudos gavėjams; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti partnerystės sutarčių ir veiksmų programų priėmimą, kad dėl užsitęsusio nepakankamo sanglaudos politikos įgyvendinimo antroje daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio pusėje nesusikauptų neįprastai daug neatliktų mokėjimų, nes dėl to per derybas dėl DFP po 2027 m. galėtų būti pastebima papildoma įtampa mokėjimų srityje; todėl ragina Komisiją įvertinti teisinę galimybę Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) programavimo laikotarpiui po 2027 m. sukurti dvi atskiras dalis, t. y. su turiniu susijusią (politinę) dalį ir su DFP susijusią (finansinių išteklių) dalį; mano, kad dėl su turiniu susijusios dalies turėtų būti deramasi ir ji turėtų būti užbaigta anksčiau nei su DFP susijusi dalis, kad valdymo institucijos turėtų pakankamai laiko pasirengti; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis labai svarbu skubiai priimti kitą DFP, kad valstybės narės ir regionų bei vietos valdžios institucijos žinotų savo finansinių paketų apimtį ir galėtų priimti politinius sprendimus bei nustatyti investavimo prioritetus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kaip įrankį, kuriuo siekiama sušvelninti COVID-19 pandemijos ekonominį ir socialinį poveikį ir užtikrinti, kad Europos ekonomika ir visuomenė būtų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos iššūkiams ir galimybėms; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti šios priemonės papildomumą ir sąveiką su sanglaudos politika; apgailestauja dėl to, kad į EGADP nėra įtrauktas teritorinis aspektas, ir pakartoja partnerystės principo svarbą ES teritorinėje politikoje; apgailestauja, kad EGADP buvo diegiama labai centralizuotai, nebuvo konsultuojamasi su regionais ir savivaldybėmis, ir pabrėžia, kad formuojant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiksmus turi būti atsižvelgiama į SESV 174 straipsnyje nustatytus tikslus ir prisidedama prie jų įgyvendinimo; be kita ko, mano, kad pagal EGADP finansuojami nacionaliniai ekonomikos gaivinimo planai neturėtų daryti poveikio gebėjimui mobilizuoti ESI fondų lėšas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Europos Audito Rūmai kritikavo, jog klimato kaitos švelninimas nepakankamai atskiriamas nuo prisitaikymo prie klimato kaitos; pabrėžia, kad toks atskyrimas turėtų būti įtrauktas į būsimą sanglaudos politiką kaip išlaidų stebėsenos ir paramos telkimo pagal sritis dalis; pabrėžia, kad klimato kaita kelia bene didžiausią grėsmę žmonių visuomenėms visame pasaulyje ir daro poveikį visiems regionams; todėl pažymi, kad reikia dėti daugiau pastangų kovojant su klimato kaita ir stiprinti klimato kaitos švelninimo pastangas; pabrėžia, kad klimato aspektas turi būti tvirtai integruojamas į sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsteigė TPF, kuris skirtas regionams, susiduriantiems su sunkumais pereinant prie anglies dioksido poveikio neutralumo, remti; primygtinai ragina nenorinčias dalyvauti valstybes nares imtis jį įgyvendinti ir ragina Komisiją pasimokyti iš TPF įgyvendinimo patirties; prašo, kad programavimo laikotarpiu po 2027 m. NUTS 3 lygmeniu būtų įsteigtas naujas fondas – TPF II, kuris būtų pagrįstas atnaujintu paskirstymo metodu; mano, kad fondas turėtų būti visapusiškai integruotas į BNR, taikant pasidalijamojo valdymo ir partnerystės principus; mano, kad regionai, kuriuose vienam gyventojui tenka didelis CO2 kiekis, ir pereinamojo laikotarpio pramonės šakos turėtų turėti galimybę naudotis šiuo fondu, kuriam turėtų būti skirta daugiau finansinių išteklių nei dabartiniam TPF, o jo taikymo sritis turėtų būti platesnė; ragina naujajame TPF II atskirti klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos ir pabrėžia, kad būsimos sanglaudos politikos struktūra turi būti paprasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina idėją nustatyti „nekenkimo sanglaudai“ principą, kuris reikštų, kad jokiais veiksmais neturėtų būti trukdoma konvergencijos procesui arba prisidedama prie regioninių skirtumų didinimo; mano, kad formuojant šį principą turėtų dalyvauti Europos regionų komitetas ir kad pats principas turėtų būti įtrauktas į teisės aktus, kad būtų aiškiai apibrėžta jo taikymo sritis ir sąlygos ir kad jis būtų taikomas visose ES politikos srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad nors sanglaudos politika nėra kovos su krize priemonė, po laikotarpio vidurio peržiūros turėtų būti išlaikyta to paties lygio nepaskirstyta lankstumo suma, kaip ir dabartiniu laikotarpiu, kad būtų galima stiprinti regionų atsparumą ir gebėjimą reaguoti ir šalinti naujus ir būsimus sunkumus bei atlaikyti asimetrinius sukrėtimus; laikosi nuomonės, kad DFP po 2027 m. turėtų būti užtikrinta tvirta sanglaudos politika ir didesnis finansavimas, tačiau ši politika neturėtų būti naudojama kiekvienam naujam iššūkiui įveikti; prašo Komisijos pasiūlyti mobilizuoti nepanaudotus 2021 m. sanglaudos asignavimus, kad ir po 2022 m. būtų galima taikyti didesnį lankstumą siekiant rasti sprendimus dėl padidėjusių ES finansuojamų infrastruktūros projektų (transporto, energetikos, skaitmeninių ir pan.) išlaidų; primena, kad padidėjus žaliavų ir statybinių medžiagų kainoms kyla pavojus daugelio ES finansuojamų infrastruktūros projektų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad ateinančiais dešimtmečiais klimato kaita kelia didžiausią grėsmę žmonių visuomenėms visame pasaulyje; primena, kad gaivalinių nelaimių ir ekstremalių klimato reiškinių (potvynių, audrų, ciklonų, sausrų, karščio bangų, miškų gaisrų ir kt.) skaičiaus ir intensyvumo didėjimas jau dabar yra akivaizdus ir apčiuopiamas klimato kaitos padarinys; mano, kad Sąjungos išlaidos kiekvienoje šalyje ir kiekviename regione, jei nebus imamasi prevencinių prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, bus itin didelės; ragina gerokai padidinti Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžetą, kad regionams būtų lengviau numatyti ir sušvelninti klimato kaitos padarinius, ir išplėsti šio fondo taikymo sritį, kad jo lėšomis taip pat būtų galima remti klimato kaitos poveikiui atsparesnį viešosios ir privačios infrastruktūros atkūrimą arba statybą; prašo Komisijos įvertinti, ar Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžetą galima padidinti taikant tam tikros formos draudimą, pagal kurį valstybės narės mokėtų metinį mokestį pagal savo gyventojų skaičių ir kuris būtų investuojamas į saugų turtą ir prieinamas kilus krizėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad bendro finansavimo norma investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui kiekvieno prioriteto lygmeniu įprastinėmis aplinkybėmis neturėtų būti didesnė kaip:






  a) | 85 proc. mažiau išsivysčiusiems ir atokiausiems regionams; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

85 proc. mažiau išsivysčiusiems ir atokiausiems regionams;

| b) | 75 proc. pereinamojo laikotarpio regionams, jei jie išlaikomi; |
| --- | --- |

b)

75 proc. pereinamojo laikotarpio regionams, jei jie išlaikomi;

| c) | 70 proc. labiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

c)

70 proc. labiau išsivysčiusiems regionams;

mano, kad skubos atvejais visi trys tarifai turėtų būti padidinti, naudojant lankstumo sumą;

| 12. | laikosi nuomonės, kad iš Sanglaudos fondo parama turėtų būti skiriama toms valstybėms narėms, kurių vienam gyventojui tenkančios BNP, išreikštos perkamosios galios standartais ir apskaičiuotos pagal 2025–2027 m. Sąjungos rodiklius, yra mažesnės negu 90 proc. ES to paties ataskaitinio laikotarpio BNP vienam gyventojui vidurkio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad BVP kaip vienintelis išsivystymo rodiklis neapima aplinkos tvarumo, efektyvaus išteklių naudojimo, integracijos ir socialinės pažangos; primena, kad, be ekonominių klausimų, neatsiejamos ES vystymosi modelio dalys yra sveikata, švietimas, tvarumas, teisingumas ir socialinė įtrauktis; ragina BVP papildyti naujais rodikliais (socialinės, aplinkos ir demografinės srities rodikliais), kad būtų galima susidaryti geresnį socialinį ir ekonominį regionų vaizdą, atsižvelgti į dabartinius Sąjungos prioritetus, pavyzdžiui, Europos žaliąjį kursą ir Europos socialinių teisių ramstį, ir geriau atspindėti ekologinę, skaitmeninę ir demografinę pertvarką bei žmonių gerovę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | siūlo pradėti svarstymus dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant ilgalaikių ES strateginių tikslų, ypač turint omenyje būsimus naujus iššūkius; mano, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka tebėra pagrindiniai uždaviniai, į kuriuos turėtume sutelkti investicijas, kad išvengtume naujų skirtumų atsiradimo; ragina Komisiją, valstybes nares ir valdymo institucijas stiprinti dialogą ir suvienyti jėgas nustatant strateginius tikslus, prie kurių turėtų prisidėti būsima sanglaudos politika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad daugumoje valstybių narių vis dar esama žlungančios metalo pramonės rajonų; ragina remti šių regionų pramoninę, socialinę ir aplinkos srities pertvarką ir mano, kad siekiant spręsti galimą neigiamo senųjų pramonės šakų, pavyzdžiui, plieno ir aliuminio pramonės, pertvarkos poveikio problemą ir remti tokią pramonę, TPF II išteklius reikėtų skirti tos pramonės modernizavimui, jei tai įmanoma, pažangiosios specializacijos strategijų, pritaikytų kiekvienam pramonės pertvarką vykdančiam regionui, kūrimui, inovacijomis grindžiamo augimo skatinimui ir augimo naudos paskirstymo užtikrinimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad nepaisant to, jog kai kurie pramonės pereinamojo laikotarpio regionai susiduria su specifiniais iššūkiais, pavyzdžiui, deindustrializacija dėl pramonės gamybos perkėlimo į besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, mažo našumo ir realios į ateitį orientuotų profesijų strategijos nebuvimo, kiti regionai turi palyginti didelį potencialą, pavyzdžiui, gamybos tradicijas ir sudėtingą inovacijų veiklą vietos nišinės pramonės sektoriuose; pažymi, kad regionai, kuriuose geriau išvystyta pramonė, yra atsparesni įvairiems ekonominiams ir socialiniams sukrėtimams, ir ragina Komisiją parengti plataus užmojo ES regionų reindustrializacijos politiką; pabrėžia vietos ir regionų gamybos ir vartojimo svarbą; ragina remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Atotrūkio mažinimo iniciatyvą, parengti specialią ES iniciatyvą, skirtą Sąjungos skurdesniems ir lėtą ekonomikos augimą išgyvenantiems regionams (t. y. regionams, kurie tiek šalies viduje, tiek ES mastu atsilieka nuo ES vidurkio) remti; pakartoja, kad reikia formuoti konkrečioms vietovėms pritaikytą politiką tinkamai analizuojant lėto augimo priežastis ir taikant reikiamas priemones toms priežastims pašalinti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad 2019 m. daugiau kaip ketvirtadalis ES gyventojų gyveno regione, kuriame 2007 m. realusis BVP vis dar nesiekė iki finansų krizės buvusio lygio, visų pirma Graikijoje, Kipre, Italijoje ir Ispanijoje; pabrėžia, kad tos pačios valstybės taip pat patyrė didesnį COVID-19 sukeltos ekonominės ir socialinės krizės poveikį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad svarbu remti kaimo vietoves išsaugant jų įvairovę ir potencialą, gerinant transporto jungtis ir spartųjį plačiajuostį ryšį, paslaugų teikimą, ekonomikos įvairinimą bei darbo vietų kūrimą ir padedant joms spręsti tokius uždavinius, kaip kaimų tuštėjimas, gyventojų senėjimas ir jų skaičiaus mažėjimas, kaimo vietovių apleidimas, bendruomenių mažėjimas, be kita ko, miestų centruose, taip pat nepakankama sveikatos priežiūra ir švietimo galimybės; sykiu pabrėžia miesto ir kaimo ryšių svarbą funkcinių miesto zonų kontekste; ypač atkreipia dėmesį į jaunų moterų vaidmenį kaimo vietovėse, nes jis yra gana neapibrėžtas; laikosi nuomonės, kad naujojo europinio bauhauzo iniciatyva turėtų padidinti kaimo vietovių patrauklumą; pažymi, kad visos šios priemonės taip pat padėtų augantiems miestams įveikti jiems kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia tvarių judumo sprendimų svarbą visoje ES; ragina Komisiją skatinti pažangų ir ekologišką judumą ir laipsnišką iškastinio kuro naudojimo nutraukimą, siekiant prisidėti prie ES žaliojo kurso ir Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio tikslų; pabrėžia žaliojo kurso ir Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio svarbą ir pažymi, kad investicijos regionų ir vietos lygmenimis yra labai svarbios sėkmingam jų įgyvendinimui; primygtinai ragina Komisiją toliau remti su klimatu susijusias išlaidas ir tvirtai laikytis reikšmingos žalos nedarymo principo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | akcentuoja daugialypį kaimo plėtros pobūdį, dėl kurio ji neapsiriboja žemės ūkiu per se; primygtinai laikosi nuomonės, kad būtina įgyvendinti tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo mechanizmą, siekiant įvertinti ES teisėkūros iniciatyvų poveikį kaimo vietovėms; tačiau pažymi, kad tik 11,5 proc. kaimo vietovėse gyvenančių žmonių dirba žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriuose; todėl ragina į BNR strateginę programą kaip atskirą fondą reintegruoti EŽŪFKP; pabrėžia, kad, – vadovaujantis integruotu, įvairius fondus apimančiu požiūriu, – priskyrimas sanglaudos politikos fondams stiprina galimybes ir sąveiką investicijų į kaimo vietoves neapsiribojant vien žemės ūkiu bei regioninės plėtros požiūriais; akcentuoja vertingą indėlį į kaimo plėtrą įgyvendinant programą LEADER, kurios tikslas – įtraukti vietos subjektus į strategijų rengimą ir įgyvendinimą, sprendimų priėmimą bei išteklių paskirstymą jų kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina stiprinti SESV 174 ir 349 straipsnius įgyvendinant visų sričių Sąjungos politiką, kad būtų skatinama siekti juose nustatytų tikslų; apgailestauja, kad 8-ojoje Sanglaudos ataskaitoje ypatingas dėmesys neskiriamas pažangai, padarytai siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos regionuose, kurie susiduria su rimtomis ir nuolatinėmis gamtinėmis arba demografinėmis kliūtimis, pvz., atokiausiuose regionuose, retai gyvenamuose labiausiai į šiaurę nutolusiuose regionuose, salose, kalnuotuose ir pasienio regionuose; primena, kad sanglaudos politika atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį atokiausiuose regionuose; pabrėžia, kad svarbu rengti specialiai šiems regionams pritaikytas programas ir priemones, taip pat kad būtina išsaugoti visas būtent jiems parengtas priemones, kadangi dauguma atokiausių regionų iki šiol yra mažiau išsivystę, o šeši jų yra tarp 30-ies ES regionų, kuriuose BVP vienam gyventojui yra mažiausias; atsižvelgdamas į tai dar kartą akcentuoja dinamiško regioninio bendradarbiavimo svarbą atokiausių regionų potencialui išlaisvinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra įsitikinęs, kad turėtų būti stiprinamas mažųjų miestų, miestelių ir kaimų vaidmuo, siekiant paremti vietos ekonomiką ir spręsti demografinius bei klimato kaitos uždavinius; pakartoja, jog svarbūs miesto ir kaimo ryšiai bei funkcinėmis zonomis pagrįstų strategijų kūrimas, ypatingą dėmesį teikiant mažiems ir vidutinio dydžio miestams, kad būtų išvengta kaimo vietovių traukimosi; pabrėžia, jog svarbu įgyvendinti specialiai pritaikytas teritorines strategijas ir pirmiausia investuoti į Pažangiųjų kaimų iniciatyvą, kad kaimo paslaugos būtų gaivinamos pasitelkiant skaitmenines ir socialines inovacijas; pabrėžia, kad, siekiant skirti tinkamo dydžio finansavimą kaimo vietovėms vadovaujantis įvairius fondus apimančiu požiūriu, svarbi skirtingų finansavimo priemonių, pvz., EŽŪKPF, ERPF, ESF+ bei Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF), sąveika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dar kartą atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos vaidmenį derinant ir gerinant gyvenimo sąlygas visoje Sąjungoje; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugėja palankių sąlygų neturinčių ir skurstančių vietovių, – taip pat ir labiau išsivysčiusiuose regionuose bei vietovėse; pabrėžia, kad miestai yra regioninė augimo ir virsmo varomoji jėga, taip pat kad gyvenimas ir darbas juose turi daug privalumų, tačiau didelė gyventojų koncentracija ir gyventojų skaičiaus didėjimas viršijant vidurkį kai kuriose miestų dalyse gali neigiamai paveikti būsto kainas, taršos lygį bei gyvenimo kokybę; todėl prašo Komisijos pateikti pasiūlymą, kad naujojo europinio bauhauzo iniciatyva taptų ES programa, įtraukta į DFP po 2027 m., įskaitant atskirą biudžetą, pagrįstą naujais ištekliais, kuriuo naudojantis būtų galima rasti tvarių ir inovatyvių miesto rajonų plėtros sprendimus; mano, kad ateityje ES finansavimas turėtų būti tiesiogiai prieinamas miestų valdžiai; pakartoja, jog svarbu taikyti apsaugos priemones, kuriomis būtų išvengta neteisingų sankcijų regionų ir vietos valdžios institucijoms šalyse, kuriose gali būti aktyvuotas teisinės valstybės mechanizmas, ir prašo Komisijos rasti būdų, kad finansavimas galėtų būti tiesiogiai skiriamas galutiniams paramos gavėjams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad įgyvendinant kaimo ir vietos plėtrą svarbu stiprinti principą „iš apačios į viršų“, nes tai socialinių inovacijų ir gebėjimų ugdymo priemonė, įgalinti piliečius prisiimti atsakomybę už savo vietovės plėtrą; todėl primygtinai ragina į sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, NVO ir piliečius bei užtikrinti, kad būtų tinkamai pasirūpinama jų poreikiais; pažymi, kad vietos lygmens potencialas galėtų būti geriau panaudojamas stiprinant ir skatinant bendruomenių inicijuojamą vietos plėtrą; laikosi nuomonės, kad bendruomenių inicijuojama vietos plėtra turėtų būti privaloma valstybėms narėms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad visuomenės ir ekonomikos turėtų išlaisvinti savo kūrybinį potencialą spręsdamos uždavinius, susijusius su perėjimu prie anglies dioksido poveikio neutralumo, pvz., senuose pramoniniuose regionuose, kurie kūrybos sektoriumi turėtų naudotis kaip daugiadalykiu pertvarkos procesų katalizatoriumi, integruodami kultūros ir kūrybos sektorių idėjas į administracinius procesus; mano, kad vadovaujančiosios institucijos gali padėti seniems pramoniniams regionams; todėl akcentuoja būtinybę remti daugiadalykį bendradarbiavimą; be to, pabrėžia, kad kultūra svarbi sanglaudos politikai, nes padeda užtikrinti gyvybę regionuose ir didinti jų patrauklumą, skatinti kultūros mainus bei stiprinti įvairovę ir solidarumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tokius demografinius iššūkius, su kuriais susiduria ES, ypač kai kuriuose regionuose, kaip visuomenės senėjimas, gyventojų skaičiaus mažėjimas kaimo ir atokiose vietovėse, demografinis spaudimas kitoms, pvz., pakrančių ir miestų, vietovėms, migracijos srautai bei atvykstantys pabėgėliai; primygtinai laikosi nuomonės, kad būtina nedelsiant reaguoti į ukrainiečių pabėgėlių atvykimą, siekiant užtikrinti greitą ir lengvą jų integraciją; be to, ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis būtų skatinamas mokymas ir užimtumas bei pagrindinių teisių užtikrinimas; akcentuoja didžiulę vietos ir regionų valdžios, profesinių asociacijų bei NVO svarbą įvardijant ir vertinant konkrečias investicijų reikmes ir pagrindines paslaugas, susijusias su judumu ir teritoriniu prieinamumu kaimo ir miesto vietovėse, ir pabrėžia, kad jos turėtų atlikti lemiamą vaidmenį aktyviai dalyvaudamos plėtojant vietos bendruomenių pasiūlytas teritorines strategijas; pabrėžia, kad į reikiamas ES programas svarbu įtraukti konkrečias atsakomąsias biudžeto priemones kaimo vietovėms, – taip pat ir siekiant pakeisti neigiamas demografines tendencijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad būtina gerinti ryšį tarp sanglaudos politikos ir Europos ekonomikos valdymo, vengiant baudimu pagrįsto požiūrio; pabrėžia, kad Europos semestras turėtų atitikti sanglaudos politikos tikslus pagal SESV 174 ir 175 straipsnius; ragina regionus dalyvauti siekiant šių tikslų ir vadovautis stipresniu teritoriniu požiūriu; ragina pradėti makroekonominių sąlygų sampratos permąstymo procesą ir ieškoti galimybių pakeisti šią sampratą naujo pobūdžio sąlygomis, siekiant labiau atsižvelgti į mūsų laukiančius naujus iššūkius; laikosi nuomonės, kad ES socialinė ir ekonominė padėtis dar labiau pasunkėjo dėl COVID-19 krizės ir Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinių, ir ragina sustabdyti Stabilumo pakto taikymą iki 2023 m. bei jį peržiūrėti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad kai kurie vidutinių pajamų regionai atsiduria vidutinių pajamų spąstuose ir neretai kenčia dėl mažėjančio gyventojų skaičiaus ir jų senėjimo, silpnos gamybos pramonės, menko augimo, inovacijų, konkurencingumo, produktyvumo bei institucinės ir valdymo kokybės, nepakankamos pažangos siekiant teisingos pertvarkos ir pažeidžiamumo globalizacijos nulemiamiems sukrėtimams; atkreipia dėmesį į nerimą keliantį šios tendencijos blogėjimą ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis rimtų veiksmų šiam iššūkiui atremti ir rasti šiems regionams tinkamus sprendimus, kad ilgainiui jie būtų ne palikti nuošalyje, o gautų pagalbą savo konkrečioms stipriosioms pusėms plėtoti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad daugelis augimą skatinančių veiksnių lieka sutelkti labiau išsivysčiusiuose regionuose ir miesto vietovėse; yra įsitikinęs, kad didžiulis būsimosios sanglaudos politikos iššūkis bus tinkamos paramos nepakankamai išsivysčiusiems regionams teikimas ir kad pagal sanglaudos politiką turėtų būti tiek mažinami skirtumai, tiek imamasi veiksmų, kad šie regionai neatsiliktų, atsižvelgiant į įvairias tendencijas ir dinamiką bei teikiant konkrečią biudžeto paramą kaimo vietovėms, be kita ko, skirtą neigiamoms demografinėms tendencijoms pakeisti, įgyvendinant atitinkamas ES programas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais smarkiai mažėjo finansavimas, kurį valstybės narės skiria savo skurdesniems regionams; primena, kad svarbu paisyti ES papildomumo principo; ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos, rengdamos ir įgyvendindamos ESI fondų projektus, deramai atsižvelgtų į vidaus sanglaudą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad regionams, patekusiems arba rizikuojantiems patekti į vidutinių pajamų spąstus, būdingi skirtingi ypatumai, todėl jiems būtini specialūs sprendimai, siekiant skatinti investicijas į aukštos kokybės švietimą, žmogiškąjį kapitalą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, darbo jėgos apmokymą, socialines paslaugas bei švelninimo strategijas; ragina Komisiją apibrėžti šiuos regionus, siekiant geriau suprasti struktūrinius veiksnius, dėl kurių jie atsiduria vidutinių pajamų spąstuose, padėti jiems vadovaujantis diferencijuotu, į vietą orientuotu požiūriu ir ateinančiu programavimo laikotarpiu jiems skirti didesnes ESF+ lėšas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | laikosi nuomonės, kad supaprastinimas turėtų būti vienas pagrindinių būsimosios sanglaudos politikos varomųjų jėgų; prašo Komisijos ir valstybių narių neapkrauti vadovaujančiųjų institucijų papildoma administracine našta ir primena, kad būtina kuo labiau mažinti administracinę naštą, tenkančią regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei paramos gavėjams; ragina valstybes nares vengti pernelyg didelio reglamentavimo, užtikrinti, kad programos būtų strategiškos ir glaustos, bei pasirūpinti, kad finansavimo susitarimai tarp vadovaujančiųjų institucijų ir paramos gavėjų taptų supaprastinimo priemone; ragina toliau taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą galimai padidinant ribas, kurių nesiekiant taikyti tokį supaprastintą išlaidų apmokėjimą būtų privaloma; ragina valstybes nares greičiau įgyvendinti e. sanglaudą; akcentuoja skaitmenizacijos potencialą stebėsenos ir atskaitomybės srityje; be to, ragina Komisiją gerinti savo audito taisyklių skaidrumą ir išplėsti vieno bendro audito principo taikymą, siekiant vengti dvigubo tų pačių išlaidų audito ir administravimo patikrų; laikosi nuomonės, kad Komisijos ir valdymo institucijų santykiai turėtų būti plėtojami pasitikėjimo sutarties, pagrįstos parengtais ir patvirtintais objektyviais kriterijais, linkme, taip pat kad būtina taikyti įvertinimo ženklą, kuris būtų skiriamas valdymo institucijoms, demonstruojančioms gebėjimą laikytis taisyklių ir mažinti savo klaidų lygį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, jog tinkamo ir pakankamo finansavimo, skiriamo iš Sanglaudos fondo, išsaugojimas ypač svarbus valstybėms narėms, turinčioms didelį transporto ir aplinkos infrastruktūros deficitą, su sąlyga, kad lėšos būtų valdomos pagal pasidalijamąjį principą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad ES, nacionalinė ir regioninė struktūrinė politika turėtų būti įgyvendinama laikantis į vietą orientuoto požiūrio, siekiant prisidėti prie teritorinės sanglaudos, klausimus spręsti įvairiais valdymo lygmenimis, užtikrinti bendradarbiavimą ir koordinavimą bei išlaisvinti unikalų regionų potencialą, sykiu pripažįstant specialiai pritaikytų sprendimų būtinybę; be to, mano, kad sanglaudos politika turėtų būti labiau pritaikyta investicijoms į žmones, nes regionų ekonomika gali būti skatinama pasitelkiant veiksmingą investicijų į inovacijas, žmogiškąjį kapitalą, gerą valdymą ir institucinius pajėgumus derinį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas yra kertinis sanglaudos politikos tikslas; akcentuoja teritorinio bendradarbiavimo pridėtinę vertę apskritai ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo pridėtinę vertę konkrečiai; pažymi, kad pasienio regionai ypač nukentėjo per pandemiją ir, kaip matyti, atsigauna lėčiau negu didmiesčių regionai; todėl pabrėžia, kad svarbu šalinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis ir kad Komisijos pasiūlytas Europos tarpvalstybinis mechanizmas būtų padėjęs pašalinti daugiau nei 50 proc. esamų kliūčių; nepaprastai apgailestauja, kad Taryba blokavo su Europos tarpvalstybiniu mechanizmu susijusią teisėkūros procedūrą; ragina Komisiją imtis visų reikiamų iniciatyvų, įskaitant darbo, susijusio su Europos tarpvalstybiniu mechanizmu, atnaujinimą, kad šis bendradarbiavimas būtų dinamiškesnis ir veiksmingesnis žmonių labui; pabrėžia, kad svarbu didinti finansavimą INTERREG, siekiant remti tarpvalstybinį regionų bendradarbiavimą; todėl akcentuoja nedidelio masto tarpvalstybinių projektų svarbą telkiant žmones; akcentuoja investicijų užsienyje svarbą skatinant inovacijas, technologijų perdavimą, bendrus sprendimus ir sąveiką; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad investicijos į aukštos kokybės viešąsias paslaugas atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį ugdant visuomenės atsparumą ir įveikiant ekonomines, sveikatos ir socialines krizes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad 2021–2027 m. finansinio laikotarpio sanglaudos politikos reforma padėjo užtikrinti supaprastintą ir lankstesnį finansavimą paramos gavėjams ir valdymo institucijoms; teigiamai vertina lankstumą, numatytą pasiūlymuose dėl Sanglaudos veiksmų, skirtų pabėgėliams Europoje (CARE), ir Išplėstinės atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos (CRII+): tai įrodė, kad sanglaudos politika yra puiki priemonė krizinėse situacijose; tačiau primena, kad sanglaudos politika yra ilgalaikė investicijų politika, todėl kitoje DFP turėtų būti sukurtas specialus reagavimo į krizes mechanizmas; ragina Komisiją stebėti praktinį supaprastinimo priemonių poveikį ir skatinti tolesnį supaprastinimą, be kita ko, vykdant skaitmeninimą ir užtikrinant lankstumą bei piliečių dalyvavimą; todėl prašo valstybių narių padėti paramos gavėjams, ypač gaunantiems paramą nedidelio masto projektams, remti iniciatyvas, kurias įgyvendinant kuriamos darbo vietos ir vykdoma mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų veikla, bei pasirūpinti, kad sanglaudos politika taptų artimesnė visiems ES piliečiams; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad Reglamentu dėl Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų pagarba teisinė valstybės principui įtvirtinta kaip sanglaudos politikos finansavimo sąlyga; mano, kad įgyvendinant sanglaudos politiką būtina stiprinti pagarbą teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms; todėl ragina Komisiją pasinaudojus visomis turimomis priemonėmis rasti būdų užtikrinti, kad valstybių narių, kurioms taikoma SESV 7 straipsnio 1 dalis, piliečiai neprarastų ES finansavimo teikiamos naudos dėl savo vyriausybės veiksmų, o, aktyvavus teisinės valstybės principo mechanizmą, nenukentėtų šių valstybių narių regioninės ir vietos institucijos; taigi tikisi, kad Komisija visapusiškai atsižvelgs į teisinės valstybės principo aspektus visu sanglaudos politikos programų rengimo ir įgyvendinimo procesu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares imtis ryžtingų strategijų, kad būtų skatinamos viešos ir privačios investicijos į žaliąją, skaitmeninę ir demografinę pertvarką, siekiant restruktūrizuoti savo socialinės rinkos ekonomikos modelį visuomenei naudingu būdu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina mažinti tarpinių institucijų, dalyvaujančių administruojant ir kontroliuojant sanglaudos lėšas, skaičių, stiprinant kritinės svarbos dydžio tarpinių institucijų koordinavimą ir kompetencijas bei, kai įmanoma, paskiriant pagal vieno langelio principą veikiančius punktus paramos gavėjams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad būtina sukurti sistemą, pagal kurią teisinis stabilumas būtų užtikrinamas nustatant paprastas, aiškias ir nuspėjamas taisykles, visų pirma susijusias su valdymu ir auditu; prašo kuo labiau vengti bet kokio taisyklių taikymo ir aiškinimo atgaline data; siūlo pradėti svarstymų procesą dėl kasmetinio bendro klaidų lygio ribos, pagal kurią būtų nustatoma, ar programos valdymo ir kontrolės sistema veikia efektyviai, bei dėl vadovaujančiųjų institucijų gebėjimo laikytis šios reglamento nuostatos nesudarant sunkumų paramos gavėjams; laikosi nuomonės, kad ši riba turėtų būti padidinta iki 5 proc.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | apgailestauja dėl to, kad, kaip matyti, JT darnaus vystymosi tikslai (DVT) pamažu dingsta iš ES darbotvarkės, ypač kalbant apie krizių švelninimo tikslus, o dėl to kyla pavojus jų įgyvendinimo iki 2030 m. galimybėms; ragina toliau tvirtai įsipareigoti ES sanglaudos politikos fondų veiklos pagrindu, siekiant padėti įgyvendinti DVT regioniniu ir vietos lygmenimis, pvz., žiedinės ekonomikos požiūriu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, įgyvendinant regioninę plėtrą, netgi dar labiau turėtų būti stiprinami lygybės ir įtraukties aspektai; primena lyčių aspekto integravimo į sanglaudos politiką svarbą ir atkreipia dėmesį į ypatingą moterų vaidmenį, ypač atokiose kaimo vietovėse, nes jos atlieka svarbų vaidmenį pilietinės visuomenės veiklos ir tvaraus ekonomikos augimo požiūriu, tačiau sykiu ir susiduria su sunkumais mėgindamos įsilieti į darbo rinką, užsitikrinti vienodą darbo užmokestį bei pasinaudoti tokiomis viešosiomis paslaugomis, kaip sveikatos ir vaiko priežiūra; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pritaria tam, kad būtų padidintas biudžetas, 2021–2027 m. laikotarpiu skirtas naujajai sanglaudos politikai: tai būtų suderinama su dideliu dėmesiu pažangiems ekologiškiems socialiniams veiksmams ir užtikrintų pakankamą pasitikėjimą naujais inovatyviais projektais; ragina glaudžiai koordinuoti šias lėšas ir naujojo europinio bauhauzo programas bei veiksmus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad investicijos į žmones nepaprastai svarbios jų įgūdžiams lavinti ir jų kūrybiškumui bei inovacijoms skatinti, o prie šito neabejotinai galėtų prisidėti savanoriška veikla; mano, jog, siekiant kovoti su skurdu ir skatinti migrantų bei pabėgėlių integraciją, sykiu stiprinant socialinę sanglaudą ir užtikrinant, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje, turėtų būti palaikomas kokybiškas, gerai mokamas darbas, įskaitant paramą mokymams ir perkvalifikavimui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad, imantis visų ES sanglaudos politikos programavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos veiksmų, svarbu vadovautis partnerystės principu ir užtikrinti tvirtą regioninių ir vietos valdžios institucijų, NVO ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą; pabrėžia, kad Komisija turėtų aktyviau apsaugoti sanglaudos politikos lėšas nuo grėsmių, kylančių dėl spaudimo demokratijai ir jos vertybėms kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad „Brexit’as“ neigiamai paveikė sklandų ES regionų ekonomikos, tarpregioninio bendradarbiavimo, mokslinių tyrimų ekosistemų bei švietimo ir mokymo sistemų veikimą; ragina visas susijusias šalis toliau remti regionines ir vietos valdžios institucijas, patiriančias neigiamą JK išstojimo iš ES poveikį; mano, kad apmąstant sanglaudos politiką po 2027 m. būtina ir toliau atsižvelgti į ES regionų patiriamus ilgalaikius ekonominius ir socialinius „Brexit’o“ padarinius; be to, ragina JK vyriausybę finansuoti JK dalyvavimą INTERREG programose; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, jog SESV 175 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kas trejus metus informuoja apie pažangą, padarytą siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; mano, kad bendras COVID-19 krizės ir karo Ukrainoje poveikis vėliausiai iki 2025 m. gegužės mėn. turės būti išsamiai įvertintas 9-ojoje Sanglaudos ataskaitoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina sudaryti geresnes finansavimo galimybes, kad būtų galima investuoti į vietos energetikos pertvarką, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, decentralizuotą energijos skirstymą ir didelį dėmesį atsinaujinantiesiems energijos ištekliams; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką turi būti remiama energijos vartojimo požiūriu efektyvi renovacija, siekiant taupyti išteklius ir užtikrinti būstą visiems; be to, pabrėžia, kad būtina išsaugoti ir atnaujinti istorinės bei socioekonominės svarbos pastatus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją svarstyti galimybę nustatyti, kad viešosios valstybių narių ir regioninių bei vietos valdžios institucijų išlaidos sanglaudos politikai iš ESI fondų nebūtų laikomos nacionalinėmis ar lygiavertėmis struktūrinėmis išlaidomis, apibrėžtomis Stabilumo ir augimo pakte, ypač jeigu jas naudojant nenukenčia Paryžiaus susitarimo tikslų siekis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, jog valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti suderinamos su ES politika, kad sanglaudos politikos programos, kurias įgyvendinant turi būti laikomasi visų valstybės pagalbos taisyklių, neatsidurtų nepalankioje padėtyje, palyginti su kitų sričių ES politika, kuriai tai netaikoma; be to, esant galimybių ragina taikyti atitikties valstybės pagalbos režimui prezumpcijos sampratą, kad visų sričių ES investicijų politikai būtų taikomos vienodos sąlygos ir išvengiama jų tarpusavio konkurencijos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau dėti pastangas komunikacijai ir matomumui stiprinti, gerinant keitimąsi informacija apie strateginės svarbos veiklą ir būsimus kvietimus teikti pasiūlymus; teigiamai vertina tai, kad sukurta nauja duomenų bazė „Kohesio“, ir prašo pasirūpinti, kad interneto svetainė būtų kuo greičiau prieinama visomis oficialiosiomis ES kalbomis; pabrėžia, kad „Kohesio“ turėtų apimti duomenis apie visus sanglaudos ir teritorinius projektus, įskaitant susijusius su kaimo plėtra, bendrai finansuojamus EŽŪFKP ir programos LEADER lėšomis, bei sudaryti naudotojams sąlygas ieškoti projektų, susijusių su jų teminėmis sritimis, siekiant užtikrinti platformą, kurioje būtų dalijamasi gerąja praktika ir skatinami pavyzdiniai projektai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad sanglauda gali nukentėti dėl įgyvendinamos kitų sričių ES politikos; todėl teigiamai vertina Komisijos poziciją, kad horizontalioji politika turėtų apimti regioninio tinkamumo užtikrinimą, bei ragina Komisiją įvertinti ir kitų sričių politikos poveikį sanglaudos politikos veiksmingumui; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad išlaidos sanglaudos politikai, kaip ir visų kitų sričių ES išlaidos, gali būti naudojamos neteisėtai veiklai, susijusiai su korupcija ir sukčiavimu; ragina užtikrinti deramą atitinkamų agentūrų ir įstaigų – visų pirma Europos prokuratūros ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos – finansavimą ir darbuotojų skaičių, kad jos galėtų tinkamai atlikti tyrimus ir susigrąžinti netinkamai naudojamas lėšas; ragina Komisiją prieš pritariant bet kokiems partnerystės susitarimams ir sanglaudos politikos programoms atlikti išsamų vertinimą, siekiant užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui ES lėšomis ir teisinės valstybės principo pažeidimams, bei užtikrinti atitiktį Pagrindinių teisių chartijai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisijos pasiūlyme dėl plano „REPowerEU“ numatyta daugiau galimybių biudžetinius sanglaudos politikos asignavimus perkelti EGADP; pabrėžia, kad iki 2030 m. per 100 mlrd. EUR sanglaudos politikos lėšų bus investuota į energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius; todėl ragina sparčiau įgyvendinti sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad būtina veiksmingai ir suderintai ES lygmeniu įgyvendinti nenumatytų atvejų planą maisto tiekimui ir apsirūpinimo maistu saugumui krizių metu užtikrinti, kaip pažymima Komisijos komunikate šiuo klausimu (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Europos regionų komitetui ir valstybių narių nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

(2)  OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

(3)  OL L 231, 2021 6 30, p. 1.

(4)  OL L 231, 2021 6 30, p. 94.

(5)  OL L 231, 2021 6 30, p. 21.

(6)  OL L 99, 2020 3 31, p. 5.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(8)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(9)  OL L 435, 2021 12 6, p. 187.

(10)  OL L 109, 2022 4 8, p. 1.

(11)  OL L 357, 2021 10 8, p. 1.

(12)  OL L 99, 2020 3 31, p. 9.

(13)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(14)  OL C 37, 2021 2 2, p. 16.

(15)  OL C 429, 2020 12 11, p. 153.

(16)  OL C 517, 2021 12 22, p. 1.

(17)  OL C 286, 2021 7 16, p. 13.

(18)  OL L 80, 2021 3 8, p. 1.

(19)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0058.

(20)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0059.

(21)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0022.

(22)  OL C 117, 2022 3 11, p. 18.

(23)  OL C 67, 2022 2 8, p. 16.

(24)  OL C 15, 2022 1 12, p. 125.

(25)  OL C 494, 2021 12 8, p. 26.

(26)  OL C 162, 2019 5 10, p. 24.

(27)  OL C 28, 2020 1 27, p. 40.

(28)  Tyrimas „ES atsiliekantys regionai. Dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“, Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminis skyrius, 2020 m. rugsėjo mėn.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos“ (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (1) (Buveinių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (1) (Buveinių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (3) (Paukščių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (3) (Paukščių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Trūkstamos transporto jungtys pasienio regionuose“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Trūkstamos transporto jungtys pasienio regionuose“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (COM(2017)0534),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (Europos tarpvalstybinis mechanizmas) (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (Europos tarpvalstybinis mechanizmas) (COM(2018)0373),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir žiedinės ekonomikos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir žiedinės ekonomikos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 3 d. Komisijos komunikatą „ES pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju vykstant su COVID-19 krize susijusiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui sveikatos priežiūros srityje gairės“ (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 3 d. Komisijos komunikatą „ES pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju vykstant su COVID-19 krize susijusiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui sveikatos priežiūros srityje gairės“ (C(2020)2153),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 22 d. – spalio 11 d. Europos Komisijos viešas konsultacijas dėl tarpvalstybinių kliūčių panaikinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 22 d. – spalio 11 d. Europos Komisijos viešas konsultacijas dėl tarpvalstybinių kliūčių panaikinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos švietimo erdvės sukūrimas iki 2025 m.“ (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos švietimo erdvės sukūrimas iki 2025 m.“ (COM(2020)0625),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2020/2228 dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2020/2228 dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Tarpvalstybinių viešųjų paslaugų teikimas Europoje“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Tarpvalstybinių viešųjų paslaugų teikimas Europoje“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (COM(2021)0277),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (12) (INTERREG reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (12) (INTERREG reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos“ (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „ES pasienio regionai: gyvosios Europos integracijos laboratorijos“ (COM(2021)0393),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslais. I darbo grupės indėlis į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos šeštąją vertinimo ataskaitą“, paskelbtą 2021 m. rugpjūčio 7 d. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslais. I darbo grupės indėlis į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos šeštąją vertinimo ataskaitą“, paskelbtą 2021 m. rugpjūčio 7 d. (13),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1755, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1755, kuriuo sukuriamas prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 29 d. Europos regionų komiteto rezoliuciją „Europos vizija. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateitis“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 29 d. Europos regionų komiteto rezoliuciją „Europos vizija. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateitis“ (15),

| — | atsižvelgdamas į tris 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos ir Europos pasienio regionų asociacijos temines publikacijas apie tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis ir sprendimus ES „Daugiau ir geresnių tarpvalstybinių viešųjų paslaugų“ (More and better cross-border public services) (16), „Dinamiškos tarpvalstybinės darbo rinkos“ (Vibrant cross-border labour markets) (17) ir „Pasienio regionai kaip Europos žaliojo kurso iniciatyvos įgyvendinimo partneriai“ (Border regions for the European Green Deal) (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tris 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos ir Europos pasienio regionų asociacijos temines publikacijas apie tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis ir sprendimus ES „Daugiau ir geresnių tarpvalstybinių viešųjų paslaugų“ (More and better cross-border public services) (16), „Dinamiškos tarpvalstybinės darbo rinkos“ (Vibrant cross-border labour markets) (17) ir „Pasienio regionai kaip Europos žaliojo kurso iniciatyvos įgyvendinimo partneriai“ (Border regions for the European Green Deal) (18),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos ir Europos pasienio regionų asociacijos ataskaitą „Iniciatyva „B-solutions“: pasienio kliūčių šalinimas. 2020–2021 m. kompendiumas“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos ir Europos pasienio regionų asociacijos ataskaitą „Iniciatyva „B-solutions“: pasienio kliūčių šalinimas. 2020–2021 m. kompendiumas“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso dalinio pakeitimo (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso dalinio pakeitimo (COM(2021)0891),

| — | atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Klimato kaita 2022 m.: klimato kaitos švelninimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0222/2022),

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir jos artimiausios kaimynės, priklausančios Europos laisvosios prekybos asociacijai, turi 40 vidaus sausumos sienų ir vidaus pasienio regionų ir kadangi šie regionai apima 40 proc. ES teritorijos, juose gyvena 30 proc. ES gyventojų ir sukuriamas beveik trečdalis ES BVP, be to, jie turi didelių galimybių duoti stimulo savo ekonomikai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir jos artimiausios kaimynės, priklausančios Europos laisvosios prekybos asociacijai, turi 40 vidaus sausumos sienų ir vidaus pasienio regionų ir kadangi šie regionai apima 40 proc. ES teritorijos, juose gyvena 30 proc. ES gyventojų ir sukuriamas beveik trečdalis ES BVP, be to, jie turi didelių galimybių duoti stimulo savo ekonomikai;

| B. | kadangi pasienio regionuose, pirmiausia tuose, kuriuose gyventojų tankis mažas, ypač kaimo vietovėse, vystymosi sąlygos paprastai blogesnės, o jų ekonominės veiklos rezultatai apskritai prastesni nei kitų valstybių narių regionų, taip pat kadangi jų ekonominis potencialas nėra iki galo panaudotas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasienio regionuose, pirmiausia tuose, kuriuose gyventojų tankis mažas, ypač kaimo vietovėse, vystymosi sąlygos paprastai blogesnės, o jų ekonominės veiklos rezultatai apskritai prastesni nei kitų valstybių narių regionų, taip pat kadangi jų ekonominis potencialas nėra iki galo panaudotas;

| C. | kadangi, nepaisant dedamų pastangų, vis dar esama daug administracinių, kalbinių ir teisinių kliūčių, kurios trukdo tvariam augimui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei pasienio regionų tarpusavio ir vidaus sanglaudai; kadangi reikia aktyvesnio ir glaudesnio kaimyninių valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimo; kadangi pasienio regionams būtų naudinga viršvalstybinė teisinė priemonė, kuri padėtų apeiti neigiamas pasekmes, kurios gali atsirasti dėl valstybių narių veiksmų, kuriais skaidoma bendroji rinka; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant dedamų pastangų, vis dar esama daug administracinių, kalbinių ir teisinių kliūčių, kurios trukdo tvariam augimui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei pasienio regionų tarpusavio ir vidaus sanglaudai; kadangi reikia aktyvesnio ir glaudesnio kaimyninių valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimo; kadangi pasienio regionams būtų naudinga viršvalstybinė teisinė priemonė, kuri padėtų apeiti neigiamas pasekmes, kurios gali atsirasti dėl valstybių narių veiksmų, kuriais skaidoma bendroji rinka;

| D. | kadangi pripažįstama, kad Europos sanglaudos politikoje vis dar turi būti stiprinamas tikras principas „iš apačios į viršų“ ir kad institucijoms ir subjektams, kurie yra arčiausiai piliečių, pvz. Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėms, turėtų būti patikėtas labiau tiesioginis lėšų iš ES sanglaudos politikos biudžeto valdymas; kadangi nedidelio masto ir tarpvalstybiniai projektai atlieka svarbų vaidmenį šiuo požiūriu siekiant suburti žmones ir tokiu būdu sudaryti naujas tvarios vietos plėtros ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

D.

kadangi pripažįstama, kad Europos sanglaudos politikoje vis dar turi būti stiprinamas tikras principas „iš apačios į viršų“ ir kad institucijoms ir subjektams, kurie yra arčiausiai piliečių, pvz. Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėms, turėtų būti patikėtas labiau tiesioginis lėšų iš ES sanglaudos politikos biudžeto valdymas; kadangi nedidelio masto ir tarpvalstybiniai projektai atlieka svarbų vaidmenį šiuo požiūriu siekiant suburti žmones ir tokiu būdu sudaryti naujas tvarios vietos plėtros ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybes;

| E. | kadangi kai kurie sektoriai susiduria su labai specifinėmis kliūtimis, reikalaujančiomis geresnio koordinavimo ES lygmeniu, pvz., vyno ir spiritinių gėrimų sektoriai, kuriems tenka didelė su prekyba susijusi biurokratinė našta kaimyninėse šalyse; kadangi esant galimybių ekonominės veiklos vykdytojams turi būti prieinami tokie praktiški sprendimai, kaip pagal vieno langelio principą veikiantys prieigos punktai; |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kurie sektoriai susiduria su labai specifinėmis kliūtimis, reikalaujančiomis geresnio koordinavimo ES lygmeniu, pvz., vyno ir spiritinių gėrimų sektoriai, kuriems tenka didelė su prekyba susijusi biurokratinė našta kaimyninėse šalyse; kadangi esant galimybių ekonominės veiklos vykdytojams turi būti prieinami tokie praktiški sprendimai, kaip pagal vieno langelio principą veikiantys prieigos punktai;

| F. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos šios kliūtys padidėjo, o pasienio darbuotojai kasdien susiduria su skirtingomis ir neproduktyviomis sanitarinėmis taisyklėmis skirtingose sienos pusėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos šios kliūtys padidėjo, o pasienio darbuotojai kasdien susiduria su skirtingomis ir neproduktyviomis sanitarinėmis taisyklėmis skirtingose sienos pusėse;

| G. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos uždarytos nacionalinės sienos atskleidė unikalų Europos pasienio regionų pažeidžiamumą ir tarpusavio priklausomybę; kadangi sutrikus laisvam prekių, paslaugų, žmonių ir būtiniausios medicinos įrangos judėjimui kilo neigiamų ekonominių pasekmių; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos uždarytos nacionalinės sienos atskleidė unikalų Europos pasienio regionų pažeidžiamumą ir tarpusavio priklausomybę; kadangi sutrikus laisvam prekių, paslaugų, žmonių ir būtiniausios medicinos įrangos judėjimui kilo neigiamų ekonominių pasekmių;

| H. | kadangi laikinas tarpvalstybinių viešųjų ir sveikatos priežiūros paslaugų uždarymas kelia grėsmę tarpvalstybinių darbuotojų pragyvenimui ir sukėlė finansinių sunkumų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) pasienio regionuose; kadangi dėl COVID-19 krizės pasienio regionuose kilo naujų teisinių ir administracinių problemų, pvz., nuotolinio darbo, ir kadangi nuotoliniu būdu dirbantys asmenys susiduria su socialinės apsaugos ir mokesčių įstatymų problemomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi laikinas tarpvalstybinių viešųjų ir sveikatos priežiūros paslaugų uždarymas kelia grėsmę tarpvalstybinių darbuotojų pragyvenimui ir sukėlė finansinių sunkumų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) pasienio regionuose; kadangi dėl COVID-19 krizės pasienio regionuose kilo naujų teisinių ir administracinių problemų, pvz., nuotolinio darbo, ir kadangi nuotoliniu būdu dirbantys asmenys susiduria su socialinės apsaugos ir mokesčių įstatymų problemomis;

| I. | kadangi per COVID-19 pandemiją taip pat buvo puikių kaimyninių valstybių narių solidarumo pavyzdžių tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

I.

kadangi per COVID-19 pandemiją taip pat buvo puikių kaimyninių valstybių narių solidarumo pavyzdžių tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis;

| J. | kadangi kai kuriems pasienio regionams tenka atremti beprecedenčius infrastruktūros iššūkius, susijusius su pabėgėlių krize, kurią sukėlė užsitęsusi Rusijos karinė agresija Ukrainoje; kadangi prie jų pažeidžiamumo prisideda ir naujoji popandeminė padėtis; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kuriems pasienio regionams tenka atremti beprecedenčius infrastruktūros iššūkius, susijusius su pabėgėlių krize, kurią sukėlė užsitęsusi Rusijos karinė agresija Ukrainoje; kadangi prie jų pažeidžiamumo prisideda ir naujoji popandeminė padėtis;

| K. | kadangi nacionalinės sienos vis dar pernelyg dažnai suskaido natūralias teritorijas, todėl jų apsauga ir valdymas tampa mažiau veiksmingi, ypač atsižvelgiant į tai, kad joms taikomos skirtingos teisinės sistemos; |
| --- | --- |

K.

kadangi nacionalinės sienos vis dar pernelyg dažnai suskaido natūralias teritorijas, todėl jų apsauga ir valdymas tampa mažiau veiksmingi, ypač atsižvelgiant į tai, kad joms taikomos skirtingos teisinės sistemos;

| L. | kadangi masinis, ypač jaunimo ir kvalifikuotos darbo jėgos, išvykimas iš pasienio regionų rodo, kad tokiuose regionuose trūksta ekonominių galimybių, ir juos daro dar mažiau patrauklius įsidarbinimo ir tvarios ekonominės plėtros atžvilgiais; kadangi trūksta kalbų mokymosi galimybių, taip pat iniciatyvų, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie naudą, kurią pasienio gyventojams teikia kaimyninės šalies kalbos mokymasis; kadangi ne visi administraciniai dokumentai būna išversti į pasienio valstybių narių kalbas; kadangi valstybės narės turėtų imtis veiksmų šiai padėčiai ištaisyti, o Komisija turėtų joms patarti šiame procese; |
| --- | --- |

L.

kadangi masinis, ypač jaunimo ir kvalifikuotos darbo jėgos, išvykimas iš pasienio regionų rodo, kad tokiuose regionuose trūksta ekonominių galimybių, ir juos daro dar mažiau patrauklius įsidarbinimo ir tvarios ekonominės plėtros atžvilgiais; kadangi trūksta kalbų mokymosi galimybių, taip pat iniciatyvų, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie naudą, kurią pasienio gyventojams teikia kaimyninės šalies kalbos mokymasis; kadangi ne visi administraciniai dokumentai būna išversti į pasienio valstybių narių kalbas; kadangi valstybės narės turėtų imtis veiksmų šiai padėčiai ištaisyti, o Komisija turėtų joms patarti šiame procese;

| M. | kadangi pagal naująjį 2021–2027 m. INTERREG reglamentą pasienio regionai dabar turi aiškią finansinės paramos sistemą, skirtą geresniam tarpvalstybiniam valdymui, kad būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas, kuriami bendri aplinkosaugos veiksmai ir švelninamas klimato kaitos poveikis; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal naująjį 2021–2027 m. INTERREG reglamentą pasienio regionai dabar turi aiškią finansinės paramos sistemą, skirtą geresniam tarpvalstybiniam valdymui, kad būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas, kuriami bendri aplinkosaugos veiksmai ir švelninamas klimato kaitos poveikis;

| N. | kadangi partnerystės susitarimų sudarymas pagal 2021–2027 m. sanglaudos politiką atsilieka, o tai kenkia gyvybiškai svarbių išteklių paskirstymui teritorijose, kurioms reikia pagalbos; |
| --- | --- |

N.

kadangi partnerystės susitarimų sudarymas pagal 2021–2027 m. sanglaudos politiką atsilieka, o tai kenkia gyvybiškai svarbių išteklių paskirstymui teritorijose, kurioms reikia pagalbos;

| O. | kadangi dėl fragmentiško ir nepakankamo tarpvalstybinio bendradarbiavimo gali padidėti pažeidžiamumas dėl gaivalinių nelaimių ir ekstremalių meteorologinių reiškinių pasienio regionuose; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl fragmentiško ir nepakankamo tarpvalstybinio bendradarbiavimo gali padidėti pažeidžiamumas dėl gaivalinių nelaimių ir ekstremalių meteorologinių reiškinių pasienio regionuose;

| P. | kadangi ES taip pat sudaro pasienio jūrų regionai, visų pirma kalbant apie salas Viduržemio jūroje, tačiau taip pat apie atokiausius regionus, Atlanto vandenyną ir Indijos vandenyną; kadangi dėl kai kurių Europos salų geografinio atokumo ir jų, kaip pasienio regionų, padėties šios salos susiduria su įvairiais darbo rinkos apribojimais transporto ir sveikatos priežiūros srityse, kurie labai trukdo jų augimo potencialui; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES taip pat sudaro pasienio jūrų regionai, visų pirma kalbant apie salas Viduržemio jūroje, tačiau taip pat apie atokiausius regionus, Atlanto vandenyną ir Indijos vandenyną; kadangi dėl kai kurių Europos salų geografinio atokumo ir jų, kaip pasienio regionų, padėties šios salos susiduria su įvairiais darbo rinkos apribojimais transporto ir sveikatos priežiūros srityse, kurie labai trukdo jų augimo potencialui;

| Q. | kadangi pripažįstama, kad dėl išskirtinio pasienio regionų pažeidžiamumo reikia pakeisti finansavimo metodus pasienio regionuose, siekiant pagaliau sukurti vienodas sąlygas pasienio regionams, palyginti su centrinėmis teritorijomis; kadangi taip pat rekomenduojama, kad šie pokyčiai apimtų pagal infliaciją pakoreguoto „pasienio regionų milijardo“ išskaitymą iš Sąjungos sanglaudos biudžeto ir jo rezervavimą būtent pasienio regionams; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pripažįstama, kad dėl išskirtinio pasienio regionų pažeidžiamumo reikia pakeisti finansavimo metodus pasienio regionuose, siekiant pagaliau sukurti vienodas sąlygas pasienio regionams, palyginti su centrinėmis teritorijomis; kadangi taip pat rekomenduojama, kad šie pokyčiai apimtų pagal infliaciją pakoreguoto „pasienio regionų milijardo“ išskaitymą iš Sąjungos sanglaudos biudžeto ir jo rezervavimą būtent pasienio regionams;

| R. | kadangi apskaičiuota, kad priėmus pasiūlymą dėl Europos tarpvalstybinio mechanizmo (ECBM) reglamento, kurį Komisija paskelbė 2018 m. gegužės mėn. remdamasi pirmiau Tarybai pirmininkavusio Liuksemburgo rekomendacija, būtų buvę galima įveikti bent 30 proc., o galbūt net 50 proc. pripažintų tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūčių; |
| --- | --- |

R.

kadangi apskaičiuota, kad priėmus pasiūlymą dėl Europos tarpvalstybinio mechanizmo (ECBM) reglamento, kurį Komisija paskelbė 2018 m. gegužės mėn. remdamasi pirmiau Tarybai pirmininkavusio Liuksemburgo rekomendacija, būtų buvę galima įveikti bent 30 proc., o galbūt net 50 proc. pripažintų tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūčių;

1.

palankiai vertina 2021 m. Komisijos paskelbtą komunikatą „ES pasienio regionai gyvosios Europos integracijos laboratorijos“, kuriame pateikiama išsami informacija apie kliūtis, su kuriomis susiduria ES pasienio regionai;

Pasienio regionų ypatumai

Pasienio regionų ypatumai

| 2. | atkreipia dėmesį, kad SESV 174 straipsnyje pripažįstama, kad pasienio regionai patiria sunkumų, ir nurodoma, kad ES, vykdydama veiksmus savo ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti, šiems regionams turėtų skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį, kad SESV 174 straipsnyje pripažįstama, kad pasienio regionai patiria sunkumų, ir nurodoma, kad ES, vykdydama veiksmus savo ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti, šiems regionams turėtų skirti ypatingą dėmesį;

| 3. | pabrėžia, kad problemos, su kuriomis susiduria pasienio regionai, ypač tie, kurie turi tik jūrų sienas, nes konkrečios sienos su savo pačių poreikiais, taip pat kaimo ir retai apgyvendintos vietovės, įvairiuose regionuose skiriasi priklausomai nuo teisinių, administracinių, kalbinių, kultūrinių, socialinių ir ekonominių, aplinkos, demografinių ir geografinių aplinkybių atitinkamame regione; pabrėžia, kad reikia veiksmingai naudoti ir geriau koordinuoti ES lėšas, kad būtų užtikrintas visapusiškesnis požiūris į pirmiau minėtus iššūkius; ragina įtraukti vietos valdžios institucijas ir bendruomenes ir taikyti specialiai pritaikytus metodus, kurie būtų integruoti, pritaikyti konkretiems regionams ir būtų įtraukti į daugiapakopio valdymo sistemą; akcentuoja būtinybę atsižvelgti į iššūkius, su kuriais dėl užsitęsusios Rusijos karinės agresijos Ukrainoje susiduria kai kurie pasienio regionai; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad problemos, su kuriomis susiduria pasienio regionai, ypač tie, kurie turi tik jūrų sienas, nes konkrečios sienos su savo pačių poreikiais, taip pat kaimo ir retai apgyvendintos vietovės, įvairiuose regionuose skiriasi priklausomai nuo teisinių, administracinių, kalbinių, kultūrinių, socialinių ir ekonominių, aplinkos, demografinių ir geografinių aplinkybių atitinkamame regione; pabrėžia, kad reikia veiksmingai naudoti ir geriau koordinuoti ES lėšas, kad būtų užtikrintas visapusiškesnis požiūris į pirmiau minėtus iššūkius; ragina įtraukti vietos valdžios institucijas ir bendruomenes ir taikyti specialiai pritaikytus metodus, kurie būtų integruoti, pritaikyti konkretiems regionams ir būtų įtraukti į daugiapakopio valdymo sistemą; akcentuoja būtinybę atsižvelgti į iššūkius, su kuriais dėl užsitęsusios Rusijos karinės agresijos Ukrainoje susiduria kai kurie pasienio regionai;

| 4. | rekomenduoja įgyvendinti ES iniciatyvą, pagal kurią visiems NUTS 3 lygio regionų, kurių teritorija ribojasi su kaimynine valstybe nare, dalyviams už nedidelę kainą būtų teikiami kaimyninių šalių kalbų kursai; primygtinai ragina, kad ši ES iniciatyva taip pat apimtų informuotumo apie kaimyninės šalies kalbos mokymosi naudą didinimą; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja įgyvendinti ES iniciatyvą, pagal kurią visiems NUTS 3 lygio regionų, kurių teritorija ribojasi su kaimynine valstybe nare, dalyviams už nedidelę kainą būtų teikiami kaimyninių šalių kalbų kursai; primygtinai ragina, kad ši ES iniciatyva taip pat apimtų informuotumo apie kaimyninės šalies kalbos mokymosi naudą didinimą;

| 5. | pabrėžia, kad neproporcinga našta, pvz., susiję struktūriniai sunkumai, su kuriais susiduria visi pasienio regionai, turėtų būti kompensuojama atskira regioninės pagalbos tvarka, specialiai skirta pasienio regionams; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad neproporcinga našta, pvz., susiję struktūriniai sunkumai, su kuriais susiduria visi pasienio regionai, turėtų būti kompensuojama atskira regioninės pagalbos tvarka, specialiai skirta pasienio regionams;

| 6. | reikalauja, kad kiekvieno naujo programavimo laikotarpio, pradedant 2028–2034 m. laikotarpiu (t. y. „pasienio regionų milijardas“), pradžioje tik pasienio regionų vystymuisi būtų skiriama 0,26 proc. ES sanglaudos politikos biudžeto; be to, siūlo, kad tais atvejais, kai šių lėšų nepareikalauta panaudoti pasienio regionuose, likusi suma turėtų būti grąžinta į ES sanglaudos biudžetą; |
| --- | --- |

6.

reikalauja, kad kiekvieno naujo programavimo laikotarpio, pradedant 2028–2034 m. laikotarpiu (t. y. „pasienio regionų milijardas“), pradžioje tik pasienio regionų vystymuisi būtų skiriama 0,26 proc. ES sanglaudos politikos biudžeto; be to, siūlo, kad tais atvejais, kai šių lėšų nepareikalauta panaudoti pasienio regionuose, likusi suma turėtų būti grąžinta į ES sanglaudos biudžetą;

| 7. | siūlo „pasienio regionų milijardą“ patikėti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėms (ETBG) arba pasienio regionams, kuriuose yra panašių struktūrų; ragina ETBG ar panašioms struktūroms suteikti didelę autonomiją lėšų naudojimo ir projektų atrankos srityje; |
| --- | --- |

7.

siūlo „pasienio regionų milijardą“ patikėti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėms (ETBG) arba pasienio regionams, kuriuose yra panašių struktūrų; ragina ETBG ar panašioms struktūroms suteikti didelę autonomiją lėšų naudojimo ir projektų atrankos srityje;

| 8. | prašo, kad valstybės narės pašalintų esamas kliūtis ir suteiktų ETBG didesnį savarankiškumą atrenkant projektus ir naudojant lėšas, visų pirma pagal INTERREG reglamento 45 straipsnio 4 dalį paskiriant ETBG kaip INTERREG programų valdymo institucijas, stiprinant ETBG institucinius ir finansinius pajėgumus pagal INTERREG reglamento 14 straipsnio 4 dalį arba paskiriant ETBG paramos gavėjais, administruojančiais mažų projektų lėšas pagal INTERREG reglamento 25 straipsnio 2 dalį; siūlo Komisijai sukurti paskatas valstybėms narėms pasinaudoti pirmiau nurodytomis galimybėmis suteikti ETBG svarbesnį vaidmenį, kad būtų iš tikrųjų įgyvendintas 2021–2027 m. ES sanglaudos politikos 5 politikos tikslas: piliečiams artimesnė Europa; |
| --- | --- |

8.

prašo, kad valstybės narės pašalintų esamas kliūtis ir suteiktų ETBG didesnį savarankiškumą atrenkant projektus ir naudojant lėšas, visų pirma pagal INTERREG reglamento 45 straipsnio 4 dalį paskiriant ETBG kaip INTERREG programų valdymo institucijas, stiprinant ETBG institucinius ir finansinius pajėgumus pagal INTERREG reglamento 14 straipsnio 4 dalį arba paskiriant ETBG paramos gavėjais, administruojančiais mažų projektų lėšas pagal INTERREG reglamento 25 straipsnio 2 dalį; siūlo Komisijai sukurti paskatas valstybėms narėms pasinaudoti pirmiau nurodytomis galimybėmis suteikti ETBG svarbesnį vaidmenį, kad būtų iš tikrųjų įgyvendintas 2021–2027 m. ES sanglaudos politikos 5 politikos tikslas: piliečiams artimesnė Europa;

| 9. | rekomenduoja iš dalies pakeisti ES regioninės pagalbos gaires; atsižvelgiant į tai, kad regioninę pagalbą vienu metu gali gauti mažiau nei pusė visų ES gyventojų, siūlo, kad pagal šią taisyklę pirmenybė būtų teikiama pasienio regionams; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja iš dalies pakeisti ES regioninės pagalbos gaires; atsižvelgiant į tai, kad regioninę pagalbą vienu metu gali gauti mažiau nei pusė visų ES gyventojų, siūlo, kad pagal šią taisyklę pirmenybė būtų teikiama pasienio regionams;

Atsparumo didinimas stiprinant institucinį bendradarbiavimą

Atsparumo didinimas stiprinant institucinį bendradarbiavimą

| 10. | palankiai vertina iki šiol Komisijos padarytą pažangą įgyvendinant savo 2017 m. veiksmų planą, visų pirma įgyvendinant iniciatyvą „b-solutions“, pagal kurią pasienio regionų institucijoms buvo suteikta teisinė ir administracinė parama ir buvo išspręsta 90 atvejų, kai buvo kilę kliūčių sąveikai, taip pat teikiant paramą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įsidarbinti, skatinti pasienio regionų daugiakalbystę ir sveikatos priežiūros įstaigas bendrai teikti paslaugas; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina iki šiol Komisijos padarytą pažangą įgyvendinant savo 2017 m. veiksmų planą, visų pirma įgyvendinant iniciatyvą „b-solutions“, pagal kurią pasienio regionų institucijoms buvo suteikta teisinė ir administracinė parama ir buvo išspręsta 90 atvejų, kai buvo kilę kliūčių sąveikai, taip pat teikiant paramą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įsidarbinti, skatinti pasienio regionų daugiakalbystę ir sveikatos priežiūros įstaigas bendrai teikti paslaugas;

| 11. | ragina ES institucijas ir valstybes nares didinti pasienio regionų informuotumą apie galimybę gauti Komisijos paramą pagal iniciatyvą „b-solutions“; pabrėžia, kad dalijimasis žiniomis apie sėkmingus „b“ sprendimus galėtų padėti pašalinti naujas administracines ir teisines kliūtis ir užkirsti joms kelią; |
| --- | --- |

11.

ragina ES institucijas ir valstybes nares didinti pasienio regionų informuotumą apie galimybę gauti Komisijos paramą pagal iniciatyvą „b-solutions“; pabrėžia, kad dalijimasis žiniomis apie sėkmingus „b“ sprendimus galėtų padėti pašalinti naujas administracines ir teisines kliūtis ir užkirsti joms kelią;

| 12. | vis dėlto pabrėžia, kad vien tik „b“ sprendimai negali būti tinkamas ir veiksmingas atsakas į teisines ir administracines kliūtis, darančias poveikį pasienio regionams; |
| --- | --- |

12.

vis dėlto pabrėžia, kad vien tik „b“ sprendimai negali būti tinkamas ir veiksmingas atsakas į teisines ir administracines kliūtis, darančias poveikį pasienio regionams;

| 13. | pripažįsta svarbų makroregionų, euroregionų, ne pelno organizacijų ir asociacijų vaidmenį skatinant kolektyvinius interesus ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje; ragina Komisiją inicijuoti išsamų makroregioninių strategijų vertinimą siekiant įvertinti jų suderinamumą su atnaujintais ES aplinkos ir skaitmeniniais prioritetais; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta svarbų makroregionų, euroregionų, ne pelno organizacijų ir asociacijų vaidmenį skatinant kolektyvinius interesus ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje; ragina Komisiją inicijuoti išsamų makroregioninių strategijų vertinimą siekiant įvertinti jų suderinamumą su atnaujintais ES aplinkos ir skaitmeniniais prioritetais;

| 14. | primena, kad, nepaisant dedamų pastangų, vis dar esama daug administracinių, teisinių ir kalbinių kliūčių, kurios trukdo tvariam augimui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei pasienio regionų tarpusavio ir vidaus sanglaudai; |
| --- | --- |

14.

primena, kad, nepaisant dedamų pastangų, vis dar esama daug administracinių, teisinių ir kalbinių kliūčių, kurios trukdo tvariam augimui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei pasienio regionų tarpusavio ir vidaus sanglaudai;

| 15. | pažymi, kad dauguma kliūčių, trukdančių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, yra teisinio pobūdžio ir atsiranda dėl skirtingų nacionalinių ar bendrųjų ES teisės aktų; todėl primena, kad 2018 m. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos tarpvalstybinio mechanizmo (ECBM) (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad dauguma kliūčių, trukdančių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, yra teisinio pobūdžio ir atsiranda dėl skirtingų nacionalinių ar bendrųjų ES teisės aktų; todėl primena, kad 2018 m. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos tarpvalstybinio mechanizmo (ECBM) (COM(2018)0373);

| 16. | pabrėžia, kad galimybė gauti viešąsias paslaugas yra itin svarbi 150 mln. vidaus pasienio regionų gyventojų ir kad ją dažnai apsunkina įvairios teisinės ir administracinės kliūtys; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti kuo daugiau pastangų siekiant pašalinti šias kliūtis, ypač susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis, transportu, švietimu, darbo jėgos judumu ir aplinka; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad galimybė gauti viešąsias paslaugas yra itin svarbi 150 mln. vidaus pasienio regionų gyventojų ir kad ją dažnai apsunkina įvairios teisinės ir administracinės kliūtys; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti kuo daugiau pastangų siekiant pašalinti šias kliūtis, ypač susijusias su sveikatos priežiūros paslaugomis, transportu, švietimu, darbo jėgos judumu ir aplinka;

| 17. | pabrėžia, kad Komisijos pasiūlytas ECBM būtų padėjęs pašalinti daugiau kaip 50 proc. šių kliūčių, ypač susijusių su tarpvalstybinio viešojo transporto trūkumu ir ribotomis galimybėmis naudotis užimtumo, švietimo, kultūros ir laisvalaikio paslaugomis; todėl apgailestauja, kad Taryba įšaldė su mechanizmu teisinėms ir administracinėms kliūtims šalinti susijusį teisėkūros procesą; primena, kad šiuo mechanizmu siekiama palengvinti pasienio regionų bendradarbiavimą vykdant bendrus projektus įvairiose srityse (infrastruktūros, sveikatos priežiūros, darbo ir kt.), leidžiant vienam iš regionų taikyti kaimyninės valstybės narės teisines nuostatas, jei jo paties valstybės narės teisės aktų taikymas kelia teisinių kliūčių; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad Komisijos pasiūlytas ECBM būtų padėjęs pašalinti daugiau kaip 50 proc. šių kliūčių, ypač susijusių su tarpvalstybinio viešojo transporto trūkumu ir ribotomis galimybėmis naudotis užimtumo, švietimo, kultūros ir laisvalaikio paslaugomis; todėl apgailestauja, kad Taryba įšaldė su mechanizmu teisinėms ir administracinėms kliūtims šalinti susijusį teisėkūros procesą; primena, kad šiuo mechanizmu siekiama palengvinti pasienio regionų bendradarbiavimą vykdant bendrus projektus įvairiose srityse (infrastruktūros, sveikatos priežiūros, darbo ir kt.), leidžiant vienam iš regionų taikyti kaimyninės valstybės narės teisines nuostatas, jei jo paties valstybės narės teisės aktų taikymas kelia teisinių kliūčių;

| 18. | pažymi, kad pasiūlymui dėl ECBM Parlamentas pritarė didele balsų dauguma 2019 m. vasario mėn. ir per plenarinio posėdžio diskusijas po 2021 m. spalio mėn. Tarybai pateikto klausimo, į kurį atsakoma žodžiu; primena, kad į Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl šio reglamento įtrauktos konkrečios formuluotės, kuriomis būtų buvęs užtikrintas savanoriškas jo taikymas, taip panaikinant valstybėms narėms kilusį susirūpinimą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad pasiūlymui dėl ECBM Parlamentas pritarė didele balsų dauguma 2019 m. vasario mėn. ir per plenarinio posėdžio diskusijas po 2021 m. spalio mėn. Tarybai pateikto klausimo, į kurį atsakoma žodžiu; primena, kad į Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl šio reglamento įtrauktos konkrečios formuluotės, kuriomis būtų buvęs užtikrintas savanoriškas jo taikymas, taip panaikinant valstybėms narėms kilusį susirūpinimą;

| 19. | ragina Komisiją iš dalies pakeisti dabartinį pasiūlymą atsižvelgiant į Tarybos ir Parlamento teisės tarnybų išvadas, siekiant abiejų teisėkūros institucijų atitinkamų pozicijų pusiausvyros; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiame pasiūlyme būtų atsižvelgta į pasienio regionų stiprinimą, užbėgant už akių numatomai žalai regionuose, kuriuos labiausiai paveiks Rusijos agresijos prieš Ukrainą pasekmės; ragina Komisiją atnaujinti derybas su valstybėmis narėmis, kad būtų skubiai priimta sistema teisinėms ar administracinėms kliūtims pasienyje šalinti, siekiant palengvinti gyvenimą pasienio regionų gyventojams; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją iš dalies pakeisti dabartinį pasiūlymą atsižvelgiant į Tarybos ir Parlamento teisės tarnybų išvadas, siekiant abiejų teisėkūros institucijų atitinkamų pozicijų pusiausvyros; ragina Komisiją užtikrinti, kad šiame pasiūlyme būtų atsižvelgta į pasienio regionų stiprinimą, užbėgant už akių numatomai žalai regionuose, kuriuos labiausiai paveiks Rusijos agresijos prieš Ukrainą pasekmės; ragina Komisiją atnaujinti derybas su valstybėmis narėmis, kad būtų skubiai priimta sistema teisinėms ar administracinėms kliūtims pasienyje šalinti, siekiant palengvinti gyvenimą pasienio regionų gyventojams;

| 20. | teigiamai vertina bandomąjį projektą „Integruota tarpvalstybinio reagavimo į krizę iniciatyva“ (CB-CRII), kuriuo siekiama paremti regionų atsparumą būsimoms krizėms; primygtinai ragina Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinį direktoratą įgyvendinti šį projektą (20); |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina bandomąjį projektą „Integruota tarpvalstybinio reagavimo į krizę iniciatyva“ (CB-CRII), kuriuo siekiama paremti regionų atsparumą būsimoms krizėms; primygtinai ragina Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinį direktoratą įgyvendinti šį projektą (20

| 21. | pabrėžia, kad, neskaitant COVID-19 pandemijos padarytos žalos, ypač sienų uždarymo jai kilus, pasienio regionai susiduria ir su „Brexit’o“ padariniais, kurie lemia naujų laisvos prekybos kliūčių atsiradimą ir rimtus tarpvalstybinės prekybos tarp ES ir JK sutrikimus, o tai apsunkina pasienio regionuose veikiančių įmonių ir piliečių padėtį; todėl palankiai vertina pasiektą susitarimą dėl prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo, siekiant teikti finansinę ir teisinę paramą dėl „Brexit’o“ nukentėjusioms valstybėms narėms ir regionams; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad, neskaitant COVID-19 pandemijos padarytos žalos, ypač sienų uždarymo jai kilus, pasienio regionai susiduria ir su „Brexit’o“ padariniais, kurie lemia naujų laisvos prekybos kliūčių atsiradimą ir rimtus tarpvalstybinės prekybos tarp ES ir JK sutrikimus, o tai apsunkina pasienio regionuose veikiančių įmonių ir piliečių padėtį; todėl palankiai vertina pasiektą susitarimą dėl prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo, siekiant teikti finansinę ir teisinę paramą dėl „Brexit’o“ nukentėjusioms valstybėms narėms ir regionams;

Daugiau ir geresnių tarpvalstybinių viešųjų paslaugų

Daugiau ir geresnių tarpvalstybinių viešųjų paslaugų

| 22. | su susidomėjimu pažymi, kad 2020 m. surengtose Komisijos viešose konsultacijose dėl pasienio kliūčių šalinimo paaiškėjo, kad pagrindiniai sunkumai pasienio regionuose gyvenantiems žmonėms buvo, be kita ko, patikimų tarpvalstybinių viešojo transporto paslaugų trūkumas, skaitmeninių paslaugų trūkumas ir ribotas jų tarpvalstybinis sąveikumas, kliūtys, tiesiogiai kylančios dėl kalbinių skirtumų, su teisėkūros procesais susijusios kliūtys ir ekonominiai skirtumai; |
| --- | --- |

22.

su susidomėjimu pažymi, kad 2020 m. surengtose Komisijos viešose konsultacijose dėl pasienio kliūčių šalinimo paaiškėjo, kad pagrindiniai sunkumai pasienio regionuose gyvenantiems žmonėms buvo, be kita ko, patikimų tarpvalstybinių viešojo transporto paslaugų trūkumas, skaitmeninių paslaugų trūkumas ir ribotas jų tarpvalstybinis sąveikumas, kliūtys, tiesiogiai kylančios dėl kalbinių skirtumų, su teisėkūros procesais susijusios kliūtys ir ekonominiai skirtumai;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasienio zonų patrauklumas gyventi ir investuoti labai priklauso nuo gyvenimo kokybės, viešųjų ir komercinių paslaugų piliečiams ir įmonėms prieinamumo ir transporto kokybės – tai sąlygos, kurias galima sudaryti ir išsaugoti tik glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei įmonėmis abiejose sienos pusėse; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad pasienio zonų patrauklumas gyventi ir investuoti labai priklauso nuo gyvenimo kokybės, viešųjų ir komercinių paslaugų piliečiams ir įmonėms prieinamumo ir transporto kokybės – tai sąlygos, kurias galima sudaryti ir išsaugoti tik glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei įmonėmis abiejose sienos pusėse;

| 24. | pabrėžia, kad investicijos į kokybiškas viešąsias paslaugas atlieka itin svarbų vaidmenį didinant socialinį atsparumą ir kovojant su ekonomikos, sveikatos ir socialinėmis krizėmis; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad investicijos į kokybiškas viešąsias paslaugas atlieka itin svarbų vaidmenį didinant socialinį atsparumą ir kovojant su ekonomikos, sveikatos ir socialinėmis krizėmis;

| 25. | atkreipia dėmesį, kad pradėjus teikti geresnes tarpvalstybines viešąsias paslaugas pagerėtų ne tik pasienyje gyvenančių piliečių gyvenimo kokybė, bet ir šių paslaugų ekonominis efektyvumas; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį, kad pradėjus teikti geresnes tarpvalstybines viešąsias paslaugas pagerėtų ne tik pasienyje gyvenančių piliečių gyvenimo kokybė, bet ir šių paslaugų ekonominis efektyvumas;

| 26. | pabrėžia, kad transporto paslaugų koordinavimas pasienio regionuose tebėra nepakankamas, iš dalies dėl to, kad trūksta jungčių arba jos neveikia, o tai kliudo judumui ir žlugdo pasienio regionų vystymosi galimybes; taip pat pabrėžia, kad tvariai tarpvalstybinės transporto infrastruktūros plėtrai trukdo teisinių ir administracinių nuostatų sudėtingumas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad transporto paslaugų koordinavimas pasienio regionuose tebėra nepakankamas, iš dalies dėl to, kad trūksta jungčių arba jos neveikia, o tai kliudo judumui ir žlugdo pasienio regionų vystymosi galimybes; taip pat pabrėžia, kad tvariai tarpvalstybinės transporto infrastruktūros plėtrai trukdo teisinių ir administracinių nuostatų sudėtingumas;

| 27. | pabrėžia, kad papildomos tarpvalstybinio transporto infrastruktūros, kuri yra brangi ir kelianti problemų aplinkai, sukūrimas ne visada gali būti geriausias sprendimas, todėl atkreipia dėmesį į galimybes pagerinti tarpvalstybinio transporto jungtis tokiomis švelniomis priemonėmis kaip geresnis viešojo transporto tvarkaraščių suderinimas, įtraukusis planavimas ir pritaikytos pasienio vietos ir regioninių valdžios institucijų, turinčių pakankamai autonomijos bendriems tikslams siekti, inovacijos; pabrėžia, kad naujos viešojo transporto infrastruktūros plėtra turėtų atitikti tvarumo ir ekonominio efektyvumo reikalavimus; todėl ragina laiku skirti Teisingos pertvarkos fondo lėšas, kad būtų užtikrintas aktyvus pasienio regionų vaidmuo siekiant Europos žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad papildomos tarpvalstybinio transporto infrastruktūros, kuri yra brangi ir kelianti problemų aplinkai, sukūrimas ne visada gali būti geriausias sprendimas, todėl atkreipia dėmesį į galimybes pagerinti tarpvalstybinio transporto jungtis tokiomis švelniomis priemonėmis kaip geresnis viešojo transporto tvarkaraščių suderinimas, įtraukusis planavimas ir pritaikytos pasienio vietos ir regioninių valdžios institucijų, turinčių pakankamai autonomijos bendriems tikslams siekti, inovacijos; pabrėžia, kad naujos viešojo transporto infrastruktūros plėtra turėtų atitikti tvarumo ir ekonominio efektyvumo reikalavimus; todėl ragina laiku skirti Teisingos pertvarkos fondo lėšas, kad būtų užtikrintas aktyvus pasienio regionų vaidmuo siekiant Europos žaliojo kurso tikslų;

| 28. | pabrėžia sanglaudos politikos vaidmenį sprendžiant pagrindinius uždavinius, su kuriais susiduria Sąjungos transporto sektorius, be kita ko, kuriant gerai veikiančią bendrą Europos transporto erdvę, sujungiant Europą šiuolaikiniais, daugiarūšio ir saugaus transporto infrastruktūros tinklais ir pereinant prie mažataršio judumo, inter alia, remiant trūkstamų mažų tarpvalstybinių geležinkelio jungčių užbaigimą, taip prisidedant prie Europos pasienio regionų integracijos; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia sanglaudos politikos vaidmenį sprendžiant pagrindinius uždavinius, su kuriais susiduria Sąjungos transporto sektorius, be kita ko, kuriant gerai veikiančią bendrą Europos transporto erdvę, sujungiant Europą šiuolaikiniais, daugiarūšio ir saugaus transporto infrastruktūros tinklais ir pereinant prie mažataršio judumo, inter alia

| 29. | ragina valstybes nares sukurti tvirtesnę ir aiškesnę teisinę sistemą siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir veiksmingumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Komisijos parengti trūkstamų geležinkelių sektoriaus jungčių žemėlapiai yra pagrindinė priemonė siekiant pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares sukurti tvirtesnę ir aiškesnę teisinę sistemą siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir veiksmingumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Komisijos parengti trūkstamų geležinkelių sektoriaus jungčių žemėlapiai yra pagrindinė priemonė siekiant pažangos šioje srityje;

| 30. | pabrėžia, kad būtina kurti veiksmingą Europos geležinkelių metų politinę bazę, ypač pasienio regionuose; pažymi, kad geležinkelių europinis ir tarpvalstybinis aspektas suartina žmones, leidžia jiems visapusiškai pažinti ES įvairovę bei puoselėja socioekonominę ir teritorinę sanglaudą, ypač gerinant susisiekimą jos geografinėje periferijoje ir su ja, – taip pat ir pasitelkiant tarpvalstybines regionines jungtis; teigiamai vertina partnerysčių kūrimą, siekiant plėtoti bendras paslaugas, bei tvarkaraščių ir bilietų pardavimo derinimą kai kuriuose pasienio regionuose; ragina Komisiją toliau remti šio pobūdžio iniciatyvas ir prašo jos skatinti dviračių gabenimą tarpvalstybinio susisiekimo traukiniuose; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad būtina kurti veiksmingą Europos geležinkelių metų politinę bazę, ypač pasienio regionuose; pažymi, kad geležinkelių europinis ir tarpvalstybinis aspektas suartina žmones, leidžia jiems visapusiškai pažinti ES įvairovę bei puoselėja socioekonominę ir teritorinę sanglaudą, ypač gerinant susisiekimą jos geografinėje periferijoje ir su ja, – taip pat ir pasitelkiant tarpvalstybines regionines jungtis; teigiamai vertina partnerysčių kūrimą, siekiant plėtoti bendras paslaugas, bei tvarkaraščių ir bilietų pardavimo derinimą kai kuriuose pasienio regionuose; ragina Komisiją toliau remti šio pobūdžio iniciatyvas ir prašo jos skatinti dviračių gabenimą tarpvalstybinio susisiekimo traukiniuose;

| 31. | ragina labiau skaitmeninti viešąsias paslaugas ir stiprinti sąveikumo politiką siekiant užtikrinti, kad skaitmeninės viešosios paslaugos būtų sąveikios ir standartizuotos tarpvalstybiniu mastu; pabrėžia, kad svarbu remti viešųjų paslaugų ir įmonių skaitmenines inovacijas pasienio regionuose, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos skaitmeninių inovacijų centrus (EDIH); |
| --- | --- |

31.

ragina labiau skaitmeninti viešąsias paslaugas ir stiprinti sąveikumo politiką siekiant užtikrinti, kad skaitmeninės viešosios paslaugos būtų sąveikios ir standartizuotos tarpvalstybiniu mastu; pabrėžia, kad svarbu remti viešųjų paslaugų ir įmonių skaitmenines inovacijas pasienio regionuose, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos skaitmeninių inovacijų centrus (EDIH);

Dinamiškos tarpvalstybinės darbo rinkos

Dinamiškos tarpvalstybinės darbo rinkos

| 32. | palankiai vertina tai, kad imtasi daug svarbių priemonių siekiant spręsti socialinės ir ekonominės asimetrijos pasienyje problemą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad trūksta konkrečių vertinimų ir palyginamosios statistikos, kad būtų galima susidaryti bendrą vaizdą apie pasienio MVĮ socialinę ir ekonominę padėtį, o dėl to yra labai apmaudu, nes MVĮ yra sukūrusios 67 proc. visų Sąjungos darbo vietų ir beveik 60 proc. jos pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina tai, kad imtasi daug svarbių priemonių siekiant spręsti socialinės ir ekonominės asimetrijos pasienyje problemą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad trūksta konkrečių vertinimų ir palyginamosios statistikos, kad būtų galima susidaryti bendrą vaizdą apie pasienio MVĮ socialinę ir ekonominę padėtį, o dėl to yra labai apmaudu, nes MVĮ yra sukūrusios 67 proc. visų Sąjungos darbo vietų ir beveik 60 proc. jos pridėtinės vertės;

| 33. | ragina Komisiją atlikti išsamią tarpvalstybinių MVĮ socialinių ir ekonominių aplinkybių analizę, rinkti specialius vertinimus ir lyginamąją statistiką; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją atlikti išsamią tarpvalstybinių MVĮ socialinių ir ekonominių aplinkybių analizę, rinkti specialius vertinimus ir lyginamąją statistiką;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis 8-ąja sanglaudos ataskaita (21), INTERREG rodikliai rodo, jog iki 2020 m. pabaigos buvo pasiekta tik 68 proc. 2023 m. tarpvalstybinio darbo jėgos judumo tikslų, o kitose srityse tikslų buvo pasiekta iki 495 proc.; ragina valstybes nares toliau eiti šiuo keliu, kad būtų pasiekti 2023 m. tikslai; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis 8-ąja sanglaudos ataskaita (21

| 35. | pripažįsta, kad valstybėms narėms svarbu užtikrinti mokestines pajamas, socialinės apsaugos sistemas ir nacionalinių mokesčių įvairovę; pritaria 2020 m. liepos 15 d. Komisijos mokesčių dokumentų rinkiniui, kuriuo siekiama užtikrinti sąžiningą, veiksmingą, tvarų ir skaitmeniniu požiūriu palankų apmokestinimą ir įsipareigoja atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad valstybėms narėms svarbu užtikrinti mokestines pajamas, socialinės apsaugos sistemas ir nacionalinių mokesčių įvairovę; pritaria 2020 m. liepos 15 d. Komisijos mokesčių dokumentų rinkiniui, kuriuo siekiama užtikrinti sąžiningą, veiksmingą, tvarų ir skaitmeniniu požiūriu palankų apmokestinimą ir įsipareigoja atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas;

| 36. | vis dėlto pabrėžia, kad, kadangi nėra tinkamos darbo vietų pasiūlos ar kitų ekonominių galimybių, o atlyginimai nedideli, gerai išsilavinusi darbo jėga paprastai migruoja į regionus, kuriuose tokių galimybių pasiūla yra pakankama, todėl padėtis atokiuose pasienio regionuose tampa dar sudėtingesnė; |
| --- | --- |

36.

vis dėlto pabrėžia, kad, kadangi nėra tinkamos darbo vietų pasiūlos ar kitų ekonominių galimybių, o atlyginimai nedideli, gerai išsilavinusi darbo jėga paprastai migruoja į regionus, kuriuose tokių galimybių pasiūla yra pakankama, todėl padėtis atokiuose pasienio regionuose tampa dar sudėtingesnė;

| 37. | mano, kad sanglaudos politika turėtų būti labiau pritaikyta investicijoms į žmones, nes pasienio regionų ekonomika gali būti paskatinta veiksmingai derinant investicijas į inovacijas, žmogiškąjį kapitalą, gerą valdymą ir institucinius pajėgumus; |
| --- | --- |

37.

mano, kad sanglaudos politika turėtų būti labiau pritaikyta investicijoms į žmones, nes pasienio regionų ekonomika gali būti paskatinta veiksmingai derinant investicijas į inovacijas, žmogiškąjį kapitalą, gerą valdymą ir institucinius pajėgumus;

| 38. | mano, kad pasienio regionai, kuriems kyla ypatingi iššūkiai, turėtų gauti pritaikytą paramą (pvz., didesnė Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo sanglauda) ilgalaikių strategijų kūrimui ir įgyvendinimui remiantis ekonominiu įvairinimu ir atleistiems darbuotojams skirta naujų įgūdžių ugdymo ir perkvalifikavimo politika; |
| --- | --- |

38.

mano, kad pasienio regionai, kuriems kyla ypatingi iššūkiai, turėtų gauti pritaikytą paramą (pvz., didesnė Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo sanglauda) ilgalaikių strategijų kūrimui ir įgyvendinimui remiantis ekonominiu įvairinimu ir atleistiems darbuotojams skirta naujų įgūdžių ugdymo ir perkvalifikavimo politika;

| 39. | primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai prisidėti prie Komisijos pastangų sukurti Europos švietimo erdvę, kuri kartu su Europos įgūdžių darbotvarke ir Europos mokslinių tyrimų erdve užtikrins prieigą prie tikslinio švietimo ir mokymo abipus sienos, teikiant bendras švietimo paslaugas, užtikrinant diplomų, įgūdžių ir kvalifikacijų tarpusavio pripažinimą bei skatinant mokymąsi; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai prisidėti prie Komisijos pastangų sukurti Europos švietimo erdvę, kuri kartu su Europos įgūdžių darbotvarke ir Europos mokslinių tyrimų erdve užtikrins prieigą prie tikslinio švietimo ir mokymo abipus sienos, teikiant bendras švietimo paslaugas, užtikrinant diplomų, įgūdžių ir kvalifikacijų tarpusavio pripažinimą bei skatinant mokymąsi;

| 40. | ragina daryti pažangą įgyvendinant ES pasienio regionų prie Sąjungos išorės sienų ir kaimyninių šalių pasienio regionų bendradarbiavimo programas; pripažįsta šio bendradarbiavimo iššūkius, atsižvelgiant į reguliavimo skirtumus šiuose regionuose; mano, kad šis bendradarbiavimas yra svarbi ES plėtros politikos pažangos priemonė; pabrėžia, kad kaimyninių regionų tarpvalstybinio bendradarbiavimo skatinimas gali labai padėti įveikti didelius iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga (pvz., užtikrinti tvarią Viduržemio jūros, Baltijos jūros ir kitų jūrų baseinų ateitį, užtikrinti tvarią Alpių, Pirėnų, Karpatų ir kitų kalnų vietovių ateitį ir užtikrinti tvarią didelių upių baseinų, pvz., Reino, Dunojaus ir Mezo, ateitį); |
| --- | --- |

40.

ragina daryti pažangą įgyvendinant ES pasienio regionų prie Sąjungos išorės sienų ir kaimyninių šalių pasienio regionų bendradarbiavimo programas; pripažįsta šio bendradarbiavimo iššūkius, atsižvelgiant į reguliavimo skirtumus šiuose regionuose; mano, kad šis bendradarbiavimas yra svarbi ES plėtros politikos pažangos priemonė; pabrėžia, kad kaimyninių regionų tarpvalstybinio bendradarbiavimo skatinimas gali labai padėti įveikti didelius iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga (pvz., užtikrinti tvarią Viduržemio jūros, Baltijos jūros ir kitų jūrų baseinų ateitį, užtikrinti tvarią Alpių, Pirėnų, Karpatų ir kitų kalnų vietovių ateitį ir užtikrinti tvarią didelių upių baseinų, pvz., Reino, Dunojaus ir Mezo, ateitį);

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai užtikrinti tinkamą atitinkamų ES teisės aktų, susijusių su tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų teisėmis, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, gerinti jų užimtumą, darbo ir sveikatos bei saugos sąlygas, atsižvelgti į poreikį persvarstyti esamą teisės aktų sistemą, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (22), kad būtų sustiprintas teisių perkeliamumas ir užtikrintas tinkamas socialinės apsaugos koordinavimas, peržiūrėti laikinojo darbo agentūrų, įdarbinimo agentūrų, kitų tarpininkų ir subrangovų vaidmenį siekiant nustatyti apsaugos spragas atsižvelgiant į vienodo požiūrio principą; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją pripažinti tikrovę ir sunkumus, susijusius su nuotolinio darbo padidėjimu, užtikrinti, kad nuotoliniu būdu iš savo gyvenamosios šalies dirbantys asmenys turėtų galimybę naudotis socialinės apsaugos teisėmis, darbo teisėmis ir mokesčių režimais, taip pat užtikrinti tikrumą dėl institucijos, atsakingos už jų socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai užtikrinti tinkamą atitinkamų ES teisės aktų, susijusių su tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų teisėmis, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, gerinti jų užimtumą, darbo ir sveikatos bei saugos sąlygas, atsižvelgti į poreikį persvarstyti esamą teisės aktų sistemą, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (22

| 42. | pripažįsta, kad pasienio regionuose reikia greitesnio ir visapusiškesnio diplomų ir kitų kvalifikacijų, įgytų baigus mokymą, pripažinimo, geresnės sveikatos priežiūros, vietos ir tolimojo transporto plėtros ir geresnių galimybių gauti informaciją apie laisvas darbo vietas; pabrėžia, kad reikia didinti lėšas siekiant sudaryti sąlygas geresniam kaimyninių šalių nacionalinių teisinių ir administracinių sistemų koordinavimui, visų pirma susijusiam su keitimusi informacija apie darbuotojams taikytinus teisės aktus ir duomenų apie pasienio darbuotojus rinkimu, kad būtų užpildytos nacionalinės praktikos spragos, užtikrinta geresnė prieiga prie turimos informacijos ir sukurta nuspėjama ir prieinama vidaus darbo rinka; pabrėžia, kad šios problemos kelia dar didesnę grėsmę pasienio darbuotojams, atvykstantiems į ES nepriklausančias šalis ir iš jų; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad pasienio regionuose reikia greitesnio ir visapusiškesnio diplomų ir kitų kvalifikacijų, įgytų baigus mokymą, pripažinimo, geresnės sveikatos priežiūros, vietos ir tolimojo transporto plėtros ir geresnių galimybių gauti informaciją apie laisvas darbo vietas; pabrėžia, kad reikia didinti lėšas siekiant sudaryti sąlygas geresniam kaimyninių šalių nacionalinių teisinių ir administracinių sistemų koordinavimui, visų pirma susijusiam su keitimusi informacija apie darbuotojams taikytinus teisės aktus ir duomenų apie pasienio darbuotojus rinkimu, kad būtų užpildytos nacionalinės praktikos spragos, užtikrinta geresnė prieiga prie turimos informacijos ir sukurta nuspėjama ir prieinama vidaus darbo rinka; pabrėžia, kad šios problemos kelia dar didesnę grėsmę pasienio darbuotojams, atvykstantiems į ES nepriklausančias šalis ir iš jų;

| 43. | mano, kad skaitmeninimas suteikia precedento neturinčią galimybę sudaryti palankesnes sąlygas darbo jėgos judumui ir kartu greičiau ir lengviau kontroliuoti atitiktį taikomoms ES nuostatoms; ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos darbo institucija, nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos socialinės apsaugos paso visiems mobiliesiems darbuotojams ir ne ES piliečiams, kuriems taikomos ES taisyklės dėl judumo ES viduje, kuris atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms ir socialiniams partneriams suteiktų priemonę, kuria būtų užtikrinamas veiksmingas socialinės apsaugos teisių nustatymas, atsekamumas, kaupimas bei perkeliamumas ir kuria būtų pagerintas ES taisyklių dėl darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo darbo rinkoje vykdymas, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ES; |
| --- | --- |

43.

mano, kad skaitmeninimas suteikia precedento neturinčią galimybę sudaryti palankesnes sąlygas darbo jėgos judumui ir kartu greičiau ir lengviau kontroliuoti atitiktį taikomoms ES nuostatoms; ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos darbo institucija, nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos socialinės apsaugos paso visiems mobiliesiems darbuotojams ir ne ES piliečiams, kuriems taikomos ES taisyklės dėl judumo ES viduje, kuris atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms ir socialiniams partneriams suteiktų priemonę, kuria būtų užtikrinamas veiksmingas socialinės apsaugos teisių nustatymas, atsekamumas, kaupimas bei perkeliamumas ir kuria būtų pagerintas ES taisyklių dėl darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo darbo rinkoje vykdymas, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ES;

| 44. | pažymi, kad šiuo metu ES valstybės narės tarpusavyje nepripažįsta neįgalumo statuso ir kad dėl to su sunkumais susiduria negalią turintys asmenys, nes jų šalyje išduotas neįgaliojo pažymėjimas gali būti nepripažįstamas kitose valstybėse narėse; laikosi nuomonės, kad dėl šios spragos ypač varžomi pasienio darbuotojai ir studentai su negalia, nes pažeidžiama jų teisė gauti deramas paslaugas; pripažįsta ES neįgaliojo kortelės svarbą, nes naudojantis ja neįgalumo statusas galėtų būti pripažįstamas visose valstybėse narėse, kurios šiuo metu dalyvauja programoje; teigiamai vertina tai, jog Komisija siūlys, kad ES neįgaliojo kortelė būtų sukurta iki 2023 m. pabaigos ir pripažįstama visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad šiuo metu ES valstybės narės tarpusavyje nepripažįsta neįgalumo statuso ir kad dėl to su sunkumais susiduria negalią turintys asmenys, nes jų šalyje išduotas neįgaliojo pažymėjimas gali būti nepripažįstamas kitose valstybėse narėse; laikosi nuomonės, kad dėl šios spragos ypač varžomi pasienio darbuotojai ir studentai su negalia, nes pažeidžiama jų teisė gauti deramas paslaugas; pripažįsta ES neįgaliojo kortelės svarbą, nes naudojantis ja neįgalumo statusas galėtų būti pripažįstamas visose valstybėse narėse, kurios šiuo metu dalyvauja programoje; teigiamai vertina tai, jog Komisija siūlys, kad ES neįgaliojo kortelė būtų sukurta iki 2023 m. pabaigos ir pripažįstama visose valstybėse narėse;

Pasienio regionai kaip Europos žaliojo kurso iniciatyvos įgyvendinimo partneriai

Pasienio regionai kaip Europos žaliojo kurso iniciatyvos įgyvendinimo partneriai

| 45. | primena, kad jau egzistuoja svarbi ES teisinė sistema – visų pirma apimanti Paukščių ir Buveinių direktyvas ir ES vandens pagrindų (23) direktyvą, taip pat 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją – kurią valstybės narės turi visapusiškai, sistemingai ir bendrai įgyvendinti pasienio regionuose; primena, kad gamta, klimatas, gaivalinės nelaimės ir ligos nepaiso nacionalinių sienų ir ragina užtikrinti koordinuotą ir nuoseklią tinklo „Natura 2000“ teritorijų apsaugą siekiant užtikrinti labiau integruotas įgyvendinimo priemones; ragina nacionalines valstybių narių vyriausybes imtis veiksmų siekiant dar labiau derinti ir koordinuoti šių bei kitų direktyvų taikymą; pabrėžia, kad nelaimių rizikos valdymas ir planavimas yra sritis, kurioje gyvybiškai svarbų vaidmenį atlieka tarpvalstybinis bendradarbiavimas; ragina Komisiją atidžiai stebėti nacionalinių ir regioninių prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų tarpvalstybinį komponentą, parengiant konkrečias priemones, kuriomis pirmenybė būtų teikiama tinkamiems sprendimams; |
| --- | --- |

45.

primena, kad jau egzistuoja svarbi ES teisinė sistema – visų pirma apimanti Paukščių ir Buveinių direktyvas ir ES vandens pagrindų (23

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita taip pat daro didelį poveikį pasienio regionams, be kita ko, įpareigojant juos parengti bendras tarpvalstybines specialias gaivalinių nelaimių prevencijos priemones; primena, kad 2021 m. gaivalinės nelaimės paveikė kelis pasienio regionus Belgijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose ir Vokietijoje; atkreipia dėmesį į valstybių narių prievolę pagal ES civilinės saugos mechanizmą reguliariai atlikti rizikos vertinimus ir nelaimių scenarijų analizes, apimančias tarpvalstybinį bendradarbiavimą, taip pat teikti ataskaitas apie didžiausias tarpvalstybinį poveikį galinčias turėti grėsmes; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant išankstinio perspėjimo sistemų tobulinimą pasienio regionuose; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina INTERREG Reino–Maso projektus, susijusius su viešuoju saugumu, duomenų rinkimu, tarpvalstybiniu upių valdymu ir administraciniu bendradarbiavimu teritorijų planavimo srityje siekiant sumažinti potvynių riziką; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita taip pat daro didelį poveikį pasienio regionams, be kita ko, įpareigojant juos parengti bendras tarpvalstybines specialias gaivalinių nelaimių prevencijos priemones; primena, kad 2021 m. gaivalinės nelaimės paveikė kelis pasienio regionus Belgijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose ir Vokietijoje; atkreipia dėmesį į valstybių narių prievolę pagal ES civilinės saugos mechanizmą reguliariai atlikti rizikos vertinimus ir nelaimių scenarijų analizes, apimančias tarpvalstybinį bendradarbiavimą, taip pat teikti ataskaitas apie didžiausias tarpvalstybinį poveikį galinčias turėti grėsmes; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant išankstinio perspėjimo sistemų tobulinimą pasienio regionuose; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina INTERREG Reino–Maso projektus, susijusius su viešuoju saugumu, duomenų rinkimu, tarpvalstybiniu upių valdymu ir administraciniu bendradarbiavimu teritorijų planavimo srityje siekiant sumažinti potvynių riziką;

| 47. | mano, kad abipusis pasitikėjimas, politinė valia ir lankstus įvairių lygmenų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, požiūris yra gyvybiškai svarbūs, siekiant įveikti kliūtis ir paspartinti tvarų ekonomikos augimą bei vystymąsi pasienio regionuose; todėl ragina imtis geresnio koordinavimo ir palaikyti dialogą bei toliau keistis geriausia patirtimi tarp valdžios institucijų; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti tokį bendradarbiavimą; taip pat ragina valstybes nares užtikrinti pakankamą funkcinį ir finansinį atitinkamų vietos ir regioninių valdžios institucijų autonomiškumą; be to, pabrėžia, kad visi pasienio regionai turi atlikti lemiamą vaidmenį kovojant su klimato kaitos problemomis vykdant koordinuotus veiksmus su aplinkiniais regionais; |
| --- | --- |

47.

mano, kad abipusis pasitikėjimas, politinė valia ir lankstus įvairių lygmenų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, požiūris yra gyvybiškai svarbūs, siekiant įveikti kliūtis ir paspartinti tvarų ekonomikos augimą bei vystymąsi pasienio regionuose; todėl ragina imtis geresnio koordinavimo ir palaikyti dialogą bei toliau keistis geriausia patirtimi tarp valdžios institucijų; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti tokį bendradarbiavimą; taip pat ragina valstybes nares užtikrinti pakankamą funkcinį ir finansinį atitinkamų vietos ir regioninių valdžios institucijų autonomiškumą; be to, pabrėžia, kad visi pasienio regionai turi atlikti lemiamą vaidmenį kovojant su klimato kaitos problemomis vykdant koordinuotus veiksmus su aplinkiniais regionais;

| 48. | pažymi, kad pasienio regionai gauna per mažai naudos iš žiedinės ekonomikos panaudojimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos eksploatavimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių taikymo; ragina Komisiją remtis reguliavimo srityje padaryta pažanga ir finansuoti daugiau tarpvalstybinių projektų, siekiant gaminti, kaupti ir saugoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; laikosi nuomonės, kad būtina visapusiškai pasinaudoti pagal taikytiną ES teisinę sistemą jau numatytomis bendradarbiavimo galimybėmis, ir ragina valstybes nares užtikrinti geresnį koordinavimą pasienio regionuose, siekiant įgyvendinti ES energijos sistemos integravimo strategiją; pabrėžia mažiau apgyvendintų pasienio teritorijų galimybes plėtoti tvarią ir žaliąją ekonomiką, taip suteikiant pridėtinės vertės vietos plėtrai sukuriant naujų žaliųjų darbo vietų; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad pasienio regionai gauna per mažai naudos iš žiedinės ekonomikos panaudojimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos eksploatavimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių taikymo; ragina Komisiją remtis reguliavimo srityje padaryta pažanga ir finansuoti daugiau tarpvalstybinių projektų, siekiant gaminti, kaupti ir saugoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; laikosi nuomonės, kad būtina visapusiškai pasinaudoti pagal taikytiną ES teisinę sistemą jau numatytomis bendradarbiavimo galimybėmis, ir ragina valstybes nares užtikrinti geresnį koordinavimą pasienio regionuose, siekiant įgyvendinti ES energijos sistemos integravimo strategiją; pabrėžia mažiau apgyvendintų pasienio teritorijų galimybes plėtoti tvarią ir žaliąją ekonomiką, taip suteikiant pridėtinės vertės vietos plėtrai sukuriant naujų žaliųjų darbo vietų;

| 49. | pabrėžia, kad kaimyninių valstybių narių bendradarbiavimas bus pagrindinis elementas siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, ir ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti esamomis bendradarbiavimo galimybėmis pagal taikytiną ES teisinę sistemą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad kaimyninių valstybių narių bendradarbiavimas bus pagrindinis elementas siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, ir ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti esamomis bendradarbiavimo galimybėmis pagal taikytiną ES teisinę sistemą;

o

o o

| 50. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir valstybių narių nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir valstybių narių nacionaliniams bei regioniniams parlamentams.

---

(1)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

1

(2)  OL L 288, 2007 11 6, p. 27.

2

(3)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

3

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

4

(5)  OL C 207, 2017 6 30, p. 19.

5

(6)  OL C 28, 2020 1 27, p. 40.

6

(7)  OL C 433, 2019 12 23, p. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  OL L 437, 2020 12 28, p. 108.

9

(10)  OL C 106, 2021 3 26, p. 12.

10

(11)  OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

11

(12)  OL L 231, 2021 6 30, p. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  OL L 357, 2021 10 8, p. 1.

14

(15)  OL C 440, 2021 10 29, p. 6.

15

(16)  Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., ir kt., More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(17)  Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., ir kt., Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(18)  Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., ir kt., Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(19)  Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., ir kt., B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Europos Komisija, Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion („Sanglauda Europoje artėjant 2050 m. Aštuntoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita“), 2022 m. vasario 9 d.

21

Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion

(22)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (OL L 166, 2004 4 30, p. 1).

22

(23)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

23

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Atnaujintos Naujos Europos pramonės strategijos įgyvendinimas: išlaidų suderinimas su politika

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Atnaujintos Naujos Europos pramonės strategijos įgyvendinimas: išlaidų suderinimas su politika“ (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151 ir 152 straipsnius bei į 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, taip pat į 173 straipsnį dėl ES pramonės politikos, kuriame, be kita ko, paminėtas Sąjungos pramonės konkurencingumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151 ir 152 straipsnius bei į 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, taip pat į 173 straipsnį dėl ES pramonės politikos, kuriame, be kita ko, paminėtas Sąjungos pramonės konkurencingumas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 5 straipsnio 3 dalį ir Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 5 straipsnio 3 dalį ir Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (COM(2020)0301),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (COM(2021)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Pramonės ekosistemos, strateginis savarankiškumas ir gerovė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Pramonės ekosistemos, strateginis savarankiškumas ir gerovė“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2021 m. metinė bendrosios rinkos ataskaita“ (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2021 m. metinė bendrosios rinkos ataskaita“ (SWD(2021)0351),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginės priklausomybės ir pajėgumai“ (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginės priklausomybės ir pajėgumai“ (SWD(2021)0352),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Konkurencingos ir netaršios Europos plieno gamybos link“ SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Konkurencingos ir netaršios Europos plieno gamybos link“ SWD(2021)0353),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Energijai imlios pramonės aukšto lygio grupės 2019 m. ataskaitą „Konkurencinga ES energijai imlios pramonės transformacija, sudaranti sąlygas iki 2050 m. užtikrinti neutralaus poveikio klimatui žiedinę ekonomiką“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Energijai imlios pramonės aukšto lygio grupės 2019 m. ataskaitą „Konkurencinga ES energijai imlios pramonės transformacija, sudaranti sąlygas iki 2050 m. užtikrinti neutralaus poveikio klimatui žiedinę ekonomiką“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. specialiąją ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2021 m. specialiąją ataskaitą „Nulinė tarša iki 2050 m. Gairės pasaulio energetikos sektoriaus plėtrai“ (angl. Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas „ES pramonės politikos strategija: vizija laikotarpiui iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas „ES pramonės politikos strategija: vizija laikotarpiui iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas „Perėjimą prie dinamiškesnės, atsparesnės ir konkurencingesnės Europos pramonės spartinantis ekonomikos gaivinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas „Perėjimą prie dinamiškesnės, atsparesnės ir konkurencingesnės Europos pramonės spartinantis ekonomikos gaivinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas „Žiedinio ir žalio atsigavimo užtikrinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas „Žiedinio ir žalio atsigavimo užtikrinimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl vandenilio (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl vandenilio (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sistemų integracijos strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sistemų integracijos strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Europos svarbiausiųjų žaliavų strategijos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Europos svarbiausiųjų žaliavų strategijos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ (COM(2020)0628),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „ES vaistų strategija“ (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „ES vaistų strategija“ (COM(2020)0761),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos deklaracijos dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų parengimas“ (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos deklaracijos dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų parengimas“ (COM(2022)0027),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Technologijų infrastruktūros“ (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Technologijų infrastruktūros“ (SWD(2019)0158),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1749 dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo (Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1749 dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo (Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai),

| — | atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Klimato kaitos švelninimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2022 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Klimato kaitos švelninimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0214/2022),

| A. | kadangi labai svarbu sudaryti sąlygas pramonei įgyvendinti dvejopą pertvarką, sykiu kuriant aukštos kokybės darbo vietas, užtikrinant konkurencingumą ir jos pajėgumą kurti ir gaminti švarius produktus, paslaugas ir gamybos procesus; |
| --- | --- |

A.

kadangi labai svarbu sudaryti sąlygas pramonei įgyvendinti dvejopą pertvarką, sykiu kuriant aukštos kokybės darbo vietas, užtikrinant konkurencingumą ir jos pajėgumą kurti ir gaminti švarius produktus, paslaugas ir gamybos procesus;

| B. | kadangi pramonės strategijos tikslas turi būti bendrosios rinkos stiprinimas ir technologinių proveržių skatinimas, kad ES taptų pasauline lydere žaliųjų ir skaitmeninių technologijų srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pramonės strategijos tikslas turi būti bendrosios rinkos stiprinimas ir technologinių proveržių skatinimas, kad ES taptų pasauline lydere žaliųjų ir skaitmeninių technologijų srityje;

| C. | kadangi pramoniniai ir gamybos procesai yra ES darbo rinkos stuburas ir turėtų skatinti aukštos kokybės darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pramoniniai ir gamybos procesai yra ES darbo rinkos stuburas ir turėtų skatinti aukštos kokybės darbo vietų kūrimą;

| D. | kadangi kintančiame geopolitiniame pasaulyje labai svarbu stiprinti strateginį savarankiškumą ir mažinti ES priklausomybę nuo svarbiausių medžiagų, produktų, energijos, gamybos pajėgumų ir technologijų, kartu išlaikant kiek įmanoma atvirą ir kiek būtina – uždarą ekonomiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi kintančiame geopolitiniame pasaulyje labai svarbu stiprinti strateginį savarankiškumą ir mažinti ES priklausomybę nuo svarbiausių medžiagų, produktų, energijos, gamybos pajėgumų ir technologijų, kartu išlaikant kiek įmanoma atvirą ir kiek būtina – uždarą ekonomiką;

| E. | kadangi agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą dar kartą parodė, kad ES yra nepaprastai priklausoma nuo energijos tiekimo iš trečiųjų šalių; kadangi ES turi pakeisti savo pramonės ir energetikos politikos kryptį, siekdama kuo greičiau diversifikuoti savo energijos išteklius, sutaupyti daugiau energijos ir stiprinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, taip pat naudoti didžiulius atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekius ir kur kas griežčiau taikyti žiedinės ekonomikos principą visuose pramonės sektoriuose, pasikliaudama atspariomis ir tvariomis tiekimo grandinėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą dar kartą parodė, kad ES yra nepaprastai priklausoma nuo energijos tiekimo iš trečiųjų šalių; kadangi ES turi pakeisti savo pramonės ir energetikos politikos kryptį, siekdama kuo greičiau diversifikuoti savo energijos išteklius, sutaupyti daugiau energijos ir stiprinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, taip pat naudoti didžiulius atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekius ir kur kas griežčiau taikyti žiedinės ekonomikos principą visuose pramonės sektoriuose, pasikliaudama atspariomis ir tvariomis tiekimo grandinėmis;

| F. | kadangi didžiulė priklausomybė energijos tiekimo srityje, pvz., nuo Rusijos, ir didelės energijos kainos gali neigiamai paveikti Europos įmonių gamybos pajėgumus; kadangi medžiagų ir komponentų bei gamybos pajėgumų prieinamumas Europoje nepaprastai svarbus norint išvengti situacijos, kai ES energetinę priklausomybę pakeistų išaugusi priklausomybė nuo retųjų žemės mineralų, kitų kritinės svarbos metalų, įrangos ar gamybos pajėgumų tiekimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi didžiulė priklausomybė energijos tiekimo srityje, pvz., nuo Rusijos, ir didelės energijos kainos gali neigiamai paveikti Europos įmonių gamybos pajėgumus; kadangi medžiagų ir komponentų bei gamybos pajėgumų prieinamumas Europoje nepaprastai svarbus norint išvengti situacijos, kai ES energetinę priklausomybę pakeistų išaugusi priklausomybė nuo retųjų žemės mineralų, kitų kritinės svarbos metalų, įrangos ar gamybos pajėgumų tiekimo;

| G. | kadangi ES turi pasaulyje pirmaujančių mokslinių tyrimų institutų, įmonių ir kvalifikuotų žmonių ir gali būti pasaulio lyderė pramonės inovacijų srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turi pasaulyje pirmaujančių mokslinių tyrimų institutų, įmonių ir kvalifikuotų žmonių ir gali būti pasaulio lyderė pramonės inovacijų srityje;

| H. | kadangi Komisija, nustačiusi savo strateginę priklausomybę jautriausiose, pvz., sveikatos priežiūros, pramonės ekosistemose, paskelbė, kad pasiūlys konkrečias sistemines (ekonomines ir reglamentavimo) priemones šiai nepriklausomybei mažinti, be kita ko, apsaugant bei skatinant gamybą ir investicijas Europoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija, nustačiusi savo strateginę priklausomybę jautriausiose, pvz., sveikatos priežiūros, pramonės ekosistemose, paskelbė, kad pasiūlys konkrečias sistemines (ekonomines ir reglamentavimo) priemones šiai nepriklausomybei mažinti, be kita ko, apsaugant bei skatinant gamybą ir investicijas Europoje;

| I. | kadangi ES turi spręsti tiekimo grandinių atsparumo klausimą ir sykiu sukurti patrauklią novatorišką aukštos vertės gamybos ir tiekimo ekosistemą, kuri atitiktų Europos tikslus mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP), inovacijų, klimato bei aplinkos srityse; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES turi spręsti tiekimo grandinių atsparumo klausimą ir sykiu sukurti patrauklią novatorišką aukštos vertės gamybos ir tiekimo ekosistemą, kuri atitiktų Europos tikslus mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP), inovacijų, klimato bei aplinkos srityse;

| J. | kadangi nuo 1990 m. pramonės išmetamas CO2 kiekis sumažėjo 35 proc., daugiausia dėl gamybos perkėlimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo 1990 m. pramonės išmetamas CO2 kiekis sumažėjo 35 proc., daugiausia dėl gamybos perkėlimo;

| K. | kadangi, remiantis skaičiavimais, Europos pramonės ekonominis potencialas sumažinti galutinį energijos suvartojimą iki 2030 m., palyginti su įprasta praktika, siekia 23,5 proc. (11); |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis skaičiavimais, Europos pramonės ekonominis potencialas sumažinti galutinį energijos suvartojimą iki 2030 m., palyginti su įprasta praktika, siekia 23,5 proc. (11);

| L. | kadangi Komisija pripažino, kad daugiau ekonomikos sektorių, pvz., sveikatos sektorius, žemės ūkio maisto produktų sektorius, kasybos ir žaliavų gavybos pramonė ir skaitmeninių technologijų pramonė, yra labai svarbūs siekiant ES strateginio savarankiškumo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija pripažino, kad daugiau ekonomikos sektorių, pvz., sveikatos sektorius, žemės ūkio maisto produktų sektorius, kasybos ir žaliavų gavybos pramonė ir skaitmeninių technologijų pramonė, yra labai svarbūs siekiant ES strateginio savarankiškumo;

| M. | kadangi naujojoje atnaujintoje pramonės strategijoje Komisija pripažįsta, kad netvari rinkos politika, be kita ko, susijusi su viešaisiais pirkimais, gali lemti rinkos konsolidaciją; |
| --- | --- |

M.

kadangi naujojoje atnaujintoje pramonės strategijoje Komisija pripažįsta, kad netvari rinkos politika, be kita ko, susijusi su viešaisiais pirkimais, gali lemti rinkos konsolidaciją;

| 1. | palankiai vertina pramonės strategijos atnaujinimą; pabrėžia, jog tam, kad žaliasis kursas būtų tikra tvaraus ir transformacinio augimo strategija, sumažintų priklausomybę ir išlaikytų vienodas sąlygas Europos pramonei vykdant dvejopą pertvarką, jį turi lydėti plataus užmojo pramonės politika, kad būtų užtikrinta konkurencinga lyderystė nulinio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio ir tvarios ekonomikos srityse, kad būtų sukurta įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir startuolių sinergija ir kad žaliąjį kursą remtų plataus užmojo mokslinių tyrimų ir plėtros politika ir MVĮ palanki sistema; pabrėžia, kad ši būtinybė gerokai išaugo dėl dabartinės klimato ir energetikos krizės ir Rusijos pradėto agresijos karo Ukrainoje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia tikslinių paramos priemonių pažeidžiamiems vartotojams pramonės srityje, visų pirma pažeidžiamoms MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kurios taip pat labai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos padarinių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į Rusijos agresyvaus karo prieš Ukrainą poveikį Europos pramonei ir jos pajėgumams dabartinėse ir būsimose iniciatyvose ir tiksluose ir laikytis holistinio požiūrio kuriant paskatas remti strateginius pramonės sektorius ir jų tiekimo grandines, kurie patiria staigų energijos, transporto ir žaliavų kainų augimą; pripažįsta, kad yra daug priemonių, kurias taikant galima padėti sumažinti šį poveikį, sykiu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir oro taršą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Europos bendrosios rinkos veikimas yra svarbus privalumas stiprinant pramonės atsparumą, Europos patrauklumą investuotojams ir ES konkurencingumą, taip pat skatinant dvejopą pertvarką, kuri yra naujo pramonės sektorių augimo pagrindas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES negali būti priklausoma nuo ne ES šalių produktų, energijos, gamybos pajėgumų ir technologijų, kurie yra labai svarbūs mūsų ekonomikai ir mūsų ateities visuomenei; pabrėžia, kad ES turi atgauti tvirtą poziciją svarbiausiose pasaulinėse vertės grandinėse ir užsitikrinti kritinės svarbos medžiagų tiekimą krizės sąlygomis, be kita ko, dažniau taikydama žiedinius verslo modelius; pabrėžia trumpesnių tiekimo grandinių naudą mūsų ekonomikos atsparumui ir ES klimato srities užmojų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo, lygiaverčių partnerysčių ir atviros pasaulinės prekybos svarbą Europos ekonomikai, pažymėdamas, kad vienas iš veiksmingiausių būdų stiprinti Europos pramonės atsparumą ir mažinti priklausomybę yra įvairinti tiekimo grandines taikant plataus užmojo prekybos politikos priemones, įskaitant strateginius prekybos ir investicijų susitarimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją kuo greičiau pateikti aiškias ir moksliškai pagrįstas pramonės ekosistemos pertvarkos trajektorijas, be kita ko, nustatant, kokius infrastruktūros, technologijų ir įgūdžių srities poreikius reikia patenkinti, kad pertvarka būtų sėkminga; ragina Komisiją užtikrinti visų iniciatyvų, tikslų, finansavimo ir reguliavimo priemonių, kuriomis bus remiama pramonė vykdant įvairių sričių pertvarką, suderinamumą, koordinavimą ir sinergiją; pabrėžia, kad reikia suderinti pertvarkos trajektorijas, pramonės technologijų veiksmų gaires, taip pat Europos partnerysčių strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes pagal programą „Europos horizontas“; ragina kasmet stebėti ir teikti ataskaitas apie mūsų pramonės ekosistemų konkurencingumą, technologijų pažangą, pritaikomumą ir atsparumą, taip pat apie individualių sektorių pažangą, padarytą įgyvendinant pertvarkos trajektorijas, be kita ko, jų suderinamumą su ES klimato tikslais, kad prireikus priemones būtų galima greitai pritaikyti; pabrėžia, kad visi vertės grandinės suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, akademinę bendruomenę, vartotojų organizacijas, profesines sąjungas ir Europos mokslinę patariamąją tarybą klimato kaitos klausimais, turėtų būti skaidriai įtraukti į pertvarkos trajektorijų procesą, užtikrinant nuolatinę moksliškai pagrįstą pažangos stebėseną; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją parengti strategiją, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama daugiausiai anglies dioksido išskiriančių ir labiausiai energijai imlių pramonės šakų pertvarkai, kad jos galėtų išsaugoti savo konkurencingumą, ir kartu remti didesnį ES strateginį savarankiškumą, nes šios pramonės šakos dažnai yra strategiškai svarbios; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Europos pramonės konkurencingumas didele dalimi priklauso nuo jos gebėjimo diegti inovacijas; pažymi, kad pagal mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidas, išreikštas procentine BVP dalimi, ES nusileidžia kitoms ekonomiškai stiprioms valstybėms; pakartoja, kad, siekiant pagerinti ES konkurencinę padėtį pasaulyje, svarbu ne mažiau kaip 3 proc. investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą; apgailestauja, kad didžioji valstybių narių dauguma vis dar nepasiekė tikslo 3 proc. BVP investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą; ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių pastangas toliau įsipareigoti siekti didesnių nacionalinių investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą tikslų, ypač kalbant apie nacionalinį viešąjį ir privatųjį finansavimą, skiriamą pramonės inovacijoms ir moksliniams tyrimams, kuriais siekiama pereiti prie žingeidumu grindžiamų ir žemo technologinio pasirengimo lygio mokslinių tyrimų, siekiant išlaikyti ir gerinti žinių bazę, kuri palaiko Europos pramonės inovacijas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį gali atlikti atvirosios mokslo srities partnerystės; ragina Komisiją užtikrinti, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą taip pat būtų nukreiptos į labai mažų įmonių dalyvavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad programos „Europos horizontas“ darbo programose ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse reikia atsižvelgti į naujas aplinkybes, susidariusias dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą, ypač į 4 ir 5 veiksmų grupes „pramonė, skaitmeninė ekonomika ir kosmosas“ ir „klimatas, energetika ir judumas“, ir vykdant į pramonę orientuotus mokslinius tyrimus ir plėtrą daugiausia dėmesio skirti iškastinio kuro pakeitimui ir ES pramonės priklausomybės nuo energijos importo mažinimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją prisidėti prie bazinių didelio poveikio technologijų srities investicijų atotrūkio nuo pasaulinių konkurentų panaikinimo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos lustų akto ir Europos pramonės duomenų ir debesijos aljanso įsteigimo; ragina Komisiją skubiai pradėti atidėtą Europos procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljanso darbą; ragina Komisiją skubiai išplėsti šias iniciatyvas įtraukiant kitas mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų priemones ir bazines didelio poveikio technologijas, pvz., baterijas, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą, automatizavimą ir robotiką, biotechnologijas, tinklo paribio kompiuteriją, fotoniką ir kvantinę kompiuteriją bei technologijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Komisijos pastangas, susijusias su Europos puslaidininkių ekosistema, įskaitant didesnius vietos gamybos pajėgumus, bandomąsias linijas ir pirmąsias tokio pobūdžio gamybos vietas, skirtas pažangioms lustų technologijoms, lustams ir sistemų projektavimui; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad dėl Europos lustų akto finansavimo nesumažėtų kitų esamų susijusių ES programų finansavimas; palankiai vertina prie Europos lustų akto pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2022)0147); vis dėlto ragina Komisiją parengti poveikio vertinimą, įskaitant poveikį aplinkai, ir išsamią būsimo lustų poreikio, įvairių rūšių lustų konkurencinio pranašumo ir lustų gamybos potencialo Europoje analizę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai įgyvendinti dabartinę Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, nes tai yra itin svarbi Sąjungos strateginio savarankiškumo kelių bazinių didelio poveikio technologijų srityje darbotvarkė; mano, kad Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti nukreiptas į konkrečiai su lustais susijusius mokslinius tyrimus visų pirma pagal esamą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad reikia stiprinti ženklą „Pagaminta ES“ ir paspartinti technologijų „Pramonė 4.0“ diegimą, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ); ragina Komisiją į programą „Europos horizontas“ tvirtai įtraukti „Pagaminta Europoje“ partnerystę ir tai daryti skatinant MVĮ bendradarbiavimą su universitetais ir mokslinių tyrimų bei technologijų organizacijomis; pabrėžia, kad „Pagaminta Europoje“ turėtų reikšti ne tik kokybę ir inovacijas, bet ir labai tvarius ir socialiai teisingus pramonės produktus, procesus ir paslaugas, taip pat skatinti kokybiškų darbo vietų ir gamybos galimybių atkūrimą visoje Sąjungoje, kad būtų remiamas subalansuotas ir tvarus visų ES regionų vystymasis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia pagal Pramonės strategiją įsteigto Pramonės forumo svarbą ir pažymi, kad viena iš penkių sukurtų darbo grupių yra tiesiogiai susijusi su bendrąja rinka ir analizuoja horizontaliuosius bendrosios rinkos aspektus bei kliūčių šalinimą, o kitoje ypatingas dėmesys skiriamas pažangiajai gamybai, kaip horizontaliajam įvairių ekosistemų skatinimo veiksniui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia Sąjungos užmojo siekti nulinio taršos lygio ir visiškai integruotos žiedinės ekonomikos svarbą siekiant sukurti veiksmingą ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą pramonę; ragina Komisiją atlikti analizę, kaip produktus būtų galima perdirbti ir vėl įtraukti į produktų ciklą; ragina Komisiją teikiant finansavimą ir rengiant konkursus ypatingą dėmesį skirti Europos Sąjungos įmonių, kurios pirmauja žiedinės ekonomikos kūrimo ir pažangos srityje, projektams, taip pat poreikiui skatinti pirmaujančių rinkų plėtrą; mano, kad atliekų prevencija ir su atliekomis susijusios energijos ir išteklių vartojimo mažinimas, taip pat uždarojo ciklo grąžinamasis perdirbimas visuose pramonės sektoriuose yra būtini žiedinei ekonomikai; be to, pabrėžia standartų, pirkimo įgaliojimų, kvotų, tvarumo ir galimybės pataisyti numatymo projektuojant svarbą, nes tai palengvintų svarbių (svarbiausių) žaliavų perdirbimą ir pakartotinį naudojimą, taip pat didesnį produktų naudojimą ir ilgaamžiškumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad Komisija pranešė ketinanti paskelbti viešųjų pirkimų gaires, ir jos pastangas skatinti abipusiškumą patekimo į viešųjų pirkimų rinkas srityje; pabrėžia, kad viešieji pirkimai yra esminė nacionalinio ir ekonominio saugumo, pramonės politikos, socialinio ir ekologinio tvarumo ir tvarių produktų ir paslaugų įsisavinimo ir paklausos rėmimo priemonė; pabrėžia, kad viešųjų pirkimų mechanizmais turėtų būti toliau remiama Europos pramonės pertvarka, skatinant ekologiniu požiūriu inovatyvių, ekonomiškai efektyvių ir tvarių prekių ir paslaugų gamybą ir didinant antrinių žaliavų, susijusių su žiedinės gamybos procesų diegimu, paklausą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją prireikus peržiūrėti viešųjų pirkimų ir konkurencijos taisykles, kartu užtikrinant tinkamą bendrosios rinkos veikimą; primena Komisijos parengtų gairių dėl to, kaip valstybės narės turėtų į skiriamas sutartis įtraukti veiklos rezultatų tikslus ir kokybės kriterijus, taip pat ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų, svarbą; ragina Komisiją užtikrinti MVĮ prieigą ir kovoti su viešųjų pirkimų kriterijais, pagal kuriuos nustatomi reikalavimai ar kvalifikacija apima daugiau nei tik pagrindinius perkamos paslaugos ar prekių elementus, kad MVĮ turėtų sąžiningas galimybes dalyvauti didelėje viešųjų pirkimų rinkoje; ragina užtikrinti kuo didesnį budrumą ne Europos subjektų, įsigyjančių ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, atžvilgiu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena tvarių viešųjų pirkimų praktikos vaidmenį užkertant kelią vaistų stygiui, užtikrinant tiekimo patikimumą ir užtikrinant investicijas į gamybą; primygtinai ragina Komisiją remti valstybes nares parengiant tikslines ES taisykles dėl vaistų viešųjų pirkimų pagal dabartinę Viešųjų pirkimų direktyvą, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį tiekimo tvarumą, konkurencingumą bei patikimumą ir skatinti investicijas į gamybą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją įvertinti per COVID-19 protrūkį pradėtus bendrus viešuosius pirkimus, juos palyginti su išankstinėmis pirkimo sutartimis ir pasinaudoti įgyta patirtimi, kad ši priemonė būtų patobulinta išvengiant bet kokio vidaus rinkos sutrikdymo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad į pertvarkos trajektorijas svarbu įtraukti švietimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, kaip svarbias ES pramonės pertvarkos ir pastangų užtikrinti didesnį našumą priemones, atsižvelgiant į regionų, kuriuose vykdomas ekonominio gaivinimo procesas, darbo rinkos poreikius, siekiant neleisti tiems regionams nuskursti; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su socialiniais partneriais parengti profesinio rengimo ir verslo bei švietimo partnerysčių strategiją, ypač regioniniuose pramonės klasteriuose, kad būtų lavinami įgūdžiai ir MVĮ galėtų lengviau įsisavinti rinkai parengtas inovacijas, taip pat nustatyti paskatas MVĮ mokyti savo personalą ir darbuotojus ir tobulinti jų gūdžius, ypač skaitmeninius; pabrėžia, kad reikia stiprinti mokslinių tyrimų ir plėtros įstaigų bei pramonės bendradarbiavimą, ypač technologijų perdavimo mažosioms ir vidutinėms įmonėms forma; pabrėžia, kad visais etapais turėtų būti užtikrinta lyčių lygybė, lyčių aspekto integravimas, lygios galimybės ir moterų dalyvavimas darbo rinkoje bei verslumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia aktyvios švietimo ir mokymo politikos, kuria skatinamas specialistų įdarbinimas ir išlaikymas Europos Sąjungoje, svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares remti pasaulinio lygio mokslininkus ir mokytojus ES, kad jie vadovautų rengiant būsimos darbo jėgos švietimo, mokslinių tyrimų, plėtros ir mokymo darbotvarkę ir stiprintų švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir verslo sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad valstybės narės turi įgyvendinti Įgūdžių paktą ir kitas Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti darbuotojų perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo galimybes, suteikti asmenims reikiamų įgūdžių, kurie padėtų įvairinti profesinę veiklą, spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą ir paspartinti darbuotojų ir bedarbių, ypač tų, kurie yra labiausiai pažeidžiami pertvarkos požiūriu, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, Europos švietimo erdvę ir Europos inovacijų ekosistemas, siekiant sukurti stiprią Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų vidaus rinką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad mažiau kvalifikuoti darbuotojai yra ypač pažeidžiami; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia Teisingos pertvarkos fondo svarbą, nors jo taikymo sritis yra ribota; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad MVĮ ir startuoliai atlieka pagrindinį vaidmenį ES pramonės ekosistemose, ypač ES skaitmeninimo procese, ir yra itin svarbus tvarių ir socialiai atsakingų verslo modelių ir produktų inovacijos šaltinis; pabrėžia, kad reikia gerinti jų galimybes gauti nacionalinį ir ES finansavimą, visų pirma tradiciniuose sektoriuose, kuriuose skaitmeninimas dar neišplėtotas; apgailestauja dėl verslininkų finansavimo trūkumo, kurį lemia lytis, seksualinė orientacija ar kilmė; pabrėžia Europos inovacijų tarybos vaidmenį skatinant Europos startuolių ir investicijų ekosistemą, kuri būtų palankesnė giliųjų technologijų ir didelės rizikos bei didelės grąžos inovacijoms plėtoti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | laikosi nuomonės, kad iniciatyvos, kuriomis siekiama įgyvendinti skaitmeninį dešimtmetį, prisidės prie įmonių, ypač MVĮ, kurios vis dar atsilieka nuo didelių įmonių skaitmeninių įgūdžių ir savo veiklos skaitmeninimo srityse, skaitmeninės pertvarkos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad reikia šalinti esamas bendrosios rinkos kliūtis, trukdančias MVĮ ir startuolių augimui Europoje, taip pat tobulinti teisinę ir reglamentavimo sistemą, taigi įdiegti ir MVĮ palankias politikos priemones; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti reglamentavimo stabilumą ir nuspėjamumą reikia modernizuoti ir ateities iššūkiams parengti reglamentavimo sistemą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas inovacijoms, investicijoms, novatoriškų produktų ir paslaugų patvirtinimui ir padėtų pereiti prie nulinio ŠESD kiekio ekonomikos ir užtikrinti Europos konkurencingumą bei aukštos kokybės darbo vietas, kartu atsižvelgiant į ekonominius, aplinkos, lyčių ir socialinius aspektus; ragina Komisiją, atlikus poveikio vertinimą, į pertvarkos trajektorijas įtraukti veiksmų gaires, apimančias privalomus kiekybinius ir kokybinius tikslus, ir sumažinti nereikalingą Europos įmonėms, ypač MVĮ, tenkančią administracinę naštą; primena principą „kiek plius, tiek minus“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reikia sumažinti nereikalingą administracinę naštą įmonėms, ypač MVĮ ir startuoliams, kartu išlaikant aukščiausius su vartotojais, darbuotojais, sveikata ir aplinkos apsauga susijusius standartus; pabrėžia, kad Europa išgyvena lūžio laikotarpį dėl Rusijos agresyvaus karo prieš Ukrainą ir COVID-19 pandemijos padarinių; ragina Komisiją įvertinti, ar dėl naujų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų įmonėms būtų užkrauta nepagrįsta reglamentavimo ar administracinė našta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena viešojo administravimo vaidmenį užtikrinant verslui palankią ekonominę aplinką ir mažinant įmonėms tenkančią nereikalingą administracinę naštą, kartu užtikrinant aukščiausius skaidrumo ir darbuotojų saugos standartus; mano, kad viešajame sektoriuje ir tarp jo darbuotojų turėtų būti skatinamos e. valdžios priemonės, skaitmeninių inovacijų politika ir skaitmeninių įgūdžių ugdymas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia nacionalinį ir regioninį pramonės politikos aspektus ir regioninių pažangiosios specializacijos strategijų vaidmenį, ypač užimtumo, ekonomikos ir pramonės plėtros visų valstybių narių teritorijoje požiūriu; atsižvelgdamas į tai, ragina išanalizuoti pažangiosios specializacijos strategijų, kaip būsimų priemonių regionų lygmeniu platformos, pasiekimus; pabrėžia, kad į regioninių pažangiosios specializacijos strategijų rengimo ir įgyvendinimo procesą reikia įtraukti visus vietos suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinę visuomenę ir bendruomenės atstovus; ragina Komisiją įtraukti priemones, kuriomis būtų didinamas ženklo „Pagaminta ES“ naudojimas regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją remtis regioninėmis ekosistemomis, kurios pritaiko savo pažangiąją specializaciją, padėti mažinti regioninius skirtumus ir įtraukti viešojo administravimo institucijas, aukštojo mokslo įstaigas, mokslininkus, pilietinę visuomenę ir pramonę, kad būtų derinamos jų žinios ir bendrai kuriamas turinys, kontekstas ir mokymosi patirtis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai tvirtina, kad reikia užtikrinti pramonės pertvarkos socialinį teisingumą ir parengti tinkamas priemones, kuriomis būtų remiama pertvarkomų regionų reindustrializacija, vykdant strateginius tarpregioninius investicijų projektus ir pažeidžiamų regionų, ypač kaimo ir atokių vietovių, pertvarkymo planus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina iš esmės perorientuoti Europos energetikos politiką reaguojant į Rusijos smurtinį įsiveržimą į Ukrainą; ragina gerokai sumažinti ES energetinę priklausomybę, ypač nuo Rusijos dujų, naftos, anglies ir branduolinio kuro; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti tvarios, įperkamos, saugios ir gausios atsinaujinančiosios ir pereinamojo laikotarpio mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybos pajėgumus ir didinti energijos taupymą bei energijos vartojimo efektyvumo priemones; ragina Komisiją veiksmingiau remti energijos šaltinių, kurie leis patenkinti didėjančius elektros energijos poreikius, plėtojimą ir labiau koordinuoti reikiamos infrastruktūros, visų pirma reikiamos elektros, energetikos, išmaniųjų tinklų, vandenilio, CO2 ir šildymo bei vėsinimo infrastruktūros planavimą ir finansavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad stabilus energijos tiekimas yra labai svarbus tinkamam Europos pramonės ekosistemos veikimui; įspėja, kad energijos tiekimo sumažėjimas turėtų žalingų pasekmių gamybinei infrastruktūrai; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia koordinavimo sistemos, pagal kurią būtų sistemingai stebimas dujų prieinamumas krizės metu, siekiant lengviau rengti bendras Europos strategijas krizei įveikti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad šildymo ir vėsinimo procesai išlieka vienais iš daugiausiai energijos sunaudojančių procesų pramonės sektoriuje; pabrėžia, kad siekiant paspartinti išmetamo ŠESD kiekio mažinimą pramonėje, reikia visapusiškai išnaudoti energijos vartojimo efektyvumo potencialą pramoninio šildymo ir vėsinimo srityje; pabrėžia, kad reikia geriau išnaudoti neišvengiamą atliekinę šilumą ir vėsumą, taip pat pramonės klasterius ir simbiozę, kurie užtikrina didelę sinergiją ir suteikia daug energijos taupymo galimybių daugelyje sektorių, įskaitant tekstilės, chemijos, maisto perdirbimo ir mašinų sektorius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant išnaudoti žiedinės bioekonomikos potencialą, kai naudojami tvarūs ir atsinaujinantieji ištekliai, siekiant ilguoju laikotarpiu skatinti konkurencingas ir atsparias pramonės šakas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad biomasės atliekų naudojimas gali veiksmingai pakeisti iškastinį kurą ir kartu sudaryti sąlygas sumažinti CO2 pėdsaką; todėl primygtinai ragina ES, nacionalines ir vietos valdžios institucijas skatinti tokį žiedinį požiūrį visose politikos srityse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares labai sutrumpinti leidimų išdavimo laiką ir sukurti paspartintas leidimų statyti infrastruktūrą, padedančią pramonei vykdyti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos, išdavimo procedūras, nedarant poveikio esamų procedūrų skaidrumui, legitimumui ir teisėtumui; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia Europoje sukurti vandenilio magistralę, toliau plėtoti jungtis visame mūsų žemyne ir remti platų energijos taupymo technologijų, pvz., labai efektyvių vietos atsinaujinančiosios energijos gamybos įrenginių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos, diegimą, visų pirma MVĮ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | dar kartą pabrėžia, kad reikia sudaryti palankias pagrindines sąlygas tvariam judumui plėtoti ir sektorių susiejimui remti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina valstybes nares ir Komisiją paspartinti visų ES mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų, infrastruktūros ir skaitmeninių programų bei priemonių įgyvendinimą pažangiu ir atrankiniu būdu, įskaitant bendriems Europos interesams svarbius projektus, kuriais siekiama spręsti rinkos nepakankamumo problemą, ir pramonės aljansus, taip pat technologijų infrastruktūras, skirtas naujiems technologiniams sprendimams išbandyti, patvirtinti ir išplėsti, visų pirma tiems, kuriais kuriamos novatoriškos proveržio technologijos, reikalingos dvejopai pertvarkai, ypač susijusioms su energijos gamyba, kuru ir bazinėmis didelio poveikio technologijomis, ir veiksmingos žiedinės ekonomikos, pvz., švaraus plieno, švarios aviacijos, e. degalų, švarių trąšų ir e. krekingo, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad, siekiant Europos pramonės atsparumo, labai svarbu, kad Komisija greitai įvertintų bendriems Europos interesams svarbių projektų (BEISP) taikomąsias programas; ragina Komisiją parengti aiškias, veiksmingas, paprastas ir išsamias gaires dėl BEISP; be to, pabrėžia, kad svarbu sumažinti finansavimo riziką, pvz., naudojantis programa „InvestEU“ arba Inovacijų fondu, nes tai labai svarbu siekiant stiprinti ES gamybos pajėgumus pagrindiniuose strateginiuose sektoriuose, pvz., saulės energijos pramonėje, sudarant sąlygas jai atkurti tvirtą Europos gamybos bazę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į didelį sutarčių dėl anglies dioksido kainų skirtumo potencialą, nes jos yra labai svarbi priemonė išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui paskatinti ir priklausomybei nuo iškastinio kuro pramonėje mažinti; mano, kad jos ypač svarbios sektoriams, kurių išmetamų teršalų kiekį sunku sumažinti, technologijų plėtrai ir jų sklaidos sektoriuose rėmimui; pabrėžia, kad šios sutartys turėtų būti proporcingos, atitinkančios ES teisės aktus bei PPO reikalavimus, ir dėl jų neturėtų būti nepagrįstai iškraipoma ES vidaus rinka; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina Komisijos atliktą strateginės priklausomybės ir pajėgumų analizę atsižvelgiant į strateginio savarankiškumo tikslą; ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti analizes ir pramonės technologijų veiksmų gaires ir pasiūlyti veiksmus, kuriais būtų mažinama priklausomybė nuo nustatytų ypatingos svarbos produktų, įskaitant antrinio perdirbimo ir efektyvaus išteklių naudojimo veiksmus, ir nuo tiekiamų išteklių, įskaitant energijos tiekėjus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti nepertraukiamą būtiniausios medicinos ir sveikatos priežiūros įrangos teikimą į ES bendrąją rinką, atsižvelgiant į patirtį, susijusią su pirminiu deficitu COVID-19 pandemijos pradžioje; pabrėžia, kad reikia parengti išsamesne tarpusavio priklausomybės analize grindžiamą strategiją, siekiant sustiprinti ES pajėgumą ypatingos svarbos vertės grandinėse ir gamyboje, tačiau kartu toliau laikytis įsipareigojimo dėl daugiašališkumo ir laisvos prekybos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją, analizuojant strateginę priklausomybę visose keturiolikoje ypatingos svarbos pramonės ekosistemų, kurias ji nurodė savo 2021 m. metinėje bendrosios rinkos ataskaitoje, taikyti holistinį vertės grandinės metodą; rekomenduoja, kad šie išsamūs tyrimai būtų taikomi visiems sektoriams, kurie laikomi strateginiais; prašo Komisijos atsižvelgti į ekstrateritorinių priemonių, kurių imasi ne ES šalys, poveikį ES pramonei, ypač eksporto kontrolės srityje; pažymi, kad siekiant išvengti naujų priklausomybių ir pažeidžiamumo, atnaujinta Nauja pramonės strategija turėtų būti grindžiama Europos ištekliais ir technologiniais pajėgumais; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad perdirbimas gali atlikti labai svarbų vaidmenį didinant žaliavų ir antrinių medžiagų pasiūlą ir taip mažinant ES priklausomybę nuo importo iš ne ES šalių; ragina Komisiją toliau remti priemones, kuriomis siekiama apriboti pirminių žaliavų paklausos didėjimą, pvz., skatinti žiedinę ekonomiką, remti medžiagų pakaitalų mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant tvarų tiekimą pagal prekybos susitarimus, ir sudarant strategines partnerystes žaliavų srityje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją išplėsti Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centro veiklos sritį, kad ji apimtų nuolatinę ES pramonės atsparumo rodiklių, pvz., tarpusavio priklausomybės bazinių technologijų srityje, gamybos pajėgumų, ankstyvojo perspėjimo apie galimą stygių sistemos, strateginės priklausomybės ir užsienio subsidijų strateginiuose sektoriuose, stebėseną, vertinimą ir atitinkamų ataskaitų teikimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ad hoc paskatas investicijoms į ypatingos svarbos prekių, pvz., būtiniausių vaistų, gamybą, kad būtų užtikrintas atviras strateginis savarankiškumas, taip pat ir gamybos technologijų srityje, siekiant pasirengti bet kokiai krizei, įskaitant karą, kartu užtikrinant ilgalaikes atsparias tiekimo grandines; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES vaistų strategijoje siūlomomis priemonėmis būtų užtikrintas ES, kaip MTP inovacijų kūrėjos, vaidmuo, taip pat konkurencingumas, patikimas šiuolaikiškų ir įperkamų vaistų tiekimas ir prieinamumas, ir kad jomis būtų skatinamos inovacijos ir investicijos į MTP; pažymi, kad į ES pritraukus stiprią moksliniais tyrimais grindžiamą farmacijos pramonę taip pat bus remiamas ES atsparumas; pabrėžia, kad reikia remti tikslines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, vaistų ir veikliųjų medžiagų gamybą ES ir jos teritorijoje išlaikyti gyvybingą moksliniais tyrimais grindžiamą gamybos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | yra labai susirūpinęs dėl įmonių, kurias finansuoja ne ES valstybės, vykdomos nesąžiningos konkurencijos, investicijų ir įmonių perėmimo bendrojoje rinkoje, ypač strateginiuose sektoriuose, pvz., energijos tiekimo, kurio reikia Sąjungos nepriklausomybei ir energetiniam saugumui užtikrinti; ragina Komisiją išanalizuoti šį kišimąsi, užtikrinti vienodas sąlygas, ypač MVĮ, parengti tinkamas ir teisiškai pagrįstas priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias kišimuisi, ir kartu užtikrinti, kad nebūtų pakenkta nusistovėjusiai ES konkurencijos politikos sistemai ir kad būtų skatinama sąžininga konkurencija tarp ES bendrojoje rinkoje veikiančių ne ES ir ES įmonių; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama sukurti vienodas sąlygas Europos ir ne Europos įmonėms; pabrėžia, kad reikia išlaikyti su šiais pasiūlymais susijusį Europos įmonių eksporto konkurencingumą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją prieš kitą peržiūrą išplėsti tiesioginių užsienio investicijų sistemos taikymo sritį ir apibrėžtis, kad būtų sprendžiamas užsienio subsidijų poveikio ES ekonominiam saugumui ir ES įmonių ES nepriklausančiose šalyse vykdomo technologijų perdavimo strateginiuose sektoriuose klausimas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją skatinti aplinkosaugos technologijų perdavimą besivystančioms šalims, siekiant palengvinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | yra susirūpinęs dėl didėjančios priklausomybės nuo ES nepriklausančių šalių saugumo įrangos gamintojų gyvybiškai svarbiose ir jautriose mūsų visuomenės gyvenimo srityse, pvz., sienų ir kibernetinio saugumo bei gynybos srityse; pabrėžia, kad saugumo technologijos ir įranga turi būti laikomos strateginiu sektoriumi; ragina parengti šio ES pramonės sektoriaus skatinimo veiksmų planą, be kita ko, nustatant pritaikytas viešųjų pirkimų taisykles; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų ataskaitos išvadas dėl vėlavimų diegiant 5G tinklus ir rizikos, susijusios su ne ES pardavėjais (12); ragina Komisiją skatinti koordinuotą 5G ryšio diegimą ES ir sumažinti išorės priklausomybę bei trukdžių riziką 5G ir 6G ryšių technologijų srityje, teikiant koordinuotą paramą, kad Europos subjektai galėtų plėtoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pajėgumus 6G sistemoms ir plėtoti pirmaujančias 5G infrastruktūros rinkas kaip skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pagrindą; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą konkurencingumo lygį 5G technologijų srityje, kartu užtikrinant 5G tinklų saugumą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė ir sektoriai yra labai svarbūs naujojo europinio bauhauzo judėjimui, kuris bus labai svarbi iniciatyva; pažymi, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra inovacijų ir plėtros Europoje varomoji jėga; ragina Komisiją parengti išsamią, nuoseklią ir ilgalaikę kultūros ir kūrybos sektorių pramonės politikos sistemą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Duomenų akto ir bendros Europos duomenų erdvių iniciatyvos plėtojimo; pabrėžia vaidmenį, kurį sąveikios ir konkurencingos Europos masto duomenų erdvės atliks keliuose pramonės sektoriuose, įskaitant dirbtinio intelekto plėtrą, judumą, aplinką, sveikatą ir išmaniąją gamybą; pabrėžia, kad reikia diferencijuoto požiūrio, pagal kurį būtų atsižvelgiama į kiekvieno sektoriaus ypatumus; mano, kad ES ir Europos ekonominei erdvei nepriklausančių šalių dalyvavimas ES duomenų erdvių iniciatyvose gali trukdyti siekti tikslo stiprinti ES technologinį suverenumą; pabrėžia duomenų ekonomikos svarbą ir prašo Komisijos paspartinti visų su duomenimis susijusių iniciatyvų įgyvendinimą ir remti Europos duomenų erdvių ekosistemos atsiradimą, pagrįstą patikimumu, konkurencingumu ir sąveikumu, ir skatinti bendros europinės infrastruktūros kūrimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudoti duomenis ir jais keistis visuose pramonės sektoriuose, stiprinant duomenų, debesijos ir tinklo paribio ekosistemas, taip pat didinant investicijas į sparčiuosius tinklus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia teisinio tikrumo, kuris yra labai svarbus ES įmonių inovaciniam pajėgumui, svarbą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti ryšių tinklų atsparumą ir duomenų erdvių saugumą, taip skatinant sparčiai diegti šviesolaidinius tinklus, kurie galėtų užtikrinti įvairius ryšių kanalus ir atsparumą fiziniams ir kibernetiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją užtikrinti, kad plėtojant skaitmeninę pertvarką būtų taikomi pažangiausi metodai ir geriausia praktika, skirti sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, skaičiavimo sudėtingumą, padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir produktyviai naudojamų sistemų duomenų efektyvumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad į skaitmeninės pertvarkos procesą būtina įtraukti aplinkos tvarumo vertinimą, įskaitant energijos naudojimą per visą produktų ir sistemų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją nustatyti priemones, kurių tikslas būtų neleisti, kad ES notifikuotosios įstaigos, kurias ES šalis paskyrė tam tikrų gaminių atitikčiai įvertinti prieš juos pateikiant rinkai, būtų ES nepriklausančių šalių nuosavybė; |
| --- | --- |

57.

| 58. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą, susijusią su Europos standartizacijos strategija, pagal kurią siekiama paremti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, bei pritaria užmojui imtis aktyvesnių priemonių, susijusių su strategija standartams nustatyti – taip pat ir tarptautiniu lygmeniu, kartu su svarbiausiais prekybos partneriais; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad, siekiant strateginio savarankiškumo, būtina plėtoti europinius gynybos pajėgumus; pabrėžia, kad svarbu nustatyti politikos kryptį ir plėtoti plataus užmojo viešąsias programas, kuriomis būtų remiamos ir skatinamos investicijos į kosmoso ir gynybos pramonę; mano, kad itin svarbu sukurti patikimą, racionalaus užmojo ir efektyvią Europos gynybos įrangos rinką ir, be kita ko, užtikrinti aukšto lygio technologinį suverenumą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OL C 97, 2022 2 28, p. 43.

(2)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(3)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(4)  OL C 425, 2021 10 20, p. 43.

(5)  OL C 445, 2021 10 29, p. 2.

(6)  OL C 465, 2021 11 17, p. 11.

(7)  OL C 15, 2022 1 12, p. 56.

(8)  OL C 15, 2022 1 12, p. 45.

(9)  OL C 224, 2022 6 8, p. 22.

(10)  OL C 238, 2018 7 6, p. 28.

(11)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 02/2022 „Energijos vartojimo efektyvumas įmonėse. Energijos šiek tiek sutaupyta, bet yra trūkumų planavimo ir projektų atrankos srityse“ (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_LT.pdf)

(12)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 03/2022 „5G diegimas Europos Sąjungoje. Vėlavimas diegti tinklus, kurių saugumo klausimai vis dar neišspręsti“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Sausrų, gaisrų ir kitų ekstremalių meteorologinių reiškinių pasekmės: ES pastangų kovos su klimatu srityje didinimas

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sausrų, gaisrų ir kitų ekstremalių meteorologinių reiškinių pasekmių: ES pastangų kovos su klimatu srityje didinimas (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir į 2021 m. birželio 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl tos strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir į 2021 m. birželio 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl tos strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381) ir į 2021 m. spalio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl tos strategijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381) ir į 2021 m. spalio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl tos strategijos (5),

| — | atsižvelgdamas į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), ypač į jos 2015 m. Paryžiaus susitarimą, kuris įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), ypač į jos 2015 m. Paryžiaus susitarimą, kuris įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.,

| — | atsižvelgdamas į JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro 2021 m. pasaulinio vertinimo ataskaitos dėl nelaimių rizikos mažinimo (GAR) specialiąją ataskaitą dėl sausrų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Nelaimių rizikos mažinimo biuro 2021 m. pasaulinio vertinimo ataskaitos dėl nelaimių rizikos mažinimo (GAR) specialiąją ataskaitą dėl sausrų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sutartus JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 15 tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sutartus JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 15 tikslą,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (UNCCD), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (UNCCD),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Pasaulinės šlapynių perspektyvos specialiąją redakciją, kurią paskelbė Konvencijos dėl šlapžemių sekretoriatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Pasaulinės šlapynių perspektyvos specialiąją redakciją, kurią paskelbė Konvencijos dėl šlapžemių sekretoriatas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Sausra Europoje – 2022 m. rugpjūčio mėn.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Sausra Europoje – 2022 m. rugpjūčio mėn.“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija. Tvari miškotvarka Europoje“ (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Naujoji 2030 m. ES miškų strategija. Tvari miškotvarka Europoje“ (COM(2021)0572),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės mėn. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės mėn. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikatą „ES 2030 m. dirvožemio strategija. Naudojimasis geros būklės dirvožemio teikiama nauda žmonėms, maistui, gamtai ir klimatui“ (COM(2021)0699) ir į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikatą „ES 2030 m. dirvožemio strategija. Naudojimasis geros būklės dirvožemio teikiama nauda žmonėms, maistui, gamtai ir klimatui“ (COM(2021)0699) ir į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos vandens išteklių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos vandens išteklių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) parengtą ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) parengtą ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 28 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/292, kuria pripažįstama žmogaus teisė į vandenį ir sanitarines sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 28 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/292, kuria pripažįstama žmogaus teisė į vandenį ir sanitarines sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ (8) tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ (8) tolesnių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą Nr. 17/2020 „Vanduo ir žemės ūkis: tvarūs sprendimai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą Nr. 17/2020 „Vanduo ir žemės ūkis: tvarūs sprendimai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 21 d. Pasaulio išteklių instituto ataskaitą „Daugumo užtikrinimas. Tvarios vandens ateities sąnaudų supratimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 21 d. Pasaulio išteklių instituto ataskaitą „Daugumo užtikrinimas. Tvarios vandens ateities sąnaudų supratimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 14 d. EAA ataskaitą „Vandens ištekliai Europoje – vandens trūkumo problemos sprendimas. Atnaujintas vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 14 d. EAA ataskaitą „Vandens ištekliai Europoje – vandens trūkumo problemos sprendimas. Atnaujintas vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Komisijos atliktą Vandens pagrindų direktyvos, Požeminio vandens direktyvos, Aplinkos kokybės standartų direktyvos ir Potvynių direktyvos tinkamumo patikrą (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Komisijos atliktą Vandens pagrindų direktyvos, Požeminio vandens direktyvos, Aplinkos kokybės standartų direktyvos ir Potvynių direktyvos tinkamumo patikrą (SWD(2019)0439),

| — | atsižvelgdamas į IPCC vertinimo ataskaitas ir specialiąsias ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į IPCC vertinimo ataskaitas ir specialiąsias ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (9) (Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (9) (Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi, remiantis Europos sausrų stebėjimo centro duomenimis, 2022 m. rugpjūčio mėn. 64 proc. žemyno gavo perspėjimus apie sausrą (17 proc. gavo sausros pavojaus signalą); kadangi preliminarūs duomenys rodo, kad dabartinė sausra yra didžiausia per pastaruosius 500 metų; kadangi 2022 m. vidutinė temperatūra Europoje buvo aukščiausia tiek rugpjūčio, tiek birželio-rugpjūčio mėn. (12); kadangi prognozuojama, kad artimiausi mėnesiai daugelyje Europos šalių ir toliau bus sausesni nei įprastai, ir kadangi karščio bangos ir sausra viena kitą sustiprina; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis Europos sausrų stebėjimo centro duomenimis, 2022 m. rugpjūčio mėn. 64 proc. žemyno gavo perspėjimus apie sausrą (17 proc. gavo sausros pavojaus signalą); kadangi preliminarūs duomenys rodo, kad dabartinė sausra yra didžiausia per pastaruosius 500 metų; kadangi 2022 m. vidutinė temperatūra Europoje buvo aukščiausia tiek rugpjūčio, tiek birželio-rugpjūčio mėn. (12); kadangi prognozuojama, kad artimiausi mėnesiai daugelyje Europos šalių ir toliau bus sausesni nei įprastai, ir kadangi karščio bangos ir sausra viena kitą sustiprina;

| B. | kadangi, IPCC duomenimis, akivaizdu, kad dėl klimato krizės ekstremalios oro sąlygos, pvz., potvyniai, audros ir karščiai, dažnėja ir intensyvėja, o tai reiškia, kad iškrenta daugiau kritulių ir smarkėja audros, karščio bangos darosi karštesnės, o sausros ilgėja ir sunkėja; |
| --- | --- |

B.

kadangi, IPCC duomenimis, akivaizdu, kad dėl klimato krizės ekstremalios oro sąlygos, pvz., potvyniai, audros ir karščiai, dažnėja ir intensyvėja, o tai reiškia, kad iškrenta daugiau kritulių ir smarkėja audros, karščio bangos darosi karštesnės, o sausros ilgėja ir sunkėja;

| C. | kadangi klimato krizė jau daro didžiulį poveikį ekosistemoms, gyventojams ir žmonių pragyvenimo šaltiniams; kadangi, remiantis IPCC duomenimis, Europos žemyno klimato atšilimas vyksta greičiau nei kitose pasaulio dalyse: 2019 m. temperatūra pakilo 2 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, o vidutinė pasaulio temperatūra pakilo 1,1 oC; kadangi šių metų rekordus sumušusi sausra yra aktualiausia iš daugelio ekstremalių klimato reiškinių, kurie tampa nauja kasdienybe, didėja jų apimtis ir mastas; kadangi dėl klimato kaitos intensyvėjant vandens ciklui dažnės ir intensyvės sausros, audros ir potvyniai; |
| --- | --- |

C.

kadangi klimato krizė jau daro didžiulį poveikį ekosistemoms, gyventojams ir žmonių pragyvenimo šaltiniams; kadangi, remiantis IPCC duomenimis, Europos žemyno klimato atšilimas vyksta greičiau nei kitose pasaulio dalyse: 2019 m. temperatūra pakilo 2 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, o vidutinė pasaulio temperatūra pakilo 1,1 oC; kadangi šių metų rekordus sumušusi sausra yra aktualiausia iš daugelio ekstremalių klimato reiškinių, kurie tampa nauja kasdienybe, didėja jų apimtis ir mastas; kadangi dėl klimato kaitos intensyvėjant vandens ciklui dažnės ir intensyvės sausros, audros ir potvyniai;

| D. | kadangi, siekiant sumažinti ir kontroliuoti trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį ekonomikai, aplinkai ir gerovei bei sveikatai, visuose sektoriuose reikia imtis skubių klimato kaitos švelninimo veiksmų mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, atsižvelgiant į geriausius turimus mokslinius duomenis ir kartu gerokai suintensyvinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo veiksmus; |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekiant sumažinti ir kontroliuoti trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį ekonomikai, aplinkai ir gerovei bei sveikatai, visuose sektoriuose reikia imtis skubių klimato kaitos švelninimo veiksmų mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, atsižvelgiant į geriausius turimus mokslinius duomenis ir kartu gerokai suintensyvinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo veiksmus;

| E. | kadangi Pasaulinis išteklių institutas nustatė, kad šešios ES šalys (Kipras, Belgija, Graikija, Ispanija, Portugalija ir Italija) susiduria su dideliu vandens trūkumu ir kad iki 2030 m. bus 56 proc. atotrūkis tarp pasaulinės atsinaujinančiųjų išteklių vandens pasiūlos ir paklausos (13); kadangi EAA vertinimu, vandens trūkumas jau dabar daro poveikį 20 proc. Europos teritorijos ir 30 proc. jos gyventojų, o sausrų Europoje kaina siekia 2–9 mlrd. EUR per metus (14); |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulinis išteklių institutas nustatė, kad šešios ES šalys (Kipras, Belgija, Graikija, Ispanija, Portugalija ir Italija) susiduria su dideliu vandens trūkumu ir kad iki 2030 m. bus 56 proc. atotrūkis tarp pasaulinės atsinaujinančiųjų išteklių vandens pasiūlos ir paklausos (13); kadangi EAA vertinimu, vandens trūkumas jau dabar daro poveikį 20 proc. Europos teritorijos ir 30 proc. jos gyventojų, o sausrų Europoje kaina siekia 2–9 mlrd. EUR per metus (14);

| F. | kadangi klimato kaita pakeitė Europos vėjo charakteristikas ir oro sąlygas taip, kad laikosi aukšto slėgio sistemos ir dėl to ilgą laiką vos lyja arba kritulių visai neiškrenta, todėl pasėlių augimo sezonai sausėja; kadangi dirvožemio drėgmė prisideda prie požeminio vandens papildymo, dirvožemio struktūros ir biotos, dirvožemio temperatūros, o dėl vandens trūkumo, inter alia, atsiranda dirvožemio erozija ir mažėja pasėlių derlius; kadangi daugumoje Europos šalių dirvožemio drėgmės anomalijos dėl kritulių trūkumo ir karščio bangų pastaraisiais mėnesiais, palyginti su 2022 m. birželio mėn., tebėra labai neigiamos; |
| --- | --- |

F.

kadangi klimato kaita pakeitė Europos vėjo charakteristikas ir oro sąlygas taip, kad laikosi aukšto slėgio sistemos ir dėl to ilgą laiką vos lyja arba kritulių visai neiškrenta, todėl pasėlių augimo sezonai sausėja; kadangi dirvožemio drėgmė prisideda prie požeminio vandens papildymo, dirvožemio struktūros ir biotos, dirvožemio temperatūros, o dėl vandens trūkumo, inter alia, atsiranda dirvožemio erozija ir mažėja pasėlių derlius; kadangi daugumoje Europos šalių dirvožemio drėgmės anomalijos dėl kritulių trūkumo ir karščio bangų pastaraisiais mėnesiais, palyginti su 2022 m. birželio mėn., tebėra labai neigiamos;

| G. | kadangi didžiausias poveikis daromas ES grūdinių kukurūzų, sojų ir saulėgrąžų derliui, kurio sumažėjimas (palyginti su pastarųjų penkerių metų vidurkiu) yra atitinkamai 16 proc., 15 proc. ir 12 proc.; kadangi tikėtina, kad bus padarytas didelis poveikis kitoms kultūroms, ypač pašarams; kadangi sausrų ir karščio bangų poveikis žemės ūkio gamybai per pastaruosius 50 metų padidėjo maždaug tris kartus (15); kadangi sumažėjęs gamybos lygis ypač kelia nerimą ir yra susijęs su Ukrainoje vykstančio konflikto pasekmėmis maisto ir pašarų rinkai; |
| --- | --- |

G.

kadangi didžiausias poveikis daromas ES grūdinių kukurūzų, sojų ir saulėgrąžų derliui, kurio sumažėjimas (palyginti su pastarųjų penkerių metų vidurkiu) yra atitinkamai 16 proc., 15 proc. ir 12 proc.; kadangi tikėtina, kad bus padarytas didelis poveikis kitoms kultūroms, ypač pašarams; kadangi sausrų ir karščio bangų poveikis žemės ūkio gamybai per pastaruosius 50 metų padidėjo maždaug tris kartus (15); kadangi sumažėjęs gamybos lygis ypač kelia nerimą ir yra susijęs su Ukrainoje vykstančio konflikto pasekmėmis maisto ir pašarų rinkai;

| H. | kadangi netvari žemdirbystė, miškų naikinimas ir intensyvi urbanizacija didina gaivalinių nelaimių riziką ir jų rimtumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi netvari žemdirbystė, miškų naikinimas ir intensyvi urbanizacija didina gaivalinių nelaimių riziką ir jų rimtumą;

| I. | kadangi, remiantis naujausiu Pasauliniu dykumėjimo atlasu, daugiau kaip 75 proc. žemės ploto jau yra nualinta, o iki 2050 m. daugiau kaip 90 proc. gali būti nualinta; kadangi ES lygmeniu dykumėjimas apima 8 proc. teritorijos, daugiausia Pietų, Rytų ir Vidurio Europoje, ir užima 14 mln. hektarų; kadangi 13 valstybių narių pareiškė, kad jos pagal UNCCD patiria dykumėjimo poveikį; kadangi dykumėjimą, be kita ko, lemia dirvožemio erozija, per didelis ganymas ir nykstanti augmenijos danga, ypač medžių, įdruskėjimas, blogėjanti dirvožemio organinių medžiagų ir biotos bei biologinės įvairovės būklė; kadangi 2015 m. ES ir valstybės narės įsipareigojo iki 2030 m. ES užtikrinti dirvožemio būklės neblogėjimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis naujausiu Pasauliniu dykumėjimo atlasu, daugiau kaip 75 proc. žemės ploto jau yra nualinta, o iki 2050 m. daugiau kaip 90 proc. gali būti nualinta; kadangi ES lygmeniu dykumėjimas apima 8 proc. teritorijos, daugiausia Pietų, Rytų ir Vidurio Europoje, ir užima 14 mln. hektarų; kadangi 13 valstybių narių pareiškė, kad jos pagal UNCCD patiria dykumėjimo poveikį; kadangi dykumėjimą, be kita ko, lemia dirvožemio erozija, per didelis ganymas ir nykstanti augmenijos danga, ypač medžių, įdruskėjimas, blogėjanti dirvožemio organinių medžiagų ir biotos bei biologinės įvairovės būklė; kadangi 2015 m. ES ir valstybės narės įsipareigojo iki 2030 m. ES užtikrinti dirvožemio būklės neblogėjimą;

| J. | kadangi Vandens pagrindų direktyvos (16) 4 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės apsaugo, gerina ir atnaujina visus požeminio vandens telkinius, užtikrina požeminio vandens ėmimo ir jo pasipildymo pusiausvyrą ir stengiasi, kad gera požeminio vandens būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos“; kadangi pagal Vandens pagrindų direktyvą reikalaujama, kad po 22 metų tik 40 proc. stebimų ežerų, estuarijų, upių ir pakrančių vandenų būtų geros arba labai geros ekologinės būklės; kadangi pagal Vandens pagrindų direktyvą atlikus tinkamumo patikrą nustatyta, kad beveik 50 proc. vandens telkinių taikoma išimtis, kuri yra nepatenkinama; kadangi praeityje buvo įgyvendinta bloga valdymo praktika ir priemonės, turinčios pražūtingą poveikį dirvožemio vandens sulaikymui, pvz.: upių tiesinimas ir (arba) upių vagos išdėstymas, intensyvesnis žemės naudojimas ir tvenkinių bei šlapynių džiovinimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Vandens pagrindų direktyvos (16) 4 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės apsaugo, gerina ir atnaujina visus požeminio vandens telkinius, užtikrina požeminio vandens ėmimo ir jo pasipildymo pusiausvyrą ir stengiasi, kad gera požeminio vandens būklė būtų pasiekta ne vėliau kaip po 15 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos“; kadangi pagal Vandens pagrindų direktyvą reikalaujama, kad po 22 metų tik 40 proc. stebimų ežerų, estuarijų, upių ir pakrančių vandenų būtų geros arba labai geros ekologinės būklės; kadangi pagal Vandens pagrindų direktyvą atlikus tinkamumo patikrą nustatyta, kad beveik 50 proc. vandens telkinių taikoma išimtis, kuri yra nepatenkinama; kadangi praeityje buvo įgyvendinta bloga valdymo praktika ir priemonės, turinčios pražūtingą poveikį dirvožemio vandens sulaikymui, pvz.: upių tiesinimas ir (arba) upių vagos išdėstymas, intensyvesnis žemės naudojimas ir tvenkinių bei šlapynių džiovinimas;

| K. | kadangi vanduo yra pagrindinis maisto ciklo elementas; kadangi gera požeminio ir paviršinio vandens kokybė ir pakankamas kiekis yra būtini siekiant sukurti sąžiningą, sveiką, aplinką tausojančią ir tvarią maisto sistemą, aprašytą strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“; kadangi švarus vanduo ir pakankamas jo kiekis yra esminės svarbos siekiant įgyvendinti ir sukurti ES tikrą žiedinę ekonomiką; kadangi Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginių planų reglamente (17) nustatytas tikslas „skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, pvz., vandens, dirvožemio ir oro, valdymą, be kita ko, mažinant priklausomybę nuo cheminių medžiagų“; |
| --- | --- |

K.

kadangi vanduo yra pagrindinis maisto ciklo elementas; kadangi gera požeminio ir paviršinio vandens kokybė ir pakankamas kiekis yra būtini siekiant sukurti sąžiningą, sveiką, aplinką tausojančią ir tvarią maisto sistemą, aprašytą strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“; kadangi švarus vanduo ir pakankamas jo kiekis yra esminės svarbos siekiant įgyvendinti ir sukurti ES tikrą žiedinę ekonomiką; kadangi Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginių planų reglamente (17) nustatytas tikslas „skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, pvz., vandens, dirvožemio ir oro, valdymą, be kita ko, mažinant priklausomybę nuo cheminių medžiagų“;

| L. | kadangi žemės ūkis priklauso nuo vandens prieinamumo; kadangi drėkinimas padeda apsaugoti ūkininkus nuo klimato kaitos ir padidinti derlių, tačiau taip pat daro didelį spaudimą vandens ištekliams; kadangi 2016 m. tik 6 proc. (18) ES žemės ūkio paskirties žemės buvo drėkinama, tačiau tai sudarė 24 proc. viso ES išgauto vandens kiekio; kadangi, remiantis Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita dėl tvaraus vandens naudojimo žemės ūkyje, BŽŪP įgyvendinimas nebuvo nuosekliai suderintas su ES vandens politika, o to nepagerinus padidėtų spaudimas vandens ištekliams; |
| --- | --- |

L.

kadangi žemės ūkis priklauso nuo vandens prieinamumo; kadangi drėkinimas padeda apsaugoti ūkininkus nuo klimato kaitos ir padidinti derlių, tačiau taip pat daro didelį spaudimą vandens ištekliams; kadangi 2016 m. tik 6 proc. (18) ES žemės ūkio paskirties žemės buvo drėkinama, tačiau tai sudarė 24 proc. viso ES išgauto vandens kiekio; kadangi, remiantis Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita dėl tvaraus vandens naudojimo žemės ūkyje, BŽŪP įgyvendinimas nebuvo nuosekliai suderintas su ES vandens politika, o to nepagerinus padidėtų spaudimas vandens ištekliams;

| M. | kadangi pagal naująją BŽŪP, kuri įsigalios 2023 m., ribojamos investicijos į drėkinamų plotų didinimą vietovėse, kuriose vandens telkinių būklė yra „prastesnė nei gera“; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal naująją BŽŪP, kuri įsigalios 2023 m., ribojamos investicijos į drėkinamų plotų didinimą vietovėse, kuriose vandens telkinių būklė yra „prastesnė nei gera“;

| N. | kadangi vandens ėmimas iš atvirų vandenų ir požeminio vandens geriamajam vandeniui, pramonei ir žemės ūkui dėl itin aukštų temperatūrų ir kritulių trūkumo lemia padidėjusią teršalų ir maistinių medžiagų koncentraciją, taigi ir nuodingų dumblių žydėjimo ir patogenų atvejus, kaip matyti iš visų Europos upių sistemų, upių žiočių ir vandens telkinių, dėl to masiškai gaišta ir nyksta žuvys, žlunga žvejyba ir dingsta pragyvenimo šaltiniai; kadangi aukšta vandens temperatūra taip pat mažina deguonies kiekį, o tai labai kenkia žuvims; kadangi dėl sumažėjusio upių sraunumo ir dugno gilinimo išsiskiria koncentruoti toksinai, susikaupę nuosėdose, o tai daro didelį poveikį tekančio vandens augmenijai bei gyvūnijai ir žuvininkystei; |
| --- | --- |

N.

kadangi vandens ėmimas iš atvirų vandenų ir požeminio vandens geriamajam vandeniui, pramonei ir žemės ūkui dėl itin aukštų temperatūrų ir kritulių trūkumo lemia padidėjusią teršalų ir maistinių medžiagų koncentraciją, taigi ir nuodingų dumblių žydėjimo ir patogenų atvejus, kaip matyti iš visų Europos upių sistemų, upių žiočių ir vandens telkinių, dėl to masiškai gaišta ir nyksta žuvys, žlunga žvejyba ir dingsta pragyvenimo šaltiniai; kadangi aukšta vandens temperatūra taip pat mažina deguonies kiekį, o tai labai kenkia žuvims; kadangi dėl sumažėjusio upių sraunumo ir dugno gilinimo išsiskiria koncentruoti toksinai, susikaupę nuosėdose, o tai daro didelį poveikį tekančio vandens augmenijai bei gyvūnijai ir žuvininkystei;

| O. | kadangi 60 proc. upių baseinų yra tarpvalstybiniuose regionuose, todėl veiksmingas tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbus; kadangi 20-ies Europos šalių daugiau nei 10 proc. vandens išteklių priklauso nuo kitų šalių, o penkios šalys daugiau nei 75 proc. savo išteklių gauna iš užsienio šalių upių (19); kadangi dėl Miesto nuotekų valymo direktyvos (20) nesilaikymo pasienio regionuose blogėja tarpvalstybinių vandens telkinių būklė, todėl neįmanoma pasiekti Vandens pagrindų direktyvos tikslų priimančiojoje valstybėje narėje; kadangi, nors Vandens pagrindų direktyvoje minimi „atitinkami ekoregionai“, praktiškoje bendradarbiavimas vandens srityje yra menkas; kadangi manoma, kad dėl išteklių trūkumo bendrų baseinų vandens politikos sudėtingumas didės; |
| --- | --- |

O.

kadangi 60 proc. upių baseinų yra tarpvalstybiniuose regionuose, todėl veiksmingas tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbus; kadangi 20-ies Europos šalių daugiau nei 10 proc. vandens išteklių priklauso nuo kitų šalių, o penkios šalys daugiau nei 75 proc. savo išteklių gauna iš užsienio šalių upių (19); kadangi dėl Miesto nuotekų valymo direktyvos (20) nesilaikymo pasienio regionuose blogėja tarpvalstybinių vandens telkinių būklė, todėl neįmanoma pasiekti Vandens pagrindų direktyvos tikslų priimančiojoje valstybėje narėje; kadangi, nors Vandens pagrindų direktyvoje minimi „atitinkami ekoregionai“, praktiškoje bendradarbiavimas vandens srityje yra menkas; kadangi manoma, kad dėl išteklių trūkumo bendrų baseinų vandens politikos sudėtingumas didės;

| P. | kadangi atsinaujinantys vandens ištekliai vienam gyventojui per pastaruosius 60 metų ES sumažėjo 17 proc.; kadangi kelios ES šalys dėl sausros pastaraisiais mėnesiais turėjo riboti geriamojo vandens tiekimą, pvz., bendruomenėms geriamasis vanduo buvo tiekiamas sunkvežimiais; kadangi vandens nuotėkis sudaro 24 proc. viso Sąjungoje suvartojamo vandens; |
| --- | --- |

P.

kadangi atsinaujinantys vandens ištekliai vienam gyventojui per pastaruosius 60 metų ES sumažėjo 17 proc.; kadangi kelios ES šalys dėl sausros pastaraisiais mėnesiais turėjo riboti geriamojo vandens tiekimą, pvz., bendruomenėms geriamasis vanduo buvo tiekiamas sunkvežimiais; kadangi vandens nuotėkis sudaro 24 proc. viso Sąjungoje suvartojamo vandens;

| Q. | kadangi 20–40 proc. Europoje esančio vandens iššvaistoma, be kita ko, dėl nuotėkio vandens paskirstymo sistemoje, nepakankamų vandens taupymo technologijų įrenginių, perteklinės ir nereikalingos drėkinimo veiklos ir nesandarių čiaupų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 20–40 proc. Europoje esančio vandens iššvaistoma, be kita ko, dėl nuotėkio vandens paskirstymo sistemoje, nepakankamų vandens taupymo technologijų įrenginių, perteklinės ir nereikalingos drėkinimo veiklos ir nesandarių čiaupų;

| R. | kadangi metinis upių debitas mažėja pietų ir pietryčių Europoje, tačiau didėja šiaurės ir šiaurės rytų Europoje; kadangi daromas didelis poveikis hidroenergijos gamybai ir elektrinių aušinimo sistemoms; kadangi projektas „Prisitaikantis kliūčių valdymas Europos upėse“ (AMBER) parodė, kad Europos upes blokuoja daugiau kaip 1 mln. kliūčių, o daugiau kaip 85 proc. mažų struktūrų yra prastos būklės arba neaktyvios; kadangi visos kliūtys daro poveikį upių sveikatai ir vandens ciklui, keičia natūralią upės tėkmę ir blokuoja žuvų migracijos kelius; |
| --- | --- |

R.

kadangi metinis upių debitas mažėja pietų ir pietryčių Europoje, tačiau didėja šiaurės ir šiaurės rytų Europoje; kadangi daromas didelis poveikis hidroenergijos gamybai ir elektrinių aušinimo sistemoms; kadangi projektas „Prisitaikantis kliūčių valdymas Europos upėse“ (AMBER) parodė, kad Europos upes blokuoja daugiau kaip 1 mln. kliūčių, o daugiau kaip 85 proc. mažų struktūrų yra prastos būklės arba neaktyvios; kadangi visos kliūtys daro poveikį upių sveikatai ir vandens ciklui, keičia natūralią upės tėkmę ir blokuoja žuvų migracijos kelius;

| S. | kadangi sumažėjęs vandens lygis ir kiekis padarė didelį poveikį iškastinio kuro, branduolinės energijos ir hidroenergijos sektoriams ir aušinimo sistemoms; kadangi šios vasaros sausros dar labiau padidino poveikį. kurį Europai daro labai susitraukusi energijos rinka; kadangi tolesnis poveikis gali dar labiau paveikti vandens ekosistemas, kurios jau dabar sunkiai pakelia karščio bangas; |
| --- | --- |

S.

kadangi sumažėjęs vandens lygis ir kiekis padarė didelį poveikį iškastinio kuro, branduolinės energijos ir hidroenergijos sektoriams ir aušinimo sistemoms; kadangi šios vasaros sausros dar labiau padidino poveikį. kurį Europai daro labai susitraukusi energijos rinka; kadangi tolesnis poveikis gali dar labiau paveikti vandens ekosistemas, kurios jau dabar sunkiai pakelia karščio bangas;

| T. | kadangi daug turizmo veiklos rūšių yra priklausomos nuo upių; kadangi šiuo metu vandens stygius daro poveikį 17 proc. ES teritorijos, o padėtis Viduržemio jūros regione, kur apie 50 proc. gyventojų vasaros metu nuolat patiria vandens trūkumą ir daug turistinių vietovių dėl sausros turėjo sustabdyti savo verslo veiklą, kelia didesnį susirūpinimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi daug turizmo veiklos rūšių yra priklausomos nuo upių; kadangi šiuo metu vandens stygius daro poveikį 17 proc. ES teritorijos, o padėtis Viduržemio jūros regione, kur apie 50 proc. gyventojų vasaros metu nuolat patiria vandens trūkumą ir daug turistinių vietovių dėl sausros turėjo sustabdyti savo verslo veiklą, kelia didesnį susirūpinimą;

| U. | kadangi kritulių trūkumas ir didžiulis vandens paėmimas drėkinimui padarė įtaką upių transportui ir dėl to kilo sunkiųjų medžiagų tiekimo sunkumų, ypač Reino slėnyje, o tai daro neigiamą poveikį daugeliui veiklos sektorių; kadangi pagrindinių Europos vandenų kelių, ypač Reino, Dunojaus ir Po upių, lygis buvo labai žemas ir tai turėjo poveikio žemės ūkiui, geriamajam vandeniui, ekosistemoms ir prekybai; |
| --- | --- |

U.

kadangi kritulių trūkumas ir didžiulis vandens paėmimas drėkinimui padarė įtaką upių transportui ir dėl to kilo sunkiųjų medžiagų tiekimo sunkumų, ypač Reino slėnyje, o tai daro neigiamą poveikį daugeliui veiklos sektorių; kadangi pagrindinių Europos vandenų kelių, ypač Reino, Dunojaus ir Po upių, lygis buvo labai žemas ir tai turėjo poveikio žemės ūkiui, geriamajam vandeniui, ekosistemoms ir prekybai;

| V. | kadangi miškai yra vis labiau pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, visų pirma dėl vis dažnesnių miškų gaisrų; kadangi daugelį metų trukusios sausros ir alinimas sudarė idealias sąlygas miškų gaisrams plisti; kadangi Europoje kyla dramatiško masto miškų gaisrai; |
| --- | --- |

V.

kadangi miškai yra vis labiau pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, visų pirma dėl vis dažnesnių miškų gaisrų; kadangi daugelį metų trukusios sausros ir alinimas sudarė idealias sąlygas miškų gaisrams plisti; kadangi Europoje kyla dramatiško masto miškų gaisrai;

| W. | kadangi 2011–2021 m. per 10 metų sudegė daugiau kaip 5 mln. hektarų miškų, visų pirma dėl sausrų; kadangi vien dėl miškų gaisrų, įvykusių nuo 2022 m. birželio 4 d. iki rugsėjo 3 d., bendras išdegęs plotas sudarė daugiau kaip 500 000 hektarų (21), o ES pajėgumas kovoti su miškų gaisrais pasiekė savo ribas; kadangi visoje Sąjungos teritorijoje miškų gaisrai sunaikino vertingų objektų, pvz., gamtos parkų ir UNESCO geologijos parkų, ir dėl to nyksta biologinė įvairovė, pasėliai ir ganyklos; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2011–2021 m. per 10 metų sudegė daugiau kaip 5 mln. hektarų miškų, visų pirma dėl sausrų; kadangi vien dėl miškų gaisrų, įvykusių nuo 2022 m. birželio 4 d. iki rugsėjo 3 d., bendras išdegęs plotas sudarė daugiau kaip 500 000 hektarų (21), o ES pajėgumas kovoti su miškų gaisrais pasiekė savo ribas; kadangi visoje Sąjungos teritorijoje miškų gaisrai sunaikino vertingų objektų, pvz., gamtos parkų ir UNESCO geologijos parkų, ir dėl to nyksta biologinė įvairovė, pasėliai ir ganyklos;

| X. | kadangi dėl su klimato kaita susijusių sausrų ir karščio bangų tapo sunkiau kovoti su gaisrais, nes dėl šių sąlygų gaisrams lengviau plisti ir jie tampa vis didesni; kadangi dėl klimato kaitos miškų gaisrai kils dažniau ir didės jų naikinamasis potencialas ir kadangi tikėtina, kad Europos miškų gaisrų metinis sezonas prasidės anksčiau ir baigsis vėliau; kadangi valstybių narių gaisrų valdymo praktikoje reikėtų atsižvelgti į šiuos precedento neturinčius pokyčius; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl su klimato kaita susijusių sausrų ir karščio bangų tapo sunkiau kovoti su gaisrais, nes dėl šių sąlygų gaisrams lengviau plisti ir jie tampa vis didesni; kadangi dėl klimato kaitos miškų gaisrai kils dažniau ir didės jų naikinamasis potencialas ir kadangi tikėtina, kad Europos miškų gaisrų metinis sezonas prasidės anksčiau ir baigsis vėliau; kadangi valstybių narių gaisrų valdymo praktikoje reikėtų atsižvelgti į šiuos precedento neturinčius pokyčius;

| Y. | kadangi stabilūs, mišrūs, įvairaus medžių amžiaus, įvairiarūšiai ir didelės biologinės įvairovės miškai, kuriuose ištisai auga medžiai, teikia daug papildomos naudos, visų pirma švelnina sausras ir karštį; kadangi agrarinės miškininkystės sistemos ir į žemės ūkio ekosistemas integruoti medžiai taip pat teikia daug naudos, įskaitant našumą ir atsparumą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi stabilūs, mišrūs, įvairaus medžių amžiaus, įvairiarūšiai ir didelės biologinės įvairovės miškai, kuriuose ištisai auga medžiai, teikia daug papildomos naudos, visų pirma švelnina sausras ir karštį; kadangi agrarinės miškininkystės sistemos ir į žemės ūkio ekosistemas integruoti medžiai taip pat teikia daug naudos, įskaitant našumą ir atsparumą;

| Z. | kadangi karščio bangos ir sausros daro neigiamą poveikį ūkininkų pajamoms, o tai gali lemti ūkių užleidimą; be to, kadangi ūkių užleidimas gali sudaryti palankias sąlygas kilti miškų gaisrams; |
| --- | --- |

Z.

kadangi karščio bangos ir sausros daro neigiamą poveikį ūkininkų pajamoms, o tai gali lemti ūkių užleidimą; be to, kadangi ūkių užleidimas gali sudaryti palankias sąlygas kilti miškų gaisrams;

| AA. | kadangi, JT skaičiavimais, nuo 1970 m. visame pasaulyje išnyko 35 proc. šlapynių, t. y. jos nyko tris kartus sparčiau nei miškai, nepaisant to, kad teikia daug įvairios naudos; kadangi pakrančių šlapynės, pvz., mangrovės, sekvestruoja anglies dioksidą iki 55 kartų greičiau nei atogrąžų miškai; kadangi durpynai, užimantys tik 3 proc. žemės paviršiaus, gali sukaupti 30 proc. viso sausumos anglies kiekio tik tada, kai yra drėgni, ir absorbuoja vandens perteklių, neleisdami kilti potvyniams ir sausroms; kadangi, pasak Komisijos, ES buvo prarasta apie du trečdaliai prieš 100 metų egzistavusių ES šlapynių; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, JT skaičiavimais, nuo 1970 m. visame pasaulyje išnyko 35 proc. šlapynių, t. y. jos nyko tris kartus sparčiau nei miškai, nepaisant to, kad teikia daug įvairios naudos; kadangi pakrančių šlapynės, pvz., mangrovės, sekvestruoja anglies dioksidą iki 55 kartų greičiau nei atogrąžų miškai; kadangi durpynai, užimantys tik 3 proc. žemės paviršiaus, gali sukaupti 30 proc. viso sausumos anglies kiekio tik tada, kai yra drėgni, ir absorbuoja vandens perteklių, neleisdami kilti potvyniams ir sausroms; kadangi, pasak Komisijos, ES buvo prarasta apie du trečdaliai prieš 100 metų egzistavusių ES šlapynių;

| AB. | kadangi 2010 m. liepos 28 d. JT Generalinė Asamblėja pripažino teisę į vandenį ir sanitarijos paslaugas kaip žmogaus teisę; kadangi švarus geriamasis vanduo yra labai svarbus visoms žmogaus teisėms užtikrinti; kadangi 2013 m. 1 884 790 piliečių pasirašė Europos piliečių iniciatyvą „Right2Water“ dėl teisės į vandenį ir sanitarijos paslaugas; kadangi šiandien 1 mln. ES piliečių neturi galimybės naudotis vandeniu, o 8 mln. neturi prieigos prie sanitarijos paslaugų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2010 m. liepos 28 d. JT Generalinė Asamblėja pripažino teisę į vandenį ir sanitarijos paslaugas kaip žmogaus teisę; kadangi švarus geriamasis vanduo yra labai svarbus visoms žmogaus teisėms užtikrinti; kadangi 2013 m. 1 884 790 piliečių pasirašė Europos piliečių iniciatyvą „Right2Water“ dėl teisės į vandenį ir sanitarijos paslaugas; kadangi šiandien 1 mln. ES piliečių neturi galimybės naudotis vandeniu, o 8 mln. neturi prieigos prie sanitarijos paslaugų;

| AC. | kadangi sausra blogina žmonių gyvenimo sąlygas dėl karščio ir vandens trūkumo; kadangi labiausiai skurstantys asmenys patiria neproporcingą poveikį; kadangi nuo sausros labiausiai kenčiančiose Europos šalyse mirtingumas yra pernelyg didelis; kadangi sausra gadina pažeidžiamiausius pastatus ir blogina gyventojų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

AC.

kadangi sausra blogina žmonių gyvenimo sąlygas dėl karščio ir vandens trūkumo; kadangi labiausiai skurstantys asmenys patiria neproporcingą poveikį; kadangi nuo sausros labiausiai kenčiančiose Europos šalyse mirtingumas yra pernelyg didelis; kadangi sausra gadina pažeidžiamiausius pastatus ir blogina gyventojų gyvenimo kokybę;

| AD. | kadangi sausra ir kiti klimato kaitos padariniai daro poveikį psichikos sveikatai ir didina nerimą, ypač jaunimo; |
| --- | --- |

AD.

kadangi sausra ir kiti klimato kaitos padariniai daro poveikį psichikos sveikatai ir didina nerimą, ypač jaunimo;

| AE. | kadangi ES solidarumo fondo (EUSF) biudžetas toli gražu nėra pakankamas, kad būtų galima tinkamai reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir išreikšti Europos solidarumą su nelaimės ištiktais regionais; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES solidarumo fondo (EUSF) biudžetas toli gražu nėra pakankamas, kad būtų galima tinkamai reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir išreikšti Europos solidarumą su nelaimės ištiktais regionais;

| AF. | kadangi sausros gali turėti pakopinį poveikį ir skaičiuojama, dėl sausrų ES patiriami nuostoliai siekia apie 9 mlrd. EUR per metus; kadangi Jungtinio tyrimų centro analizė rodo, kad sausrų poveikis Europos ekonomikai iki 2100 m. galo pasiekti daugiau kaip 65 mlrd. EUR per metus (22); kadangi, jei pasaulio temperatūra viršys Paryžiaus susitarime nustatytus temperatūros tikslus, prognozuojama, kad sausros kils du kartus dažniau, o absoliutūs metiniai nuostoliai dėl sausrų Europoje padidės iki 40 mlrd. EUR per metus (23); kadangi neveikimo išlaidos gerokai viršija šiandienos investicijų į plataus užmojo klimato politikos veiksmus išlaidas (24); |
| --- | --- |

AF.

kadangi sausros gali turėti pakopinį poveikį ir skaičiuojama, dėl sausrų ES patiriami nuostoliai siekia apie 9 mlrd. EUR per metus; kadangi Jungtinio tyrimų centro analizė rodo, kad sausrų poveikis Europos ekonomikai iki 2100 m. galo pasiekti daugiau kaip 65 mlrd. EUR per metus (22); kadangi, jei pasaulio temperatūra viršys Paryžiaus susitarime nustatytus temperatūros tikslus, prognozuojama, kad sausros kils du kartus dažniau, o absoliutūs metiniai nuostoliai dėl sausrų Europoje padidės iki 40 mlrd. EUR per metus (23); kadangi neveikimo išlaidos gerokai viršija šiandienos investicijų į plataus užmojo klimato politikos veiksmus išlaidas (24);

| AG. | kadangi klimato krizė didina esamą nelygybę; kadangi mažas pajamas gaunantys namų ūkiai ir pažeidžiami asmenys ypač kenčia nuo klimato krizės ir jiems reikia ypatingos paramos, kad jie galėtų prisitaikyti prie kintančio klimato; kadangi būtina apsaugoti darbuotojus nuo neigiamo klimato krizės poveikio darbo vietoje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi klimato krizė didina esamą nelygybę; kadangi mažas pajamas gaunantys namų ūkiai ir pažeidžiami asmenys ypač kenčia nuo klimato krizės ir jiems reikia ypatingos paramos, kad jie galėtų prisitaikyti prie kintančio klimato; kadangi būtina apsaugoti darbuotojus nuo neigiamo klimato krizės poveikio darbo vietoje;

| 1. | išreiškia savo nuoširdžiausią užuojautą žmonių, žuvusių dėl pastarojo meto ekstremalių meteorologinių sąlygų, šeimoms ir solidarumą su jomis ir su nukentėjusių vietovių gyventojais, taip pat gėrisi statutinių ir savanorių ugniagesių, gelbėtojų, nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, dalyvaujančių teikiant pagalbą, ir gyventojų, kurie bandė gelbėti žmones ir užkirsti kelią gaisrų plitimui, dažnai rizikuodami savo gyvybe, pasišventimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia tvaraus vandentvarkos svarbą siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir ragina Komisiją nesiūlyti tolesnių ES teisės aktų, kurie kelia arba keltų pavojų mūsų aprūpinimui maistu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad šios ekstremalios meteorologinės sąlygos yra ženklas, rodantis, kad reikia imtis platesnio užmojo veiksmų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityje; mano, kad ES turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį šiame procese ir stiprinti savo pastangas visuose sektoriuose; primena, kad, vadovaudamasi ES klimato teisės aktu ir Paryžiaus susitarimu, taip pat geriausiais turimais moksliniais duomenimis, ES turėtų sustiprinti savo klimato politikos veiksmus tiek klimato kaitos švelninimo srityje, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos srityje, kad būtų skatinamas atsparumas; ragina ES atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus pagal Paryžiaus susitarimą ir padidinti savo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą iki 27-osios JTBKKK šalių konferencijos sesijos (COP 27), remiantis geriausiais turimais moksliniais duomenimis; ragina siekti kuo platesnio užmojo dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | išreiškia susirūpinimą dėl JT aplinkos programos 2021 m. ataskaitos dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje išvadų, visų pirma dėl to, kad, nepaisant praėjusiais metais prisiimtų platesnio užmojo įsipareigojimų klimato srityje, prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis sudarys sąlygas temperatūrai pasaulyje pakilti 2,7 oC, jei šie nacionaliniai įsipareigojimai būtų visiškai įgyvendinti, o tai sukels rimtą poveikį visame pasaulyje; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tvirtai laikytis ES žaliojo kurso ir stiprinti veiksmus, susijusius su ES klimato kaitos švelninimu, prisitaikymu prie jos ir atsparumu, ypatingą dėmesį skiriant ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tikisi, kad Komisijos pasiūlymas dėl ES gamtos atkūrimo įstatymo (25) suteiks galimybę pagerinti klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie jos, nelaimių prevencijos ir gamtos atkūrimo sinergiją; tikisi, kad juo bus sukurta sausroms atsparių ekosistemų atkūrimo sistema, be kita ko, atkuriant įvairaus amžiaus, įvairių rūšių miškus ir didelės biologinės įvairovės miškus su nuolatine danga, šlapynėmis, natūralia augmenijos danga, salpų dinamika ir natūralia visą kraštovaizdį apimančia infiltracija, taip pat didinant upių baseinų atsparumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie bendro vėsinimo poveikio sukuriant ES miestų žalinimo platformą; ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo ir konkrečius privalomus tikslus dėl miestų biologinės įvairovės, gamtos procesais pagrįstų sprendimų, ekosisteminių metodų ir žaliosios infrastruktūros, kurie būtų naudingi tiek žmonėms, tiek laukinei gamtai, ir padėtų siekti bendrų biologinės įvairovės tikslų; pabrėžia, kad reikia įtraukti priemones, pvz., mažiausią nustatytą apželdintų stogų dalį naujuose pastatuose, remti ūkininkavimą miestuose, įskaitant derlių medžių auginimą, kai tinkama, užtikrinti, kad nebūtų naudojami cheminiai pesticidai, mažinti trąšų naudojimą ES miestų žaliosiose zonose ir didinti žaliųjų erdvių skaičių atsižvelgiant į gyventojų skaičių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares teikti suskirstyti pagal prioritetus ir nustatyti trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių nualintų ekosistemų atkūrimo priemones; be to, ragina parengti ES atkūrimo po ekstremaliųjų situacijų planų gaires, kuriose būtų nustatytos prioritetinės sritys, kuriose po potvynių, miškų gaisrų, karščio bangų ar sausrų sukeltų nelaimių būtų vykdomi gaivinimo, atkūrimo ir atstatymo etapai, įskaitant rekomendacijas dėl atsparumo didinimo bei pragyvenimo šaltinių, ekonomikos ir nukentėjusios aplinkos atgaivinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prašo Komisijos pateikti gaires, kuriomis suinteresuotieji subjektai galėtų pasinaudoti didindami žmonių ir ekosistemų atsparumą sausroms; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir stebėsenos srityje taip pat reikia imtis koordinuotų veiksmų Europos lygmeniu tarp jau veikiančių subjektų, pavyzdžiui, Europos sausrų stebėjimo centro, EAA, programos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugos ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų; pabrėžia, kad finansavimo srityje tinkama finansinė parama turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į BŽŪP, nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir kitus regioninius fondus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta ypatingą Viduržemio jūros regiono šalių pažeidžiamumą ir tai, kad svarbu naudoti specialius mechanizmus ir išteklius, kad būtų galima kovoti su šių ekstremalių reiškinių rizika ir padariniais šiose teritorijose; pabrėžia, kad sausros ir kiti klimato krizės meteorologiniai reiškiniai daro ne tik poveikį aplinkai, bet ir socialinį, kultūrinį, ekonominį ir politinį poveikį, todėl kyla vis didesnis socialinės nelygybės didėjimo pavojus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia neigiamą gaivalinių nelaimių poveikį ES ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, trukdantį įgyvendinti Sąjungos sanglaudos politiką; šiuo atžvilgiu primena, kad iki 2030 m. į energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius bus investuota per 100 mlrd. EUR sanglaudos politikos lėšų; pripažįsta ypatingą SESV 174 straipsnyje išvardytų teritorijų, visų pirma salų ir kalnų regionų, ir SESV 349 straipsnyje išvardytų teritorijų pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja, kad remia ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją; vis dėlto apgailestauja, kad prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje nenustatyti konkretūs, išmatuojami ir per nustatytą laiką įvykdytini tikslai, kad ES ir jos valstybės narės taptų atsparios klimato kaitai, ir primena Parlamento raginimą nustatyti privalomus ir kiekybiškai įvertinamus tikslus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti išsamią, plataus užmojo ir teisiškai privalomą Europos prisitaikymo prie klimato kaitos sistemą, įskaitant tinkamas teisėkūros priemones, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiems regionams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją skubiai parengti išsamų ES masto su klimatu susijusios rizikos vertinimą, ypatingą dėmesį skiriant sausrų ir miškų gaisrų rizikai, grėsmėms sveikatai, ekosistemų pažeidžiamumui ir poveikiui ypatingos svarbos infrastruktūros objektams ir esminėms tinklo jungtims, kad būtų galima vadovauti trumpalaikėms, vidutinės trukmės ir ilgalaikėms prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo pastangoms ir teikti joms pirmenybę; visų pirma ragina iki 2023 m. vasaros užbaigti pagrindinei infrastruktūrai skirtą ES atsparumo klimato kaitai testavimą nepalankiausiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kaip klimato krizė didina esamą nelygybę; pabrėžia, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai ir pažeidžiami asmenys ypač kenčia nuo klimato krizės ir jiems reikia ypatingos paramos, kad jie galėtų prisitaikyti prie kintančio klimato; palankiai vertina visų valstybių narių socialinę politiką, kurią vykdant darbuotojai apsaugomi nuo neigiamo klimato krizės poveikio darbo vietoje, ir ragina valstybes nares prisitaikymo prie klimato kaitos klausimą įtraukti į savo darbo ir socialinę politiką; |
| --- | --- |

13.

Civilinė sauga ir reagavimas į nelaimes

| 14. | pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti ir visapusiškai panaudoti ES civilinės saugos mechanizmą miškų gaisrų ir kitų gaivalinių nelaimių atvejais; ragina Komisiją rinkti ir valstybėse narėse skleisti žinias apie tai, kaip pritaikyti miškus prie esamos ir numatomos klimato kaitos, laikantis naujosios ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos; ragina Komisiją, naudojantis patobulintais programos „Copernicus“ produktais ir kitais nuotolinio stebėjimo duomenimis, parengti miškų gaisrų rizikos vertinimą ir žemėlapius prevenciniams veiksmams stiprinti; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Europos civilinės saugos mechanizmą siekiant užtikrinti tinkamus miškų gaisrų gesinimo pajėgumus ES; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti naujo nuolatinio rezervo „rescEU“ parko kūrimą ir primygtinai ragina jas užtikrinti pakankamą finansavimą šiuo tikslu, ir kuo greičiau išplėsti esamą Europos sezoninį apsaugos tinklą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į dabartinės ES lygmens reagavimo į nelaimes sistemos, grindžiamos savanorišku valstybių narių iš anksto skirtų reagavimo išteklių rezervu, ribotumą; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti galimybę išplėsti ES reagavimo į nelaimes pajėgumus ir kompetenciją atsižvelgiant į vis dažnėjančias ir vis didesnes su klimatu susijusias nelaimes, visų pirma sukuriant nuolatines ES civilinės saugos pajėgas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina išplėsti dabartinį pagal „rescEU“ numatytą savanorišką gaisrų gesinimo rezervą ir ragina visas valstybes nares apsvarstyti galimybę dalį savo nacionalinių gaisrų gesinimo brigadų paskirti į Europos rezervą; prašo Komisijos pateikti veiksmų planą siekiant padidinti ES reagavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria civilinės saugos išteklių modernizavimui vykdant naujus bendrus viešuosius pirkimus, kad įranga ir sausumos bei oro saugos ištekliai būtų geriau pritaikyti prie įvairių ES teritorijų geografinės padėties; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina sustiprinti sezoninį išankstinį ugniagesių išdėstymą vietovėse, kuriuose vyksta daug miško gaisrų, atsižvelgiant į bandomosios programos, kuri šią vasarą buvo vykdoma Graikijoje, sėkmę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir remti Europos civilinės saugos kompetencijos centro sukūrimą, visų pirma skatinti kovos su gaisrais ir krizių valdymo pareigūnų mokymą ir skatinti keitimąsi geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad Europos Sąjungos solidarumo fondas buvo keletą kartų iš dalies pakeistas siekiant išplėsti jo taikymo sritį ir kad 2022 m. jam skirta biudžeto eilutė jau buvo visiškai panaudota dėl to, kad pagausėjo gaivalinių nelaimių; ragina gerokai padidinti Europos Sąjungos solidarumo fondo biudžetą, kad regionams būtų lengviau numatyti ir sušvelninti klimato kaitos padarinius, ir išplėsti šio fondo taikymo sritį, kad jo lėšomis taip pat būtų leidžiama remti klimato kaitos poveikiui atsparesnį viešosios ir privačios infrastruktūros atkūrimą arba naują statybą; pabrėžia, kad kai kurių gaivalinių nelaimių rimtumą kai kuriais atvejais lemia žmogiškieji veiksniai, įskaitant neišmintingą teritorijų planavimą, dėl kurio gyvenamieji namai ir infrastruktūros objektai statomi salpose ar teritorijose, kuriuose galimos nuošliaužos; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad Europos Sąjungos solidarumo fondo kompensacijomis pirmenybė turėtų būti teikiama didesniam atsparumui ir tvarumui, finansuojant ekosisteminius sprendimus (pvz., miško atkūrimą, buveinių atkūrimą, žemės drebėjimams atsparų atstatymą); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad labai svarbu kiek įmanoma greičiau, paprasčiau ir lanksčiau suteikti pagalbą ir lėšų nukentėjusiems regionams, ir pabrėžia, kad Europos Sąjungos solidarumo fondo, ES civilinės saugos mechanizmo, Europos regioninės plėtros fondo prisitaikymo prie klimato kaitos komponento ir teritorinio bendradarbiavimo programų sąveika yra labai svarbi siekiant sukurti visapusišką reagavimo ir atsparumo didinimo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą užkertant kelią sausrų ir klimato kaitos padariniams ir juos šalinant; ragina Komisiją pasiūlyti Europos pilietinio aktyvumo iniciatyvą ir skatinti savanoriškas reagavimo į nelaimes iniciatyvas; |
| --- | --- |

23.

Žemės ūkis

| 24. | ragina Komisiją visapusiškai įvertinti tebesitęsiančios sausros poveikį ES maisto gamybai šiais metais ir maisto tiekimui gyventojams ateinančią žiemą; be to, ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti, kokių taisomųjų veiksmų galima imtis ir kokią paramą galima teikti siekiant užtikrinti, kad pagrindinių maisto produktų gamintojai, patyrę gamybos nuostolių dėl karščių ir sausros, galėtų nedelsdami iš naujo pradėti naujus būtiniausių maisto produktų gamybos ciklus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad svarbu neapsiriboti trumpalaikėmis priemonėmis ir sušvelninti dabartinę krizę; pabrėžia, kad ES turi toliau pritaikyti savo maisto sistemas, kad ilgainiui jos taptų atsparesnės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina ES ir jos valstybes nares investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant palengvinti veislių ir praktikos, kurios yra atsparesnės sausroms ir klimato kaitai, įdiegimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją užtikrinti, kad BŽŪP nacionaliniai strateginiai planai būtų įgyvendinami siekiant padidinti vandens naudojimo žemės ūkyje efektyvumą, kad būtų sumažintas vandens naudojimas ir skatinamas didesnis atsparumas sausroms, drauge mažinant hidromorfologinį poveikį, atsižvelgiant į Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos dėl tausaus vandens naudojimo žemės ūkyje išvadas; palankiai vertina tai, kad pradėtos taikyti naujos ekologinės sistemos, nes tai turėtų palengvinti perėjimą prie atsparesnio ir ekologiškesnio žemės ūkio; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES ir valstybes nares padidinti paramos žemės ūkiui dalį, skirtą rizikos žemės ūkyje prevencijai ir valdymui, ir apsvarstyti galimybę išplėsti viešųjų su klimatu susijusios rizikos draudimo sistemų naudojimą; ragina Komisiją skatinti keitimąsi gerąja patirtimi šiais klausimais ir kitų poveikio švelninimo priemonių klausimais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | be to, ragina Komisiją nustatyti finansinius išteklius siekiant padėti ūkiams ir kompensuoti nuostolius, patirtus dėl sausros ar kitų įvykių, kuriuos sukėlė kritinė klimato padėtis, skatinti didesnį atsparumą klimato kaitai ir tvarumą ir užtikrinti, kad ši krizė nesibaigtų galutiniu ūkių uždarymu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę strateginių pašarų ir maisto produktų atsargų rezervo kūrimui, nes tai viena iš priemonių siekiant sušvelninti žalingiausius sausros aspektus, įskaitant kasmetinius didelius derliaus svyravimus, ir ragina Komisiją spręsti šį klausimą tarptautiniu lygmeniu siekiant nustatyti, kad maisto sandėliavimas yra viena iš stabilizavimo priemonių, turint mintyje klimato kaitos poveikį žemės ūkiui ir maisto tiekimui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad reikia veiksmingesnių ir tikslingesnių žemės ūkio drėkinimo sistemų ir vandens kaupimo pajėgumų ir kad reikia apskritai iš naujo nustatyti drėkinimo poreikius siekiant užtikrinti tausų vandens išteklių naudojimą; primena, kad investicijos į drėkinimo ir vandens kaupimo pajėgumus remiamos tik tuo atveju, jei jos padeda taupyti vandenį; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama investicijoms į ekosistemų atkūrimą ir gamybos metodus, kuriuos taikant pereinama prie agroekologijos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į vykdant naująją BŽŪP reformą priimtą sprendimą dėl investicijų į drėkinimą vietovėse, kuriose vandens telkinių būklė yra prastesnė nei gera; ragina valstybes nares skatinti tokias investicijas į šias sritis, kokios padeda taupyti vandenį taip, kad būtų sprendžiama struktūrinio vandens trūkumo problema ir mažinamas poveikis vandenims; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją remti drėkinimo sistemų, kuriose nenaudojamas paviršinis ar požeminis vanduo, pvz., lietaus vandens kaupimo ir nuotekų perdirbimo, diegimą ir kartu stengtis sumažinti bendrą vandens naudojimą; prašo Komisijos kuo greičiau patikslinti, kaip aiškinamos naujos ES nuostatos dėl investicijų į drėkinimą pagal BŽŪP sistemą, kad būtų pašalinti visi neaiškumai; prašo Komisijos patobulinti esamas valstybėms narėms skirtas gaires dėl investicijų į drėkinimą pagal naujus BŽŪP strateginius planus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia teigiamą agroekologijos, agrarinės miškininkystės ir ekologinės gamybos sistemų vaidmenį užtikrinant vandens kiekį ir kokybę, nes didėja išteklių naudojimo efektyvumas ir žiediškumas, mažinant sąnaudas didėja atsparumas ūkio lygmeniu ir įvairinama gamyba, todėl rizika pasiskirsto, o tai ypač svarbu siekiant išvengti visiško derliaus praradimo; primena, kad gyvatvorių ir medžių sodinimas, dirvožemio dangos užtikrinimas, nuganymo vengimas, tankinimo mažinimas ir dirvožemio organinių medžiagų bei humuso sluoksnių gausinimas yra ūkininkams naudinga veikla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ekstremalius pastarųjų mėnesių klimato reiškinius, reikia skubiai įgyvendinti strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, siekiant įgyvendinti su žalesniu ir tvaresniu žemės ūkio sektoriumi susijusius užmojus, atsižvelgiant į skirtingą įvairių rūšių žemės ūkio gamybos poveikį klimatui; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tvirtai laikytis ES žaliojo kurso ir stiprinti veiksmus, susijusius su ES klimato kaitos švelninimu, prisitaikymu prie jos ir atsparumu, ypatingą dėmesį skiriant ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia dirvožemio būklės svarbą vandens sulaikymui ir filtravimui; ragina Komisiją užtikrinti, kad vandens sulaikymo ir filtravimo pajėgumas ir dirvožemio drėgnis būtų pagrindinis ES geros dirvožemio būklės akto projekto, kuris turi būti paskelbtas 2023 m., ramstis; pabrėžia, kad durpynai pasižymi dideliu potencialu kaip anglies dioksido absorbentai ir atlieka svarbų vaidmenį filtruojant vandenį ir švelninant potvynius, sausras ir miškų gaisrus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina nustatyti ES tikslą iki 2030 m. užtikrinti dirvožemio būklės neblogėjimą, siekiant užtikrinti, kad atitinkamas pagal JT DVT nustatytas uždavinys būtų visapusiškai pasiektas ES, atsižvelgiant į tai, kad ES pažanga siekiant DVT tikslo šiuo metu nėra pakankama, kaip pabrėžta 2018 m. Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl dykumėjimo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia ūkininkų atsakomybę išlaikyti gerą dirvožemio ir vandens išteklių būklę ir poreikį plačiau taikyti sekvestruojamojo ūkininkavimo praktiką; todėl primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti šią praktiką taikant naujas ekologines sistemas ir plėtojant sekvestruojamąjį ūkininkavimą, į kurį reikės įtraukti ir kitus aplinkosaugos aspektus, pvz., vandentvarką, siekiant padidinti paskatas gamintojams; palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl tvarių anglies dioksido ciklų sertifikavimo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | Pabrėžia, kad reikia skubiai sumažinti požeminio ir paviršinio vandens taršą, ypač nitratais ir pesticidais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | Ragina įgyvendinant visas iniciatyvas ir veiksmus, susijusius su sausrų, potvynių ir karščio bangų bei jų poveikio prevencija ir mažinimu, visapusiškai atsižvelgti į natūralią aplinką, visų pirma miškus, biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas; |
| --- | --- |

40.

Miškų gaisrai

| 41. | Ragina integruotai reaguoti į miškų gaisrus, siekiant apsaugoti ES miškus nuo naikinimo, kurį sukelia ekstremalūs klimato reiškiniai; pabrėžia, kad pasaulio mastu didėja didelių gaisrų dažnumas ir intensyvumas; yra susirūpinęs dėl to, kad numatoma išplėsti gaisringas zonas ir nustatyti ilgesnius sezonus, kai daugumoje Europos regionų kyla didelė gaisrų rizika, visų pirma esant didelio išmetamųjų teršalų kiekio scenarijui; primena, kad biologiškai įvairus kraštovaizdis su įvairiais miškais yra didesnė apsauga arba natūralus barjeras nuo didelio masto ir nekontroliuojamų miškų gaisrų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad įvairių miškų atkūrimas padėtų užtikrinti gaisrų prevenciją ir valdymą; pabrėžia, kad siekiant kovoti su klimato kaitos poveikiu miškuose reikia skirti daugiau išteklių ir plėtoti mokslu grindžiamą gaisrų valdymą ir gebėjimų stiprinimą teikiant konsultavimo paslaugas; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau skatinti integruoto gaisrų valdymo koncepciją ir ja naudotis, taip pat pažymi, kad tam gali prireikti geresnių reguliavimo pajėgumų valstybėse narėse, viešųjų paslaugų stiprinimo ir specialios paramos bei glaudesnio bendradarbiavimo nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas srityse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | yra susirūpinęs dėl pirokamuolinių lietaus debesų formacijos rizikos, kylančios dėl miškų gaisrų, ir dėl neigiamo poveikio stratosferai bei ozono sluoksniui; todėl ragina kuo labiau sumažinti planuotus gaisrus ir medžių deginimą miškuose; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į miškų gaisrų poveikį sveikatai ir su tuo susijusią oro taršą bei reiškia susirūpinimą dėl Pasaulio meteorologijos organizacijos (WMO) prognozės, kad jos turėtų didėti, net ir pagal mažo išmetamųjų teršalų kiekio scenarijų (26); pažymi, kad numatoma, jog planetos šilimas, gaisrai ir su jais susijusi oro tarša didės net ir pagal mažo išmetamųjų teršalų kiekio scenarijų, ir pažymi, kad tai ne tik turės poveikį žmonių sveikatai, bet ir darys poveikį ekosistemoms, nes oro teršalai iš atmosferos patenka į žemės paviršių; atkreipia dėmesį į tai, kokį poveikį klimato krizė daro biologinei įvairovei, ekosistemų atsparumo mažinimui ir vėlesniam poveikiui visuomenės sveikatai, todėl pabrėžia bendros sveikatos koncepcijos svarbą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina valstybes nares užtikrinti nuolatinę mūsų miškų apsaugą ir apsaugoti žemę, kad po miško gaisrų ji nebūtų perkvalifikuota į ne miško žemę, nes tai gali paskatinti tyčinius gaisrus, kad būtų galima žemę naudoti kitiems tikslams, kitokiems nei iki gaisro; ragina Regionų komitetą ir Komisijos tarnybas užtikrinti bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis ir ištirti žemės perklasifikavimo po miškų gaisrų chronologiją; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prašo persvarstyti Tarybos direktyvą 2003/96/EB dėl energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių (27), siekiant įtraukti atleidimą nuo vidaus vartojimo mokesčio, taikomo gaisrininkams skirtiems energetikos produktams, kai jie vykdo savo pareigas; |
| --- | --- |

46.

Vandens transportas

| 47. | ragina Komisiją pateikti išsamią ES vandens strategiją, įskaitant Europos vandens konferencijos organizavimą kartu su valstybėmis narėmis, siekiant skubiai parengti tarpvalstybinių bendrų upių baseinų valdymo gaires, ypač daugiamečių sausrų atveju, ir užtikrinti subalansuotą vandens naudojimo prioritetų nustatymą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją koordinuoti išsamių regioninių ar nacionalinių planų rengimą nuo gręžinio iki galutinio naudojimo, siekiant kovoti su vandens nutekėjimu ir protėkiu dėl prastos kokybės arba prastai prižiūrimos infrastruktūros, be kita ko, baseinų, miestų ir ūkių lygmenimis, o šiuo tikslu keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją remti didesnes valstybių narių pastangas didinti pakartotinio vandens naudojimo būdų, vandenį taupančių drėkinimo technologijų ir praktikos, žaliųjų stogų technologijų, išmaniųjų dušų ir tualetų naudojimą vandens sektoriuje, įskaitant tiekimą, sanitariją ir paviršinio vandens valdymą, taip pat visuose pramoniniuose, gyvenamuosiuose ir komerciniuose vandens cikluose bei prietaikose; ragina iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus, kad būtų skatinamas pakartotinis vandens naudojimas pramonės šakose, kuriose naudojamas didelis vandens kiekis, kartu laikantis griežčiausių kokybės kriterijų, taip pat biuruose ir namuose pakartotinai naudojant buitinį vandenį; primena, kad vandentvarka turi esminę reikšmę siekiant kuo labiau sumažinti neigiamas klimato kaitos pasekmes, apsaugoti vandenį ir užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, o taip pat apsaugant biologinę įvairovę ir prisidedant prie geros dirvožemio būklės; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad energetikos sektorius yra didelis vandens vartotojas Europoje, o pats vandens sektorius sunaudoja daug energijos vandens gavybai, siurbimui, šildymui, vėsinimui, valymui ir gėlinimui; atkreipia dėmesį į žemo vandens lygio poveikį energetikos sektoriui ir tam tikroms pramonės šakoms; pabrėžia, kad didesnis vandens vartojimo efektyvumas gali turėti tiesioginį poveikį energijos vartojimo mažinimui ir klimato kaitai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad reikia įtraukti piliečius į vandentvarkos veiklą; ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti prieigą prie vandens, skirto pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms, laikantis direktyvos, ir imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti vandentiekio vandens tiekimą; primena valstybių įsipareigojimus užtikrinti žmogaus teisę į geriamąjį vandenį, ypač karščio bangų ir sausros laikotarpiais, o tai apima, pvz., dalyvavimo mechanizmo sukūrimą, įskaitant nemokamo išankstinio ir informuoto sutikimo (FPIC) taikymą didelio masto energetikos infrastruktūrai ir gavybos pramonei; pabrėžia, kad svarbu sistemingai pripažinti paprotines teises į geriamąjį vandenį ir užtikrinti teisių gynimo priemones teisme (taikant skundų nagrinėjimo mechanizmą) žmogaus teisių pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią spekuliacijai vandeniu, siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą ir gerą išteklių valdymą; ragina uždrausti prekiauti vandeniu kaip preke finansų rinkose; |
| --- | --- |

52.

Tarptautinis ir socialinis aspektas

| 53. | pabrėžia, kad visoje Europoje daug žmonių gyvena pasenusiuose būstuose ir prastose gyvenimo sąlygose, todėl jie yra labiau pažeidžiami ekstremalių oro sąlygų poveikio; primena, kad galimybė gauti tinkam būstą yra pagrindinė teisė; ragina skubiai patvirtinti plataus užmojo socialinį kovos su klimato kaita fondą, kad būtų remiamos nepalankiausioje padėtyje esančios grupės, visų pirma siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą jų namuose ir sumažinti jų šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, integruojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad jos galėtų sumažinti sąskaitas už energiją ir taip pat pagerinti savo gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad reikia skubiai stiprinti pasaulinius veiksmus siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti gebėjimą prisitaikyti, didinti atsparumą ir mažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, kaip pabrėžta 2022 m. priimtame Glazgo klimato pakte; ragina ES atlikti aktyvų vaidmenį toliau nustatant visuotinį prisitaikymo prie klimato kaitos tikslą ir užtikrinant, kad būtų pasiektas tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo tikslas, be kita ko, užtikrinant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos finansavimo pusiausvyrą; be to, ragina ES aktyviai dalyvauti Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje, kad būtų imtasi konkrečių veiksmų siekiant apsaugoti vystymosi pasiekimus nuo gaivalinių nelaimių rizikos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primena, kad darbuotojų sveikata ir sauga priklauso ES kompetencijai ir kad pagal Direktyvą 89/391/EEB (28) darbuotojai turėtų būti apsaugoti nuo bet kokios rizikos, įskaitant naujas rizikas; ragina Komisiją nuodugniai ir skubiai įvertinti naują ir atsirandančią klimato kaitos riziką darbuotojų sveikatai ir saugai, siekiant geriau apsaugoti darbuotojus nuo aukštesnės temperatūros poveikio, natūralios ultravioletinės spinduliuotės ir kitų susijusių ir saugos pavojų, ypač statybos, žemės ūkio ir viešųjų paslaugų sektoriuose; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą moterų ir vyrų pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprina lyčių nelygybę; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad valstybės narės turi siekti, kad su darbu susijusių mirčių atžvilgiu būtų laikomasi visiškai saugaus požiūrio į darbą, laikantis 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti visų ekstremalias situacijas likviduojančių darbuotojų, įskaitant ugniagesius, kurie darbo metu patiria ypač didelį kancerogenų poveikį, sveikatą ir saugą; pabrėžia, kad svarbu į valstybių narių nacionalines darbuotojų saugos ir sveikatos strategijas įtraukti reguliarius saugumo ir rizikos valdymo mokymus, skirtus reagavimo į nelaimes teikėjams, taip pat užtikrinti tinkamas apsaugos priemones ir medžiagas; ragina Komisiją prižiūrėti šių priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reiškia nuoširdžiausią užuojautą Pakistano žmonėms, kurie nukentėjo nuo mirtinų klimato krizės padarinių, ir pripažįsta, kad Pakistanas labai mažai prisideda prie kovos su klimato krize; pažymi, kad ES skyrė pradinę 1,8 mln. EUR humanitarinę pagalbą potvynių aukoms, tačiau pripažįsta, kad tai neatitinka nukentėjusių žmonių ir bendruomenių poreikių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad svarbu daryti pažangą visapusiškai įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; palankiai vertina šią vasarą aukšto lygio politiniame forume darnaus vystymosi klausimais priimtą ministrų deklaraciją, kurioje pažymima, kad sausros ir potvyniai yra pasaulinio masto iššūkiai, kuriuos labiausiai jaučia besivystančios šalys, taip pat pažeidžiamoje padėtyje esantys asmenys, ypač čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės; primena išsivysčiusioms šalims, kad reikia parodyti solidarumą su besivystančiomis šalimis, ypač su pažeidžiamiausiomis šalimis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad 2021–2030 m. yra JT ekosistemų atkūrimo dešimtmetis, ir tikisi, kad gamtos atkūrimas bus šio dešimtmečio skiriamasis ženklas ES; ragina visas Biologinės įvairovės konvencijos šalis savo teritorijose skubiai įgyvendinti gamtos atkūrimo priemones; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad viso pasaulio šalys taip pat nukentėjo nuo didelių ir rekordiškų sausrų, įskaitant rekordines sausras Kinijoje; ragina glaudžiau bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais sausrų, miškų gaisrų ir kitokio klimato kaitos poveikio klausimais; ragina ES siekti glaudesnio dialogo šioje srityje, įskaitant COP 27, kad būtų keičiamasi žiniomis ir abipusiškai gerinamas sausrų valdymas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad ankstyvojo perspėjimo sistemos yra labai svarbios veiksmingam prisitaikymui, ypač atsižvelgiant į miškų gaisrus ir potvynius, tačiau jos nėra prieinamos didelei pasaulio daliai; remia WMO ankstyvojo perspėjimo paslaugų iniciatyvą ir tikisi, kad ji bus greitai įgyvendinta siekiant kuo greičiau išgelbėti kuo daugiau gyvybių nuo klimato krizės poveikio; ragina valstybes nares dalytis išankstinio perspėjimo sistemos technologijomis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad, pasak JT, dėl sausros Somalio pusiasalyje 22 mln. žmonių gresia badas; pažymi, kad problemos, susijusios su maisto prieinamumu ir badu ES nepriklausančiose šalyse, didėja dėl klimato krizės ir geopolitinių jėgų; ragina ES pirmenybę teikti žmogaus teisėmis grindžiamai ir nuosekliai aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo politikai; atkreipia dėmesį į tai, kaip klimato krizė didina humanitarines krizes visame pasaulyje, ypač Afganistane, kur sausra yra vienas iš veiksnių, dėl kurių 20 mln. afganistaniečių neturi pakankamai maisto; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad ES turi būti pasirengusi priverstiniam gyventojų perkėlimui dėl klimato kaitos, ir pripažįsta poreikį imtis atitinkamų priemonių, kad būtų apsaugotos gyventojų, kuriems kyla grėsmė dėl klimato kaitos poveikio, žmogaus teisės; mano, kad tokio persikėlimo problema turėtų būti sprendžiama tarptautiniu lygmeniu; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant sukurti tarptautinę sistemą, pagal kurią gyventojų persikėlimo dėl klimato ir migracijos problemos būtų sprendžiamos ir tarptautiniuose forumuose, ir įgyvendinant ES išorės veiksmų politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant remti dėl klimato kaitos perkeltus asmenis, kurie nebegali gyventi savo gyvenamojoje vietoje; atkreipia ypatingą dėmesį į JT žmogaus teisių komiteto sprendimą, kad valstybės narės, svarstydamos galimybę deportuoti prieglobsčio prašytojus, turi atsižvelgti į klimato krizės poveikį žmogaus teisėms jų kilmės šalyje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina daugiau investuoti į Europos piliečių švietimą ir informuotumo apie gaivalines nelaimes didinimą; ragina paskelbti Tarptautinę gaivalinių nelaimių mažinimo dieną pasitelkiant matomas ES iniciatyvas; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

(2)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(3)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(4)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(5)  OL C 184, 2022 5 5, p. 2.

(6)  OL C 445, 2021 10 29, p. 156.

(7)  OL C 506, 2021 12 15, p. 38.

(8)  OL C 316, 2017 9 22, p. 99.

(9)  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

(10)  OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

(11)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(12)  „Copernicus“ klimato kaitos paslauga „Surface air temperature for August 2022“.

(13)  Pasaulio išteklių institutas, „Achieving abundance: understanding the cost of a sustainable water future“, 2020 m. sausio 21 d.

(14)  Europos aplinkos agentūra, „Vandens ištekliai Europoje – vandens trūkumo problemos sprendimas. Atnaujintas vertinimas“, 2021 m. spalio 14 d.

(15)  Mekonen, Zelalem A. et al., „Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming“, Environment Research Letters, 17 tomas, Nr. 9, 2022 m. rugsėjo mėn.

(16)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(17)  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

(18)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 20/2021 „Tvarus vandens naudojimas žemės ūkyje. Labiau tikėtina, kad BŽŪP lėšomis bus skatinamas didesnis, o ne efektyvesnis vandens vartojimas“, 2021 m.

(19)  Baranyai, G., „Tarpvalstybinė vandentvarka Europos Sąjungoje: (neišspręstas paskirstymo klausimas)“ (angl. „Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question“|), Pasaulio vandens tarybos oficialusis leidinys, 21 tomas, Nr. 3, 2019 m.

(20)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(21)  „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslauga, „Europos vasaros miškų gaisrų išmetamų teršalų kiekis didžiausiais per pastaruosius 15 metų“ (angl. „Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years“), 2022 m. rugsėjo 6 d.

(22)  Jungtinio tyrimų centro naujienos, „Tyrimas rodo, kad pasaulinis atšilimas gali daugiau nei padvigubinti dėl sausrų Europoje patiriamas išlaidas“ (angl. „Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds“), 2021 m. gegužės 10 d.

(23)  Jungtinio tyrimų centro išvados dėl klimato kaitos ekonominio poveikio ES sektoriuose prognozės remiantis analize „iš apačios į viršų“ (angl. „Joint Research Centre findings on the projection of economic impacts of climate change in sectors of the EU based on a bottom-up analysis“).

(24)  2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatas „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (COM(2020)0562)

(25)  2022 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gamtos atkūrimo (COM(2022)0304).

(26)  Pasaulio meteorologijos organizacija, „WMO oro kokybės ir klimato biuletenis atkreipia dėmesį į miškų gaisrų poveikį“, 2022 m. rugsėjo 7 d.

(27)  2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

(28)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Padėtis Taivano sąsiauryje

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Taivano sąsiauryje (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES ir saugumo iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenyno regione (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES ir saugumo iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenyno regione (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kinijos 2022 m. balandžio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kinijos 2022 m. balandžio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į ES vieningos Kinijos politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vieningos Kinijos politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 21 d. Tarybos priimtą ES saugumo ir gynybos strateginį kelrodį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 21 d. Tarybos priimtą ES saugumo ir gynybos strateginį kelrodį,

| — | atsižvelgdamas į NATO 2022 m. strateginę koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO 2022 m. strateginę koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl strategijos „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl strategijos „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 3 d. G7 užsienio reikalų ministrų pareiškimą dėl taikos ir stabilumo išsaugojimo abipus Taivano sąsiaurio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 3 d. G7 užsienio reikalų ministrų pareiškimą dėl taikos ir stabilumo išsaugojimo abipus Taivano sąsiaurio,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio kalbą 29-ajame ASEAN regioniniame forume 2022 m. rugpjūčio 5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio kalbą 29-ajame ASEAN regioniniame forume 2022 m. rugpjūčio 5 d.,

| — | atsižvelgdamas į ES, Australijos ir Japonijos 2022 m. rugpjūčio 5 d. trišalį strateginį dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES, Australijos ir Japonijos 2022 m. rugpjūčio 5 d. trišalį strateginį dialogą,

| — | atsižvelgdamas į NATO generalinio sekretoriaus Jenso Stoltenbergo 2022 m. rugpjūčio 4 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO generalinio sekretoriaus Jenso Stoltenbergo 2022 m. rugpjūčio 4 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ES ir Taivanas – panašiai mąstantys partneriai, kurie vadovaujasi bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis; kadangi ES ir toliau laikosi savo principinės vieningos Kinijos politinės pozicijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Taivanas – panašiai mąstantys partneriai, kurie vadovaujasi bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis; kadangi ES ir toliau laikosi savo principinės vieningos Kinijos politinės pozicijos;

| B. | kadangi po 2022 m. rugpjūčio 2–3 d. Jungtinių Amerikos Valstijų Atstovų Rūmų pirmininkės Nancy Pelosi vizito Kinijos Liaudies Respublika (KLR) 2022 m. rugpjūčio 4–10 d. iki precedento neturinčio lygio sustiprino savo ilgalaikį karinį Taivano bauginimą ir pradėjo plataus masto karines pratybas, kuriose naudojami koviniai šaudmenys, septyniose nurodytose teritorijose, išsidėsčiusiose aplink Taivaną; kadangi per pratybas panaudota iki 11 balistinių raketų, iš kurių bent penkios praskriejo virš Taivano; kadangi šios karinės pratybos buvo virtuali Taivano jūrų ir oro erdvės blokada; |
| --- | --- |

B.

kadangi po 2022 m. rugpjūčio 2–3 d. Jungtinių Amerikos Valstijų Atstovų Rūmų pirmininkės Nancy Pelosi vizito Kinijos Liaudies Respublika (KLR) 2022 m. rugpjūčio 4–10 d. iki precedento neturinčio lygio sustiprino savo ilgalaikį karinį Taivano bauginimą ir pradėjo plataus masto karines pratybas, kuriose naudojami koviniai šaudmenys, septyniose nurodytose teritorijose, išsidėsčiusiose aplink Taivaną; kadangi per pratybas panaudota iki 11 balistinių raketų, iš kurių bent penkios praskriejo virš Taivano; kadangi šios karinės pratybos buvo virtuali Taivano jūrų ir oro erdvės blokada;

| C. | kadangi penkios iš KLR balistinių raketų nusileido Japonijos išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ); |
| --- | --- |

C.

kadangi penkios iš KLR balistinių raketų nusileido Japonijos išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ);

| D. | kadangi plataus masto karinės pratybos buvo vykdomos kartu su intensyviais kibernetiniais išpuoliais prieš Taivano valdžios institucijas ir privatųjį sektorių; kadangi nuolatinis Kinijos Liaudies Respublikos karinis priešiškumas kelia didelę grėsmę status quo ir gali sukelti pavojingą, net ir nenumatytą, eskalaciją, darančią didelį poveikį pasaulio, įskaitant ES, stabilumui ir taikai; |
| --- | --- |

D.

kadangi plataus masto karinės pratybos buvo vykdomos kartu su intensyviais kibernetiniais išpuoliais prieš Taivano valdžios institucijas ir privatųjį sektorių; kadangi nuolatinis Kinijos Liaudies Respublikos karinis priešiškumas kelia didelę grėsmę status quo ir gali sukelti pavojingą, net ir nenumatytą, eskalaciją, darančią didelį poveikį pasaulio, įskaitant ES, stabilumui ir taikai;

| E. | kadangi atrodo, kad KLR siekia ir toliau vykdyti pernelyg agresyvius veiksmus, bandydama pamažu griauti status quo Taivano sąsiauryje; |
| --- | --- |

E.

kadangi atrodo, kad KLR siekia ir toliau vykdyti pernelyg agresyvius veiksmus, bandydama pamažu griauti status quo Taivano sąsiauryje;

| F. | kadangi nuo 2019 m. KLR vis dažniau pažeidinėja Taivano oro gynybos atpažinimo zoną (angl. ADIZ); kadangi KLR agresyviai elgėsi dideliuose Indijos ir Ramiojo vandenynų regionuose ir taikė įvairaus masto karinę ar ekonominę prievartą, dėl kurios kilo ginčų su kaimyninėmis šalimis, pvz., Japonija, Indija, Filipinais ir Australija; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2019 m. KLR vis dažniau pažeidinėja Taivano oro gynybos atpažinimo zoną (angl. ADIZ); kadangi KLR agresyviai elgėsi dideliuose Indijos ir Ramiojo vandenynų regionuose ir taikė įvairaus masto karinę ar ekonominę prievartą, dėl kurios kilo ginčų su kaimyninėmis šalimis, pvz., Japonija, Indija, Filipinais ir Australija;

| G. | kadangi reaguodamas į atnaujintas KLR provokacijas Taivanas paskelbė, kad kasmet padidins savo karinį biudžetą 13,9 proc. iki rekordinio 586,3 mlrd. TWD (19,5 mlrd. EUR) dydžio; |
| --- | --- |

G.

kadangi reaguodamas į atnaujintas KLR provokacijas Taivanas paskelbė, kad kasmet padidins savo karinį biudžetą 13,9 proc. iki rekordinio 586,3 mlrd. TWD (19,5 mlrd. EUR) dydžio;

| H. | kadangi Australija ir Japonija kartu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis bendrame pareiškime išreiškė „susirūpinimą dėl [KLR] naujausių veiksmų, kurie daro didelį poveikį tarptautinei taikai ir stabilumui“, ir paragino KLR „nedelsiant nutraukti karines pratybas“; kadangi G7 užsienio reikalų ministrai griežtai kritikavo agresyvius KLR veiksmus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Australija ir Japonija kartu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis bendrame pareiškime išreiškė „susirūpinimą dėl [KLR] naujausių veiksmų, kurie daro didelį poveikį tarptautinei taikai ir stabilumui“, ir paragino KLR „nedelsiant nutraukti karines pratybas“; kadangi G7 užsienio reikalų ministrai griežtai kritikavo agresyvius KLR veiksmus;

| I. | kadangi po pirmininkės N. Pelosi vadovaujamos JAV Kongreso delegacijos vizito KLR sustabdė derybas ir bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis aštuoniose skirtingose srityse, įskaitant dialogus kariniais klausimais ir klimato kaitos klausimais; |
| --- | --- |

I.

kadangi po pirmininkės N. Pelosi vadovaujamos JAV Kongreso delegacijos vizito KLR sustabdė derybas ir bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis aštuoniose skirtingose srityse, įskaitant dialogus kariniais klausimais ir klimato kaitos klausimais;

| J. | kadangi pastaraisiais metais į Taivaną buvo atvykę daug teisės aktų leidėjų, įskaitant ES valstybių narių teisės aktų leidėjus ir vieną Europos Parlamento pirmininko pavaduotoją; kadangi tokie vizitai vykdant parlamentinę diplomatiją yra įprasta demokratinėse valstybėse taikoma praktika; |
| --- | --- |

J.

kadangi pastaraisiais metais į Taivaną buvo atvykę daug teisės aktų leidėjų, įskaitant ES valstybių narių teisės aktų leidėjus ir vieną Europos Parlamento pirmininko pavaduotoją; kadangi tokie vizitai vykdant parlamentinę diplomatiją yra įprasta demokratinėse valstybėse taikoma praktika;

| K. | kadangi 2021 m. spalio 9 d. KLR prezidentas Xi Jinping įsipareigojo siekti „susijungimo“ su Taivanu tariamai taikiomis priemonėmis, melagingai teikdamas, kad didžiausia kliūtis tai daryti yra vadinamosios Taivano nepriklausomybės jėgos; kadangi šios retorikos neatspindi KLR veiksmai; kadangi kai kurie KLR diplomatai netgi grasino vadinamuoju Taivano žmonių perauklėjimu po vadinamojo susijungimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2021 m. spalio 9 d. KLR prezidentas Xi Jinping įsipareigojo siekti „susijungimo“ su Taivanu tariamai taikiomis priemonėmis, melagingai teikdamas, kad didžiausia kliūtis tai daryti yra vadinamosios Taivano nepriklausomybės jėgos; kadangi šios retorikos neatspindi KLR veiksmai; kadangi kai kurie KLR diplomatai netgi grasino vadinamuoju Taivano žmonių perauklėjimu po vadinamojo susijungimo;

| L. | kadangi neseniai paskelbtoje KLR baltojoje knygoje „The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era“ (Taivano klausimas ir Kinijos susijungimas naujojoje eroje) panaikintos ankstesnės garantijos, suteiktos Taivanui dėl jo būsimo statuso po susijungimo, pvz., KLR karinių pajėgų ar administracinio personalo nedislokavimas saloje; |
| --- | --- |

L.

kadangi neseniai paskelbtoje KLR baltojoje knygoje „The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era“ (Taivano klausimas ir Kinijos susijungimas naujojoje eroje) panaikintos ankstesnės garantijos, suteiktos Taivanui dėl jo būsimo statuso po susijungimo, pvz., KLR karinių pajėgų ar administracinio personalo nedislokavimas saloje;

| M. | kadangi KLR nustatė didžiules ekonomines sankcijas ir spaudimą Lietuvai po to, kai Lietuva sutiko atidaryti Taivano atstovybę Lietuvoje ir planuoja atidaryti Lietuvos prekybos atstovybę Taipėjuje; kadangi Parlamentas tvirtai palaiko visų ES valstybių narių teisę palaikyti tokius santykius su Taivanu; |
| --- | --- |

M.

kadangi KLR nustatė didžiules ekonomines sankcijas ir spaudimą Lietuvai po to, kai Lietuva sutiko atidaryti Taivano atstovybę Lietuvoje ir planuoja atidaryti Lietuvos prekybos atstovybę Taipėjuje; kadangi Parlamentas tvirtai palaiko visų ES valstybių narių teisę palaikyti tokius santykius su Taivanu;

| N. | kadangi Taivanas prisijungė prie ES sankcijų Rusijai ir kadangi tiek Taivano valdžios institucijos, tiek jo gyventojai daug aukojo Ukrainos pabėgėliams; |
| --- | --- |

N.

kadangi Taivanas prisijungė prie ES sankcijų Rusijai ir kadangi tiek Taivano valdžios institucijos, tiek jo gyventojai daug aukojo Ukrainos pabėgėliams;

| O. | kadangi prekybos požiūriu Taivanas yra išsidėstęs strateginėje padėtyje; kadangi Taivano sąsiauris yra pagrindinis maršrutas laivams, plaukiantiems iš Kinijos, Japonijos, Pietų Korėjos ir Taivano į Europą; kadangi ES tebėra didžiausias tiesioginių užsienio investicijų (TUI) Taivane šaltinis; kadangi yra daug galimybių padidinti Taivano tiesiogines užsienio investicijas ES; kadangi Taivanas dominuoja puslaidininkių gamybos rinkose, nes jo gamintojai pagamina apie 50 proc. puslaidininkių produkcijos pasaulyje; kadangi ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijoje raginama stiprinti bendradarbiavimą prekybos ir investicijų srityje su Taivanu ir raginama stabilizuoti įtampą Pietų Kinijos jūroje ir Taivano sąsiauryje; |
| --- | --- |

O.

kadangi prekybos požiūriu Taivanas yra išsidėstęs strateginėje padėtyje; kadangi Taivano sąsiauris yra pagrindinis maršrutas laivams, plaukiantiems iš Kinijos, Japonijos, Pietų Korėjos ir Taivano į Europą; kadangi ES tebėra didžiausias tiesioginių užsienio investicijų (TUI) Taivane šaltinis; kadangi yra daug galimybių padidinti Taivano tiesiogines užsienio investicijas ES; kadangi Taivanas dominuoja puslaidininkių gamybos rinkose, nes jo gamintojai pagamina apie 50 proc. puslaidininkių produkcijos pasaulyje; kadangi ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijoje raginama stiprinti bendradarbiavimą prekybos ir investicijų srityje su Taivanu ir raginama stabilizuoti įtampą Pietų Kinijos jūroje ir Taivano sąsiauryje;

| P. | kadangi 2022 m. balandžio 1 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ES priminė KLR, kaip pasaulinio masto veikėjos ir nuolatinės Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narės, atsakomybę siekti taikos ir stabilumo regione, ypač Taivano sąsiauryje; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2022 m. balandžio 1 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ES priminė KLR, kaip pasaulinio masto veikėjos ir nuolatinės Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narės, atsakomybę siekti taikos ir stabilumo regione, ypač Taivano sąsiauryje;

| Q. | kadangi ES yra įsipareigojusi panaudoti visus turimus būdus, kad būtų skatinamos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir pasitikėjimo stiprinimą abipus Taivano sąsiaurio; kadangi šie nauji įvykiai sustiprino neatidėliotiną ES poreikį prisidėti prie įtampos regione, kaip nestabilumo veiksnio, mažinimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES yra įsipareigojusi panaudoti visus turimus būdus, kad būtų skatinamos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir pasitikėjimo stiprinimą abipus Taivano sąsiaurio; kadangi šie nauji įvykiai sustiprino neatidėliotiną ES poreikį prisidėti prie įtampos regione, kaip nestabilumo veiksnio, mažinimo;

| 1. | griežtai smerkia 2022 m. rugpjūčio 2 d. Taivano sąsiauryje pradėtas KLR karines pratybas, kurios pasiekė precedento neturintį intensyvumą, ir ragina KLR vyriausybę susilaikyti nuo bet kokių priemonių, kurios galėtų destabilizuoti padėtį Taivano sąsiauryje ir regioninį saugumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad negalima vienašališkai keisti status quo Taivano sąsiauryje, ir primygtinai reikalauja priešintis jėgos naudojimui ar grasinimui ja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą patvirtina tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą išlaikyti taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, taiką ir stabilumą Taivano sąsiauryje ir regione; pakartoja ES įsipareigojimą laikytis „Vienos Kinijos“ politikos, kuri yra ES ir Kinijos santykių politinis pagrindas; primena, kad ES ir Kinijos strategijoje pabrėžiama, jog konstruktyviais abiejose sąsiaurio pusėse esančių šalių santykiais siekiama skatinti taiką ir saugumą visame Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ir kad ES remia iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dialogą ir stiprinti pasitikėjimą; yra įsitikinęs, kad provokaciniai Kinijos veiksmai prieš Taivaną ir Pietų Kinijos jūroje turi atsiliepti ES ir Kinijos santykiams ir kad reikia apsvarstyti nenumatytų atvejų planavimo galimybę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia tvirtą solidarumą su Taivano gyventojais; palankiai vertina Taivano valdžios institucijas ir politinius lyderius už jų apgalvotą ir atsakingą reakciją į Kinijos provokacijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad demokratinės Taivano salos žmonės patys sprendžia, kaip gyventi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad svarbu gerbti tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir jos nuostatas dėl pareigos spręsti ginčus taikiomis priemonėmis, taip pat išsaugoti laivybos ir skrydžio laisves; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad ES valstybės narės ir regiono partneriai aiškiai pasmerkė Kinijos karines pratybas, ir pabrėžia, kad mūsų vienybė yra labai svarbi siekiant atgrasyti Kiniją nuo bet kokios agresijos ir išlaikyti taiką ir stabilumą Taivano sąsiauryje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Taivanas buvo apšaudytas balistinėmis raketomis, kurios nusileido Japonijos išskirtinėje ekonominėje zonoje, kelia grėsmę regiono stabilumui ir Japonijos nacionaliniam saugumui; palankiai vertina Japonijos vyriausybės atstovo spaudai pareiškimus, kuriuose raginama pradėti tikrą dialogą siekiant taikiai išspręsti su Taivanu susijusius klausimus; reiškia užuojautą ir visapusiškai remia Japoniją. Be to, šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog Kinijai žvanginant ginklais demokratinės regiono šalys turi toliau remti Taivaną, nes taika ir stabilumas regione yra svarbūs visiems; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Kiniją nedelsiant nutraukti visus veiksmus ir brovimąsi į Taivano oro gynybos atpažinimo zoną (angl. ADIZ), nevykdyti oro erdvės pažeidimų virš Taivano išorės salų, atkurti visapusišką pagarbą Taivano sąsiaurio vidurkio linijai ir nutraukti visus kitus pilkosios zonos karinius veiksmus, įskaitant kibernetinius išpuolius ir dezinformacijos kampanijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia Kinijos sprendimą sustabdyti įvairius politinius dialogus su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, įskaitant dialogus klimato ir saugumo klausimais, ir primygtinai ragina Kinijos vadovus laikytis diplomatinių standartų, kad būtų išvengta apsiskaičiavimo ir klaidų, kurios gali turėti katastrofiškų pasekmių, rizikos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai nepritaria Kinijos ekonominei prievartai prieš Taivaną ir kitas demokratines šalis regione, taip pat prieš ES valstybes nares, ir pabrėžia, kad tokia praktika yra ne tik neteisėta pagal Pasaulio prekybos organizacijos taisykles, bet ir turi pražūtingą poveikį Kinijos reputacijai visame pasaulyje ir dar labiau sumažins pasitikėjimą Kinija kaip partnere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES imtis svarbesnio vaidmens dėl padėties Taivano sąsiauryje ir visame Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, laikantis savo pačios Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijos; ragina toliau stiprinti mūsų strateginius santykius su bendraminčiais partneriais regione, ypač su Japonija ir Australija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES valstybes nares didinti savo ekonominę ir diplomatinę veiklą visame Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, įskaitant Taivaną, ir primena, kad pasaulio strateginis ir ekonomikos svorio centras persikelia į šį regioną, todėl ES yra aiškiai suinteresuota laikytis aiškaus ir patikimo ES lygmens požiūrio į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą ragina ES stiprinti esamą partnerystę su Taivanu, kad būtų skatinamos bendros vertybės ir principai, be kita ko, siekiant sudaryti atsparios tiekimo grandinės susitarimą ir dvišalį investicijų susitarimą, kuris padėtų apsaugoti visos ES ir jos valstybių narių interesus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina neseniai paskelbtus Lietuvos planus 2022 m. rudenį atidaryti Prekybos atstovo biurą Taipėjuje; ragina kitas valstybes nares, kurios dar neturi prekybos biuro Taivane, sekti šiuo pavyzdžiu ir stiprinti savo santykius su Taivanu; ragina Kiniją atšaukti nepagrįstas sankcijas Lietuvos pareigūnams; smerkia Kinijos taikomus prekybos apribojimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pakeisti Europos ekonomikos ir prekybos biuro Taivane pavadinimą, kad būtų atspindėtas platus mūsų ryšių mastas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad Taivanas yra labai svarbus pagrindinių aukštųjų technologijų sektorių, visų pirma puslaidininkių, pasaulinei tiekimo grandinei, ir ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) parengti atsparumo strategiją ir skubiai pradėti darbą, susijusį su atsparios tiekimo grandinės susitarimu su Taivanu, siekiant abipusiškai naudingu būdu spręsti atitinkamas pažeidžiamumo problemas ir užtikrinti Taivano saugumą stiprinant jo „silicio skydą“ (angl. silicon shield); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina intensyvinti ES ir Taivano ekonominę, mokslinę, politinę ir kultūrinę sąveiką net pačiu aukščiausiu lygmeniu, siekiant visapusiškai atspindėti dinamišką, daugialypį ir glaudų ES ir Taivano – bendraminčių partnerių – bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina EIVT ir Komisiją apsvarstyti junglumo projektus su Ramiojo vandenyno salų valstybėmis ir bendrą investavimą į ES iniciatyvą „Global Gateway“ ir Taivano naujosios Pietų politikos partnerystes, siekiant skatinti prekybą ir politinius santykius, taip pat stabilumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja savo ankstesnį raginimą Komisijai, kartu su Taivano valdžios institucijomis ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių, nedelsiant pradėti poveikio vertinimą, viešas konsultacijas ir tyrimą dvišalio investicijų susitarimo taikymo sričiai apibrėžti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja toliau plėtoti ES ir Taivano bendradarbiavimą siekiant sustiprinti struktūrizuotą bendradarbiavimą kovojant su dezinformacija ir užsienio kišimusi; rekomenduoja Europos ekonomikos ir prekybos biure paskirti ryšių palaikymo pareigūną, kuris koordinuotų bendras pastangas kovojant su dezinformacija ir kišimusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripažįsta, kad paramos gestai, pvz., parlamentų narių vizitai, yra vertingi, ir mano, kad jie gali prisidėti prie atgrasymo, jei taip pat bus iš esmės bendradarbiaujama kitose srityse; pabrėžia, kad ateityje ketina siųsti oficialias Parlamento delegacijas į Taivaną; palankiai vertina tai, kad per neseniai įvykusį Europos Parlamento pirmininkės pavaduotojos N. Beer vizitą į Taivaną oficialus kvietimas apsilankyti Europos Parlamente buvo pateiktas ir Taivano parlamentui; ketina imtis tokių veiksmų kaip ES ir Taivano parlamentų savaitės organizavimas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina Taivano įsipareigojimą palaikyti Ukrainą žiaurios ir nepagrįstos Rusijos agresijos akivaizdoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad svarbu stiprinti ES ir Taivano dialogą stiprinant santykius su vietos subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę, ir skatinant mainus su Taivano žiniasklaidos organizacijomis, ir pabrėžia, kad toks intensyvesnis keitimasis informacija padės pagerinti ES įvaizdį ir matomumą Taivane ir bendromis jėgomis prisidės kovojant su dezinformacijos grėsme, kuri vis dažniau kyla abiem šalims; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tvirtai remia reikšmingą Taivano dalyvavimą tarptautinių organų, pavyzdžiui Pasaulio sveikatos organizacijos, Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos, Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (Interpolo) ir JT bendrosios klimato kaitos konvencijos, susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, taip pat Taivano, Kinijos Liaudies Respublikos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Pietų Korėjos, Australijos, Indijos, Filipinų, Rusijos ir Ukrainos vyriausybėms ir teisėkūros institucijoms bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL C 184, 2022 5 5, p. 170.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0224.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0276.

(4)  OL C 117, 2022 3 11, p. 40.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis – nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė

2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis – naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“ (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“ (JOIN(2021)0002),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. lapkričio 27–28 d. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių konferencijos metu priimtą Barselonos deklaraciją dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įsteigimo ir prie jos pridėtą išsamią darbo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. lapkričio 27–28 d. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių konferencijos metu priimtą Barselonos deklaraciją dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įsteigimo ir prie jos pridėtą išsamią darbo programą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kuri buvo priimta 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais ir kurioje nustatyti darnaus vystymosi tikslai (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kuri buvo priimta 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais ir kurioje nustatyti darnaus vystymosi tikslai (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 14-tą darnaus vystymosi tikslą: „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 14-tą darnaus vystymosi tikslą: „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi“,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, patvirtintą priėmus Sprendimą 1/CP.21 per 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 21) ir į 11-ąją Konvencijos šalių konferenciją (COP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, patvirtintą priėmus Sprendimą 1/CP.21 per 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 21) ir į 11-ąją Konvencijos šalių konferenciją (COP 11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 31 d.–lapkričio 13 d. Glasge (Jungtinė Karalystė) vykusią 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 31 d.–lapkričio 13 d. Glasge (Jungtinė Karalystė) vykusią 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 26),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas: Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, 1948; Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo, 1949; Konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo, 1930 (ir jos 2014 m. protokolą); Konvenciją dėl priverstinio darbo panaikinimo, 1957; Konvenciją dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus, 1973; Konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo, 1999; Konvenciją dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą, 1951; Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje, 1958, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas: Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, 1948; Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo, 1949; Konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo, 1930 (ir jos 2014 m. protokolą); Konvenciją dėl priverstinio darbo panaikinimo, 1957; Konvenciją dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus, 1973; Konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo, 1999; Konvenciją dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą, 1951; Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje, 1958,

| — | atsižvelgdamas į Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją) ir susijusius ES protokolus bei sprendimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją) ir susijusius ES protokolus bei sprendimus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Valetoje (Malta) priimtą Viduržemio jūros regiono pakrantės valstybių ministrų deklaraciją (deklaracija „MedFish4Ever“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Valetoje (Malta) priimtą Viduržemio jūros regiono pakrantės valstybių ministrų deklaraciją (deklaracija „MedFish4Ever“),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. bendrą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Ekonomikos ir investicijų planas pietinėms kaimyninėms šalims“ (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. bendrą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Ekonomikos ir investicijų planas pietinėms kaimyninėms šalims“ (SWD(2021)0023),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 ir 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 ir 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 26 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 26 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“, priimtą per 2021 m. birželio 30 d. – liepos 1 d. vykusią Komiteto 145-ąją plenarinę sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“, priimtą per 2021 m. birželio 30 d. – liepos 1 d. vykusią Komiteto 145-ąją plenarinę sesiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. rezoliuciją „Laikotarpis po Arabų pavasario: tolesni veiksmai Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. rezoliuciją „Laikotarpis po Arabų pavasario: tolesni veiksmai Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laiško forma išdėstytą nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laiško forma išdėstytą nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0220/2022),

| A. | kadangi 1995 m. lapkričio mėn. tuometinė Europos bendrija su 12 pietinių Viduržemio jūros regiono šalių pasirašė Barselonos deklaraciją, kurioje skatinama kurti bendrą erdvę, kurios galutinis tikslas – taika, stabilumas ir gerovė; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1995 m. lapkričio mėn. tuometinė Europos bendrija su 12 pietinių Viduržemio jūros regiono šalių pasirašė Barselonos deklaraciją, kurioje skatinama kurti bendrą erdvę, kurios galutinis tikslas – taika, stabilumas ir gerovė;

| B. | kadangi 2004 m., po ES plėtros etapo, per kurį prie ES prisijungė naujos valstybės narės iš Rytų ir Pietų, ES nusprendė vykdyti Europos kaimynystės politiką, kuri apimtų ES rytinį ir pietinį matmenis ir kuria būtų siekiama plėtoti dialogą ir bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis; kadangi Europos kaimynystės politika buvo atnaujinta 2015 m.; kadangi šią politiką daugelį metų papildė ES išorės veiksmams skirta finansinė priemonė, pagal kurią buvo numatomi ištekliai ir nustatomi bendri tikslai, taip pat Komisijai buvo suteikiami įgaliojimai siūlyti daugiametį ir metinį ES paramos programavimą; kadangi ES finansinė priemonė Europos kaimynystės politikai dabar pakeista Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone „Globali Europa“ (KVTBP); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2004 m., po ES plėtros etapo, per kurį prie ES prisijungė naujos valstybės narės iš Rytų ir Pietų, ES nusprendė vykdyti Europos kaimynystės politiką, kuri apimtų ES rytinį ir pietinį matmenis ir kuria būtų siekiama plėtoti dialogą ir bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis; kadangi Europos kaimynystės politika buvo atnaujinta 2015 m.; kadangi šią politiką daugelį metų papildė ES išorės veiksmams skirta finansinė priemonė, pagal kurią buvo numatomi ištekliai ir nustatomi bendri tikslai, taip pat Komisijai buvo suteikiami įgaliojimai siūlyti daugiametį ir metinį ES paramos programavimą; kadangi ES finansinė priemonė Europos kaimynystės politikai dabar pakeista Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone „Globali Europa“ (KVTBP);

| C. | kadangi 2008 m. veiklą pradėjo Viduržemio jūros sąjunga (VJS) – tarpvyriausybinė organizacija, įsteigta tęsiant Barselonos procesą ir suteikianti svarbią vietą dialogui ir bendradarbiavimui politiniu lygmeniu ir pilietinės visuomenės organizacijų bei atitinkamų politikos suinteresuotųjų subjektų lygmeniu; kadangi Viduržemio jūros sąjungą papildo parlamentinė asamblėja (VJS PA), kuri suteikia labai svarbią galimybę vykdyti politinį dialogą ir konvergenciją, taip pat daugiašalį išrinktų ES ir jos pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerių atstovų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2008 m. veiklą pradėjo Viduržemio jūros sąjunga (VJS) – tarpvyriausybinė organizacija, įsteigta tęsiant Barselonos procesą ir suteikianti svarbią vietą dialogui ir bendradarbiavimui politiniu lygmeniu ir pilietinės visuomenės organizacijų bei atitinkamų politikos suinteresuotųjų subjektų lygmeniu; kadangi Viduržemio jūros sąjungą papildo parlamentinė asamblėja (VJS PA), kuri suteikia labai svarbią galimybę vykdyti politinį dialogą ir konvergenciją, taip pat daugiašalį išrinktų ES ir jos pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerių atstovų bendradarbiavimą;

| D. | kadangi 2021 m. vasario 9 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai patvirtino bendrą komunikatą dėl plataus užmojo ir atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis „Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“ kartu su bendru tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame nustatomas ekonomikos ir investicijų planas, daugiausia dėmesio, be kita ko, skiriant penkiems prioritetams: žmogaus socialinei raidai, geram valdymui ir teisinei valstybei, atsparumui, klestėjimui ir skaitmeninei pertvarkai, taikai ir saugumui; migracijai ir judumui; žaliajai pertvarkai – atsparumui klimato kaitai, energetikai ir aplinkai; kadangi ši nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė yra konstruktyvus žingsnis teisinga linkme siekiant tolesnės ekonominės ir politinės integracijos su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; kadangi Abraomo susitarimų deklaracijoje dar kartą patvirtinami 2020 m. rugpjūčio mėn. pasirašyti Abraomo susitarimai ir daroma nuoroda į vėliau sudarytus susitarimus, kuriais siekiama normalizuoti Izraelio ir kitų arabų valstybių santykius; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. vasario 9 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai patvirtino bendrą komunikatą dėl plataus užmojo ir atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis „Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“ kartu su bendru tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame nustatomas ekonomikos ir investicijų planas, daugiausia dėmesio, be kita ko, skiriant penkiems prioritetams: žmogaus socialinei raidai, geram valdymui ir teisinei valstybei, atsparumui, klestėjimui ir skaitmeninei pertvarkai, taikai ir saugumui; migracijai ir judumui; žaliajai pertvarkai – atsparumui klimato kaitai, energetikai ir aplinkai; kadangi ši nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė yra konstruktyvus žingsnis teisinga linkme siekiant tolesnės ekonominės ir politinės integracijos su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; kadangi Abraomo susitarimų deklaracijoje dar kartą patvirtinami 2020 m. rugpjūčio mėn. pasirašyti Abraomo susitarimai ir daroma nuoroda į vėliau sudarytus susitarimus, kuriais siekiama normalizuoti Izraelio ir kitų arabų valstybių santykius;

| E. | kadangi Viduržemio jūros regionas yra esminės ir papildomos strateginės svarbos Europos Sąjungai teritorija; kadangi 1995 m. pradėto vadinamojo Barselonos proceso tikslai apėmė tikslą sukurti bendrą taikos, stabilumo ir gerovės erdvę įsteigiant Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zoną, dirbant, kad stiprėtų demokratija ir pagarba žmogaus teisėms, ir plėtojant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę siekiant didesnio tautų tarpusavio supratimo ir artumo; kadangi praėjus daugiau kaip 25 metams po Barselonos deklaracijos dauguma jos tikslų nebuvo visiškai pasiekti; kadangi ES ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių santykius reikia atgaivinti, kad būtų galima spręsti bendras problemas, pasinaudoti bendromis galimybėmis ir išnaudoti mūsų bendro regiono potencialą; kadangi pietinės kaimyninės šalys susiduria su bendrais iššūkiais, tačiau kiekvienoje iš jų yra susidariusi konkreti politinė ir ekonominė padėtis ir yra konkrečių problemų, kurios turi būti pripažintos šiam regionui skirtoje ES politikoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Viduržemio jūros regionas yra esminės ir papildomos strateginės svarbos Europos Sąjungai teritorija; kadangi 1995 m. pradėto vadinamojo Barselonos proceso tikslai apėmė tikslą sukurti bendrą taikos, stabilumo ir gerovės erdvę įsteigiant Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zoną, dirbant, kad stiprėtų demokratija ir pagarba žmogaus teisėms, ir plėtojant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę siekiant didesnio tautų tarpusavio supratimo ir artumo; kadangi praėjus daugiau kaip 25 metams po Barselonos deklaracijos dauguma jos tikslų nebuvo visiškai pasiekti; kadangi ES ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių santykius reikia atgaivinti, kad būtų galima spręsti bendras problemas, pasinaudoti bendromis galimybėmis ir išnaudoti mūsų bendro regiono potencialą; kadangi pietinės kaimyninės šalys susiduria su bendrais iššūkiais, tačiau kiekvienoje iš jų yra susidariusi konkreti politinė ir ekonominė padėtis ir yra konkrečių problemų, kurios turi būti pripažintos šiam regionui skirtoje ES politikoje;

| F. | kadangi naująja Viduržemio jūros regiono darbotvarke turėtų būti nustatyta visa apimanti politikos programa, sudarysianti sąlygas parengti dvišales politikos programas, kurios gali būti parengtos kaip bendri dokumentai, partnerystės prioritetai arba lygiaverčiai dokumentai, nustatantys bendrai sutartas politinių ir ekonominių reformų darbotvarkes ir su jomis susijusias įgyvendinimo priemones; kadangi norint, kad ES pasiektų savo užsienio politikos tikslus šiame regione, labai svarbu, kad valstybių narių politika būtų suderinta su pietinių kaimyninių šalių politika; |
| --- | --- |

F.

kadangi naująja Viduržemio jūros regiono darbotvarke turėtų būti nustatyta visa apimanti politikos programa, sudarysianti sąlygas parengti dvišales politikos programas, kurios gali būti parengtos kaip bendri dokumentai, partnerystės prioritetai arba lygiaverčiai dokumentai, nustatantys bendrai sutartas politinių ir ekonominių reformų darbotvarkes ir su jomis susijusias įgyvendinimo priemones; kadangi norint, kad ES pasiektų savo užsienio politikos tikslus šiame regione, labai svarbu, kad valstybių narių politika būtų suderinta su pietinių kaimyninių šalių politika;

| G. | kadangi ES ir jos pietinės kaimyninės šalys partnerės turi bendrą interesą remti paskirtį atitinkančios daugiašalės sistemos atgaivinimą, kurios pagrindas – Jungtinės Tautos, siekdamos įveikti bendrus sunkumus, kaip antai konfliktų sprendimas ir prevencija, taikos kūrimas, klimato kaita, korupcija, organizuotas nusikalstamumas, terorizmas ir smurtas prieš moteris; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir jos pietinės kaimyninės šalys partnerės turi bendrą interesą remti paskirtį atitinkančios daugiašalės sistemos atgaivinimą, kurios pagrindas – Jungtinės Tautos, siekdamos įveikti bendrus sunkumus, kaip antai konfliktų sprendimas ir prevencija, taikos kūrimas, klimato kaita, korupcija, organizuotas nusikalstamumas, terorizmas ir smurtas prieš moteris;

| H. | kadangi ES turi prioriteto tvarka investuoti į savo pietines kaimynines šalis; kadangi ES pietinių kaimyninių šalių saugumas, stabilumas, klestėjimas ir atsparumas klimato kaitai sustiprins ES saugumą, stabilumą, klestėjimą ir atsparumą klimato kaitai; kadangi atnaujintos investicijos į pietines kaimynines šalis ir intensyvesnis ES ir pietinių kaimyninių šalių politinis dialogas ir dialogas politikos klausimais suteiks vertingą galimybę glaudžiai bendradarbiauti ir užtikrinti politikos sąveiką tiek ES bei jos valstybių narių, tiek pietinių kaimyninių šalių labui; kadangi į pietines kaimynines šalis turėtų būti žvelgiama ne kaip į izoliuotą vienetą, o jos turėtų būti matomos kaip glaudžiai susijusios su Rytų kaimynystės šalimis ir platesniame Europos kaimynystės politikos (EKP) kontekste, kaip apibrėžiama 2015 m. EKP peržiūroje, ir turėtų būti visapusiškai svarstoma, kaip siekti glaudesnių abipusiai naudingų ir harmoningų ES ir jos kaimyninių šalių santykių; kadangi ES pietinės ir rytinės kaimyninės šalys yra strategiškai svarbios ES įvairiose srityse, pvz., stabilumo ir saugumo, energetinio saugumo, konfliktų ir terorizmo rizikos valdymo, kovos su klimato kaita, prekybos, tiekimo grandinių saugumo ir įvairių galimybių patekti į rinkas srityse, taip pat, be kita ko, migracijos valdymo srityje, todėl, kad šios šalys gali propaguoti žmogaus teises ir demokratines reformas ir taip užtikrinti saugesnę ir veiksmingesnę erdvę ekonominiams santykiams ir investicijoms, pvz., trumpesnes tiekimo linijas; kadangi ES turėtų stengtis, kad būtų sukurta bendra reglamentavimo erdvė, kuri apimtų pietines ir rytines kaimynines šalis, ir taip kaimyninėms šalims būtų užtikrinta galimybė laikytis aukščiausių politikos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių standartų, kurie yra ne tik ekonominių investicijų ir sąžiningo bei tvaraus ekonomikos augimo daugikliai, bet labai svarbūs ir siekiant didesnio pietinių ir rytinių kaimyninių šalių ir ES saugumo ir politinio stabilumo bei aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES turi prioriteto tvarka investuoti į savo pietines kaimynines šalis; kadangi ES pietinių kaimyninių šalių saugumas, stabilumas, klestėjimas ir atsparumas klimato kaitai sustiprins ES saugumą, stabilumą, klestėjimą ir atsparumą klimato kaitai; kadangi atnaujintos investicijos į pietines kaimynines šalis ir intensyvesnis ES ir pietinių kaimyninių šalių politinis dialogas ir dialogas politikos klausimais suteiks vertingą galimybę glaudžiai bendradarbiauti ir užtikrinti politikos sąveiką tiek ES bei jos valstybių narių, tiek pietinių kaimyninių šalių labui; kadangi į pietines kaimynines šalis turėtų būti žvelgiama ne kaip į izoliuotą vienetą, o jos turėtų būti matomos kaip glaudžiai susijusios su Rytų kaimynystės šalimis ir platesniame Europos kaimynystės politikos (EKP) kontekste, kaip apibrėžiama 2015 m. EKP peržiūroje, ir turėtų būti visapusiškai svarstoma, kaip siekti glaudesnių abipusiai naudingų ir harmoningų ES ir jos kaimyninių šalių santykių; kadangi ES pietinės ir rytinės kaimyninės šalys yra strategiškai svarbios ES įvairiose srityse, pvz., stabilumo ir saugumo, energetinio saugumo, konfliktų ir terorizmo rizikos valdymo, kovos su klimato kaita, prekybos, tiekimo grandinių saugumo ir įvairių galimybių patekti į rinkas srityse, taip pat, be kita ko, migracijos valdymo srityje, todėl, kad šios šalys gali propaguoti žmogaus teises ir demokratines reformas ir taip užtikrinti saugesnę ir veiksmingesnę erdvę ekonominiams santykiams ir investicijoms, pvz., trumpesnes tiekimo linijas; kadangi ES turėtų stengtis, kad būtų sukurta bendra reglamentavimo erdvė, kuri apimtų pietines ir rytines kaimynines šalis, ir taip kaimyninėms šalims būtų užtikrinta galimybė laikytis aukščiausių politikos, kovos su korupcija ir žmogaus teisių standartų, kurie yra ne tik ekonominių investicijų ir sąžiningo bei tvaraus ekonomikos augimo daugikliai, bet labai svarbūs ir siekiant didesnio pietinių ir rytinių kaimyninių šalių ir ES saugumo ir politinio stabilumo bei aplinkos apsaugos;

| I. | kadangi COVID-19 krizė ir karo Ukrainoje poveikis apsirūpinimo maistu saugumui padidino tolesnio destabilizavimo riziką, nes šių krizių socialiniai ir ekonominiai padariniai pietinėse kaimyninėse šalyse yra sunkūs; kadangi ES turėtų pripažinti regiono įvairovę bei nevienalytiškumą ir pritaikyti savo santykius prie konkrečių kiekvienos valstybės aplinkybių; |
| --- | --- |

I.

kadangi COVID-19 krizė ir karo Ukrainoje poveikis apsirūpinimo maistu saugumui padidino tolesnio destabilizavimo riziką, nes šių krizių socialiniai ir ekonominiai padariniai pietinėse kaimyninėse šalyse yra sunkūs; kadangi ES turėtų pripažinti regiono įvairovę bei nevienalytiškumą ir pritaikyti savo santykius prie konkrečių kiekvienos valstybės aplinkybių;

| J. | kadangi pagal Pietų kaimynystės politiką pietinėms kaimyninėms šalims turėtų būti užtikrinta veiksminga politikos sistema ir suteikta galimybė naudotis ištekliais bei investicijomis, siekiant skatinti tikrą plataus masto socioekonominę integraciją, ekonominį vystymąsi, užimtumą ir gebėjimų stiprinimo procesą, be kita ko, demokratijos srityje, atitinkamoms institucijoms; kadangi vykdant Pietų kaimynystės politiką trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų būti padedama deeskaluoti konfliktus Europos kaimynystėje ir užkirsti jiems kelią ateityje; kadangi dėl konfliktų Viduržemio jūros regiono šalyse ypač stipriai nukenčia moterys ir vaikai; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Pietų kaimynystės politiką pietinėms kaimyninėms šalims turėtų būti užtikrinta veiksminga politikos sistema ir suteikta galimybė naudotis ištekliais bei investicijomis, siekiant skatinti tikrą plataus masto socioekonominę integraciją, ekonominį vystymąsi, užimtumą ir gebėjimų stiprinimo procesą, be kita ko, demokratijos srityje, atitinkamoms institucijoms; kadangi vykdant Pietų kaimynystės politiką trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų būti padedama deeskaluoti konfliktus Europos kaimynystėje ir užkirsti jiems kelią ateityje; kadangi dėl konfliktų Viduržemio jūros regiono šalyse ypač stipriai nukenčia moterys ir vaikai;

| K. | kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (UNHCR) duomenimis, 2021 m. 1 924 žmonės žuvo arba dingo be žinios centrinės ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutuose, o Šiaurės Vakarų Afrikos jūrų maršrute į Kanarų salas žuvo arba dingo dar 1 153 žmonės; kadangi per 2020 metus visuose trijuose maršrutuose žuvo arba dingo 1 776 žmonės; kadangi, remiantis Dingusių migrantų projekto – iniciatyvos, kurią nuo 2014 m. įgyvendina Tarptautinė migracijos organizacija, – duomenimis, nuo 2014 m. Viduržemio jūroje žuvo arba dingo 23 000 žmonių; |
| --- | --- |

K.

kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (UNHCR) duomenimis, 2021 m. 1 924 žmonės žuvo arba dingo be žinios centrinės ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutuose, o Šiaurės Vakarų Afrikos jūrų maršrute į Kanarų salas žuvo arba dingo dar 1 153 žmonės; kadangi per 2020 metus visuose trijuose maršrutuose žuvo arba dingo 1 776 žmonės; kadangi, remiantis Dingusių migrantų projekto – iniciatyvos, kurią nuo 2014 m. įgyvendina Tarptautinė migracijos organizacija, – duomenimis, nuo 2014 m. Viduržemio jūroje žuvo arba dingo 23 000 žmonių;

| L. | kadangi ES siekia visapusiško požiūrio į migraciją ir prieglobstį, grindžiamo ES solidarumo ir žmogaus teisių apsaugos bei teisinės valstybės vertybėmis; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES siekia visapusiško požiūrio į migraciją ir prieglobstį, grindžiamo ES solidarumo ir žmogaus teisių apsaugos bei teisinės valstybės vertybėmis;

| M. | kadangi karas Ukrainoje daugelyje pažeidžiamų šalių turi dramatiškų padarinių grūdų, ypač kviečių, kainoms, gamybai, tiekimui ir prieinamumui; kadangi pietinės kaimyninės šalys partnerės struktūriškai priklauso nuo grūdų importo ir kadangi karas Ukrainoje daro didelį poveikį kviečių ir kepimo aliejaus produktų tiekimo grandinėms ir daro poveikį apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi 2022 m. kovo 24 d. kartu su Europos Sąjunga, G 7 ir Afrikos Sąjunga pradėta įgyvendinti tarptautinė Maisto ir žemės ūkio atsparumo didinimo programa (angl. Food & Agriculture Resilience Mission, FARM), kuria siekiama užkirsti kelią pražūtingiems Ukrainoje vykdomo Rusijos karo padariniams pasaulio apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

M.

kadangi karas Ukrainoje daugelyje pažeidžiamų šalių turi dramatiškų padarinių grūdų, ypač kviečių, kainoms, gamybai, tiekimui ir prieinamumui; kadangi pietinės kaimyninės šalys partnerės struktūriškai priklauso nuo grūdų importo ir kadangi karas Ukrainoje daro didelį poveikį kviečių ir kepimo aliejaus produktų tiekimo grandinėms ir daro poveikį apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi 2022 m. kovo 24 d. kartu su Europos Sąjunga, G 7 ir Afrikos Sąjunga pradėta įgyvendinti tarptautinė Maisto ir žemės ūkio atsparumo didinimo programa (angl. Food & Agriculture Resilience Mission, FARM), kuria siekiama užkirsti kelią pražūtingiems Ukrainoje vykdomo Rusijos karo padariniams pasaulio apsirūpinimo maistu saugumui;

| N. | kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą sukėlė ir toliau sukels pražūtingų padarinių regionui aprūpinimo maistu požiūriu; kadangi karas Ukrainoje išryškino ir aiškiai parodo, kokią grėsmę kelia trečiosios šalys, siekiančios politinės ir ekonominės kontrolės Viduržemio jūros regione ir ES kaimyninėse šalyse ir taip kenkiančios atitinkamų šalių demokratiniams siekiams ir teritoriniam vientisumui; kadangi ES pietinės kaimyninės šalys yra galingiausių valstybių, įskaitant, be kita ko, Rusiją, Kiniją ir Iraną, kurios visos siekia padidinti savo gebėjimą ir pajėgumą išlaikyti politinę ir (arba) ekonominę hegemoniją tam tikrose pietinėse kaimyninėse šalyse, veiksmų vieta, todėl tai yra rimtas iššūkis ES, jos valstybėms narėms ir pietinėms kaimyninėms šalims norint sustiprinti jų gebėjimus kovoti su dezinformacija ir propaguoti demokratines vertybes, pvz., spaudos laisvę, asociacijų ir susirinkimų laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą, kurios visos yra itin svarbios ir esminės teisinės valstybės sudedamosios dalys ir kurias reikia plėtoti; kadangi laisva, stipri ir nepriklausoma pilietinė visuomenė yra labai svarbi bet kurios regiono šalies vystymuisi; |
| --- | --- |

N.

kadangi Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą sukėlė ir toliau sukels pražūtingų padarinių regionui aprūpinimo maistu požiūriu; kadangi karas Ukrainoje išryškino ir aiškiai parodo, kokią grėsmę kelia trečiosios šalys, siekiančios politinės ir ekonominės kontrolės Viduržemio jūros regione ir ES kaimyninėse šalyse ir taip kenkiančios atitinkamų šalių demokratiniams siekiams ir teritoriniam vientisumui; kadangi ES pietinės kaimyninės šalys yra galingiausių valstybių, įskaitant, be kita ko, Rusiją, Kiniją ir Iraną, kurios visos siekia padidinti savo gebėjimą ir pajėgumą išlaikyti politinę ir (arba) ekonominę hegemoniją tam tikrose pietinėse kaimyninėse šalyse, veiksmų vieta, todėl tai yra rimtas iššūkis ES, jos valstybėms narėms ir pietinėms kaimyninėms šalims norint sustiprinti jų gebėjimus kovoti su dezinformacija ir propaguoti demokratines vertybes, pvz., spaudos laisvę, asociacijų ir susirinkimų laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą, kurios visos yra itin svarbios ir esminės teisinės valstybės sudedamosios dalys ir kurias reikia plėtoti; kadangi laisva, stipri ir nepriklausoma pilietinė visuomenė yra labai svarbi bet kurios regiono šalies vystymuisi;

| O. | kadangi ES toliau stengiasi kovoti su trečiųjų šalių bandymais destabilizuoti regioną; kadangi ES turi dar kartą patvirtinti savo, kaip privilegijuotos partnerės, vaidmenį ir tai, kad ji yra pagrindinis pietinių kaimyninių šalių politinis, ekonominis ir demokratinis ramstis tokiose srityse kaip žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė, saugumas, migracija, kova su klimato kaita, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra; kadangi į šį esminį ES vaidmenį yra atsižvelgiama – ir toliau turėtų būti atsižvelgiama – prisiimant ES lygmens įsipareigojimus ir rengiant jos politiką, susijusią su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES toliau stengiasi kovoti su trečiųjų šalių bandymais destabilizuoti regioną; kadangi ES turi dar kartą patvirtinti savo, kaip privilegijuotos partnerės, vaidmenį ir tai, kad ji yra pagrindinis pietinių kaimyninių šalių politinis, ekonominis ir demokratinis ramstis tokiose srityse kaip žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė, saugumas, migracija, kova su klimato kaita, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra; kadangi į šį esminį ES vaidmenį yra atsižvelgiama – ir toliau turėtų būti atsižvelgiama – prisiimant ES lygmens įsipareigojimus ir rengiant jos politiką, susijusią su pietinėmis kaimyninėmis šalimis;

| P. | kadangi kova su organizuotu nusikalstamumu ir visų formų terorizmu, įskaitant islamistinį terorizmą, tebėra prioritetas; kadangi nuo 2015 m. regione vyksta kova su grupuote „Islamo valstybė“; kadangi kai kurios pagrindinės radikalių judėjimų priežastys, įskaitant socialinę ir politinę marginalizaciją, iki šiol nepašalintos; |
| --- | --- |

P.

kadangi kova su organizuotu nusikalstamumu ir visų formų terorizmu, įskaitant islamistinį terorizmą, tebėra prioritetas; kadangi nuo 2015 m. regione vyksta kova su grupuote „Islamo valstybė“; kadangi kai kurios pagrindinės radikalių judėjimų priežastys, įskaitant socialinę ir politinę marginalizaciją, iki šiol nepašalintos;

| Q. | kadangi karas Ukrainoje ir su tuo susijęs poreikis toliau įvairinti ES energijos tiekimą ir mažinti jos priklausomybę nuo iškastinio kuro išryškino itin svarbų pietinių kaimyninių šalių vaidmenį tapti itin svarbiomis partnerėmis siekiant įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, o taip pat užtikrinant pakankamą dujų ir naftos tiekimą į ES trumpuoju laikotarpiu, taigi ir abipusę naudą tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims; kadangi didelių gamtinių dujų išteklių atradimas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių gausa pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, ypač Sacharoje, kurios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos potencialas labai didelis, suteikia galimybę atitinkamų šalių ekonominiam vystymuisi ir bendradarbiavimui su ES švarios energijos srityje, įskaitant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių; kadangi pajamos iš gamtos išteklių turėtų būti teisingai paskirstytos ir naudojamos vietos gyventojų labui; kadangi norint naudoti šiuos dujų išteklius ir jas tiekti pietinės Viduržemio jūros regiono šalys ir ES bei jos valstybės narės turi kurti partnerystes, investuoti ir dalytis praktine patirtimi; kadangi, savo ruožtu, tokia partnerystė jau suteikia galimybę užmegzti dialogą ir bendradarbiauti su visomis pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis ir taip užtikrinti didesnį stabilumą regione; kadangi dėl šios priežasties pietinės kaimyninės šalys yra labai svarbios ne tik dėl regioninio saugumo ir stabilumo priežasčių, bet ir kaip būtinos partnerės siekiant užtikrinti galimybę naudotis patikimais energijos ištekliais, įskaitant atsinaujinančiuosius energijos išteklius; kadangi tikra abipusiškai – visų pirma pietinėse kaimyninėse šalyse gyvenantiems žmonėms – naudinga partnerystė, yra labai svarbi siekiant įtraukiai užtikrinti jiems prieigą prie atsinaujinančios, įperkamos ir vietinės energijos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi karas Ukrainoje ir su tuo susijęs poreikis toliau įvairinti ES energijos tiekimą ir mažinti jos priklausomybę nuo iškastinio kuro išryškino itin svarbų pietinių kaimyninių šalių vaidmenį tapti itin svarbiomis partnerėmis siekiant įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, o taip pat užtikrinant pakankamą dujų ir naftos tiekimą į ES trumpuoju laikotarpiu, taigi ir abipusę naudą tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims; kadangi didelių gamtinių dujų išteklių atradimas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių gausa pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, ypač Sacharoje, kurios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos potencialas labai didelis, suteikia galimybę atitinkamų šalių ekonominiam vystymuisi ir bendradarbiavimui su ES švarios energijos srityje, įskaitant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių; kadangi pajamos iš gamtos išteklių turėtų būti teisingai paskirstytos ir naudojamos vietos gyventojų labui; kadangi norint naudoti šiuos dujų išteklius ir jas tiekti pietinės Viduržemio jūros regiono šalys ir ES bei jos valstybės narės turi kurti partnerystes, investuoti ir dalytis praktine patirtimi; kadangi, savo ruožtu, tokia partnerystė jau suteikia galimybę užmegzti dialogą ir bendradarbiauti su visomis pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis ir taip užtikrinti didesnį stabilumą regione; kadangi dėl šios priežasties pietinės kaimyninės šalys yra labai svarbios ne tik dėl regioninio saugumo ir stabilumo priežasčių, bet ir kaip būtinos partnerės siekiant užtikrinti galimybę naudotis patikimais energijos ištekliais, įskaitant atsinaujinančiuosius energijos išteklius; kadangi tikra abipusiškai – visų pirma pietinėse kaimyninėse šalyse gyvenantiems žmonėms – naudinga partnerystė, yra labai svarbi siekiant įtraukiai užtikrinti jiems prieigą prie atsinaujinančios, įperkamos ir vietinės energijos;

| R. | kadangi klimato kaitos poveikis turbūt lems tolesnį gyventojų, gyvenančių Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, persikėlimą; kadangi 2022 m. lapkričio mėn. Egipte bus surengta 27-oji JT klimato kaitos konferenciją (COP 27); kadangi, remiantis JT aplinkos programa, Viduržemio jūros regiono atšilimas yra 20 proc. spartesnis nei pasaulio vidurkis; kadangi manoma, kad pavasario ir vasaros kritulių kiekis iki 2080 m. sumažės 30 proc.; |
| --- | --- |

R.

kadangi klimato kaitos poveikis turbūt lems tolesnį gyventojų, gyvenančių Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, persikėlimą; kadangi 2022 m. lapkričio mėn. Egipte bus surengta 27-oji JT klimato kaitos konferenciją (COP 27); kadangi, remiantis JT aplinkos programa, Viduržemio jūros regiono atšilimas yra 20 proc. spartesnis nei pasaulio vidurkis; kadangi manoma, kad pavasario ir vasaros kritulių kiekis iki 2080 m. sumažės 30 proc.;

| S. | kadangi Viduržemio jūros regione gyvena 510 mln. žmonių ir jame yra itin didelė labiausiai pasaulyje užteršta jūra, kurioje vienam kvadratiniam kilometrui tenka 1,25 mln. plastiko fragmentų; kadangi į jūrą išmestos šiukšlės yra svarbiausias biologinės įvairovės krizės skatinimo veiksnys ir turizmo, žuvininkystės ir jūrų sektoriams kainuoja apie 641 mln. EUR per metus; kadangi, remiantis 2019 m. Pasaulio gamtos fondo ataskaita, į Viduržemio jūrą kasmet patenka 0,57 mln. tonų plastiko ir iki 2050 m. ten patenkančio plastiko kiekis bus keturis kartus didesnis; kadangi, remiantis JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos duomenimis, pagal turimus patvirtintų vertinimų duomenis 75 proc. Viduržemio jūros žuvų išteklių žvejojami biologiniu požiūriu netausiai; |
| --- | --- |

S.

kadangi Viduržemio jūros regione gyvena 510 mln. žmonių ir jame yra itin didelė labiausiai pasaulyje užteršta jūra, kurioje vienam kvadratiniam kilometrui tenka 1,25 mln. plastiko fragmentų; kadangi į jūrą išmestos šiukšlės yra svarbiausias biologinės įvairovės krizės skatinimo veiksnys ir turizmo, žuvininkystės ir jūrų sektoriams kainuoja apie 641 mln. EUR per metus; kadangi, remiantis 2019 m. Pasaulio gamtos fondo ataskaita, į Viduržemio jūrą kasmet patenka 0,57 mln. tonų plastiko ir iki 2050 m. ten patenkančio plastiko kiekis bus keturis kartus didesnis; kadangi, remiantis JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos duomenimis, pagal turimus patvirtintų vertinimų duomenis 75 proc. Viduržemio jūros žuvų išteklių žvejojami biologiniu požiūriu netausiai;

| T. | kadangi pietinėse kaimyninėse šalyse vystymasis, saugumas, stabilumas ir demokratija yra glaudžiai susiję su tikra socialine ir ekonomine moterų, jaunimo ir diskriminuojamų grupių, pvz., LGBTQI+ asmenų, integracija, pagrindinėmis religinių, kultūrinių ir etninių mažumų teisėmis ir piliečiams ir nepriklausomai pilietinei visuomenei suteikiamomis atviromis erdvėmis, kuriose jie galėtų laisvai reikšti savo nuomonę, veikti ir dalytis idėjomis bei nuomonėmis; kadangi tyrimai parodė, kad labai svarbios yra jų galimybės gauti išsilavinimą, profesinį mokymą, įsidarbinti ir tinkamai ilgą laiką tobulėti profesiniu požiūriu; kadangi moterų pilietinės, politinės, socialinės ir ekonominės teisės ir jų propagavimas pietinėse kaimyninėse šalyse turėtų būti naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės prioritetas; kadangi moterų integracija į darbo rinką vis dar gerokai mažesnė nei kitose pasaulio dalyse ir, remiantis JT padalinio „JT Moterys“ 2020 m. ataskaita, kurioje pateikiama moterų padėtis Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regione analizė, ji vidutiniškai siekia 19 proc.; |
| --- | --- |

T.

kadangi pietinėse kaimyninėse šalyse vystymasis, saugumas, stabilumas ir demokratija yra glaudžiai susiję su tikra socialine ir ekonomine moterų, jaunimo ir diskriminuojamų grupių, pvz., LGBTQI+ asmenų, integracija, pagrindinėmis religinių, kultūrinių ir etninių mažumų teisėmis ir piliečiams ir nepriklausomai pilietinei visuomenei suteikiamomis atviromis erdvėmis, kuriose jie galėtų laisvai reikšti savo nuomonę, veikti ir dalytis idėjomis bei nuomonėmis; kadangi tyrimai parodė, kad labai svarbios yra jų galimybės gauti išsilavinimą, profesinį mokymą, įsidarbinti ir tinkamai ilgą laiką tobulėti profesiniu požiūriu; kadangi moterų pilietinės, politinės, socialinės ir ekonominės teisės ir jų propagavimas pietinėse kaimyninėse šalyse turėtų būti naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės prioritetas; kadangi moterų integracija į darbo rinką vis dar gerokai mažesnė nei kitose pasaulio dalyse ir, remiantis JT padalinio „JT Moterys“ 2020 m. ataskaita, kurioje pateikiama moterų padėtis Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regione analizė, ji vidutiniškai siekia 19 proc.;

| 1. | rekomenduoja Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, įgyvendinant atnaujintą partnerystę su pietinėmis kaimyninėmis valstybėmis – naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę:






  a) | užtikrinti pakankamai išteklių, kad būtų galima laiku ir veiksmingai įgyvendinti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, vadovaujantis kartu su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis apibrėžtais tikslais ir prioritetais, išnaudojant vertingas sinergijas ir vykdant skaidrų bendradarbiavimą ir regionui skirtų išorės veiksmų programavimą pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), toliau glaudžiai koordinuojant programavimo veiklą su valstybių narių programavimo veikla, taip pat sudarant kuo palankesnes sąlygas derinti dotacijas ir paskolas vykdant Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų atitinkamų tarptautinių finansų įstaigų partnerystes; mano, kad naujoje Viduržemio jūros regiono darbotvarkėje gali būti nustatyta pozityvi sąlyga, pagal kurią aktyvi ES parama glaudesniems ir sėkmingiems politiniams ryšiams su pietinėmis kaimyninėmis šalimis gali paskatinti tolesnę partnerystę ir konvergenciją kitų politikos prioritetų klausimais, užtikrinant naudą tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims ir jų piliečiams; kasmet teikti naujausią informaciją apie naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės įgyvendinimą ir užtikrinti ES matomumą visų regionui tiesiogiai ar netiesiogiai – per partnerystes su JT, kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir kitais tradiciniais ir netradiciniais partneriais – skiriamų ES finansinių išteklių srityje, laikantis Europos komandos principo, sykiu užtikrinant finansinę atskaitomybę, grindžiamą esama veiklos rezultatų valdymo metodika ir ES programų ataskaitų teikimo sistema, įskaitant paskatomis grindžiamą požiūrį; įtraukti bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą; pabrėžti, kad pietinių kaimyninių šalių pilietinė visuomenė turi didelių lūkesčių, susijusių su ES ir jos valstybėmis narėmis, laikydamos jas svarbiu politiniu, ekonominiu ir kultūriniu ramsčiu politinėms ir ekonominėms reformoms vykdyti bei ilgalaikei gerovei užtikrinti; perspėti, kad, atsižvelgiant į regiono strateginę svarbą ir ekonominį potencialą, užtikrinti ES gebėjimą būti pagrindine partnere nebus lengva, todėl labai svarbu, kad ES įsipareigojimas visam regionui skiriant lėšas tiek tiesiogiai, tiek per kitas organizacijas, pvz., per JT, būtų pakankamai matomas; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užtikrinti pakankamai išteklių, kad būtų galima laiku ir veiksmingai įgyvendinti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, vadovaujantis kartu su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis apibrėžtais tikslais ir prioritetais, išnaudojant vertingas sinergijas ir vykdant skaidrų bendradarbiavimą ir regionui skirtų išorės veiksmų programavimą pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), toliau glaudžiai koordinuojant programavimo veiklą su valstybių narių programavimo veikla, taip pat sudarant kuo palankesnes sąlygas derinti dotacijas ir paskolas vykdant Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų atitinkamų tarptautinių finansų įstaigų partnerystes; mano, kad naujoje Viduržemio jūros regiono darbotvarkėje gali būti nustatyta pozityvi sąlyga, pagal kurią aktyvi ES parama glaudesniems ir sėkmingiems politiniams ryšiams su pietinėmis kaimyninėmis šalimis gali paskatinti tolesnę partnerystę ir konvergenciją kitų politikos prioritetų klausimais, užtikrinant naudą tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims ir jų piliečiams; kasmet teikti naujausią informaciją apie naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės įgyvendinimą ir užtikrinti ES matomumą visų regionui tiesiogiai ar netiesiogiai – per partnerystes su JT, kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir kitais tradiciniais ir netradiciniais partneriais – skiriamų ES finansinių išteklių srityje, laikantis Europos komandos principo, sykiu užtikrinant finansinę atskaitomybę, grindžiamą esama veiklos rezultatų valdymo metodika ir ES programų ataskaitų teikimo sistema, įskaitant paskatomis grindžiamą požiūrį; įtraukti bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą; pabrėžti, kad pietinių kaimyninių šalių pilietinė visuomenė turi didelių lūkesčių, susijusių su ES ir jos valstybėmis narėmis, laikydamos jas svarbiu politiniu, ekonominiu ir kultūriniu ramsčiu politinėms ir ekonominėms reformoms vykdyti bei ilgalaikei gerovei užtikrinti; perspėti, kad, atsižvelgiant į regiono strateginę svarbą ir ekonominį potencialą, užtikrinti ES gebėjimą būti pagrindine partnere nebus lengva, todėl labai svarbu, kad ES įsipareigojimas visam regionui skiriant lėšas tiek tiesiogiai, tiek per kitas organizacijas, pvz., per JT, būtų pakankamai matomas;

| b) | stiprinti ES dialogą ir bendradarbiavimą su pietinėmis kaimyninėmis šalimis atitinkamose politikos srityse ir skatinti konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, kovą su piratavimu, jūrų saugumą ir kovą su terorizmu, radikalizacija ir ekstremizmu; |
| --- | --- |

b)

stiprinti ES dialogą ir bendradarbiavimą su pietinėmis kaimyninėmis šalimis atitinkamose politikos srityse ir skatinti konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, kovą su piratavimu, jūrų saugumą ir kovą su terorizmu, radikalizacija ir ekstremizmu;

| c) | prioriteto tvarka parengti ir sudaryti bendrus dokumentus arba nustatyti partnerystės prioritetus, kurie pakeistų ankstesnius dokumentus, remiantis penkiais pagrindiniais Viduržemio jūros regiono darbotvarkės prioritetais, visų pirma žmogaus socialinės raidos, žmonių saugumo, gero valdymo ir teisinės valstybės prioritetais; |
| --- | --- |

c)

prioriteto tvarka parengti ir sudaryti bendrus dokumentus arba nustatyti partnerystės prioritetus, kurie pakeistų ankstesnius dokumentus, remiantis penkiais pagrindiniais Viduržemio jūros regiono darbotvarkės prioritetais, visų pirma žmogaus socialinės raidos, žmonių saugumo, gero valdymo ir teisinės valstybės prioritetais;

| d) | atkurti ES specialiojo įgaliotinio pietinėms kaimyninėms šalims, kuris būtų atskaitingas tiek vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui, tiek už kaimynystę ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, pareigybę, siekiant padidinti ES vienybę ir veiksmus regione, propaguoti ir ginti mūsų bendras vertybes ir interesus; |
| --- | --- |

d)

atkurti ES specialiojo įgaliotinio pietinėms kaimyninėms šalims, kuris būtų atskaitingas tiek vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui, tiek už kaimynystę ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, pareigybę, siekiant padidinti ES vienybę ir veiksmus regione, propaguoti ir ginti mūsų bendras vertybes ir interesus;

| e) | intensyvinti diplomatinę informavimo veiklą ir dialogą su pietinėmis kaimyninėmis valstybėmis, be kita ko, JT Generalinėje Asamblėjoje, ir prioriteto tvarka spręsti Rusijos agresijos prieš Ukrainą poveikio pietinių kaimyninių šalių apsirūpinimo maistu saugumui klausimą, ypatingą dėmesį skiriant šalims, kurios yra pažeidžiamiausios dėl savo priklausomybės nuo maisto importo, socialinės apsaugos stokos ar savo ekonominio modelio; bendradarbiauti su Parlamentu ieškant būdų, kaip užtikrinti atitinkamų su šios srities sunkumais susiduriančių pietinių Viduržemio jūros regiono šalių apsirūpinimo maistu saugumą, ir nedelsiant parengti tvirtą, atsparią ir tvarią politiką ir pagalbos atsaką šioje srityje, be kita ko, pasinaudojant Maisto ir atsparumo didinimo priemone, kad būtų galima spręsti apsirūpinimo maistu saugumo regione klausimą, be kita ko, propaguoti tvarias vietos žemės ūkio sistemas ir mažiau intensyvią ir klimato kaitai palankesnę žemės ūkio praktiką; priminti, kad maisto stygių regione dar labiau didina kritinės klimato padėties padariniai, ypač sausros ir ekstremalių temperatūrų augimas; priminti, kad svarbu užtikrinti tinkamą ES pastangų ir išteklių matomumą, kai pagalba teikiama per kitas organizacijas, pvz., Pasaulio maisto programą, ir nuolat stebėti veiksmus ir išteklius, kad būtų galima peržiūrėti padarytą pažangą; |
| --- | --- |

e)

intensyvinti diplomatinę informavimo veiklą ir dialogą su pietinėmis kaimyninėmis valstybėmis, be kita ko, JT Generalinėje Asamblėjoje, ir prioriteto tvarka spręsti Rusijos agresijos prieš Ukrainą poveikio pietinių kaimyninių šalių apsirūpinimo maistu saugumui klausimą, ypatingą dėmesį skiriant šalims, kurios yra pažeidžiamiausios dėl savo priklausomybės nuo maisto importo, socialinės apsaugos stokos ar savo ekonominio modelio; bendradarbiauti su Parlamentu ieškant būdų, kaip užtikrinti atitinkamų su šios srities sunkumais susiduriančių pietinių Viduržemio jūros regiono šalių apsirūpinimo maistu saugumą, ir nedelsiant parengti tvirtą, atsparią ir tvarią politiką ir pagalbos atsaką šioje srityje, be kita ko, pasinaudojant Maisto ir atsparumo didinimo priemone, kad būtų galima spręsti apsirūpinimo maistu saugumo regione klausimą, be kita ko, propaguoti tvarias vietos žemės ūkio sistemas ir mažiau intensyvią ir klimato kaitai palankesnę žemės ūkio praktiką; priminti, kad maisto stygių regione dar labiau didina kritinės klimato padėties padariniai, ypač sausros ir ekstremalių temperatūrų augimas; priminti, kad svarbu užtikrinti tinkamą ES pastangų ir išteklių matomumą, kai pagalba teikiama per kitas organizacijas, pvz., Pasaulio maisto programą, ir nuolat stebėti veiksmus ir išteklius, kad būtų galima peržiūrėti padarytą pažangą;

| f) | pripažinti įvairius iššūkius, su kuriais susiduria regionas, pvz., klimato kaitą, ekonomikos krizę ir teroristinius išpuolius; pabrėžti, kad vandens trūkumas, atsiradęs dėl padidėjusių gėlo vandens poreikių ir strateginės upių kontrolės, gali sukelti didžiausius konfliktus; parengti politinę strategiją, kad būtų galima lengviau priimti sprendimus srityse, turinčiose didelį destabilizavimo potencialą; |
| --- | --- |

f)

pripažinti įvairius iššūkius, su kuriais susiduria regionas, pvz., klimato kaitą, ekonomikos krizę ir teroristinius išpuolius; pabrėžti, kad vandens trūkumas, atsiradęs dėl padidėjusių gėlo vandens poreikių ir strateginės upių kontrolės, gali sukelti didžiausius konfliktus; parengti politinę strategiją, kad būtų galima lengviau priimti sprendimus srityse, turinčiose didelį destabilizavimo potencialą;

| g) | prioriteto tvarka įgyvendinti skurdo mažinimo strategijas ir specialaus programavimo strategijas, siekiant jaunimui ir moterims suteikti daugiau galimybių gauti išsilavinimą ir aukštąjį išsilavinimą, sykiu skiriant tinkamą finansavimą bendroms gyventojų galimybėms gauti išsilavinimą remti, bei strategijas, skirtas veiksmingų aukštojo ar profesinio mokymo struktūrų kūrimui ir plėtojimui pietinėse kaimyninėse šalyse remti; bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kad jų mokyklų mokymo programos atitiktų UNESCO taikos, tolerancijos ir smurto atsisakymo standartus; siekti panaikinti neapykantą kurstančias kalbas, kuriomis kurstoma diskriminacija ir smurtas, ir nuo jų atgrasyti, taip pat remti politiką ir iniciatyvas, kuriomis siekiama apsaugoti mažumas ir kovoti su netolerancijos, rasizmo, homofobijos, ksenofobijos ir religinės netolerancijos apraiškomis; pabrėžti, kad mokymo programų rengimas yra labai svarbus ugdant tolerantišką visuomenę; priminti, kad jaunimo migracija ir specialistų išvykimas kelia didelį susirūpinimą mūsų partneriams regione ir kelia didelę grėsmę ilgalaikiam pietinių kaimyninių šalių pajėgumui užtikrinti ekonomikos augimą ir ekonominį gyvybingumą; todėl pabrėžti, kad svarbu skatinti investicijas ir remti ekonomikos augimą regione, sykiu užtikrinant platesnes galimybes gauti išsilavinimą, profesinį mokymą ir didesnes įsidarbinimo galimybes, kad pietinių kaimyninių šalių jaunimas galėtų turėti realių įsidarbinimo perspektyvų ir pasiektų realią socialinę ir ekonominę integraciją; pabrėžti, kad svarbu dalyviams iš pietinių kaimyninių šalių, įskaitant tuos, kurie pabėgo iš Ukrainos, suteikti daugiau galimybių dalyvauti programose „Erasmus“ ir „Erasmus+“ ir padidinti tokių mainų finansavimą; neleisti, kad ši politika darytų neigiamą poveikį pietinėms kaimyninėms šalims dėl protų nutekėjimo reiškinio; priminti apykaitinio judėjimo, kuris taip pat apima mainus tarp pietinių šalių ir judumo partnerystes, svarbą, kad specialistai iš pietinių kaimyninių šalių galėtų turėti konkrečių galimybių dar labiau praturtinti ir praplėsti savo profesinį mokymą ir įgūdžius ES ir grįžti į savo kilmės šalį, dalytis žiniomis ir jas plėtoti; |
| --- | --- |

g)

prioriteto tvarka įgyvendinti skurdo mažinimo strategijas ir specialaus programavimo strategijas, siekiant jaunimui ir moterims suteikti daugiau galimybių gauti išsilavinimą ir aukštąjį išsilavinimą, sykiu skiriant tinkamą finansavimą bendroms gyventojų galimybėms gauti išsilavinimą remti, bei strategijas, skirtas veiksmingų aukštojo ar profesinio mokymo struktūrų kūrimui ir plėtojimui pietinėse kaimyninėse šalyse remti; bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kad jų mokyklų mokymo programos atitiktų UNESCO taikos, tolerancijos ir smurto atsisakymo standartus; siekti panaikinti neapykantą kurstančias kalbas, kuriomis kurstoma diskriminacija ir smurtas, ir nuo jų atgrasyti, taip pat remti politiką ir iniciatyvas, kuriomis siekiama apsaugoti mažumas ir kovoti su netolerancijos, rasizmo, homofobijos, ksenofobijos ir religinės netolerancijos apraiškomis; pabrėžti, kad mokymo programų rengimas yra labai svarbus ugdant tolerantišką visuomenę; priminti, kad jaunimo migracija ir specialistų išvykimas kelia didelį susirūpinimą mūsų partneriams regione ir kelia didelę grėsmę ilgalaikiam pietinių kaimyninių šalių pajėgumui užtikrinti ekonomikos augimą ir ekonominį gyvybingumą; todėl pabrėžti, kad svarbu skatinti investicijas ir remti ekonomikos augimą regione, sykiu užtikrinant platesnes galimybes gauti išsilavinimą, profesinį mokymą ir didesnes įsidarbinimo galimybes, kad pietinių kaimyninių šalių jaunimas galėtų turėti realių įsidarbinimo perspektyvų ir pasiektų realią socialinę ir ekonominę integraciją; pabrėžti, kad svarbu dalyviams iš pietinių kaimyninių šalių, įskaitant tuos, kurie pabėgo iš Ukrainos, suteikti daugiau galimybių dalyvauti programose „Erasmus“ ir „Erasmus+“ ir padidinti tokių mainų finansavimą; neleisti, kad ši politika darytų neigiamą poveikį pietinėms kaimyninėms šalims dėl protų nutekėjimo reiškinio; priminti apykaitinio judėjimo, kuris taip pat apima mainus tarp pietinių šalių ir judumo partnerystes, svarbą, kad specialistai iš pietinių kaimyninių šalių galėtų turėti konkrečių galimybių dar labiau praturtinti ir praplėsti savo profesinį mokymą ir įgūdžius ES ir grįžti į savo kilmės šalį, dalytis žiniomis ir jas plėtoti;

| h) | atkreipti dėmesį į esamą veiklos rezultatų valdymo metodiką ir ataskaitų apie ES programas teikimo sistemą, įskaitant paskatomis grindžiamą požiūrį, kai įmanoma, į visas ES politikos sritis įtraukiant socioekonominę moterų integraciją regione ir lyčių lygybę; tikslingai nukreipti ES paramą moterims siekiant pagerinti jų švietimo, mokymo ir užimtumo galimybes ir apskritai skatinti lygias profesines ir socioekonomines galimybes, taip remiant jų finansinį nepriklausomumą bei skatinant lygias teises; skatinti dvišales ir trišales pietinių kaimyninių šalių universitetų ir ES universitetų partnerystes, be kita ko, suteikiant daugiau nuotolinio mokymosi galimybių pietinių kaimyninių šalių studentams ir platesnių mainų galimybių akademiniams darbuotojams; užtikrinti suinteresuotajai auditorijai pietinėse kaimyninėse šalyse didesnę prieigą prie ES veikiančios internetinės žiniasklaidos, be kita ko, per viešuosius skaitmeninius centrus, ir prie ES kultūrinio turinio; |
| --- | --- |

h)

atkreipti dėmesį į esamą veiklos rezultatų valdymo metodiką ir ataskaitų apie ES programas teikimo sistemą, įskaitant paskatomis grindžiamą požiūrį, kai įmanoma, į visas ES politikos sritis įtraukiant socioekonominę moterų integraciją regione ir lyčių lygybę; tikslingai nukreipti ES paramą moterims siekiant pagerinti jų švietimo, mokymo ir užimtumo galimybes ir apskritai skatinti lygias profesines ir socioekonomines galimybes, taip remiant jų finansinį nepriklausomumą bei skatinant lygias teises; skatinti dvišales ir trišales pietinių kaimyninių šalių universitetų ir ES universitetų partnerystes, be kita ko, suteikiant daugiau nuotolinio mokymosi galimybių pietinių kaimyninių šalių studentams ir platesnių mainų galimybių akademiniams darbuotojams; užtikrinti suinteresuotajai auditorijai pietinėse kaimyninėse šalyse didesnę prieigą prie ES veikiančios internetinės žiniasklaidos, be kita ko, per viešuosius skaitmeninius centrus, ir prie ES kultūrinio turinio;

| i) | remti tarptautinių konvencijų dėl kovos su smurtu prieš moteris įgyvendinimą ir ratifikavimą; siekti užtikrinti, kad visos valstybės narės ir pietinės kaimyninės šalys pasirašytų, ratifikuotų ir įgyvendintų Stambulo konvenciją ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; atsižvelgiant į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl Trečiojo lyčių lygybės veiksmų plano (LLVP III) (JOIN(2020)0017) ir ES veiksmų planą moterų, taikos ir saugumo srityje, ragina visas pietines kaimynines šalis partneres panaikinti smurtą ir diskriminaciją dėl lyties, juos tirti ir užkirsti jiems kelią, taip pat užtikrinti prasmingą ir lygiateisį aktyvų moterų dalyvavimą visose viešojo gyvenimo ir sprendimų priėmimo srityse ir propaguoti moterų teises; raginti visas pietines kaimynines šalis partneres visapusiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje įvertinamas neproporcingas konfliktų poveikis moterims ir mergaitėms ir pateikiamos gairės darbui bei veiksmams, kuriais skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų dalyvavimas, apsauga ir teisės per visą konflikto ciklą, pradedant konfliktų prevencija ir baigiant atstatymu po konflikto; |
| --- | --- |

i)

remti tarptautinių konvencijų dėl kovos su smurtu prieš moteris įgyvendinimą ir ratifikavimą; siekti užtikrinti, kad visos valstybės narės ir pietinės kaimyninės šalys pasirašytų, ratifikuotų ir įgyvendintų Stambulo konvenciją ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; atsižvelgiant į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl Trečiojo lyčių lygybės veiksmų plano (LLVP III) (JOIN(2020)0017) ir ES veiksmų planą moterų, taikos ir saugumo srityje, ragina visas pietines kaimynines šalis partneres panaikinti smurtą ir diskriminaciją dėl lyties, juos tirti ir užkirsti jiems kelią, taip pat užtikrinti prasmingą ir lygiateisį aktyvų moterų dalyvavimą visose viešojo gyvenimo ir sprendimų priėmimo srityse ir propaguoti moterų teises; raginti visas pietines kaimynines šalis partneres visapusiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje įvertinamas neproporcingas konfliktų poveikis moterims ir mergaitėms ir pateikiamos gairės darbui bei veiksmams, kuriais skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų dalyvavimas, apsauga ir teisės per visą konflikto ciklą, pradedant konfliktų prevencija ir baigiant atstatymu po konflikto;

| j) | pripažinti, kad svarbu užtikrinti, kad migracija tarp pietinių kaimyninių šalių ir Europos vyktų tvarkingai ir būtų valdoma remiantis solidarumo, pusiausvyros ir bendros atsakomybės principais, sykiu kovojant su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

j)

pripažinti, kad svarbu užtikrinti, kad migracija tarp pietinių kaimyninių šalių ir Europos vyktų tvarkingai ir būtų valdoma remiantis solidarumo, pusiausvyros ir bendros atsakomybės principais, sykiu kovojant su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis;

| k) | užtikrinti, kad ES, jos valstybės narės ir pietinės kaimyninės šalys partnerės vykdytų migracijos politiką visapusiškai gerbdamos migrantų ir pabėgėlių žmogaus teises, įtvirtintas tarptautiniuose, regioniniuose ir nacionaliniuose teisės aktuose; stiprinti ES bendradarbiavimą su šalimis, kuriose yra iškilusi grėsmė žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės bei bendruomenių organizacijoms, įskaitant tas, kurios saugo migrantų ir prieglobsčio prašytojų gyvybes; pripažinti ir tinkamai finansuoti svarbų ir nepakeičiamą humanitarinių agentūrų darbą, užtikrinant, kad ES šiuo tikslu skiriamas finansavimas būtų pakankamai matomas; |
| --- | --- |

k)

užtikrinti, kad ES, jos valstybės narės ir pietinės kaimyninės šalys partnerės vykdytų migracijos politiką visapusiškai gerbdamos migrantų ir pabėgėlių žmogaus teises, įtvirtintas tarptautiniuose, regioniniuose ir nacionaliniuose teisės aktuose; stiprinti ES bendradarbiavimą su šalimis, kuriose yra iškilusi grėsmė žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės bei bendruomenių organizacijoms, įskaitant tas, kurios saugo migrantų ir prieglobsčio prašytojų gyvybes; pripažinti ir tinkamai finansuoti svarbų ir nepakeičiamą humanitarinių agentūrų darbą, užtikrinant, kad ES šiuo tikslu skiriamas finansavimas būtų pakankamai matomas;

| l) | užtikrinti, kad su pietinėse kaimyninėse šalyse vykstančia migracija susijęs KVTBP finansavimas pirmiausia būtų skiriamas programoms, kuriomis siekiama šalinti pagrindines priverstinės migracijos priežastis, be kita ko, gerinant gyvenimo lygį regione; |
| --- | --- |

l)

užtikrinti, kad su pietinėse kaimyninėse šalyse vykstančia migracija susijęs KVTBP finansavimas pirmiausia būtų skiriamas programoms, kuriomis siekiama šalinti pagrindines priverstinės migracijos priežastis, be kita ko, gerinant gyvenimo lygį regione;

| m) | ragina ES ir jos partnerius pietinėse kaimyninėse šalyse laikytis labiau koordinuoto, holistinio ir struktūrinio požiūrio į migraciją, atsižvelgiant į tai, kad svarbu šalinti pagrindines priverstinio persikėlimo priežastis; siekti sumažinti neteisėto atvykimo į valstybės narės teritoriją mastą; palaikant santykius su trečiosiomis šalimis teikti pirmenybę migrantų, neturinčių teisės likti ES, readmisijai, tinkamai laikantis negrąžinimo prievolės ir tarptautinės teisės; priminti, kad pažanga įmanoma tik derinant vietos žmogiškąjį kapitalą ir išorės paramą vystymuisi, kad migracija neturėtų sukelti protų nutekėjimo ir kad migracija yra iššūkis, darantis poveikį stabilumui pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse; pabrėžti, kad „pabėgėlis“ nėra „ekonominis migrantas“ ir kad todėl ES turėtų laikytis skirtingo požiūrio į šias dvi kategorijas; pabrėžti, kad ES turėtų sudaryti palankesnes sąlygas prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams patekti į ES saugiais maršrutais; raginti toliau bendradarbiauti su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis siekiant užtikrinti tvarius sprendimus pabėgėliams; priminti, kad pietinės Viduržemio jūros regiono šalys ir jų jaunos demokratinės sistemos patiria daug įtampos dėl, pvz., nepakankamo ekonomikos išsivystymo, konfliktų, galimybių jaunimui trūkumo, struktūrinio nedarbo ir, be to, migracijos Afrikoje keliamų sunkumų ir klimato kaitos poveikio; atsižvelgti į visus šiuos veiksnius vykdant nuolatinį ES dialogą su vietos subjektais; |
| --- | --- |

m)

ragina ES ir jos partnerius pietinėse kaimyninėse šalyse laikytis labiau koordinuoto, holistinio ir struktūrinio požiūrio į migraciją, atsižvelgiant į tai, kad svarbu šalinti pagrindines priverstinio persikėlimo priežastis; siekti sumažinti neteisėto atvykimo į valstybės narės teritoriją mastą; palaikant santykius su trečiosiomis šalimis teikti pirmenybę migrantų, neturinčių teisės likti ES, readmisijai, tinkamai laikantis negrąžinimo prievolės ir tarptautinės teisės; priminti, kad pažanga įmanoma tik derinant vietos žmogiškąjį kapitalą ir išorės paramą vystymuisi, kad migracija neturėtų sukelti protų nutekėjimo ir kad migracija yra iššūkis, darantis poveikį stabilumui pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse; pabrėžti, kad „pabėgėlis“ nėra „ekonominis migrantas“ ir kad todėl ES turėtų laikytis skirtingo požiūrio į šias dvi kategorijas; pabrėžti, kad ES turėtų sudaryti palankesnes sąlygas prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams patekti į ES saugiais maršrutais; raginti toliau bendradarbiauti su pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis siekiant užtikrinti tvarius sprendimus pabėgėliams; priminti, kad pietinės Viduržemio jūros regiono šalys ir jų jaunos demokratinės sistemos patiria daug įtampos dėl, pvz., nepakankamo ekonomikos išsivystymo, konfliktų, galimybių jaunimui trūkumo, struktūrinio nedarbo ir, be to, migracijos Afrikoje keliamų sunkumų ir klimato kaitos poveikio; atsižvelgti į visus šiuos veiksnius vykdant nuolatinį ES dialogą su vietos subjektais;

| n) | skubiai stiprinti ir tęsti partnerystes ir bendradarbiavimą su atitinkamomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis, kad būtų sprendžiamos su tiesioginiu ir ilgalaikiu neigiamu klimato kaitos poveikiu susijusios problemos ir su tuo poveikiu kovojama, skatinama aplinkos apsauga ir ieškoma sprendimų, kaip spręsti vandens trūkumo problemą, daugiausia dėmesio skiriant atsparumo didinimo pastangoms, ir dėti pastangas, kad žalioji pertvarka būtų vykdoma toliau ir sparčiau, laikantis Paryžiaus susitarimo, Europos žaliojo kurso ir Darbotvarkės iki 2030 m., integruojant tinkamas su klimatu susijusias sąlygas į visas ES pagalbos trečiosioms šalims teikimo priemones, laikantis ES prisiimtų klimato srities įsipareigojimų; priminti, kad ES klimato politikos ir klimato kaitos švelninimo strategija nebus veiksminga, jei nebus daug investuojama ir nebus daroma didelė pažanga ES kaimyninėse šalyse; remti pavyzdines iniciatyvas, skirtas klimato apsaugai, pagal pietinių kaimyninių šalių ekonomikos ir investicijų planą; įspėti dėl klimato kaitos poveikio Magribo regione, ypač Užsachario Afrikoje, ir dėl sumažėjusios prieigos prie vandens Magribo ir Mašreko regionuose; priminti, kad prieiga prie vandens, miškų atkūrimas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, žiedinė ekonomika ir verslo modelio, grindžiamo atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir prieigos prie tokių išteklių galimybėmis, taikymas bus labai svarbūs siekiant užtikrinti pietinių kaimyninių šalių poveikio klimatui neutralumą ir apsaugoti jas nuo klimato kaitos poveikio; taip pat priminti, kad tai savo ruožtu padidins ES galimybes pasiekti savo poveikio klimatui neutralumo tikslus; remti regioninį dialogą ir bendradarbiavimą tvarios vandentvarkos, technologijų ir prieigos prie vandens, pavyzdžiui, vandens taupymo, regeneruoto vandens ir gėlinimo planų srityse, pasitelkiant atsinaujinančiąją energiją, ir remti tolesnes investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pavyzdžiui, vėjo, saulės išteklius ir žaliąjį vandenilį regione; pabrėžti partnerystės su atitinkamomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis svarbą miškų atkūrimo ir tvarios žemės ūkio praktikos, kurią taikant suvartojama mažiau vandens, srityje; pabrėžti, kad jau yra žemės ūkio srities geriausios praktikos pavyzdžių ne tik ES, bet ir pietinėse kaimyninėse šalyse, todėl mano, kad ES galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatindama ir plėtodama dialogą, bendradarbiavimą ir Pietų šalių savitarpio partnerystes tokios geriausios praktikos mainų klausimais; |
| --- | --- |

n)

skubiai stiprinti ir tęsti partnerystes ir bendradarbiavimą su atitinkamomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis, kad būtų sprendžiamos su tiesioginiu ir ilgalaikiu neigiamu klimato kaitos poveikiu susijusios problemos ir su tuo poveikiu kovojama, skatinama aplinkos apsauga ir ieškoma sprendimų, kaip spręsti vandens trūkumo problemą, daugiausia dėmesio skiriant atsparumo didinimo pastangoms, ir dėti pastangas, kad žalioji pertvarka būtų vykdoma toliau ir sparčiau, laikantis Paryžiaus susitarimo, Europos žaliojo kurso ir Darbotvarkės iki 2030 m., integruojant tinkamas su klimatu susijusias sąlygas į visas ES pagalbos trečiosioms šalims teikimo priemones, laikantis ES prisiimtų klimato srities įsipareigojimų; priminti, kad ES klimato politikos ir klimato kaitos švelninimo strategija nebus veiksminga, jei nebus daug investuojama ir nebus daroma didelė pažanga ES kaimyninėse šalyse; remti pavyzdines iniciatyvas, skirtas klimato apsaugai, pagal pietinių kaimyninių šalių ekonomikos ir investicijų planą; įspėti dėl klimato kaitos poveikio Magribo regione, ypač Užsachario Afrikoje, ir dėl sumažėjusios prieigos prie vandens Magribo ir Mašreko regionuose; priminti, kad prieiga prie vandens, miškų atkūrimas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, žiedinė ekonomika ir verslo modelio, grindžiamo atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir prieigos prie tokių išteklių galimybėmis, taikymas bus labai svarbūs siekiant užtikrinti pietinių kaimyninių šalių poveikio klimatui neutralumą ir apsaugoti jas nuo klimato kaitos poveikio; taip pat priminti, kad tai savo ruožtu padidins ES galimybes pasiekti savo poveikio klimatui neutralumo tikslus; remti regioninį dialogą ir bendradarbiavimą tvarios vandentvarkos, technologijų ir prieigos prie vandens, pavyzdžiui, vandens taupymo, regeneruoto vandens ir gėlinimo planų srityse, pasitelkiant atsinaujinančiąją energiją, ir remti tolesnes investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pavyzdžiui, vėjo, saulės išteklius ir žaliąjį vandenilį regione; pabrėžti partnerystės su atitinkamomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis svarbą miškų atkūrimo ir tvarios žemės ūkio praktikos, kurią taikant suvartojama mažiau vandens, srityje; pabrėžti, kad jau yra žemės ūkio srities geriausios praktikos pavyzdžių ne tik ES, bet ir pietinėse kaimyninėse šalyse, todėl mano, kad ES galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatindama ir plėtodama dialogą, bendradarbiavimą ir Pietų šalių savitarpio partnerystes tokios geriausios praktikos mainų klausimais;

| o) | aktyviai remti bendras priemones, kuriomis siekiama išsaugoti, apsaugoti, atkurti ir tvariai naudoti turtingą Viduržemio jūros baseino – unikalaus gyvūnijos ir augalijos rūšių įvairinimo centro – biologinę įvairovę, užtikrinti tvarų išteklių, įskaitant vandenį, valdymą ir stiprinti tvarias maisto sistemas; padėti gerinti jūrų biologinių išteklių valdymo stebėseną ir kontrolę bei veiksmingą regioninį bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

o)

aktyviai remti bendras priemones, kuriomis siekiama išsaugoti, apsaugoti, atkurti ir tvariai naudoti turtingą Viduržemio jūros baseino – unikalaus gyvūnijos ir augalijos rūšių įvairinimo centro – biologinę įvairovę, užtikrinti tvarų išteklių, įskaitant vandenį, valdymą ir stiprinti tvarias maisto sistemas; padėti gerinti jūrų biologinių išteklių valdymo stebėseną ir kontrolę bei veiksmingą regioninį bendradarbiavimą šioje srityje;

| p) | išanalizuoti, kokį konstruktyvų vaidmenį ES ir gilesni ES santykiai su pietinėmis kaimyninėmis šalimis gali atlikti mažinant jų išmetamą anglies dioksido kiekį ir kokių bendrų priemonių jos gali imtis įvairindamos savo energijos išteklius ir didindamos energijos iš atsinaujinančiųjų ir tvarių energijos išteklių tiekimą; tinkamu laiku pateikti strategiją, kaip toliau stiprinti pietinių kaimyninių šalių vaidmenį toliau įgyvendinant Europos žaliąjį kursą taip, kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarime nustatytų įsipareigojimų; techniškai ir finansiškai remti pietinių kaimyninių šalių pastangas įvairinti savo energijos tiekimą intensyvinant atsinaujinančiosios energijos gamybą, ypatingą dėmesį skiriant saulės ir vėjo energijai; pabrėžti, kad žaliosios energijos rinkos plėtra gali padėti kurti naujas darbo vietas ir taip padidinti užimtumo lygį šalyse, kuriose vyksta energetikos pertvarka; |
| --- | --- |

p)

išanalizuoti, kokį konstruktyvų vaidmenį ES ir gilesni ES santykiai su pietinėmis kaimyninėmis šalimis gali atlikti mažinant jų išmetamą anglies dioksido kiekį ir kokių bendrų priemonių jos gali imtis įvairindamos savo energijos išteklius ir didindamos energijos iš atsinaujinančiųjų ir tvarių energijos išteklių tiekimą; tinkamu laiku pateikti strategiją, kaip toliau stiprinti pietinių kaimyninių šalių vaidmenį toliau įgyvendinant Europos žaliąjį kursą taip, kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarime nustatytų įsipareigojimų; techniškai ir finansiškai remti pietinių kaimyninių šalių pastangas įvairinti savo energijos tiekimą intensyvinant atsinaujinančiosios energijos gamybą, ypatingą dėmesį skiriant saulės ir vėjo energijai; pabrėžti, kad žaliosios energijos rinkos plėtra gali padėti kurti naujas darbo vietas ir taip padidinti užimtumo lygį šalyse, kuriose vyksta energetikos pertvarka;

| q) | toliau aktyviai dėti ES pastangas sudarant palankesnes sąlygas visų pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių dialogui ir bendradarbiavimui energetikos srityje, prireikus skatinant gebėjimą suprasti vienas kitą, vykdyti dialogą ir priimti galutinius susitarimus dėl jūrų sienų demarkacijos pagal tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS); toliau aktyviai vykdyti ES vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas atitinkamų šalių dialogui ir bendradarbiavimui šiuo klausimu, kad būtų apsaugotas atitinkamų šalių teritorinis vientisumas bei išskirtinės ekonominės zonos, skatinant laikytis tarptautinės teisės ir derybose pasiektų galutinių susitarimų dėl jūrų sienų demarkacijos; |
| --- | --- |

q)

toliau aktyviai dėti ES pastangas sudarant palankesnes sąlygas visų pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių dialogui ir bendradarbiavimui energetikos srityje, prireikus skatinant gebėjimą suprasti vienas kitą, vykdyti dialogą ir priimti galutinius susitarimus dėl jūrų sienų demarkacijos pagal tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS); toliau aktyviai vykdyti ES vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas atitinkamų šalių dialogui ir bendradarbiavimui šiuo klausimu, kad būtų apsaugotas atitinkamų šalių teritorinis vientisumas bei išskirtinės ekonominės zonos, skatinant laikytis tarptautinės teisės ir derybose pasiektų galutinių susitarimų dėl jūrų sienų demarkacijos;

| r) | toliau skatinti ir skubiai imtis priemonių ES ir pietinių bei rytinių Viduržemio jūros regiono šalių, gaminančių gamtines dujas ir kitų rūšių energiją, tinklų jungčių pajėgumams stiprinti pasitelkiant atitinkamus ES centrus; visų pirma apsvarstyti galimybę visoms šalims gamintojoms ir visoms valstybėms narėms naudotis tinkamais vamzdynais, uostais ir kita infrastruktūra bei technologijomis, kurios būtų parengtos žaliajam vandeniliui, kad būtų išvengta tiek ES, tiek pietinių kaimyninių šalių susaistymo poveikio; dar kartą patvirtinti, kad turėtų būti tinkamu laiku sumažinta priklausomybė nuo naftos ir gamtinių dujų vykdant visa apimančią žaliąją pertvarką pagal ES žaliąjį kursą, ir remti žaliąją pertvarką pietinėse kaimyninėse šalyse; pažymi, kad Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies dujų forumas (EMGF) yra tinkamo regioninio bendradarbiavimo platforma; |
| --- | --- |

r)

toliau skatinti ir skubiai imtis priemonių ES ir pietinių bei rytinių Viduržemio jūros regiono šalių, gaminančių gamtines dujas ir kitų rūšių energiją, tinklų jungčių pajėgumams stiprinti pasitelkiant atitinkamus ES centrus; visų pirma apsvarstyti galimybę visoms šalims gamintojoms ir visoms valstybėms narėms naudotis tinkamais vamzdynais, uostais ir kita infrastruktūra bei technologijomis, kurios būtų parengtos žaliajam vandeniliui, kad būtų išvengta tiek ES, tiek pietinių kaimyninių šalių susaistymo poveikio; dar kartą patvirtinti, kad turėtų būti tinkamu laiku sumažinta priklausomybė nuo naftos ir gamtinių dujų vykdant visa apimančią žaliąją pertvarką pagal ES žaliąjį kursą, ir remti žaliąją pertvarką pietinėse kaimyninėse šalyse; pažymi, kad Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies dujų forumas (EMGF) yra tinkamo regioninio bendradarbiavimo platforma;

| s) | taip pat skatinti elektros tinklų jungtis įvairinant ES energijos išteklius ir didinant jos energijos tiekimą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių; |
| --- | --- |

s)

taip pat skatinti elektros tinklų jungtis įvairinant ES energijos išteklius ir didinant jos energijos tiekimą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių;

| t) | atsižvelgti į mėlynosios ekonomikos potencialą skatinti tvarų augimą ir ekonomines galimybes abiejose Viduržemio jūros pusėse, tinkamai jį integruojant į ekonominės plėtros planavimą; |
| --- | --- |

t)

atsižvelgti į mėlynosios ekonomikos potencialą skatinti tvarų augimą ir ekonomines galimybes abiejose Viduržemio jūros pusėse, tinkamai jį integruojant į ekonominės plėtros planavimą;

| u) | pasinaudoti labai teigiama kai kurių ES valstybių narių patirtimi remiant startuolius ir toliau skatinant jų darbą naudojant specialius inkubatorius ar spartintojus, ypač tokiuose svarbiuose sektoriuose kaip sveikatos priežiūra, atsinaujinančioji energija, dirbtinis intelektas, naujos technologijos ir švietimas; atitinkamose pietinėse kaimyninėse šalyse įsteigti ir remti inkubatorius ar spartintojus, remti vietos startuolių steigimą ir didinti jų skaitmeninius ir žaliuosius pajėgumus; pritarti tam, kad svarbu toliau gerinti atitinkamų pietinių kaimyninių šalių skaitmeninę infrastruktūrą, ir įtraukti šias šalis į ES skaitmeninę darbotvarkę; nurodyti, kad tai būtina ekonominio vystymosi, socioekonominės integracijos ir didesnių galimybių gauti išsilavinimą sąlyga; vadovauti skatinant investicijas ir ES telekomunikacijų bendrovių ir telekomunikacijų bendrovių atitinkamose pietinėse kaimyninėse šalyse partnerystes, siekiant suteikti prieigą prie modernios skaitmeninės infrastruktūros, visų pirma prie ES technologijomis grindžiamų 5G judriojo ryšio tinklų, ir įspėti, kad to nepadarius bus suteiktas konkurencinis, be kita ko, politinis, pranašumas trečiosioms šalims, siekiančioms daryti įtaką regione ir dalyvauti jo ekonominėje bei politinėje veikloje; priminti, koks svarbus glaudus ES ir pietinių kaimyninių šalių politinis dialogas ir bendradarbiavimas siekiant plėtoti tinkamą, ES vertybes atitinkančią kibernetinio saugumo politiką, pagal kurią saugomos visų naudotojų pagrindinės teisės ir laisvės, ir kokia svarbi partnerystė tarptautiniuose forumuose kibernetinio saugumo standartų klausimais siekiant sukurti atvirą, saugią ir patikimą kibernetinę erdvę; pasitelkti Strateginės komunikacijos Pietų kaimynystės šalyse darbo grupę siekiant toliau plėtoti konkrečią kovos su dezinformacija mūsų pietinėse kaimyninėse šalyse ir ES, taip pat kovos su melagingomis naujienomis ir propaganda iš Rusijos, Kinijos ir kitų didžiųjų regioninių valstybių strategiją; pareikšti didelį susirūpinimą dėl Rusijos ir Kinijos socialinės žiniasklaidos platformose ir per tradicinės žiniasklaidos priemones agresyviai vykdomų dezinformacijos kampanijų poveikio ES valstybių narių viduje; primygtinai ragina pietinių kaimyninių šalių vyriausybes suteikti nevaržomą prieigą prie interneto ir puoselėti kitokią nuomonę reiškiančių asmenų saviraiškos laisvę nebijant represijų; raginti pietinių kaimyninių šalių vyriausybes gerbti ir saugoti saviraiškos laisvę ir informacijos bei spaudos laisvę tiek internete, tiek realiame gyvenime; finansuoti programas, kuriomis remiama saviraiškos laisvė ir privatumas, prieiga prie interneto ir interneto etika; |
| --- | --- |

u)

pasinaudoti labai teigiama kai kurių ES valstybių narių patirtimi remiant startuolius ir toliau skatinant jų darbą naudojant specialius inkubatorius ar spartintojus, ypač tokiuose svarbiuose sektoriuose kaip sveikatos priežiūra, atsinaujinančioji energija, dirbtinis intelektas, naujos technologijos ir švietimas; atitinkamose pietinėse kaimyninėse šalyse įsteigti ir remti inkubatorius ar spartintojus, remti vietos startuolių steigimą ir didinti jų skaitmeninius ir žaliuosius pajėgumus; pritarti tam, kad svarbu toliau gerinti atitinkamų pietinių kaimyninių šalių skaitmeninę infrastruktūrą, ir įtraukti šias šalis į ES skaitmeninę darbotvarkę; nurodyti, kad tai būtina ekonominio vystymosi, socioekonominės integracijos ir didesnių galimybių gauti išsilavinimą sąlyga; vadovauti skatinant investicijas ir ES telekomunikacijų bendrovių ir telekomunikacijų bendrovių atitinkamose pietinėse kaimyninėse šalyse partnerystes, siekiant suteikti prieigą prie modernios skaitmeninės infrastruktūros, visų pirma prie ES technologijomis grindžiamų 5G judriojo ryšio tinklų, ir įspėti, kad to nepadarius bus suteiktas konkurencinis, be kita ko, politinis, pranašumas trečiosioms šalims, siekiančioms daryti įtaką regione ir dalyvauti jo ekonominėje bei politinėje veikloje; priminti, koks svarbus glaudus ES ir pietinių kaimyninių šalių politinis dialogas ir bendradarbiavimas siekiant plėtoti tinkamą, ES vertybes atitinkančią kibernetinio saugumo politiką, pagal kurią saugomos visų naudotojų pagrindinės teisės ir laisvės, ir kokia svarbi partnerystė tarptautiniuose forumuose kibernetinio saugumo standartų klausimais siekiant sukurti atvirą, saugią ir patikimą kibernetinę erdvę; pasitelkti Strateginės komunikacijos Pietų kaimynystės šalyse darbo grupę siekiant toliau plėtoti konkrečią kovos su dezinformacija mūsų pietinėse kaimyninėse šalyse ir ES, taip pat kovos su melagingomis naujienomis ir propaganda iš Rusijos, Kinijos ir kitų didžiųjų regioninių valstybių strategiją; pareikšti didelį susirūpinimą dėl Rusijos ir Kinijos socialinės žiniasklaidos platformose ir per tradicinės žiniasklaidos priemones agresyviai vykdomų dezinformacijos kampanijų poveikio ES valstybių narių viduje; primygtinai ragina pietinių kaimyninių šalių vyriausybes suteikti nevaržomą prieigą prie interneto ir puoselėti kitokią nuomonę reiškiančių asmenų saviraiškos laisvę nebijant represijų; raginti pietinių kaimyninių šalių vyriausybes gerbti ir saugoti saviraiškos laisvę ir informacijos bei spaudos laisvę tiek internete, tiek realiame gyvenime; finansuoti programas, kuriomis remiama saviraiškos laisvė ir privatumas, prieiga prie interneto ir interneto etika;

| v) | užtikrinti pakankamai išteklių, kad būtų galima laiku ir veiksmingai įgyvendinti naująją Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, taip pat kaip būdą remti ES įsisteigusių įmonių ilgalaikes investicijas ir partnerystes pietinėse kaimyninėse šalyse; atkreipti dėmesį į tai, kad dėl pandemijos ir karo Ukrainoje daugelis ES įsisteigusių įmonių savo tiekimo ir gamybos linijas sugrąžina iš kitų šalių arba perkelia į kitas artimas šalis; pripažinti, kad tai suteikia unikalią galimybę tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims laiku ir visapusiškai įgyvendinant naująją Viduržemio jūros regiono darbotvarkę ir ekonomikos ir investicijų planą, kad būtų užtikrinta aplinka, kurioje būtų galima remti ES įsisteigusias įmones, norinčias persikelti į artimas šalis, ir skatinti ilgalaikes investicijas pietinėse kaimyninėse šalyse, taip užmezgant glaudesnius politinius ryšius ir glaudžiau bendradarbiaujant su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

v)

užtikrinti pakankamai išteklių, kad būtų galima laiku ir veiksmingai įgyvendinti naująją Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, taip pat kaip būdą remti ES įsisteigusių įmonių ilgalaikes investicijas ir partnerystes pietinėse kaimyninėse šalyse; atkreipti dėmesį į tai, kad dėl pandemijos ir karo Ukrainoje daugelis ES įsisteigusių įmonių savo tiekimo ir gamybos linijas sugrąžina iš kitų šalių arba perkelia į kitas artimas šalis; pripažinti, kad tai suteikia unikalią galimybę tiek ES, tiek pietinėms kaimyninėms šalims laiku ir visapusiškai įgyvendinant naująją Viduržemio jūros regiono darbotvarkę ir ekonomikos ir investicijų planą, kad būtų užtikrinta aplinka, kurioje būtų galima remti ES įsisteigusias įmones, norinčias persikelti į artimas šalis, ir skatinti ilgalaikes investicijas pietinėse kaimyninėse šalyse, taip užmezgant glaudesnius politinius ryšius ir glaudžiau bendradarbiaujant su pietinėmis kaimyninėmis šalimis;

| w) | į naująją darbotvarkę įtraukti ekonomines ir darbo teises, diegti inovacijas ir skatinti strategijas, pagrįstas išsamia padėties prie pietinių sienų analize, ir sutelkti dėmesį į deramo darbo, darnaus vystymosi ir tarptautinius darbo standartus; veiksmingai įtraukti profesines sąjungas į nacionalines konsultacijas ir skatinti socialinį dialogą; siekti panaikinti vaikų darbą ir užtikrinti teisę į atlyginimą bei kompensaciją ir laisvę jungtis į sąjungas, taip pat panaikinti vergovės ir diskriminacijos situacijas, taip pat atsižvelgiant į poreikį regione suteikti tinkamą apsaugą pabėgėliams; skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, taip pat skatinti moterų ir jaunimo įtraukimą į profesinių sąjungų struktūras ir politines erdves; |
| --- | --- |

w)

į naująją darbotvarkę įtraukti ekonomines ir darbo teises, diegti inovacijas ir skatinti strategijas, pagrįstas išsamia padėties prie pietinių sienų analize, ir sutelkti dėmesį į deramo darbo, darnaus vystymosi ir tarptautinius darbo standartus; veiksmingai įtraukti profesines sąjungas į nacionalines konsultacijas ir skatinti socialinį dialogą; siekti panaikinti vaikų darbą ir užtikrinti teisę į atlyginimą bei kompensaciją ir laisvę jungtis į sąjungas, taip pat panaikinti vergovės ir diskriminacijos situacijas, taip pat atsižvelgiant į poreikį regione suteikti tinkamą apsaugą pabėgėliams; skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, taip pat skatinti moterų ir jaunimo įtraukimą į profesinių sąjungų struktūras ir politines erdves;

| x) | pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse skatinti regioninę, subregioninę ir dvišalę integraciją, visų pirma siekiant pašalinti sienų, transporto ar prekybos kliūtis tarp įvairių regiono šalių ir aktyviai skatinti glaudesnius ryšius ir partnerystes; strateginiu prioritetu nustatyti ES ir pietinių kaimyninių šalių prekybos santykių gerinimą taip kuriant Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos prekėmis ir paslaugomis erdvę; toliau daug dėmesio skirti tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos investicijoms, paslaugoms ir darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

x)

pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse skatinti regioninę, subregioninę ir dvišalę integraciją, visų pirma siekiant pašalinti sienų, transporto ar prekybos kliūtis tarp įvairių regiono šalių ir aktyviai skatinti glaudesnius ryšius ir partnerystes; strateginiu prioritetu nustatyti ES ir pietinių kaimyninių šalių prekybos santykių gerinimą taip kuriant Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos prekėmis ir paslaugomis erdvę; toliau daug dėmesio skirti tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos investicijoms, paslaugoms ir darniam vystymuisi;

| y) | pakartoti ilgalaikį ES įsipareigojimą laikytis atitinkamų JT rezoliucijų, visų pirma 2022 m. sausio mėn. JT Saugumo Tarybos rezoliucijos, ir priminti 2022 m. vasario 17 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo Artimųjų Rytų taikos proceso kontekste, remiantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstu sprendimu, pagal kurį saugi Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė, vientisa, suvereni ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos pagal 1967 m. galiojusias sienų linijas, vykdant abipusiškai sutartus lygiaverčius žemės mainus ir Jeruzalę laikant abiejų valstybių sostine; priminti, kad Izraelio gyvenvietės okupuotose Palestinos teritorijose pagal tarptautinę teisę yra neteisėtos; raginti nutraukti veiksmus, kurie galėtų pakenkti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo įgyvendinimui vietoje, ir netęsti gyvenviečių statymo ir terorizmo, nes jie pažeidžia tarptautinę teisę ir neprisideda prie ilgalaikės ir visapusiškos taikos; įspėti, kad dabartinėmis geopolitinėmis aplinkybėmis Artimųjų Rytų taikos procesas gali būti tęsiamas tik remiantis tvirtais ES ir JAV politiniais įsipareigojimais ir didelėmis jų investicijomis; skatinti tiesiogines Izraelio ir palestiniečių derybas; |
| --- | --- |

y)

pakartoti ilgalaikį ES įsipareigojimą laikytis atitinkamų JT rezoliucijų, visų pirma 2022 m. sausio mėn. JT Saugumo Tarybos rezoliucijos, ir priminti 2022 m. vasario 17 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo Artimųjų Rytų taikos proceso kontekste, remiantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstu sprendimu, pagal kurį saugi Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė, vientisa, suvereni ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos pagal 1967 m. galiojusias sienų linijas, vykdant abipusiškai sutartus lygiaverčius žemės mainus ir Jeruzalę laikant abiejų valstybių sostine; priminti, kad Izraelio gyvenvietės okupuotose Palestinos teritorijose pagal tarptautinę teisę yra neteisėtos; raginti nutraukti veiksmus, kurie galėtų pakenkti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo įgyvendinimui vietoje, ir netęsti gyvenviečių statymo ir terorizmo, nes jie pažeidžia tarptautinę teisę ir neprisideda prie ilgalaikės ir visapusiškos taikos; įspėti, kad dabartinėmis geopolitinėmis aplinkybėmis Artimųjų Rytų taikos procesas gali būti tęsiamas tik remiantis tvirtais ES ir JAV politiniais įsipareigojimais ir didelėmis jų investicijomis; skatinti tiesiogines Izraelio ir palestiniečių derybas;

| z) | toliau politiškai ir finansiškai remti atitinkamų Jungtinių Tautų organų, pavyzdžiui, JT pagalbos ir darbų agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), darbą, užtikrinant pakankamą tam skiriamo ES finansavimo ir paramos matomumą ir sinergiją su ES tikslais; |
| --- | --- |

z)

toliau politiškai ir finansiškai remti atitinkamų Jungtinių Tautų organų, pavyzdžiui, JT pagalbos ir darbų agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), darbą, užtikrinant pakankamą tam skiriamo ES finansavimo ir paramos matomumą ir sinergiją su ES tikslais;

| aa) | pripažinti ES finansinės paramos Palestinos Nacionalinei Administracijai ir Palestinos pilietinei visuomenei vietoje svarbą, visų pirma teikiant paramą žmonėms didelių maisto krizių ir energijos trūkumo atvejais, ir skatinti tinkamas sąlygas, kad būtų sušvelninti Rusijos agresijos prieš Ukrainą padariniai, kaip pabrėžė pirmininkė Ursula von der Leyen per savo paskutinį vizitą Ramaloje 2022 m. birželio 14 d.; pabrėžti, kad pilietinės visuomenės organizacijų finansavimas negali būti sustabdytas, jei neturima įrodymų, kad lėšos naudojamos netinkamai; |
| --- | --- |

aa)

pripažinti ES finansinės paramos Palestinos Nacionalinei Administracijai ir Palestinos pilietinei visuomenei vietoje svarbą, visų pirma teikiant paramą žmonėms didelių maisto krizių ir energijos trūkumo atvejais, ir skatinti tinkamas sąlygas, kad būtų sušvelninti Rusijos agresijos prieš Ukrainą padariniai, kaip pabrėžė pirmininkė Ursula von der Leyen per savo paskutinį vizitą Ramaloje 2022 m. birželio 14 d.; pabrėžti, kad pilietinės visuomenės organizacijų finansavimas negali būti sustabdytas, jei neturima įrodymų, kad lėšos naudojamos netinkamai;

| ab) | toliau remti bendradarbiavimą visame regione; atkreipti dėmesį į Abraomo susitarimus, kuriais remiantis buvo abipusiai pripažinti Izraelis, Bahreinas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Marokas ir Sudanas, ir kad jie suteikia galimybę stiprinti šių valstybių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

ab)

toliau remti bendradarbiavimą visame regione; atkreipti dėmesį į Abraomo susitarimus, kuriais remiantis buvo abipusiai pripažinti Izraelis, Bahreinas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Marokas ir Sudanas, ir kad jie suteikia galimybę stiprinti šių valstybių bendradarbiavimą;

| ac) | skatinti regioninį bendradarbiavimą ir remti Izraelio ir arabų valstybių santykių normalizavimą, taip pat skatinti visapusišką Palestinos Nacionalinės Administracijos įtraukimą, atsižvelgiant į ES ir JAV pastangas užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą regione ir laikantis JT sistemos reikalavimų, Arabų taikos iniciatyvos ir Oslo susitarimų; pasinaudoti šiuo postūmiu siekiant paspartinti dialogą ir bendradarbiavimą regione, kad būtų remiamas Artimųjų Rytų taikos procesas ir dviejų valstybių sambūviu pagrįstas sprendimas, taip pat laikomasi tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

ac)

skatinti regioninį bendradarbiavimą ir remti Izraelio ir arabų valstybių santykių normalizavimą, taip pat skatinti visapusišką Palestinos Nacionalinės Administracijos įtraukimą, atsižvelgiant į ES ir JAV pastangas užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą regione ir laikantis JT sistemos reikalavimų, Arabų taikos iniciatyvos ir Oslo susitarimų; pasinaudoti šiuo postūmiu siekiant paspartinti dialogą ir bendradarbiavimą regione, kad būtų remiamas Artimųjų Rytų taikos procesas ir dviejų valstybių sambūviu pagrįstas sprendimas, taip pat laikomasi tarptautinės teisės;

| ad) | įgyvendinant ES strategiją „Global Gateway“ ir užtikrinant sinergiją su pietinėms kaimyninėms šalims skirtu ekonomikos ir investicijų planu, aktyviai remti pradinius planus plėtoti nenutrūkstamą prekybos ryšį per geležinkelio ir jūrų jungiamąsias linijas tarp Pietryčių Azijos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalių, Jordanijos, Izraelio, Palestinos ir Graikijos, nes tai yra į Europos Sąjungą įvežamų prekių ir energijos išteklių įvežimo punktas ir alternatyva iniciatyvai „Viena juosta, vienas kelias“; priminti, kad šis alternatyvus maršrutas dar labiau padidintų ES tiekimo linijų įvairovę ir sykiu ES energetinį saugumą, taip pat sustiprintų pietinių kaimyninių šalių ekonomikos augimo potencialą ir toliau stiprintų regioninės integracijos procesą ir regioninį dialogą bei skatintų ilgalaikę visų regiono šalių partnerystę, bendradarbiavimą ir taiką; |
| --- | --- |

ad)

įgyvendinant ES strategiją „Global Gateway“ ir užtikrinant sinergiją su pietinėms kaimyninėms šalims skirtu ekonomikos ir investicijų planu, aktyviai remti pradinius planus plėtoti nenutrūkstamą prekybos ryšį per geležinkelio ir jūrų jungiamąsias linijas tarp Pietryčių Azijos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalių, Jordanijos, Izraelio, Palestinos ir Graikijos, nes tai yra į Europos Sąjungą įvežamų prekių ir energijos išteklių įvežimo punktas ir alternatyva iniciatyvai „Viena juosta, vienas kelias“; priminti, kad šis alternatyvus maršrutas dar labiau padidintų ES tiekimo linijų įvairovę ir sykiu ES energetinį saugumą, taip pat sustiprintų pietinių kaimyninių šalių ekonomikos augimo potencialą ir toliau stiprintų regioninės integracijos procesą ir regioninį dialogą bei skatintų ilgalaikę visų regiono šalių partnerystę, bendradarbiavimą ir taiką;

| ae) | įgyvendinti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę didinant ES paramą laisvai, tvirtai ir nepriklausomai pilietinei visuomenei visame Viduržemio jūros regione ir palaikant specialų dialogą bei konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir bendruomenėmis; stiprinti ES delegacijų ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjos (ARLEM) ryšius; priminti, kad tai yra esminiai ir būtini tvarios ir tinkamos ekonominės ir žmogaus socialinės raidos skatinimo veiksniai ir jie yra arčiau žmonių, taigi minėtos įgyvendinimo strategijos galėtų pasiekti visas bendruomenes, įskaitant tas, kurios geografiniu ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu yra nepalankioje padėtyje, taip pat žmogaus teisių gynėjus; primygtinai tvirtinti, kad ES parama pilietinės visuomenės organizacijoms neturėtų priklausyti nuo nacionalinių valdžios institucijų patvirtinimo ir kad ji yra labai svarbi visose be išimties regiono šalyse; įgalioti delegacijas pietinėse kaimyninėse šalyse stiprinti ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir įvairiomis visuomenės grupėmis, nes jie yra teritorinio vystymosi skatinimo veiksniai, ir tai daryti visų pirma konsultuojantis dėl ES partnerystės ir investicijų pietinėse kaimyninėse šalyse prioritetų; be to, įgalioti ES delegacijas pietinėse kaimyninėse šalyse įsteigti aukšto lygio patariamąsias tarybas, kurių sudėtis atspindėtų atitinkamų šalių socialinę, ekonominę ir politinę įvairovę ir kuriose dalyvautų ekonomikos, žiniasklaidos, kultūros, akademinės visuomenės, pilietinės visuomenės atstovai ir žinomi jaunimo lyderiai, taip pat socialiniai partneriai ir pagrindiniai žmogaus teisių gynėjai iš atitinkamų šalių, ir kad pagrindiniai suinteresuotieji subjektai labiau atsižvelgtų į ES politikos prioritetus ir ES parengtos politikos struktūrą; |
| --- | --- |

ae)

įgyvendinti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę didinant ES paramą laisvai, tvirtai ir nepriklausomai pilietinei visuomenei visame Viduržemio jūros regione ir palaikant specialų dialogą bei konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir bendruomenėmis; stiprinti ES delegacijų ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjos (ARLEM) ryšius; priminti, kad tai yra esminiai ir būtini tvarios ir tinkamos ekonominės ir žmogaus socialinės raidos skatinimo veiksniai ir jie yra arčiau žmonių, taigi minėtos įgyvendinimo strategijos galėtų pasiekti visas bendruomenes, įskaitant tas, kurios geografiniu ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu yra nepalankioje padėtyje, taip pat žmogaus teisių gynėjus; primygtinai tvirtinti, kad ES parama pilietinės visuomenės organizacijoms neturėtų priklausyti nuo nacionalinių valdžios institucijų patvirtinimo ir kad ji yra labai svarbi visose be išimties regiono šalyse; įgalioti delegacijas pietinėse kaimyninėse šalyse stiprinti ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir įvairiomis visuomenės grupėmis, nes jie yra teritorinio vystymosi skatinimo veiksniai, ir tai daryti visų pirma konsultuojantis dėl ES partnerystės ir investicijų pietinėse kaimyninėse šalyse prioritetų; be to, įgalioti ES delegacijas pietinėse kaimyninėse šalyse įsteigti aukšto lygio patariamąsias tarybas, kurių sudėtis atspindėtų atitinkamų šalių socialinę, ekonominę ir politinę įvairovę ir kuriose dalyvautų ekonomikos, žiniasklaidos, kultūros, akademinės visuomenės, pilietinės visuomenės atstovai ir žinomi jaunimo lyderiai, taip pat socialiniai partneriai ir pagrindiniai žmogaus teisių gynėjai iš atitinkamų šalių, ir kad pagrindiniai suinteresuotieji subjektai labiau atsižvelgtų į ES politikos prioritetus ir ES parengtos politikos struktūrą;

| af) | spręsti žmogaus teisių padėties ir iššūkių, su kuriais susiduria pilietinė visuomenė, klausimus ir remti konkrečias iniciatyvas, kuriomis stiprinamos pilietinės visuomenės organizacijos, žmogaus teisių gynėjai ir nepriklausoma žiniasklaida; užtikrinti, kad šalys partnerės veiksmingai įgyvendintų darbo standartus ir spręstų TDO standartų pažeidimų problemas; |
| --- | --- |

af)

spręsti žmogaus teisių padėties ir iššūkių, su kuriais susiduria pilietinė visuomenė, klausimus ir remti konkrečias iniciatyvas, kuriomis stiprinamos pilietinės visuomenės organizacijos, žmogaus teisių gynėjai ir nepriklausoma žiniasklaida; užtikrinti, kad šalys partnerės veiksmingai įgyvendintų darbo standartus ir spręstų TDO standartų pažeidimų problemas;

| ag) | vykdant Pietų kaimynystės politiką skatinti ir remti reformas demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, gero valdymo ir kovos su korupcija srityse, siekiant naudos žmonėms ir stabilumo regione; |
| --- | --- |

ag)

vykdant Pietų kaimynystės politiką skatinti ir remti reformas demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, gero valdymo ir kovos su korupcija srityse, siekiant naudos žmonėms ir stabilumo regione;

| ah) | ragina visas pietines Viduržemio jūros regiono šalis, rengiantis Egipte vyksiančiai JT klimato kaitos konferencijai COP 27, sudaryti sąlygas laisvai, saugiai ir tarpvalstybinei mokslo ir pilietinės visuomenės organizacijų erdvei; |
| --- | --- |

ah)

ragina visas pietines Viduržemio jūros regiono šalis, rengiantis Egipte vyksiančiai JT klimato kaitos konferencijai COP 27, sudaryti sąlygas laisvai, saugiai ir tarpvalstybinei mokslo ir pilietinės visuomenės organizacijų erdvei;

| ai) | pateikti plataus užmojo ES veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus žmoniškumui, kaip to 2021 m. kovo mėn. prašė Parlamentas, teikiant neatidėliotiną prioritetą Sirijai, kurioje vyksta daugiausiai gyvybių per pastaruosius dešimtmečius pareikalavęs konfliktas, ir pabrėžti, kad reikia dirbti siekiant sukurti stabilią, saugią, vieningą ir klestinčią Libiją, kuri atitiktų visų interesus; |
| --- | --- |

ai)

pateikti plataus užmojo ES veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus žmoniškumui, kaip to 2021 m. kovo mėn. prašė Parlamentas, teikiant neatidėliotiną prioritetą Sirijai, kurioje vyksta daugiausiai gyvybių per pastaruosius dešimtmečius pareikalavęs konfliktas, ir pabrėžti, kad reikia dirbti siekiant sukurti stabilią, saugią, vieningą ir klestinčią Libiją, kuri atitiktų visų interesus;

| aj) | kasmet teikti atnaujintą informaciją, kaip įgyvendinama nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė, ir ypatingą dėmesį skirti Ekonomikos ir investicijų planui numatytų finansinių išteklių išmokėjimui; reguliariai konsultuotis su Parlamentu dėl metinio ir daugiamečio programavimo, susijusio su naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ir ekonomikos ir investicijų plano įgyvendinimu; reguliariai informuoti Parlamentą apie padėtį, susijusią su nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarke, ypač apie jos penkių prioritetų įgyvendinimą ir bendrų dokumentų bei partnerystės prioritetų sudarymą ir vykdymą, ir nuolat informuoti Parlamentą apie minėtą įgyvendinimą ir reagavimą į jo visose ES politikos srityse teikiamas rekomendacijas, taip pat apie papildomus projektus ir programas, kuriais bus stiprinami ES partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis pajėgumai; |
| --- | --- |

aj)

kasmet teikti atnaujintą informaciją, kaip įgyvendinama nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė, ir ypatingą dėmesį skirti Ekonomikos ir investicijų planui numatytų finansinių išteklių išmokėjimui; reguliariai konsultuotis su Parlamentu dėl metinio ir daugiamečio programavimo, susijusio su naujos Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ir ekonomikos ir investicijų plano įgyvendinimu; reguliariai informuoti Parlamentą apie padėtį, susijusią su nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarke, ypač apie jos penkių prioritetų įgyvendinimą ir bendrų dokumentų bei partnerystės prioritetų sudarymą ir vykdymą, ir nuolat informuoti Parlamentą apie minėtą įgyvendinimą ir reagavimą į jo visose ES politikos srityse teikiamas rekomendacijas, taip pat apie papildomus projektus ir programas, kuriais bus stiprinami ES partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis pajėgumai;

| ak) | dėti atitinkamas pastangas siekiant skatinti kultūrų ir religijų dialogą kaip vertingą galimybę propaguoti žmogaus teises ir laisves, kartu spręsti religinio fundamentalizmo, diskriminacijos, neapykantos musulmonams, antisemitizmo klausimus ir kartu kovoti su radikalizacija, neapykantos, smurto ir terorizmo kurstymu; priminti Parlamento pirmininko ketinimą paskirti pasiuntinį religijų dialogo klausimais ir aktyviai įtraukti esamus Komisijos ir Parlamento pasiuntinius religijų dialogo klausimais į bendras religijų dialogo su pietinėmis kaimyninėmis šalimis pastangas; |
| --- | --- |

ak)

dėti atitinkamas pastangas siekiant skatinti kultūrų ir religijų dialogą kaip vertingą galimybę propaguoti žmogaus teises ir laisves, kartu spręsti religinio fundamentalizmo, diskriminacijos, neapykantos musulmonams, antisemitizmo klausimus ir kartu kovoti su radikalizacija, neapykantos, smurto ir terorizmo kurstymu; priminti Parlamento pirmininko ketinimą paskirti pasiuntinį religijų dialogo klausimais ir aktyviai įtraukti esamus Komisijos ir Parlamento pasiuntinius religijų dialogo klausimais į bendras religijų dialogo su pietinėmis kaimyninėmis šalimis pastangas;

| al) | pasinaudoti galimybe parengti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę siekiant sukurti tvirtą dialogo ir bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione pagrindą siekiant išsaugoti ir propaguoti kultūros paveldą ir didinti supratimą apie jo vertingumą, be kita ko, siekiant toliau skatinti turizmą ir ekonomines galimybes; dėti daugiau pastangų siekiant išsaugoti ir skatinti Europos Tarybos Kultūros kelių programą, kurioje dalyvauja ir pietinės kaimyninės šalys ir kuri apima Andalūzų paveldo kelią, Enėjo kelią, Alyvmedžių kelią, kelią „Iter Vitis“ ir Finikiečių kelią; |
| --- | --- |

al)

pasinaudoti galimybe parengti naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę siekiant sukurti tvirtą dialogo ir bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione pagrindą siekiant išsaugoti ir propaguoti kultūros paveldą ir didinti supratimą apie jo vertingumą, be kita ko, siekiant toliau skatinti turizmą ir ekonomines galimybes; dėti daugiau pastangų siekiant išsaugoti ir skatinti Europos Tarybos Kultūros kelių programą, kurioje dalyvauja ir pietinės kaimyninės šalys ir kuri apima Andalūzų paveldo kelią, Enėjo kelią, Alyvmedžių kelią, kelią „Iter Vitis“ ir Finikiečių kelią;

| am) | pasinaudoti galimybe toliau plėtoti ES gebėjimą vykdyti informavimo veiklą ir dialogą su pietinių kaimyninių šalių vyriausybėmis ir parlamentais, remiantis ilgalaikiais ir veiksmingais Parlamento gebėjimais vykdyti tarpparlamentinį dialogą, užtikrinti demokratinę paramą ir parlamentinę diplomatiją, ir, visų pirma, pasinaudoti Parlamento tarpparlamentinėmis delegacijomis ir jų gebėjimais glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamais Parlamento komitetais plėtoti demokratinį ir politinį dialogą ir taip glaudžiau bendradarbiauti su pietinėmis kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

am)

pasinaudoti galimybe toliau plėtoti ES gebėjimą vykdyti informavimo veiklą ir dialogą su pietinių kaimyninių šalių vyriausybėmis ir parlamentais, remiantis ilgalaikiais ir veiksmingais Parlamento gebėjimais vykdyti tarpparlamentinį dialogą, užtikrinti demokratinę paramą ir parlamentinę diplomatiją, ir, visų pirma, pasinaudoti Parlamento tarpparlamentinėmis delegacijomis ir jų gebėjimais glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamais Parlamento komitetais plėtoti demokratinį ir politinį dialogą ir taip glaudžiau bendradarbiauti su pietinėmis kaimyninėmis šalimis;

| an) | užtikrinti tinkamą ryšį tarp naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ir ES bei jos valstybių narių gebėjimo kurti panašiai mąstančių šalių koaliciją, kuri remtų taisyklėmis grindžiamą veiksmingą daugiašalę sistemą, galinčią padidinti tarptautinės bendruomenės pajėgumus spręsti pasaulinius uždavinius; į naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę įtraukti aktyvesnį dialogą pietinių kaimyninių šalių konvergencijos su ES naudos tema ne tik kalbant apie politinį dialogą, stabilumą ir ekonomikos augimą, bet ir apie gebėjimą skatinti taiką ir stabilumą, puoselėti tarptautinės teisės principus ir jų laikytis, kaip agresijos karo prieš Ukrainą atveju, kovoti su ekstremizmu ir puoselėti demokratines vertybes, pagrindines laisves ir žmogaus teises JT sistemoje ir atitinkamuose daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

an)

užtikrinti tinkamą ryšį tarp naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ir ES bei jos valstybių narių gebėjimo kurti panašiai mąstančių šalių koaliciją, kuri remtų taisyklėmis grindžiamą veiksmingą daugiašalę sistemą, galinčią padidinti tarptautinės bendruomenės pajėgumus spręsti pasaulinius uždavinius; į naują Viduržemio jūros regiono darbotvarkę įtraukti aktyvesnį dialogą pietinių kaimyninių šalių konvergencijos su ES naudos tema ne tik kalbant apie politinį dialogą, stabilumą ir ekonomikos augimą, bet ir apie gebėjimą skatinti taiką ir stabilumą, puoselėti tarptautinės teisės principus ir jų laikytis, kaip agresijos karo prieš Ukrainą atveju, kovoti su ekstremizmu ir puoselėti demokratines vertybes, pagrindines laisves ir žmogaus teises JT sistemoje ir atitinkamuose daugiašaliuose forumuose;

| ao) | bendradarbiauti su visomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis, kad būtų parengta Darbotvarke iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslais grindžiama politika, kuria siekiama stiprinti teisinę valstybę, gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei; |
| --- | --- |

ao)

bendradarbiauti su visomis pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis, kad būtų parengta Darbotvarke iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslais grindžiama politika, kuria siekiama stiprinti teisinę valstybę, gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei;

| ap) | paraginti Tarybą visapusiškai pasinaudoti ES visuotiniu sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimu sunkių žmogaus teisių pažeidimų regione atveju; dirbti siekiant išplėsti šios svarbios priemonės taikymo sritį, kad ji apimtų ir korupcijos veiksmus; |
| --- | --- |

ap)

paraginti Tarybą visapusiškai pasinaudoti ES visuotiniu sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimu sunkių žmogaus teisių pažeidimų regione atveju; dirbti siekiant išplėsti šios svarbios priemonės taikymo sritį, kad ji apimtų ir korupcijos veiksmus;

| aq) | dar kartą pasmerkti mirties bausmės taikymą; raginti pietines kaimynines šalis partneres nedelsiant paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą kaip žingsnį siekiant panaikinti mirties bausmę ir pakeisti visus mirties nuosprendžius kitomis bausmėmis; |
| --- | --- |

aq)

dar kartą pasmerkti mirties bausmės taikymą; raginti pietines kaimynines šalis partneres nedelsiant paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą kaip žingsnį siekiant panaikinti mirties bausmę ir pakeisti visus mirties nuosprendžius kitomis bausmėmis;

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui, Komisijai, Regionų komitetui, Viduržemio jūros sąjungos sekretoriatui ir parlamentinei asamblėjai, taip pat Europos Sąjungos valstybių narių ir valstybių, kurios yra Viduržemio jūros sąjungos ir jos parlamentinio aspekto narės, vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 108, 2021 3 26, p. 90.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. rugsėjo 13 d., antradienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Pavojingų krovinių vežimo keliais vienodos tikrinimo procedūros (kodifikuota redakcija) ***I

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2023/C 125/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0483),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0347/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0228/2022),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 105, 2022 3 4, p. 148.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/1999.)

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų sudarymas ***

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinių pakeitimų sudarymo projekto (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 125/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07978/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07978/2022),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinių pakeitimų projektą (07978/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinių pakeitimų projektą (07978/2022),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0181/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0229/2022),

| 1. | pritaria Susitarimo dalinių pakeitimų sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

ES ir Mauricijaus žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas: žvejybos galimybės ir 2017–2021 m. finansinis įnašas. Protokolo galiojimo pratęsimas ***

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pratęsimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 125/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05657/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05657/2022),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pratęsimo projektą (05658/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pratęsimo projektą (05658/2022),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0166/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0211/2022),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mauricijaus Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projektas: 2021 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto: 2021 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2022 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2021 m. lapkričio 24 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2022 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2021 m. lapkričio 24 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (4),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projektą, kurį Komisija priėmė 2022 m. balandžio 12 d. (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projektą, kurį Komisija priėmė 2022 m. balandžio 12 d. (COM(2022)0250),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 18 d. priimtą ir 2022 m. rugpjūčio 16 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 18 d. priimtą ir 2022 m. rugpjūčio 16 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0226/2022),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto tikslas – 2021 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 3 227,1 mln. EUR, įrašyti į 2022 m. biudžetą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto tikslas – 2021 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 3 227,1 mln. EUR, įrašyti į 2022 m. biudžetą;

| B. | kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai yra teigiamas rezultatas pajamų dalyje (2 574,8 mln. EUR) ir nepanaudotos lėšos išlaidų dalyje (652,3 mln. EUR); |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai yra teigiamas rezultatas pajamų dalyje (2 574,8 mln. EUR) ir nepanaudotos lėšos išlaidų dalyje (652,3 mln. EUR);

| C. | kadangi pajamų dalyje perteklių daugiausia lėmė didesnė, nei tikėtasi, muitų suma (1 688,7 mln. EUR) ir didesnė, nei prognozuota finansinių pajamų, delspinigių ir baudų suma (1 110,8 mln. EUR), kuri paskutiniais metų mėnesiais pervesta į Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pajamų dalyje perteklių daugiausia lėmė didesnė, nei tikėtasi, muitų suma (1 688,7 mln. EUR) ir didesnė, nei prognozuota finansinių pajamų, delspinigių ir baudų suma (1 110,8 mln. EUR), kuri paskutiniais metų mėnesiais pervesta į Sąjungos biudžetą;

| D. | kadangi išlaidų dalyje 2021 m. Komisijos nepanaudoti mokėjimai siekia 81 mln. EUR ir 250 mln. EUR iš 2020 m. perkeltų asignavimų (iš jų 183 mln. EUR susiję su skubios paramos priemone), o kitų institucijų 2021 m. nepanaudoti asignavimai siekia 117 mln. EUR ir 77 mln. EUR perkeltų asignavimų; |
| --- | --- |

D.

kadangi išlaidų dalyje 2021 m. Komisijos nepanaudoti mokėjimai siekia 81 mln. EUR ir 250 mln. EUR iš 2020 m. perkeltų asignavimų (iš jų 183 mln. EUR susiję su skubios paramos priemone), o kitų institucijų 2021 m. nepanaudoti asignavimai siekia 117 mln. EUR ir 77 mln. EUR perkeltų asignavimų;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projektą, kuris skirtas vien tik tam, kad, vadovaujantis Finansinio reglamento 18 straipsnio 3 dalimi, į biudžetą būtų įtrauktas 2021 m. susidaręs 3 227,1 mln. EUR perteklius; pažymi, kad 2021 m. 3 227,1 mln. EUR perteklius yra ypač didelis; atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad Komisija, vykdydama biudžetą, turi laikytis patikimo finansų valdymo principų pagal SESV 317 straipsnį ir Finansinio reglamento 33 straipsnį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja, kad 183 mln. EUR suma, kuri buvo skirta COVID-19 vakcinoms įsigyti 2021 m., nebuvo išleista, kaip planavo Komisija, ir nebuvo perskirta kitiems poreikiams finansuoti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo poziciją, kad reikėtų panaudoti visas turimas Sąjungos biudžeto priemones, įskaitant perteklių, kad būtų toliau teikiama kuo didesnė ekonominė ir finansinė parama Ukrainai ir pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms šalims ir dar labiau stiprinami Sąjungos solidarumo pajėgumai siekiant šalinti Rusijos karo Ukrainoje socialines, energetines, žemės ūkio ir ekonomines pasekmes Sąjungai ir jos piliečiams; įspėja, kad šiems neatidėliotiniems poreikiams reikės papildomos paramos iš Sąjungos biudžeto, ir yra pasirengęs remti atitinkamus 2022 m. Sąjungos biudžeto padidinimus būsimuose taisomuosiuose biudžetuose, taip pat ragina Komisiją prireikus pateikti taisomųjų biudžetų, kuriais būtų telkiamos naujos lėšos siekiant reaguoti į šiuos iššūkius; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares šią didelę lėšų, susijusių su numatomu jų BNP pagrįstų įnašų sumažinimu dėl 2021 m. pertekliaus, sumą skirti veiksmams, numatytiems kovai su siaubingomis šio neteisėto, neišprovokuoto ir nepagrįsto agresijos karo prieš Ukrainą pasekmėmis iš biudžeto finansuoti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad, remiantis Komisijos duomenimis, 2021 m. baudos už konkurencijos pažeidimus sudarė 957 mln. EUR; dar kartą laikosi nuomonės, kad turėtų būti sudaryta galimybė vėl panaudoti ne tik bet kokį Sąjungos biudžeto perteklių, susidariusį dėl nepakankamo asignavimų panaudojimo, bet ir visas pajamas, gautas iš baudų arba susijusias su pavėluotais mokėjimais, atitinkamai nesumažinant BNP pagrįstų įnašų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2022 projekto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkei paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 3/2022 yra galutinai priimtas ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 45, 2022 2 24, p. 1.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(4)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(5)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Kapitalo reikalavimų reglamento pakeitimai pertvarkymo srityje (netiesioginio pasirašymo grandinės pasiūlymas) ***I

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl prudencinės tvarkos, taikomos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų grupėms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodikos, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0398/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 13 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 13 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0020/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 122, 2022 3 17, p. 33.

(2)  OL C 152, 2022 4 6, p. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2036.)

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Preliminarus pranešimas dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2021)0569),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas (COM(2021)0568),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (1) (toliau – TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (1) (toliau – TIS),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto preliminarų pranešimą (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto preliminarų pranešimą (A9-0227/2022),

| A. | kadangi 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymai nustatyti naujos kartos Sąjungos biudžeto nuosavus išteklius ir patikslinti 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (toliau – DFP) yra neatsiejamai susiję su 2021 m. liepos 14 d. pateiktu Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymai nustatyti naujos kartos Sąjungos biudžeto nuosavus išteklius ir patikslinti 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (toliau – DFP) yra neatsiejamai susiję su 2021 m. liepos 14 d. pateiktu Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu;

| B. | kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnį Sąjunga turi pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnį Sąjunga turi pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis,

| C. | kadangi, atsižvelgiant į ilgalaikę Parlamento poziciją, naujiems politiniams įsipareigojimams ir tikslams turi būti numatyta naujų lėšų ir jie neturi būti finansuojami kitų Sąjungos programų ir prioritetų sąskaita; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į ilgalaikę Parlamento poziciją, naujiems politiniams įsipareigojimams ir tikslams turi būti numatyta naujų lėšų ir jie neturi būti finansuojami kitų Sąjungos programų ir prioritetų sąskaita;

| D. | kadangi visapusiškas Socialinio klimato fondo integravimas į Sąjungos biudžetą yra Sutarties reikalavimas pagal SESV 310 straipsnio 1 dalį ir išankstinė sąlyga užtikrinant, kad būtų, inter alia, laikomasi Bendrijos metodo, garantuojama parlamentinė atskaitomybė, priežiūra bei kontrolė ir užtikrinamas finansavimo ir daugiamečio programavimo nuspėjamumas bei Sąjungos lygmeniu priimamų sprendimų dėl biudžeto skaidrumas; |
| --- | --- |

D.

kadangi visapusiškas Socialinio klimato fondo integravimas į Sąjungos biudžetą yra Sutarties reikalavimas pagal SESV 310 straipsnio 1 dalį ir išankstinė sąlyga užtikrinant, kad būtų, inter alia, laikomasi Bendrijos metodo, garantuojama parlamentinė atskaitomybė, priežiūra bei kontrolė ir užtikrinamas finansavimo ir daugiamečio programavimo nuspėjamumas bei Sąjungos lygmeniu priimamų sprendimų dėl biudžeto skaidrumas;

| E. | kadangi tuo atveju, jei anglies dioksido kaina padidėtų daugiau, nei buvo numatyta iš pradžių, tai Socialiniam klimato fondui kasmet turėtų būti skiriama papildomų asignavimų proporcingai anglies dioksido kainos didėjimo rodikliui, siekiant toliau remti pažeidžiamus namų ūkius ir transporto naudotojus pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; kadangi tokie metiniai padidinimai turėtų būti įtraukti į DFP, numatant automatiškai koreguoti 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ viršutinę ribą ir mokėjimų viršutinę ribą atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi tuo atveju, jei anglies dioksido kaina padidėtų daugiau, nei buvo numatyta iš pradžių, tai Socialiniam klimato fondui kasmet turėtų būti skiriama papildomų asignavimų proporcingai anglies dioksido kainos didėjimo rodikliui, siekiant toliau remti pažeidžiamus namų ūkius ir transporto naudotojus pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; kadangi tokie metiniai padidinimai turėtų būti įtraukti į DFP, numatant automatiškai koreguoti 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ viršutinę ribą ir mokėjimų viršutinę ribą atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą;

| F. | kadangi pagal SESV 312 straipsnio 5 dalį ir išsamiau Tarpinstituciniame susitarime apibrėžtas nuostatas reikalaujama, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija imtųsi visų reikalingų priemonių, kad palengvintų naujos arba patikslintos DFP priėmimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal SESV 312 straipsnio 5 dalį ir išsamiau Tarpinstituciniame susitarime apibrėžtas nuostatas reikalaujama, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija imtųsi visų reikalingų priemonių, kad palengvintų naujos arba patikslintos DFP priėmimą;

| 1. | išreiškia savo poziciją tik dėl 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymo dėl 2021–2027 m. DFP tikslinimo, pasirinkdamas tikslinį požiūrį, kuris apsiriboja jo pozicija dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu ir yra visapusiškai su ja suderintas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vis dėlto pažymi, kad reikia atlikti platesnio masto dabartinės DFP tikslinimą, nes jau pirmaisiais metais buvo pasiektos jos ribos; atkreipia dėmesį į įvairias krizes ir iššūkius, kuriuos Sąjunga stengiasi įveikti, visų pirma į karą Ukrainoje ir jo padarinius, taip pat į dėl to atsiradusius didelius finansavimo poreikius; todėl ragina Komisiją atlikti išsamią dabartinės DFP veikimo peržiūrą ir pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išsamaus DFP tikslinimo ir padaryti tai kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per pirmąjį 2023 m. ketvirtį; ketina išsamiau išdėstyti savo prašymus, susijusius su šiuo tikslinimu, specialiame pranešime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | visiškai pritaria tam, kad į Sąjungos biudžetą ir DFP būtų įtrauktas Socialinis klimato fondas, ir ši nuostata yra jo ilgalaikės pozicijos, kad visos Sąjungos programos ir fondai turi būti įtraukti į biudžetą, dalis; todėl palankiai vertina, kaip pirmą žingsnį, Komisijos pasiūlymą dėl 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos padidinimo, nes tai yra būtina išankstinė sąlyga, kad Socialinio klimato fondo finansavimas nepakenktų kitoms Sąjungos programoms ir prioritetams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vis dėlto pabrėžia, kad reikia atlikti tam tikras pataisas siekiant atsižvelgti į Parlamento poziciją dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio, įskaitant persvarstytą Socialinio klimato fondo finansinį paketą, ji atspindi atitinkamas iš dalies pakeistos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (2) nuostatas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria specialiam metiniam patikslinimui atsižvelgiant į naujus nuosavus išteklius; mano, kad tai atitinka TIS nustatytą principą, kad su Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės lėšų grąžinimu susijusios Sąjungos biudžeto išlaidos neturėtų lemti nepagrįsto programų išlaidų arba investicinių priemonių pagal DFP sumažinimo, ir tuo pat metu laikomasi biudžeto pajamų universalumo principo; todėl dar kartą patvirtina, kad toks metinis tikslinimas priklauso nuo naujų nuosavų išteklių nustatymo pagal TIS nustatytas veiksmų gaires; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Tarybos ir Komisijos atsižvelgti į šias rekomendacijas ir pakeitimus:






  i) | peržiūrėto Socialinio klimato fondo finansinio paketo poveikis turėtų atsispindėti visame šiame reglamente, įskaitant jo priedą; |
| --- | --- | --- |

6.

i)

peržiūrėto Socialinio klimato fondo finansinio paketo poveikis turėtų atsispindėti visame šiame reglamente, įskaitant jo priedą;

| ii) | turėtų būti atliktas automatinis 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinių ribų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos techninis patikslinimas, siekiant užtikrinti, kad Socialiniam klimato fondui būtų skiriama papildomų asignavimų tuo atveju, jei anglies dioksido kaina, lyginant su pradine prielaida, padidėtų daugiau; |
| --- | --- |

ii)

turėtų būti atliktas automatinis 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinių ribų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos techninis patikslinimas, siekiant užtikrinti, kad Socialiniam klimato fondui būtų skiriama papildomų asignavimų tuo atveju, jei anglies dioksido kaina, lyginant su pradine prielaida, padidėtų daugiau;

| iii) | specialus metinis tikslinimas, grindžiamas naujais nuosavais ištekliais, turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, kad jį būtų galima pratęsti, jei būtų vėluojama priimti kitą DFP, laikantis SESV 312 straipsnio 4 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

iii)

specialus metinis tikslinimas, grindžiamas naujais nuosavais ištekliais, turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, kad jį būtų galima pratęsti, jei būtų vėluojama priimti kitą DFP, laikantis SESV 312 straipsnio 4 dalies nuostatų;

| iv) | pasiūlymas dėl Tarybos reglamento turėtų būti pakeistas taip: |
| --- | --- |

iv)

pasiūlymas dėl Tarybos reglamento turėtų būti pakeistas taip:

Pataisa 1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (3) | pastatų ir kelių transporto sektoriams pradėjus taikyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/87/EB (14), gali atsirasti trumpalaikis socialinis poveikis. Siekiant spręsti šią problemą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX] final įsteigtas (15) Socialinis klimato fondas, finansuotinas iš Sąjungos bendrojo biudžeto pagal daugiametę finansinę programą. Todėl 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimų viršutinė riba turėtų būti pritaikytos 2025, 2026 ir 2027 metams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(3)

pastatų ir kelių transporto sektoriams pradėjus taikyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/87/EB (14), gali atsirasti trumpalaikis socialinis poveikis. Siekiant spręsti šią problemą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX] final įsteigtas (15) Socialinis klimato fondas, finansuotinas iš Sąjungos bendrojo biudžeto pagal daugiametę finansinę programą. Todėl 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimų viršutinė riba turėtų būti pritaikytos 2025, 2026 ir 2027 metams;

| (3) | pastatų ir kelių transporto sektoriams pradėjus taikyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/87/EB (14), gali atsirasti trumpalaikis socialinis poveikis. Siekiant spręsti šią problemą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX] final įsteigtas (15) Socialinis klimato fondas, finansuotinas iš Sąjungos bendrojo biudžeto pagal daugiametę finansinę programą. Todėl 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimų viršutinė riba turėtų būti pritaikytos 2024, 2025, 2026 ir 2027 metams.
  Tuo atveju, jei anglies dioksido kaina padidėtų daugiau, nei buvo numatyta iš pradžių, tai Socialiniam klimato fondui kasmet turėtų būti skiriama papildomų asignavimų proporcingai anglies dioksido kainos didėjimo rodikliui, siekiant toliau remti pažeidžiamus namų ūkius ir transporto naudotojus pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Tokie metiniai padidinimai turėtų būti įtraukti į daugiametę finansinę programą, numatant automatiškai koreguoti 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ viršutinę ribą ir mokėjimų asignavimų viršutinę ribą atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą; |
| --- | --- |

(3)

pastatų ir kelių transporto sektoriams pradėjus taikyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/87/EB (14), gali atsirasti trumpalaikis socialinis poveikis. Siekiant spręsti šią problemą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX] final įsteigtas (15) Socialinis klimato fondas, finansuotinas iš Sąjungos bendrojo biudžeto pagal daugiametę finansinę programą. Todėl 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimų viršutinė riba turėtų būti pritaikytos 2024, 2025, 2026 ir 2027 metams.
  Tuo atveju, jei anglies dioksido kaina padidėtų daugiau, nei buvo numatyta iš pradžių, tai Socialiniam klimato fondui kasmet turėtų būti skiriama papildomų asignavimų proporcingai anglies dioksido kainos didėjimo rodikliui, siekiant toliau remti pažeidžiamus namų ūkius ir transporto naudotojus pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Tokie metiniai padidinimai turėtų būti įtraukti į daugiametę finansinę programą, numatant automatiškai koreguoti 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ viršutinę ribą ir mokėjimų asignavimų viršutinę ribą atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą;

Pataisa 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (3a) | Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos iki 2025 m. liepos 1 d., kad institucijos galėtų ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį ankstesnėje šiuo reglamentu nustatytoje daugiametėje finansinėje programoje paskutiniams metams numatytos viršutinės ribos ir kitos nuostatos, įskaitant 2 skyriuje nustatytus daugiametės finansinės programos patikslinimus, turi būti toliau taikomi tuo atveju, jei nauja daugiametė finansinė programa nebūtų priimta iki šiame reglamente nustatyto daugiametės finansinės programos laikotarpio pabaigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(3a)

Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos iki 2025 m. liepos 1 d., kad institucijos galėtų ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį ankstesnėje šiuo reglamentu nustatytoje daugiametėje finansinėje programoje paskutiniams metams numatytos viršutinės ribos ir kitos nuostatos, įskaitant 2 skyriuje nustatytus daugiametės finansinės programos patikslinimus, turi būti toliau taikomi tuo atveju, jei nauja daugiametė finansinė programa nebūtų priimta iki šiame reglamente nustatyto daugiametės finansinės programos laikotarpio pabaigos;

Pataisa 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1) | 4 
  straipsnio 4 dalis pakeičiama
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

1)

4 
  straipsnio 4 dalis pakeičiama
  taip:

| 1) | 4 
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip: |
| --- | --- |

1)

4 
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip:

| a) | 1 dalis


  papildoma šiuo punktu: |
| --- | --- |

a)

1 dalis


  papildoma šiuo punktu:

| | „f) | apskaičiuoja papildomus asignavimus atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą ir 4b straipsnyje nurodyto metinio koregavimo rezultatus“; |
| --- | --- | --- |

„f)

apskaičiuoja papildomus asignavimus atsižvelgiant į anglies dioksido kainų svyravimą ir 4b straipsnyje nurodyto metinio koregavimo rezultatus“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nedarant poveikio 4a, 6 ir 7 straipsniams, neatliekami jokie tolesni atitinkamų metų techniniai patikslinimai nei tais pačiais metais, nei kaip ex post pataisos vėlesniais metais.“;

„4.   Nedarant poveikio 4a,
  4b
  , 6 ir 7 straipsniams, neatliekami jokie tolesni atitinkamų metų techniniai patikslinimai nei tais pačiais metais, nei kaip ex post pataisos vėlesniais metais.“;

Pataisa 4

Pataisa 4

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punktas

1 straipsnio 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2) | įterpiamas 4a straipsnis
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2)

įterpiamas 4a straipsnis
  :

įterpiamas 4a straipsnis

| 2) | įterpiami šie straipsniai
  : |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai
  :

įterpiami šie straipsniai

„4a straipsnis

„4a straipsnis

Naujais nuosavais ištekliais grindžiamas specialus metinis patikslinimas

Naujais nuosavais ištekliais grindžiamas specialus metinis patikslinimas

1.   Nuo 2024 m., pateikus n – 1 metų preliminarias ataskaitas pagal Finansinio reglamento 245 straipsnio 3 dalį, 2b išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų išlaidų viršutinė riba ir einamųjų metų mokėjimų asignavimų viršutinė riba patikslinamos padidinant sumas.

1.   Nuo 2024 m., pateikus n – 1 metų preliminarias ataskaitas pagal Finansinio reglamento 245 straipsnio 3 dalį, 2b išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų išlaidų viršutinė riba ir einamųjų metų mokėjimų asignavimų viršutinė riba patikslinamos padidinant sumas.

2.   Šis metinis patikslinimas apima šias sumas:

2.   Šis metinis patikslinimas apima šias sumas:

| a) | 2024, 2025 ir 2026 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių; |
| --- | --- |

a)

2024, 2025 ir 2026 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių;

| a) | 2024, 2025 ir 2026 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių; |
| --- | --- |

a)

2024, 2025 ir 2026 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių;

| b) | 2027 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių, atėmus fiksuotą
  8 000
   mln. EUR sumą (2018 m. kainomis). |
| --- | --- |

b)

2027 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių, atėmus fiksuotą
  8 000
   mln. EUR sumą (2018 m. kainomis).

8 000

| b) | 2027 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių, atėmus fiksuotą
  2 800
   mln. EUR sumą (2018 m. kainomis). |
| --- | --- |

b)

2027 m. – sumą, lygią pajamų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytas preliminarias ataskaitas, sumai, gautai iš Nuosavų išteklių sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose nurodytų išteklių, atėmus fiksuotą
  2 800
   mln. EUR sumą (2018 m. kainomis).

2 800

Pirmoje pastraipoje nurodyti metiniai patikslinimai 2024–2027 m. laikotarpiu neviršija 15 000  mln. EUR (2018 m. kainomis) per metus.

Pirmoje pastraipoje nurodyti metiniai patikslinimai 2024–2027 m. laikotarpiu neviršija 15 000  mln. EUR (2018 m. kainomis) per metus.

3.   Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai 2 dalyje nurodytų metinių patikslinimų rezultatus per 15 dienų nuo n – 1 metų preliminarių ataskaitų pateikimo pagal Finansinio reglamento 245 straipsnio 3 dalį.“;

3.   Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai 2 dalyje nurodytų metinių patikslinimų rezultatus per 15 dienų nuo n – 1 metų preliminarių ataskaitų pateikimo pagal Finansinio reglamento 245 straipsnio 3 dalį.“;

4b straipsnis

4b straipsnis

Anglies dioksido kainų svyravimais grindžiamas specialus metinis patikslinimas

Anglies dioksido kainų svyravimais grindžiamas specialus metinis patikslinimas

1.
     
  Nuo 2025 m. 3 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai ir aplinka“ įsipareigojimų asignavimų viršutinės išlaidų ribos ir einamųjų metų mokėjimų asignavimų viršutinės ribos metinis padidinimas atliekamas, jei n-1 metais apskaičiuota vidutinė anglies dioksido kaina yra didesnė už pradinę prielaidą.

2.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas metinis patikslinimas, padidinant sumą, yra lygus sumai, apskaičiuotai padauginus metinį asignavimą, skiriamą iš pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [XXX], kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas, 9 straipsnyje numatyto finansinio paketo, iš procentinės dalies, kuria n-1 metais apskaičiuota vidutinė anglies dioksido kaina viršija pradinę prielaidą.;“

Pataisa 5

Pataisa 5

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 punktas

1 straipsnio 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3) | 11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

3)

11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

| 3) | 11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |
| --- | --- |

3)

11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„4a straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos sumos, atitinkančios patikslinimus padidinant sumas, papildo šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas didžiausias galimas sumas.“;

„4a straipsnio 1 dalyje
  , 4b straipsnyje
  ir 5 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos sumos, atitinkančios patikslinimus padidinant sumas, papildo šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas didžiausias galimas sumas.“;

Pataisa 6

Pataisa 6

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 4) | I priedas pakeičiamas
  šio reglamento I priedo tekstu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

4)

I priedas pakeičiamas
  šio reglamento I priedo tekstu
  .

šio reglamento I priedo tekstu

| 4) | I priedas pakeičiamas
  taip
  : |
| --- | --- |

4)

I priedas pakeičiamas
  taip
  :

taip

„I PRIEDAS

DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA (ES 27)

| (mln. EUR, 2018 m. kainomis) |
| --- |
| ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Iš viso 2021–2027 m. |
| 1. | Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika |

(mln. EUR, 2018 m. kainomis)

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Iš viso 2021–2027 m.

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Sanglauda, atsparumas ir vertybės |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda |
| --- | --- |

2a.

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Atsparumas ir vertybės |
| --- | --- |

2b.

Atsparumas ir vertybės

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Gamtos ištekliai ir aplinka |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migracija ir sienų valdymas |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Saugumas ir gynyba |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Kaimyninės šalys ir pasaulis |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Europos viešasis administravimas |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

iš jų: Institucijų administracinės išlaidos

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

IŠ VISO MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]“.

| 7. | yra pasirengęs pradėti derybas siekiant patobulinti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

7.

yra pasirengęs pradėti derybas siekiant patobulinti Komisijos pasiūlymą;

o

o o

| 8. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

1

(2)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

2

(14)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

14

(15)  OL [...], [...], p. [...].

15

(14)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

14

(15)  OL [...], [...], p. [...].

15

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Kovos su miškų naikinimu reglamentas ***I

2022 m. rugsėjo 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/21)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | miškai, teikiantys prieglobstį didžiajai
  daliai
  Žemės sausumos
  biologinei įvairovei
  , teikia ir labai įvairią naudą aplinkai, taip pat ekonominę bei socialinę naudą, įskaitant medieną ir su mediena nesusijusius miško produktus bei ekosistemines paslaugas, būtinas žmonijai. Jie palaiko ekosistemų funkcijas, padeda apsaugoti klimato sistemą, užtikrina švarų orą ir atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį valant vandenis ir dirvožemius
  bei
  išsaugant vandenį. Be to, miškai suteikia pragyvenimo šaltinį ir pajamas maždaug trečdaliui pasaulio gyventojų, tad jų naikinimas turi rimtų padarinių pažeidžiamiausių žmonių, įskaitant čiabuvių ir vietos bendruomenes, kurios labai priklauso nuo miškų ekosistemų, pragyvenimui (18). Be to, naikinant ir
  alinant
  miškus mažėja būtinų anglies dioksido absorbentų ir didėja naujų ligų
  perėjimo nuo gyvūnų žmonėms
  tikimybė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

miškai, teikiantys prieglobstį didžiajai
  daliai
  Žemės sausumos
  biologinei įvairovei
  , teikia ir labai įvairią naudą aplinkai, taip pat ekonominę bei socialinę naudą, įskaitant medieną ir su mediena nesusijusius miško produktus bei ekosistemines paslaugas, būtinas žmonijai. Jie palaiko ekosistemų funkcijas, padeda apsaugoti klimato sistemą, užtikrina švarų orą ir atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį valant vandenis ir dirvožemius
  bei
  išsaugant vandenį. Be to, miškai suteikia pragyvenimo šaltinį ir pajamas maždaug trečdaliui pasaulio gyventojų, tad jų naikinimas turi rimtų padarinių pažeidžiamiausių žmonių, įskaitant čiabuvių ir vietos bendruomenes, kurios labai priklauso nuo miškų ekosistemų, pragyvenimui (18). Be to, naikinant ir
  alinant
  miškus mažėja būtinų anglies dioksido absorbentų ir didėja naujų ligų
  perėjimo nuo gyvūnų žmonėms
  tikimybė;

| (1) | miškai, teikiantys prieglobstį didžiajai Žemės sausumos
  biologinės įvairovės daliai
  , teikia ir labai įvairią naudą aplinkai, taip pat ekonominę bei socialinę naudą, įskaitant medieną ir su mediena nesusijusius miško produktus bei ekosistemines paslaugas, būtinas žmonijai. Jie palaiko ekosistemų funkcijas, padeda apsaugoti klimato sistemą, užtikrina švarų orą ir atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį valant vandenis ir dirvožemius
  , taip pat
  išsaugant vandenį
  ir papildant jo išteklius, o daugiau nei ketvirtadalis šiuolaikinių vaistų išgaunama iš atogrąžų miškų augalų. Dideli miškų plotai yra drėgmės šaltinis ir padeda užkirsti kelią žemyninių regionų dykumėjimui
  . Be to, miškai suteikia pragyvenimo šaltinį ir pajamas maždaug trečdaliui pasaulio gyventojų, tad jų naikinimas turi rimtų padarinių pažeidžiamiausių žmonių, įskaitant čiabuvių
  tautas
  ir vietos bendruomenes, kurios labai priklauso nuo miškų ekosistemų, pragyvenimui (18). Be to, naikinant
  , alinant
  ir
  pertvarkant
  miškus mažėja būtinų anglies dioksido absorbentų
  ; Dėl miškų naikinimo, alinimo
  ir
  pertvarkymo taip pat daugėja laukinių ir naminių gyvūnų bei žmonių kontaktų, todėl
  didėja
  ir
  naujų ligų
  plitimo bei naujų epidemijų ir pandemijų
  tikimybė. |
| --- | --- |

(1)

miškai, teikiantys prieglobstį didžiajai Žemės sausumos
  biologinės įvairovės daliai
  , teikia ir labai įvairią naudą aplinkai, taip pat ekonominę bei socialinę naudą, įskaitant medieną ir su mediena nesusijusius miško produktus bei ekosistemines paslaugas, būtinas žmonijai. Jie palaiko ekosistemų funkcijas, padeda apsaugoti klimato sistemą, užtikrina švarų orą ir atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį valant vandenis ir dirvožemius
  , taip pat
  išsaugant vandenį
  ir papildant jo išteklius, o daugiau nei ketvirtadalis šiuolaikinių vaistų išgaunama iš atogrąžų miškų augalų. Dideli miškų plotai yra drėgmės šaltinis ir padeda užkirsti kelią žemyninių regionų dykumėjimui
  . Be to, miškai suteikia pragyvenimo šaltinį ir pajamas maždaug trečdaliui pasaulio gyventojų, tad jų naikinimas turi rimtų padarinių pažeidžiamiausių žmonių, įskaitant čiabuvių
  tautas
  ir vietos bendruomenes, kurios labai priklauso nuo miškų ekosistemų, pragyvenimui (18). Be to, naikinant
  , alinant
  ir
  pertvarkant
  miškus mažėja būtinų anglies dioksido absorbentų
  ; Dėl miškų naikinimo, alinimo
  ir
  pertvarkymo taip pat daugėja laukinių ir naminių gyvūnų bei žmonių kontaktų, todėl
  didėja
  ir
  naujų ligų
  plitimo bei naujų epidemijų ir pandemijų
  tikimybė.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | miškai naikinami ir
  alinami
  nerimą keliančiu greičiu. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija skaičiuoja, kad 1990–2020 m. visame pasaulyje prarasta 420 mln. hektarų miško – už Europos Sąjungą didesnis plotas, kuris sudaro apie 10 proc. visų likusių pasaulio miškų (19). Miškų naikinimas ir
  alinimas
  savo ruožtu yra svarbūs visuotinio atšilimo ir biologinės įvairovės nykimo – dviejų svarbiausių mūsų laikų aplinkos problemų – veiksniai. Tačiau kasmet pasaulyje ir toliau prarandama 10 mln. hektarų miško; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

miškai naikinami ir
  alinami
  nerimą keliančiu greičiu. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija skaičiuoja, kad 1990–2020 m. visame pasaulyje prarasta 420 mln. hektarų miško – už Europos Sąjungą didesnis plotas, kuris sudaro apie 10 proc. visų likusių pasaulio miškų (19). Miškų naikinimas ir
  alinimas
  savo ruožtu yra svarbūs visuotinio atšilimo ir biologinės įvairovės nykimo – dviejų svarbiausių mūsų laikų aplinkos problemų – veiksniai. Tačiau kasmet pasaulyje ir toliau prarandama 10 mln. hektarų miško;

| (2) | miškai naikinami
  , alinami
  ir
  pertvarkomi
  nerimą keliančiu greičiu. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija skaičiuoja, kad 1990–2020 m. visame pasaulyje prarasta 420 mln. hektarų miško – už Europos Sąjungą didesnis plotas, kuris sudaro apie 10 proc. visų likusių pasaulio miškų (19). Miškų naikinimas
  , alinimas
  ir
  pertvarkymas
  savo ruožtu yra svarbūs visuotinio atšilimo ir biologinės įvairovės nykimo – dviejų svarbiausių mūsų laikų aplinkos problemų – veiksniai. Tačiau kasmet pasaulyje ir toliau prarandama 10 mln. hektarų miško;
  Klimato kaita taip pat daro didelį poveikį miškams, todėl, siekiant užtikrinti miškų gebėjimą prisitaikyti ir jų atsparumą per ateinančius dešimtmečius reikės spręsti daug uždavinių; |
| --- | --- |

(2)

miškai naikinami
  , alinami
  ir
  pertvarkomi
  nerimą keliančiu greičiu. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija skaičiuoja, kad 1990–2020 m. visame pasaulyje prarasta 420 mln. hektarų miško – už Europos Sąjungą didesnis plotas, kuris sudaro apie 10 proc. visų likusių pasaulio miškų (19). Miškų naikinimas
  , alinimas
  ir
  pertvarkymas
  savo ruožtu yra svarbūs visuotinio atšilimo ir biologinės įvairovės nykimo – dviejų svarbiausių mūsų laikų aplinkos problemų – veiksniai. Tačiau kasmet pasaulyje ir toliau prarandama 10 mln. hektarų miško;
  Klimato kaita taip pat daro didelį poveikį miškams, todėl, siekiant užtikrinti miškų gebėjimą prisitaikyti ir jų atsparumą per ateinančius dešimtmečius reikės spręsti daug uždavinių;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis.

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | naikinant ir
  alinant
  miškus įvairiais būdais prisidedama prie pasaulinės klimato krizės. Svarbiausia, kad dėl susijusių miškų gaisrų didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, visam laikui sunaikinami anglies dioksido absorbentai, mažėja paveiktos vietovės atsparumas klimato kaitai ir drastiškai
  sumažėja
  jos biologinė įvairovė. Vien miškų naikinimas lemia 11 proc. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (20). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

naikinant ir
  alinant
  miškus įvairiais būdais prisidedama prie pasaulinės klimato krizės. Svarbiausia, kad dėl susijusių miškų gaisrų didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, visam laikui sunaikinami anglies dioksido absorbentai, mažėja paveiktos vietovės atsparumas klimato kaitai ir drastiškai
  sumažėja
  jos biologinė įvairovė. Vien miškų naikinimas lemia 11 proc. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (20).

| (3) | naikinant
  , alinant
  ir
  pertvarkant
  miškus įvairiais būdais prisidedama prie pasaulinės klimato krizės. Svarbiausia, kad dėl susijusių miškų gaisrų didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, visam laikui sunaikinami anglies dioksido absorbentai, mažėja paveiktos vietovės atsparumas klimato kaitai ir drastiškai
  mažėja
  jos biologinė įvairovė
  , atsparumas ligoms ir kenkėjams
  . Vien miškų naikinimas lemia 11 proc. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (20). |
| --- | --- |

(3)

naikinant
  , alinant
  ir
  pertvarkant
  miškus įvairiais būdais prisidedama prie pasaulinės klimato krizės. Svarbiausia, kad dėl susijusių miškų gaisrų didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, visam laikui sunaikinami anglies dioksido absorbentai, mažėja paveiktos vietovės atsparumas klimato kaitai ir drastiškai
  mažėja
  jos biologinė įvairovė
  , atsparumas ligoms ir kenkėjams
  . Vien miškų naikinimas lemia 11 proc. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio (20).

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | kaip matyti iš naujausių tyrimų, dėl klimato kaitos nyksta biologinė įvairovė visame pasaulyje, o biologinės įvairovės nykimas dar labiau pablogina klimato kaitą. Biologinė įvairovė
  padeda sušvelninti
  klimato
  kaitą
  . Vabzdžiai, paukščiai ir žinduoliai veikia kaip apdulkintojai, sėklų platintojai ir gali padėti efektyviau, tiesiogiai ar netiesiogiai kaupti anglies dioksidą. Miškai taip pat užtikrina nuolatinį vandens išteklių papildymą ir sausrų bei jų žalingo poveikio vietos bendruomenėms, įskaitant čiabuvius, prevenciją. Drastiškai mažinti miškų naikinimą ir
  alinimą
  bei sistemiškai atkurti miškus ir kitas ekosistemas yra vienintelė didžiausia gamta pagrįsta klimato kaitos švelninimo galimybė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

kaip matyti iš naujausių tyrimų, dėl klimato kaitos nyksta biologinė įvairovė visame pasaulyje, o biologinės įvairovės nykimas dar labiau pablogina klimato kaitą. Biologinė įvairovė
  padeda sušvelninti
  klimato
  kaitą
  . Vabzdžiai, paukščiai ir žinduoliai veikia kaip apdulkintojai, sėklų platintojai ir gali padėti efektyviau, tiesiogiai ar netiesiogiai kaupti anglies dioksidą. Miškai taip pat užtikrina nuolatinį vandens išteklių papildymą ir sausrų bei jų žalingo poveikio vietos bendruomenėms, įskaitant čiabuvius, prevenciją. Drastiškai mažinti miškų naikinimą ir
  alinimą
  bei sistemiškai atkurti miškus ir kitas ekosistemas yra vienintelė didžiausia gamta pagrįsta klimato kaitos švelninimo galimybė;

| (4) | kaip matyti iš naujausių tyrimų, dėl klimato kaitos nyksta biologinė įvairovė visame pasaulyje, o biologinės įvairovės nykimas dar labiau pablogina klimato kaitą. Biologinė įvairovė
  ir ekosistemos yra labai svarbios
  klimato
  kaitai atspariam vystymuisi

   (1a). Vabzdžiai, paukščiai ir žinduoliai veikia kaip apdulkintojai, sėklų platintojai ir gali padėti efektyviau, tiesiogiai ar netiesiogiai kaupti anglies dioksidą. Miškai taip pat užtikrina nuolatinį vandens išteklių papildymą ir sausrų bei jų žalingo poveikio vietos bendruomenėms, įskaitant čiabuvius, prevenciją. Drastiškai mažinti miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  bei sistemiškai atkurti miškus ir kitas ekosistemas yra vienintelė didžiausia gamta pagrįsta klimato kaitos švelninimo galimybė; |
| --- | --- |

(4)

kaip matyti iš naujausių tyrimų, dėl klimato kaitos nyksta biologinė įvairovė visame pasaulyje, o biologinės įvairovės nykimas dar labiau pablogina klimato kaitą. Biologinė įvairovė
  ir ekosistemos yra labai svarbios
  klimato
  kaitai atspariam vystymuisi

   (1a). Vabzdžiai, paukščiai ir žinduoliai veikia kaip apdulkintojai, sėklų platintojai ir gali padėti efektyviau, tiesiogiai ar netiesiogiai kaupti anglies dioksidą. Miškai taip pat užtikrina nuolatinį vandens išteklių papildymą ir sausrų bei jų žalingo poveikio vietos bendruomenėms, įskaitant čiabuvius, prevenciją. Drastiškai mažinti miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  bei sistemiškai atkurti miškus ir kitas ekosistemas yra vienintelė didžiausia gamta pagrįsta klimato kaitos švelninimo galimybė;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | biologinė įvairovė yra būtina ekosistemų ir jų funkcijų atsparumui vietos ir pasaulio lygmenimis. Daugiau nei pusė pasaulio bendrojo vidaus produkto priklauso nuo gamtos ir jos teikiamų paslaugų. Trys pagrindiniai ekonomikos sektoriai – statybos, žemės ūkio, maisto ir gėrimų – labai priklauso nuo gamtos. Biologinės įvairovės nykimas kelia grėsmę tvariems vandens ciklams ir mūsų maisto sistemoms, todėl kyla pavojus mūsų apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai. Daugiau kaip 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų rūšių priklauso nuo gyvūnų atliekamo apdulkinimo. Be to,
  keletas
  pramonės sektorių
  remiasi genetine įvairove
  ir
  ekosisteminėmis paslaugomis kaip svarbiais gamybos
  , visų
  pirma vaistų
  ,
  užtikrinimo veiksniais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

biologinė įvairovė yra būtina ekosistemų ir jų funkcijų atsparumui vietos ir pasaulio lygmenimis. Daugiau nei pusė pasaulio bendrojo vidaus produkto priklauso nuo gamtos ir jos teikiamų paslaugų. Trys pagrindiniai ekonomikos sektoriai – statybos, žemės ūkio, maisto ir gėrimų – labai priklauso nuo gamtos. Biologinės įvairovės nykimas kelia grėsmę tvariems vandens ciklams ir mūsų maisto sistemoms, todėl kyla pavojus mūsų apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai. Daugiau kaip 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų rūšių priklauso nuo gyvūnų atliekamo apdulkinimo. Be to,
  keletas
  pramonės sektorių
  remiasi genetine įvairove
  ir
  ekosisteminėmis paslaugomis kaip svarbiais gamybos
  , visų
  pirma vaistų
  ,
  užtikrinimo veiksniais
  ;

| (5) | biologinė įvairovė yra būtina ekosistemų ir jų funkcijų atsparumui vietos ir pasaulio lygmenimis. Daugiau nei pusė pasaulio bendrojo vidaus produkto priklauso nuo gamtos ir jos teikiamų paslaugų. Trys pagrindiniai ekonomikos sektoriai – statybos, žemės ūkio, maisto ir gėrimų – labai priklauso nuo gamtos. Biologinės įvairovės nykimas kelia grėsmę tvariems vandens ciklams ir mūsų maisto sistemoms, todėl kyla pavojus mūsų apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai. Daugiau kaip 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų rūšių priklauso nuo gyvūnų atliekamo apdulkinimo. Be to,
  genetinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos, randamos kompleksiniuose natūraliai atsinaujinančiuose miškuose, kuriuose vyrauja tvarūs kompleksiniai simbiotiniai ryšiai, yra svarbūs keleto
  pramonės sektorių
  , visų pirma vaistų, įskaitant antimikrobines medžiagas, gamybos užtikrinimo veiksniai. Be to, transpiracija – procesas, kurio metu medžiai ima vandenį iš žemės ir išleidžia jį į atmosferą per savo lapus, yra svarbus vandens patekimo į atmosferą šaltinis ir manoma, kad taip susidaro apie pusę visų kritulių. Todėl miškų naikinimas turi labai didelės įtakos kritulių kiekiui ir natūraliam vandens srautų reguliavimui tiek miškuose, tiek aplinkinėse teritorijose. Miškų naikinimo poveikis Žemės vandens recirkuliavimo sistemai gali būti toks pat pražūtingas kaip ir jo poveikis klimato kaitai; |
| --- | --- |

(5)

biologinė įvairovė yra būtina ekosistemų ir jų funkcijų atsparumui vietos ir pasaulio lygmenimis. Daugiau nei pusė pasaulio bendrojo vidaus produkto priklauso nuo gamtos ir jos teikiamų paslaugų. Trys pagrindiniai ekonomikos sektoriai – statybos, žemės ūkio, maisto ir gėrimų – labai priklauso nuo gamtos. Biologinės įvairovės nykimas kelia grėsmę tvariems vandens ciklams ir mūsų maisto sistemoms, todėl kyla pavojus mūsų apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai. Daugiau kaip 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų rūšių priklauso nuo gyvūnų atliekamo apdulkinimo. Be to,
  genetinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos, randamos kompleksiniuose natūraliai atsinaujinančiuose miškuose, kuriuose vyrauja tvarūs kompleksiniai simbiotiniai ryšiai, yra svarbūs keleto
  pramonės sektorių
  , visų pirma vaistų, įskaitant antimikrobines medžiagas, gamybos užtikrinimo veiksniai. Be to, transpiracija – procesas, kurio metu medžiai ima vandenį iš žemės ir išleidžia jį į atmosferą per savo lapus, yra svarbus vandens patekimo į atmosferą šaltinis ir manoma, kad taip susidaro apie pusę visų kritulių. Todėl miškų naikinimas turi labai didelės įtakos kritulių kiekiui ir natūraliam vandens srautų reguliavimui tiek miškuose, tiek aplinkinėse teritorijose. Miškų naikinimo poveikis Žemės vandens recirkuliavimo sistemai gali būti toks pat pražūtingas kaip ir jo poveikis klimato kaitai;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir miškų naikinimas yra pasaulinės svarbos klausimai, turintys įtakos žmonijos išlikimui ir tvarioms gyvenimo sąlygoms Žemėje. Dėl spartesnės klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir aplinkos būklės blogėjimo, taip pat apčiuopiamų jų pražūtingo poveikio gamtai, žmonių gyvenimo sąlygoms ir vietos ekonomikai pavyzdžių žalioji pertvarka buvo pripažinta pagrindiniu mūsų laikų tikslu ir kartų lygybės klausimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir miškų naikinimas yra pasaulinės svarbos klausimai, turintys įtakos žmonijos išlikimui ir tvarioms gyvenimo sąlygoms Žemėje. Dėl spartesnės klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir aplinkos būklės blogėjimo, taip pat apčiuopiamų jų pražūtingo poveikio gamtai, žmonių gyvenimo sąlygoms ir vietos ekonomikai pavyzdžių žalioji pertvarka buvo pripažinta pagrindiniu mūsų laikų tikslu ir kartų lygybės klausimu;

| (6) | klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir miškų naikinimas yra pasaulinės svarbos klausimai, turintys įtakos žmonijos išlikimui ir tvarioms gyvenimo sąlygoms Žemėje. Dėl spartesnės klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir aplinkos būklės blogėjimo, taip pat apčiuopiamų jų pražūtingo poveikio gamtai, žmonių gyvenimo sąlygoms ir vietos ekonomikai pavyzdžių žalioji pertvarka buvo pripažinta pagrindiniu mūsų laikų tikslu ir
  lyčių lygybės bei
  kartų lygybės klausimu; |
| --- | --- |

(6)

klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir miškų naikinimas yra pasaulinės svarbos klausimai, turintys įtakos žmonijos išlikimui ir tvarioms gyvenimo sąlygoms Žemėje. Dėl spartesnės klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir aplinkos būklės blogėjimo, taip pat apčiuopiamų jų pražūtingo poveikio gamtai, žmonių gyvenimo sąlygoms ir vietos ekonomikai pavyzdžių žalioji pertvarka buvo pripažinta pagrindiniu mūsų laikų tikslu ir
  lyčių lygybės bei
  kartų lygybės klausimu;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | iš 2020 metais užfiksuotų 227 mirtinų išpuolių prieš aplinkos ir žemės gynėjus, 70 proc. nužudytųjų siekė apsaugoti pasaulio miškus nuo miškų naikinimo ir pramonės plėtros. Tie išpuoliai buvo neproporcingai nukreipti prieš čiabuvius, kurie tapo trečdalio 2020 m. užregistruotų nužudymų aukomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

iš 2020 metais užfiksuotų 227 mirtinų išpuolių prieš aplinkos ir žemės gynėjus, 70 proc. nužudytųjų siekė apsaugoti pasaulio miškus nuo miškų naikinimo ir pramonės plėtros. Tie išpuoliai buvo neproporcingai nukreipti prieš čiabuvius, kurie tapo trečdalio 2020 m. užregistruotų nužudymų aukomis;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Sąjungos vartojimas yra svarbi miškų naikinimo ir alinimo visame pasaulyje varomoji jėga. Iniciatyvos poveikio vertinime apskaičiuota, kad, nesiimant tinkamų reguliavimo srities intervencinių veiksmų, dėl šešių
  į taikymo sritį įtrauktų
  prekių (medienos, galvijų, sojų, alyvpalmių aliejaus, kakavos ir kavos) ES suvartojimo ir gamybos iki 2030 m. kasmet sunaikinamo miško plotas sieks maždaug 248 000 hektarų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Sąjungos vartojimas yra svarbi miškų naikinimo ir alinimo visame pasaulyje varomoji jėga. Iniciatyvos poveikio vertinime apskaičiuota, kad, nesiimant tinkamų reguliavimo srities intervencinių veiksmų, dėl šešių
  į taikymo sritį įtrauktų
  prekių (medienos, galvijų, sojų, alyvpalmių aliejaus, kakavos ir kavos) ES suvartojimo ir gamybos iki 2030 m. kasmet sunaikinamo miško plotas sieks maždaug 248 000 hektarų;

| (7) | Sąjungos vartojimas yra svarbi miškų naikinimo
  , natūralių ekosistemų pertvarkymo, taip pat natūralių ekosistemų
  ir
  miškų
  alinimo
  ir miškų pertvarkymo
  visame pasaulyje varomoji jėga. Iniciatyvos poveikio vertinime apskaičiuota, kad, nesiimant tinkamų reguliavimo srities intervencinių veiksmų,
  tik
  dėl šešių prekių (medienos, galvijų, sojų, alyvpalmių aliejaus, kakavos ir kavos) ES suvartojimo ir gamybos iki 2030 m. kasmet sunaikinamo miško plotas sieks maždaug 248 000 hektarų; |
| --- | --- |

(7)

Sąjungos vartojimas yra svarbi miškų naikinimo
  , natūralių ekosistemų pertvarkymo, taip pat natūralių ekosistemų
  ir
  miškų
  alinimo
  ir miškų pertvarkymo
  visame pasaulyje varomoji jėga. Iniciatyvos poveikio vertinime apskaičiuota, kad, nesiimant tinkamų reguliavimo srities intervencinių veiksmų,
  tik
  dėl šešių prekių (medienos, galvijų, sojų, alyvpalmių aliejaus, kakavos ir kavos) ES suvartojimo ir gamybos iki 2030 m. kasmet sunaikinamo miško plotas sieks maždaug 248 000 hektarų;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | kalbant apie miškų padėtį ES, 2020 m. Europos miškų padėties ataskaitoje (21) teigiama, kad 1990–2020 m. miškų plotas Europoje padidėjo 9 proc., biomasėje sukaupto anglies dioksido padaugėjo 50 proc., o medienos pasiūla padidėjo 40 proc. Tačiau
  Europos aplinkos agentūros 2020 m. aplinkos būklės ataskaitoje

   (22)

  teigiama
  ,
  kad
  mažiau kaip 5 proc. ES miškų yra neliečiami arba natūralūs; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

kalbant apie miškų padėtį ES, 2020 m. Europos miškų padėties ataskaitoje (21) teigiama, kad 1990–2020 m. miškų plotas Europoje padidėjo 9 proc., biomasėje sukaupto anglies dioksido padaugėjo 50 proc., o medienos pasiūla padidėjo 40 proc. Tačiau
  Europos aplinkos agentūros 2020 m. aplinkos būklės ataskaitoje

   (22)

  teigiama
  ,
  kad
  mažiau kaip 5 proc. ES miškų yra neliečiami arba natūralūs;

| (8) | kalbant apie miškų padėtį ES, 2020 m. Europos miškų padėties ataskaitoje (21) teigiama, kad 1990–2020 m. miškų plotas Europoje padidėjo 9 proc., biomasėje sukaupto anglies dioksido padaugėjo 50 proc., o medienos pasiūla padidėjo 40 proc.
  Tačiau taip pat intensyviau tvarkomi natūralūs ir seni miškai ir kyla pavojus jų unikaliai biologinei įvairovei ir struktūriniams ypatumams. Be to
  , mažiau kaip 5 proc. ES miškų
  šiuo metu
  yra neliečiami arba natūralūs
  , o dėl klimato kaitos kyla įvairių grėsmių – nuo ekstremalių oro sąlygų iki su vabzdžiais susijusių ligų
  ;
  Miškų ekosistemos susiduria su įvairiomis su žmogaus veikla susijusiomis problemomis. Tai apima veiklą, kuri daro tiesioginį poveikį ekosistemoms ir buveinėms, pavyzdžiui, tam tikrą miškotvarkos praktiką. Pavyzdžiui, intensyviai tvarkomi vienodo amžiaus miškai gali turėti didelį poveikį visoms buveinėms dėl kirtimų ir negyvos medienos šalinimo

   (22); |
| --- | --- |

(8)

kalbant apie miškų padėtį ES, 2020 m. Europos miškų padėties ataskaitoje (21) teigiama, kad 1990–2020 m. miškų plotas Europoje padidėjo 9 proc., biomasėje sukaupto anglies dioksido padaugėjo 50 proc., o medienos pasiūla padidėjo 40 proc.
  Tačiau taip pat intensyviau tvarkomi natūralūs ir seni miškai ir kyla pavojus jų unikaliai biologinei įvairovei ir struktūriniams ypatumams. Be to
  , mažiau kaip 5 proc. ES miškų
  šiuo metu
  yra neliečiami arba natūralūs
  , o dėl klimato kaitos kyla įvairių grėsmių – nuo ekstremalių oro sąlygų iki su vabzdžiais susijusių ligų
  ;
  Miškų ekosistemos susiduria su įvairiomis su žmogaus veikla susijusiomis problemomis. Tai apima veiklą, kuri daro tiesioginį poveikį ekosistemoms ir buveinėms, pavyzdžiui, tam tikrą miškotvarkos praktiką. Pavyzdžiui, intensyviai tvarkomi vienodo amžiaus miškai gali turėti didelį poveikį visoms buveinėms dėl kirtimų ir negyvos medienos šalinimo

   (22);

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | 2019 m. Komisija priėmė kelias iniciatyvas, skirtas pasaulinėms aplinkos apsaugos krizėms spręsti, įskaitant konkrečius kovos su miškų naikinimu veiksmus. Komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (23) Komisija prioritetu įvardijo su Sąjungos vartojimu susijusio poveikio žemei mažinimą ir produktų, kurių tiekimo grandinės nesusijusios su miškų naikinimui, vartojimo Sąjungoje skatinimą. 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (24) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. grynasis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis būtų lygus nuliui, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo ir joks asmuo ar vieta nebūtų palikti nuošalyje. Ja taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių ir ateities kartų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Be to, Europos žaliuoju kursu siekiama suteikti piliečiams ir ateities kartoms, be kita ko, gryną orą, švarų vandenį, sveiką dirvožemį ir biologinę įvairovę. Šiuo tikslu 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija (25), strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (26), ES miškų strategija (27), ES nulinės taršos veiksmų planu (28) ir kitomis pagal Europos žaliąjį kursą parengtomis strategijomis (29) dar labiau pabrėžiama veiksmų miškų apsaugos ir atsparumo srityje svarba. Visų pirma ES biologinės įvairovės strategija siekiama apsaugoti gamtą ir apgręžti ekosistemų būklės blogėjimo tendenciją. Galiausiai ES bioekonomikos strategija (30) gerinama aplinkos ir ekosistemų apsauga ir kartu sprendžiamas didėjančios maisto, pašarų, energijos, medžiagų ir produktų paklausos klausimas, ieškant naujų gamybos ir vartojimo būdų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

2019 m. Komisija priėmė kelias iniciatyvas, skirtas pasaulinėms aplinkos apsaugos krizėms spręsti, įskaitant konkrečius kovos su miškų naikinimu veiksmus. Komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (23) Komisija prioritetu įvardijo su Sąjungos vartojimu susijusio poveikio žemei mažinimą ir produktų, kurių tiekimo grandinės nesusijusios su miškų naikinimui, vartojimo Sąjungoje skatinimą. 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (24) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. grynasis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis būtų lygus nuliui, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo ir joks asmuo ar vieta nebūtų palikti nuošalyje. Ja taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių ir ateities kartų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Be to, Europos žaliuoju kursu siekiama suteikti piliečiams ir ateities kartoms, be kita ko, gryną orą, švarų vandenį, sveiką dirvožemį ir biologinę įvairovę. Šiuo tikslu 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija (25), strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (26), ES miškų strategija (27), ES nulinės taršos veiksmų planu (28) ir kitomis pagal Europos žaliąjį kursą parengtomis strategijomis (29) dar labiau pabrėžiama veiksmų miškų apsaugos ir atsparumo srityje svarba. Visų pirma ES biologinės įvairovės strategija siekiama apsaugoti gamtą ir apgręžti ekosistemų būklės blogėjimo tendenciją. Galiausiai ES bioekonomikos strategija (30) gerinama aplinkos ir ekosistemų apsauga ir kartu sprendžiamas didėjančios maisto, pašarų, energijos, medžiagų ir produktų paklausos klausimas, ieškant naujų gamybos ir vartojimo būdų;

| (9) | 2019 m. Komisija priėmė kelias iniciatyvas, skirtas pasaulinėms aplinkos apsaugos krizėms spręsti, įskaitant konkrečius kovos su miškų naikinimu veiksmus. Komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (23) Komisija prioritetu įvardijo su Sąjungos vartojimu susijusio poveikio žemei mažinimą ir produktų, kurių tiekimo grandinės nesusijusios su miškų naikinimui, vartojimo Sąjungoje skatinimą. 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (24) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika,
  kuri būtų paremta tvaria ir taisyklėmis grindžiama laisva prekyba ir
  kurioje 2050 m. grynasis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis būtų lygus nuliui, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo ir joks asmuo ar vieta nebūtų palikti nuošalyje. Ja taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių ir ateities kartų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Be to, Europos žaliuoju kursu siekiama suteikti piliečiams ir ateities kartoms, be kita ko, gryną orą, švarų vandenį, sveiką dirvožemį ir biologinę įvairovę. Šiuo tikslu 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija (25), strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (26), ES miškų strategija (27), ES nulinės taršos veiksmų planu (28) ir kitomis pagal Europos žaliąjį kursą parengtomis strategijomis (29) dar labiau pabrėžiama veiksmų miškų apsaugos ir atsparumo srityje svarba. Visų pirma ES biologinės įvairovės strategija siekiama apsaugoti gamtą ir apgręžti ekosistemų būklės blogėjimo tendenciją. Galiausiai ES bioekonomikos strategija (30) gerinama aplinkos ir ekosistemų apsauga ir kartu sprendžiamas didėjančios maisto, pašarų, energijos, medžiagų ir produktų paklausos klausimas, ieškant naujų gamybos ir vartojimo būdų; |
| --- | --- |

(9)

2019 m. Komisija priėmė kelias iniciatyvas, skirtas pasaulinėms aplinkos apsaugos krizėms spręsti, įskaitant konkrečius kovos su miškų naikinimu veiksmus. Komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (23) Komisija prioritetu įvardijo su Sąjungos vartojimu susijusio poveikio žemei mažinimą ir produktų, kurių tiekimo grandinės nesusijusios su miškų naikinimui, vartojimo Sąjungoje skatinimą. 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (24) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika,
  kuri būtų paremta tvaria ir taisyklėmis grindžiama laisva prekyba ir
  kurioje 2050 m. grynasis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis būtų lygus nuliui, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo ir joks asmuo ar vieta nebūtų palikti nuošalyje. Ja taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių ir ateities kartų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Be to, Europos žaliuoju kursu siekiama suteikti piliečiams ir ateities kartoms, be kita ko, gryną orą, švarų vandenį, sveiką dirvožemį ir biologinę įvairovę. Šiuo tikslu 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija (25), strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (26), ES miškų strategija (27), ES nulinės taršos veiksmų planu (28) ir kitomis pagal Europos žaliąjį kursą parengtomis strategijomis (29) dar labiau pabrėžiama veiksmų miškų apsaugos ir atsparumo srityje svarba. Visų pirma ES biologinės įvairovės strategija siekiama apsaugoti gamtą ir apgręžti ekosistemų būklės blogėjimo tendenciją. Galiausiai ES bioekonomikos strategija (30) gerinama aplinkos ir ekosistemų apsauga ir kartu sprendžiamas didėjančios maisto, pašarų, energijos, medžiagų ir produktų paklausos klausimas, ieškant naujų gamybos ir vartojimo būdų;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | valstybės narės ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl nuolatinio miškų naikinimo. Jos pabrėžė, kad dabartinės politikos ir veiksmų pasauliniu lygmeniu miškų išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus valdymo srityje nepakanka, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas
  ir
  alinimas, todėl reikia imtis aktyvesnių Sąjungos veiksmų siekiant veiksmingiau prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kurią 2015 m. patvirtino visos Jungtinių Tautų valstybės narės. Taryba konkrečiai pritarė komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ paskelbtam Komisijos pranešimui, kad ji įvertins papildomas reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias priemones ir pateiks atitinkamus pasiūlymus (31); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

valstybės narės ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl nuolatinio miškų naikinimo. Jos pabrėžė, kad dabartinės politikos ir veiksmų pasauliniu lygmeniu miškų išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus valdymo srityje nepakanka, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas
  ir
  alinimas, todėl reikia imtis aktyvesnių Sąjungos veiksmų siekiant veiksmingiau prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kurią 2015 m. patvirtino visos Jungtinių Tautų valstybės narės. Taryba konkrečiai pritarė komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ paskelbtam Komisijos pranešimui, kad ji įvertins papildomas reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias priemones ir pateiks atitinkamus pasiūlymus (31);

| (10) | valstybės narės ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl nuolatinio miškų naikinimo. Jos pabrėžė, kad dabartinės politikos ir veiksmų pasauliniu lygmeniu miškų išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus valdymo srityje nepakanka, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas
  , jų
  alinimas
  , pertvarkymas ir biologinės įvairovės praradimas
  , todėl reikia imtis aktyvesnių Sąjungos veiksmų siekiant veiksmingiau prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kurią 2015 m. patvirtino visos Jungtinių Tautų valstybės narės
  . Komisija ir valstybės narės taip pat yra įsipareigojusios dalyvauti vykdant JT Veiksmų dešimtmetį siekiant darnaus vystymosi tikslų, JT ekosistemų atkūrimo dešimtmetį ir JT šeimos ūkininkavimo dešimtmetį
  . Taryba konkrečiai pritarė komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ paskelbtam Komisijos pranešimui, kad ji įvertins papildomas reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias priemones ir pateiks atitinkamus pasiūlymus (31); |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl nuolatinio miškų naikinimo. Jos pabrėžė, kad dabartinės politikos ir veiksmų pasauliniu lygmeniu miškų išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus valdymo srityje nepakanka, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas
  , jų
  alinimas
  , pertvarkymas ir biologinės įvairovės praradimas
  , todėl reikia imtis aktyvesnių Sąjungos veiksmų siekiant veiksmingiau prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kurią 2015 m. patvirtino visos Jungtinių Tautų valstybės narės
  . Komisija ir valstybės narės taip pat yra įsipareigojusios dalyvauti vykdant JT Veiksmų dešimtmetį siekiant darnaus vystymosi tikslų, JT ekosistemų atkūrimo dešimtmetį ir JT šeimos ūkininkavimo dešimtmetį
  . Taryba konkrečiai pritarė komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ paskelbtam Komisijos pranešimui, kad ji įvertins papildomas reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias priemones ir pateiks atitinkamus pasiūlymus (31);

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | Europos Parlamentas pabrėžė, kad vykdomas pasaulio miškų naikinimas didele dalimi susijęs su žemės ūkio gamybos plėtra, visų pirma miškų pertvarkymu į žemės ūkio paskirties žemę, skirtą įvairiems labai paklausiems produktams ir prekėms gaminti. 2020 m. spalio 22 d. Parlamentas priėmė rezoliuciją (32) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, kurioje Komisija raginama, remiantis SESV 192 straipsnio 1 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl „ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

Europos Parlamentas pabrėžė, kad vykdomas pasaulio miškų naikinimas didele dalimi susijęs su žemės ūkio gamybos plėtra, visų pirma miškų pertvarkymu į žemės ūkio paskirties žemę, skirtą įvairiems labai paklausiems produktams ir prekėms gaminti. 2020 m. spalio 22 d. Parlamentas priėmė rezoliuciją (32) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, kurioje Komisija raginama, remiantis SESV 192 straipsnio 1 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl „ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“;

| (11) | Europos Parlamentas pabrėžė, kad vykdomas pasaulio miškų
  ir natūralių ekosistemų
  naikinimas
  , alinimas ir pertvarkymas, taip pat žmogaus teisių pažeidimai,
  didele dalimi susijęs su žemės ūkio gamybos plėtra, visų pirma miškų pertvarkymu į žemės ūkio paskirties žemę, skirtą įvairiems labai paklausiems produktams ir prekėms gaminti. 2020 m. spalio 22 d. Parlamentas priėmė rezoliuciją (32) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, kurioje Komisija raginama, remiantis SESV 192 straipsnio 1 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl „ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“
  , remiantis privalomu išsamiu patikrinimu
  ; |
| --- | --- |

(11)

Europos Parlamentas pabrėžė, kad vykdomas pasaulio miškų
  ir natūralių ekosistemų
  naikinimas
  , alinimas ir pertvarkymas, taip pat žmogaus teisių pažeidimai,
  didele dalimi susijęs su žemės ūkio gamybos plėtra, visų pirma miškų pertvarkymu į žemės ūkio paskirties žemę, skirtą įvairiems labai paklausiems produktams ir prekėms gaminti. 2020 m. spalio 22 d. Parlamentas priėmė rezoliuciją (32) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, kurioje Komisija raginama, remiantis SESV 192 straipsnio 1 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl „ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“
  , remiantis privalomu išsamiu patikrinimu
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kova su miškų naikinimu ir alinimu yra svarbi priemonių rinkinio, reikalingo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Europos žaliąjį kursą, taip pat 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (33), ir teisinio įsipareigojimo pagal ES klimato teisės aktą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  , taip pat
  iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kova su miškų naikinimu ir alinimu yra svarbi priemonių rinkinio, reikalingo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Europos žaliąjį kursą, taip pat 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (33), ir teisinio įsipareigojimo pagal ES klimato teisės aktą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  , taip pat
  iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, dalis;

| (12) | kova su miškų naikinimu
  , natūralių ekosistemų pertvarkymu, natūralių ekosistemų
  ir
  miškų
  alinimu
  ir miškų pertvarkymu
  yra svarbi priemonių rinkinio, reikalingo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Europos žaliąjį kursą, taip pat 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (33)

  ir Aštuntąją aplinkosaugos veiksmų programą
  ,
  patvirtintą Europos Parlamento
  ir
  Tarybos sprendimu (ES) 2022/591

   (33a)

  , taip pat
  teisinio įsipareigojimo pagal ES klimato teisės aktą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  ir
  iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, dalis; |
| --- | --- |

(12)

kova su miškų naikinimu
  , natūralių ekosistemų pertvarkymu, natūralių ekosistemų
  ir
  miškų
  alinimu
  ir miškų pertvarkymu
  yra svarbi priemonių rinkinio, reikalingo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Europos žaliąjį kursą, taip pat 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (33)

  ir Aštuntąją aplinkosaugos veiksmų programą
  ,
  patvirtintą Europos Parlamento
  ir
  Tarybos sprendimu (ES) 2022/591

   (33a)

  , taip pat
  teisinio įsipareigojimo pagal ES klimato teisės aktą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą
  ir
  iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, dalis;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | kova su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu yra svarbi priemonių, reikalingų kovoti su biologinės įvairovės nykimu ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal JT biologinės įvairovės konvenciją, Europos žaliąjį kursą, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir ES gamtos atkūrimo tikslus, rinkinio dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

kova su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu yra svarbi priemonių, reikalingų kovoti su biologinės įvairovės nykimu ir laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal JT biologinės įvairovės konvenciją, Europos žaliąjį kursą, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir ES gamtos atkūrimo tikslus, rinkinio dalis;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12ba konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | neliesti miškai yra unikalūs ir nepakeičiami. Įveistiniuose miškuose ir sodintiniuose miškuose biologinė įvairovė būna mažesnė ir aplinka apsaugoma prasčiau nei neliestuose ir natūraliuose miškuose. Todėl įgyvendinant šį reglamentą reikia aiškiai atskirti skirtingų rūšių miškus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

neliesti miškai yra unikalūs ir nepakeičiami. Įveistiniuose miškuose ir sodintiniuose miškuose biologinė įvairovė būna mažesnė ir aplinka apsaugoma prasčiau nei neliestuose ir natūraliuose miškuose. Todėl įgyvendinant šį reglamentą reikia aiškiai atskirti skirtingų rūšių miškus;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | kovojant su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu bei kitų ekosistemų pertvarkymu ir alinimu, taip pat reikia geriau informuoti vartotojus apie sveikesnius vartojimo būdus, darančius mažesnį poveikį aplinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

kovojant su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu bei kitų ekosistemų pertvarkymu ir alinimu, taip pat reikia geriau informuoti vartotojus apie sveikesnius vartojimo būdus, darančius mažesnį poveikį aplinkai;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | auginant naminiams gyvuliams šerti skirtus augalinius baltymus visame pasaulyje daug prisidedama prie miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo bei kitų ekosistemų pertvarkymo. Sąjungos priklausomybės nuo importuojamų augalinių baltymų mažinimas ir vietinės kilmės tvarių augalinių baltymų naudojimo skatinimas, be kita ko, gali tapti kovos su miškų naikinimu ir kitų ekosistemų pertvarkymu priemonėmis. Įgyvendinant šio reglamento tikslus, reikės užtikrinti didesnį apsirūpinimo baltymais savarankiškumą ir įgyvendinti Sąjungos augalinių baltymų strategiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

auginant naminiams gyvuliams šerti skirtus augalinius baltymus visame pasaulyje daug prisidedama prie miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo bei kitų ekosistemų pertvarkymo. Sąjungos priklausomybės nuo importuojamų augalinių baltymų mažinimas ir vietinės kilmės tvarių augalinių baltymų naudojimo skatinimas, be kita ko, gali tapti kovos su miškų naikinimu ir kitų ekosistemų pertvarkymu priemonėmis. Įgyvendinant šio reglamento tikslus, reikės užtikrinti didesnį apsirūpinimo baltymais savarankiškumą ir įgyvendinti Sąjungos augalinių baltymų strategiją;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | 1990–2008 m. Sąjunga importavo ir suvartojo trečdalį pasauliniu mastu parduodamų žemės ūkio produktų, siejamų su miškų naikinimu. Per tą laikotarpį Sąjungos vartojimas lėmė 10 proc. viso pasaulio miškų kirtimo, susijusio su prekių ar paslaugų gamyba. Net jei santykinė ES suvartojimo dalis mažėja, ES vartojimas yra neproporcingai daug prisideda prie miškų naikinimo. Todėl Sąjunga turėtų imtis veiksmų, kad sumažintų visuotinį miškų naikinimą ir
  alinimą
  , kurį lemia tam tikrų prekių ir produktų vartojimas ES, ir taip siekti sumažinti savo indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir biologinės įvairovės nykimą pasaulyje, taip pat skatinti tvarius gamybos ir vartojimo modelius Sąjungoje ir visame pasaulyje. Siekiant didžiausio poveikio, Sąjungos politika turėtų būti siekiama daryti įtaką visai pasaulinei rinkai, o ne tik tiekimo į Sąjungą grandinėms. Šiuo požiūriu labai svarbi partnerystė ir veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas su šalimis gamintojomis ir šalimis vartotojomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

1990–2008 m. Sąjunga importavo ir suvartojo trečdalį pasauliniu mastu parduodamų žemės ūkio produktų, siejamų su miškų naikinimu. Per tą laikotarpį Sąjungos vartojimas lėmė 10 proc. viso pasaulio miškų kirtimo, susijusio su prekių ar paslaugų gamyba. Net jei santykinė ES suvartojimo dalis mažėja, ES vartojimas yra neproporcingai daug prisideda prie miškų naikinimo. Todėl Sąjunga turėtų imtis veiksmų, kad sumažintų visuotinį miškų naikinimą ir
  alinimą
  , kurį lemia tam tikrų prekių ir produktų vartojimas ES, ir taip siekti sumažinti savo indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir biologinės įvairovės nykimą pasaulyje, taip pat skatinti tvarius gamybos ir vartojimo modelius Sąjungoje ir visame pasaulyje. Siekiant didžiausio poveikio, Sąjungos politika turėtų būti siekiama daryti įtaką visai pasaulinei rinkai, o ne tik tiekimo į Sąjungą grandinėms. Šiuo požiūriu labai svarbi partnerystė ir veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas su šalimis gamintojomis ir šalimis vartotojomis;

| (14) | 1990–2008 m. Sąjunga importavo ir suvartojo trečdalį pasauliniu mastu parduodamų žemės ūkio produktų, siejamų su miškų naikinimu. Per tą laikotarpį Sąjungos vartojimas lėmė 10 proc. viso pasaulio miškų kirtimo, susijusio su prekių ar paslaugų gamyba. Net jei santykinė ES suvartojimo dalis mažėja, ES vartojimas yra neproporcingai daug prisideda prie miškų naikinimo. Todėl Sąjunga turėtų imtis veiksmų, kad sumažintų visuotinį miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  , kurį lemia tam tikrų prekių ir produktų vartojimas ES, ir taip siekti sumažinti savo indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir biologinės įvairovės nykimą pasaulyje, taip pat skatinti tvarius gamybos ir vartojimo modelius Sąjungoje ir visame pasaulyje. Siekiant didžiausio poveikio, Sąjungos politika turėtų būti siekiama daryti įtaką visai pasaulinei rinkai, o ne tik tiekimo į Sąjungą grandinėms. Šiuo požiūriu labai svarbi partnerystė ir veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas
  , įskaitant laisvosios prekybos susitarimus (LPS),
  su šalimis gamintojomis ir šalimis vartotojomis; |
| --- | --- |

(14)

1990–2008 m. Sąjunga importavo ir suvartojo trečdalį pasauliniu mastu parduodamų žemės ūkio produktų, siejamų su miškų naikinimu. Per tą laikotarpį Sąjungos vartojimas lėmė 10 proc. viso pasaulio miškų kirtimo, susijusio su prekių ar paslaugų gamyba. Net jei santykinė ES suvartojimo dalis mažėja, ES vartojimas yra neproporcingai daug prisideda prie miškų naikinimo. Todėl Sąjunga turėtų imtis veiksmų, kad sumažintų visuotinį miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  , kurį lemia tam tikrų prekių ir produktų vartojimas ES, ir taip siekti sumažinti savo indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir biologinės įvairovės nykimą pasaulyje, taip pat skatinti tvarius gamybos ir vartojimo modelius Sąjungoje ir visame pasaulyje. Siekiant didžiausio poveikio, Sąjungos politika turėtų būti siekiama daryti įtaką visai pasaulinei rinkai, o ne tik tiekimo į Sąjungą grandinėms. Šiuo požiūriu labai svarbi partnerystė ir veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas
  , įskaitant laisvosios prekybos susitarimus (LPS),
  su šalimis gamintojomis ir šalimis vartotojomis;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | miškų naikinimo ir alinimo sustabdymas yra esminė DVT dalis. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti prisidedama prie tikslų, susijusių su gyvybe sausumoje (15 DVT), klimato politika (13 DVT), atsakingu vartojimu ir gamyba (12 DVT), bado panaikinimu (2 DVT) ir gera sveikata bei gerove (3 DVT), įgyvendinimo. Atitinkamas 15.2 tikslas iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą nebuvo pasiektas – tai rodo, kaip svarbu neatidėliotinai imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

miškų naikinimo ir alinimo sustabdymas yra esminė DVT dalis. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti prisidedama prie tikslų, susijusių su gyvybe sausumoje (15 DVT), klimato politika (13 DVT), atsakingu vartojimu ir gamyba (12 DVT), bado panaikinimu (2 DVT) ir gera sveikata bei gerove (3 DVT), įgyvendinimo. Atitinkamas 15.2 tikslas iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą nebuvo pasiektas – tai rodo, kaip svarbu neatidėliotinai imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų;

| (15) | miškų naikinimo
  , alinimo ir pertvarkymo bei kitų ekosistemų pertvarkymo
  ir alinimo sustabdymas yra esminė DVT dalis. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti prisidedama prie tikslų, susijusių su gyvybe sausumoje (15 DVT), klimato politika (13 DVT), atsakingu vartojimu ir gamyba (12 DVT), bado panaikinimu (2 DVT) ir gera sveikata bei gerove (3 DVT), įgyvendinimo. Atitinkamas 15.2 tikslas iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą nebuvo pasiektas – tai rodo, kaip svarbu neatidėliotinai imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų; |
| --- | --- |

(15)

miškų naikinimo
  , alinimo ir pertvarkymo bei kitų ekosistemų pertvarkymo
  ir alinimo sustabdymas yra esminė DVT dalis. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti prisidedama prie tikslų, susijusių su gyvybe sausumoje (15 DVT), klimato politika (13 DVT), atsakingu vartojimu ir gamyba (12 DVT), bado panaikinimu (2 DVT) ir gera sveikata bei gerove (3 DVT), įgyvendinimo. Atitinkamas 15.2 tikslas iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą nebuvo pasiektas – tai rodo, kaip svarbu neatidėliotinai imtis ryžtingų ir efektyvių veiksmų;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgta į 2021 m. Glazgo vadovų deklaraciją dėl miškų ir žemės naudojimo (37), kurioje pripažįstama, kad „norint pasiekti mūsų žemės naudojimo, klimato, biologinės įvairovės ir darnaus vystymosi tikslus tiek pasauliniu, tiek nacionaliniu mastu, reikės imtis permainingų tolesnių veiksmų tarpusavyje susijusiose tvarios gamybos ir vartojimo, infrastruktūros plėtros, prekybos, finansų ir investicijų, taip pat paramos smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms srityse“.
  Šioje deklaracijoje ją pasirašiusios šalys taip pat
  pabrėžė, kad stiprins bendras pastangas palengvinti prekybos ir vystymosi politiką tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis, kuria skatinamas darnus vystymasis ir tvari prekių gamyba bei vartojimas, kurios abipusiai naudingos šalims
  ir kurios neskatina miškų kirtimo ir žemės būklės blogėjimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgta į 2021 m. Glazgo vadovų deklaraciją dėl miškų ir žemės naudojimo (37), kurioje pripažįstama, kad „norint pasiekti mūsų žemės naudojimo, klimato, biologinės įvairovės ir darnaus vystymosi tikslus tiek pasauliniu, tiek nacionaliniu mastu, reikės imtis permainingų tolesnių veiksmų tarpusavyje susijusiose tvarios gamybos ir vartojimo, infrastruktūros plėtros, prekybos, finansų ir investicijų, taip pat paramos smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms srityse“.
  Šioje deklaracijoje ją pasirašiusios šalys taip pat
  pabrėžė, kad stiprins bendras pastangas palengvinti prekybos ir vystymosi politiką tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis, kuria skatinamas darnus vystymasis ir tvari prekių gamyba bei vartojimas, kurios abipusiai naudingos šalims
  ir kurios neskatina miškų kirtimo ir žemės būklės blogėjimo;

| (17) | šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgta į 2021 m. Glazgo vadovų deklaraciją dėl miškų ir žemės naudojimo (37), kurioje pripažįstama, kad „norint pasiekti mūsų žemės naudojimo, klimato, biologinės įvairovės ir darnaus vystymosi tikslus tiek pasauliniu, tiek nacionaliniu mastu, reikės imtis permainingų tolesnių veiksmų tarpusavyje susijusiose tvarios gamybos ir vartojimo, infrastruktūros plėtros, prekybos, finansų ir investicijų, taip pat paramos smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms srityse“.
  Deklaraciją pasirašiusios šalys įsipareigojo iki 2030 m. sustabdyti miškų naikinimą ir žemės būklės blogėjimą ir pakeisti šį procesą priešingu ir
  pabrėžė, kad stiprins bendras pastangas palengvinti prekybos ir vystymosi politiką tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis, kuria skatinamas darnus vystymasis ir tvari prekių gamyba bei vartojimas, kurios abipusiai naudingos šalims; |
| --- | --- |

(17)

šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgta į 2021 m. Glazgo vadovų deklaraciją dėl miškų ir žemės naudojimo (37), kurioje pripažįstama, kad „norint pasiekti mūsų žemės naudojimo, klimato, biologinės įvairovės ir darnaus vystymosi tikslus tiek pasauliniu, tiek nacionaliniu mastu, reikės imtis permainingų tolesnių veiksmų tarpusavyje susijusiose tvarios gamybos ir vartojimo, infrastruktūros plėtros, prekybos, finansų ir investicijų, taip pat paramos smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms srityse“.
  Deklaraciją pasirašiusios šalys įsipareigojo iki 2030 m. sustabdyti miškų naikinimą ir žemės būklės blogėjimą ir pakeisti šį procesą priešingu ir
  pabrėžė, kad stiprins bendras pastangas palengvinti prekybos ir vystymosi politiką tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis, kuria skatinamas darnus vystymasis ir tvari prekių gamyba bei vartojimas, kurios abipusiai naudingos šalims;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | būdama Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, skaidrią, nuspėjamą, įtraukią, nediskriminuojančią ir nešališką daugiašalę prekybos sistemą pagal PPO, taip pat atvirą, tvarią ir tvirtą prekybos politiką. Todėl į šio reglamento taikymo sritį bus įtrauktos tiek Sąjungoje pagamintos prekės ir produktai, tiek į Sąjungą importuojamos prekės ir produktai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

būdama Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, skaidrią, nuspėjamą, įtraukią, nediskriminuojančią ir nešališką daugiašalę prekybos sistemą pagal PPO, taip pat atvirą, tvarią ir tvirtą prekybos politiką. Todėl į šio reglamento taikymo sritį bus įtrauktos tiek Sąjungoje pagamintos prekės ir produktai, tiek į Sąjungą importuojamos prekės ir produktai;

| (18) | būdama Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, skaidrią, nuspėjamą, įtraukią, nediskriminuojančią ir nešališką daugiašalę prekybos sistemą pagal PPO, taip pat atvirą, tvarią ir tvirtą prekybos politiką.
  Visos Sąjungos taikomos priemonės, kuriomis daromas poveikis prekybai, privalo atitikti PPO reikalavimus. Be to, visomis Sąjungos taikomomis priemonėmis, kuriomis daromas poveikis prekybai, turi būti atsižvelgiama į galimą Sąjungos prekybos partnerių atsaką ir užtikrinama, kad taikant konkrečią priemonę nebūtų pernelyg varžoma ar trikdoma prekyba, sykiu turint mintyje tai, kad senkančių gamtos išteklių išsaugojimas yra viršesnis interesas.
  Todėl į šio reglamento taikymo sritį bus įtrauktos tiek Sąjungoje pagamintos prekės ir produktai, tiek į Sąjungą importuojamos prekės ir produktai
  , taip pat daug dėmesio bus skiriama prekėms ir produktams, kurie gali labiausiai prisidėti prie miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo
  ; |
| --- | --- |

(18)

būdama Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, skaidrią, nuspėjamą, įtraukią, nediskriminuojančią ir nešališką daugiašalę prekybos sistemą pagal PPO, taip pat atvirą, tvarią ir tvirtą prekybos politiką.
  Visos Sąjungos taikomos priemonės, kuriomis daromas poveikis prekybai, privalo atitikti PPO reikalavimus. Be to, visomis Sąjungos taikomomis priemonėmis, kuriomis daromas poveikis prekybai, turi būti atsižvelgiama į galimą Sąjungos prekybos partnerių atsaką ir užtikrinama, kad taikant konkrečią priemonę nebūtų pernelyg varžoma ar trikdoma prekyba, sykiu turint mintyje tai, kad senkančių gamtos išteklių išsaugojimas yra viršesnis interesas.
  Todėl į šio reglamento taikymo sritį bus įtrauktos tiek Sąjungoje pagamintos prekės ir produktai, tiek į Sąjungą importuojamos prekės ir produktai
  , taip pat daug dėmesio bus skiriama prekėms ir produktams, kurie gali labiausiai prisidėti prie miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo
  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu susijusius iššūkius, su kuriais susiduria pasaulis, galima atremti tik imantis pasaulinio masto veiksmų. Sąjunga turėtų būti stipri pasaulinio masto veikėja, rodanti pavyzdį ir atliekanti vadovaujamą vaidmenį tarptautinio bendradarbiavimo srityje, kad būtų sukurta atvira ir teisinga daugiašalė sistema, kurioje tvari prekyba būtų pagrindinis perėjimo prie žaliosios ekonomikos veiksnys kovojant su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimo procesą pakeičiant priešingu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu susijusius iššūkius, su kuriais susiduria pasaulis, galima atremti tik imantis pasaulinio masto veiksmų. Sąjunga turėtų būti stipri pasaulinio masto veikėja, rodanti pavyzdį ir atliekanti vadovaujamą vaidmenį tarptautinio bendradarbiavimo srityje, kad būtų sukurta atvira ir teisinga daugiašalė sistema, kurioje tvari prekyba būtų pagrindinis perėjimo prie žaliosios ekonomikos veiksnys kovojant su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimo procesą pakeičiant priešingu;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | šiame reglamente taip pat vadovaujamasi Komisijos komunikatu dėl atviros, tvarios ir ryžtingos prekybos politikos (38), kuriame teigiama, kad spręsdama naujus vidaus ir išorės iššūkius ir pasirinkusi naują tvaresnį augimo modelį, apibrėžtą Europos žaliajame kurse ir Europos skaitmeninėje strategijoje, ES turi turėti naują prekybos politikos strategiją – tokią, kuri padėtų siekti vidaus ir išorės politikos tikslų ir skatintų didesnį tvarumą laikantis įsipareigojimo visapusiškai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus.
  Gaivinant ekonomiką po COVID-19 pandemijos
  ir
  vykdant ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę transformaciją, taip pat kuriant atsparesnę Europą pasaulyje
  ,
  turi būti išnaudotos visos
  prekybos
  politikos galimybės
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

šiame reglamente taip pat vadovaujamasi Komisijos komunikatu dėl atviros, tvarios ir ryžtingos prekybos politikos (38), kuriame teigiama, kad spręsdama naujus vidaus ir išorės iššūkius ir pasirinkusi naują tvaresnį augimo modelį, apibrėžtą Europos žaliajame kurse ir Europos skaitmeninėje strategijoje, ES turi turėti naują prekybos politikos strategiją – tokią, kuri padėtų siekti vidaus ir išorės politikos tikslų ir skatintų didesnį tvarumą laikantis įsipareigojimo visapusiškai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus.
  Gaivinant ekonomiką po COVID-19 pandemijos
  ir
  vykdant ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę transformaciją, taip pat kuriant atsparesnę Europą pasaulyje
  ,
  turi būti išnaudotos visos
  prekybos
  politikos galimybės
  ;

| (19) | šiame reglamente taip pat vadovaujamasi Komisijos komunikatu dėl atviros, tvarios ir ryžtingos prekybos politikos (38), kuriame teigiama, kad spręsdama naujus vidaus ir išorės iššūkius ir pasirinkusi naują tvaresnį augimo modelį, apibrėžtą Europos žaliajame kurse ir Europos skaitmeninėje strategijoje, ES turi turėti naują prekybos politikos strategiją – tokią, kuri padėtų siekti vidaus ir išorės politikos tikslų ir skatintų didesnį tvarumą laikantis įsipareigojimo visapusiškai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus.
  Prekyba ir tarptautinis bendradarbiavimas gali būti svarbios priemonės siekiant įtvirtinti aukštesnius tvarumo standartus, ypač su miškais
  ir
  jais paremtomis vertės grandinėmis susijusiuose sektoriuose. Tačiau įvertinus esamus laisvosios prekybos susitarimus paaiškėjo
  ,
  kad kai kuriais atvejais esama esamų prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo trūkumų ir kad Sąjungos
  prekybos
  ir investicijų politiką reikia racionalizuoti, kad pasaulinė miškų naikinimo problema būtų sprendžiama veiksmingiau
  ; |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente taip pat vadovaujamasi Komisijos komunikatu dėl atviros, tvarios ir ryžtingos prekybos politikos (38), kuriame teigiama, kad spręsdama naujus vidaus ir išorės iššūkius ir pasirinkusi naują tvaresnį augimo modelį, apibrėžtą Europos žaliajame kurse ir Europos skaitmeninėje strategijoje, ES turi turėti naują prekybos politikos strategiją – tokią, kuri padėtų siekti vidaus ir išorės politikos tikslų ir skatintų didesnį tvarumą laikantis įsipareigojimo visapusiškai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus.
  Prekyba ir tarptautinis bendradarbiavimas gali būti svarbios priemonės siekiant įtvirtinti aukštesnius tvarumo standartus, ypač su miškais
  ir
  jais paremtomis vertės grandinėmis susijusiuose sektoriuose. Tačiau įvertinus esamus laisvosios prekybos susitarimus paaiškėjo
  ,
  kad kai kuriais atvejais esama esamų prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo trūkumų ir kad Sąjungos
  prekybos
  ir investicijų politiką reikia racionalizuoti, kad pasaulinė miškų naikinimo problema būtų sprendžiama veiksmingiau
  ;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | siekiant atgaivinti Sąjungos darbą, susijusį su laisvosios prekybos susitarimais, užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos įmonėms ir įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Biologinės įvairovės konvenciją, kuriuose raginama saugoti miškus, Sąjungos prekybos politikoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama dabartinių prekybos susitarimų įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, taip pat deryboms dėl naujų prekybos susitarimų, į kuriuos būtų įtrauktos tvirtos, privalomos ir vykdytinos nuostatos dėl darnaus vystymosi, ir jų sudarymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

siekiant atgaivinti Sąjungos darbą, susijusį su laisvosios prekybos susitarimais, užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos įmonėms ir įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Biologinės įvairovės konvenciją, kuriuose raginama saugoti miškus, Sąjungos prekybos politikoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama dabartinių prekybos susitarimų įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, taip pat deryboms dėl naujų prekybos susitarimų, į kuriuos būtų įtrauktos tvirtos, privalomos ir vykdytinos nuostatos dėl darnaus vystymosi, ir jų sudarymui;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | į derybų įgaliojimus turėtų būti įtraukiamos griežtos sąlygos, susijusios su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu bei kitų ekosistemų pertvarkymu ir alinimu, o suteikiant naujas prekybos lengvatas turėtų būti numatomi atitinkamų žaliavų tvarumo lyginamieji standartai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

į derybų įgaliojimus turėtų būti įtraukiamos griežtos sąlygos, susijusios su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu bei kitų ekosistemų pertvarkymu ir alinimu, o suteikiant naujas prekybos lengvatas turėtų būti numatomi atitinkamų žaliavų tvarumo lyginamieji standartai;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

19 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19c) | įgyvendinant bet kurią partnerystę ar bendradarbiavimą su prekybos partneriu, visada turėtų būti galimas visapusiškas visų suinteresuotųjų subjektų – pilietinės visuomenės, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių, vietos valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus, įskaitant MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus – dalyvavimas, atsižvelgiant į socialinių partnerių savarankiškumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19c)

įgyvendinant bet kurią partnerystę ar bendradarbiavimą su prekybos partneriu, visada turėtų būti galimas visapusiškas visų suinteresuotųjų subjektų – pilietinės visuomenės, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių, vietos valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus, įskaitant MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus – dalyvavimas, atsižvelgiant į socialinių partnerių savarankiškumą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

19 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19d) | laisvosios prekybos susitarimų viešųjų pirkimų nuostatose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į socialiai ir aplinkosauginiu požiūriu atsakingą verslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19d)

laisvosios prekybos susitarimų viešųjų pirkimų nuostatose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į socialiai ir aplinkosauginiu požiūriu atsakingą verslą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

19 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19e) | kartu su šiuo reglamentu turėtų būti sudaryti tvirti partnerystės susitarimai, grindžiami prekyba ir bendradarbiavimu su pagrindinėmis atitinkamas prekes ir produktus gaminančiomis šalimis, atsižvelgiant į ypatingus smulkiųjų ūkininkų ir vietos bendruomenių interesus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19e)

kartu su šiuo reglamentu turėtų būti sudaryti tvirti partnerystės susitarimai, grindžiami prekyba ir bendradarbiavimu su pagrindinėmis atitinkamas prekes ir produktus gaminančiomis šalimis, atsižvelgiant į ypatingus smulkiųjų ūkininkų ir vietos bendruomenių interesus;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | šis reglamentas turėtų papildyti kitas Komisijos komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (39) pasiūlytas priemones, visų pirma:
  1)
  bendradarbiavimą su šalimis gamintojomis, siekiant padėti joms šalinti pagrindines miškų naikinimo priežastis, kaip antai silpną valdymą, neveiksmingą teisėsaugą ir korupciją, ir 2) stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis šalimis vartotojomis,
  siekiant skatinti priimti
  panašias priemones, kad rinkai nebūtų tiekiami produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu ir
  alinimu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

šis reglamentas turėtų papildyti kitas Komisijos komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (39) pasiūlytas priemones, visų pirma:
  1)
  bendradarbiavimą su šalimis gamintojomis, siekiant padėti joms šalinti pagrindines miškų naikinimo priežastis, kaip antai silpną valdymą, neveiksmingą teisėsaugą ir korupciją, ir 2) stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis šalimis vartotojomis,
  siekiant skatinti priimti
  panašias priemones, kad rinkai nebūtų tiekiami produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu ir
  alinimu
  ;

| (20) | šis reglamentas turėtų papildyti kitas Komisijos komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (39) pasiūlytas priemones, visų pirma: 1) bendradarbiavimą su šalimis gamintojomis, siekiant padėti joms šalinti pagrindines miškų naikinimo priežastis, kaip antai silpną valdymą, neveiksmingą teisėsaugą ir korupciją, ir 2) stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis šalimis vartotojomis,
  be kita ko, skatinant prekybos susitarimus, apimančius nuostatas dėl miškų išsaugojimo ir paramą prekybai žemės ūkio bei miškininkystės produktais, kuriuos gaminant nenaikinami miškai, ir priimant
  panašias priemones, kad rinkai nebūtų tiekiami produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu
  ; |
| --- | --- |

(20)

šis reglamentas turėtų papildyti kitas Komisijos komunikate „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (39) pasiūlytas priemones, visų pirma: 1) bendradarbiavimą su šalimis gamintojomis, siekiant padėti joms šalinti pagrindines miškų naikinimo priežastis, kaip antai silpną valdymą, neveiksmingą teisėsaugą ir korupciją, ir 2) stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis šalimis vartotojomis,
  be kita ko, skatinant prekybos susitarimus, apimančius nuostatas dėl miškų išsaugojimo ir paramą prekybai žemės ūkio bei miškininkystės produktais, kuriuos gaminant nenaikinami miškai, ir priimant
  panašias priemones, kad rinkai nebūtų tiekiami produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | šis reglamentas turėtų atitikti politikos suderinamumo vystymosi labui principą ir todėl juo turėtų būti skatinamas ir palengvinamas bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, visų pirma su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, teikiant techninę ir finansinę pagalbą, taip pat keičiantis informacija ir gerąja patirtimi miškų apsaugos, išsaugojimo ir tvaraus naudojimo srityse, ypatingą dėmesį skiriant privačiojo sektoriaus vykdomoms tvarumo iniciatyvoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

šis reglamentas turėtų atitikti politikos suderinamumo vystymosi labui principą ir todėl juo turėtų būti skatinamas ir palengvinamas bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, visų pirma su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, teikiant techninę ir finansinę pagalbą, taip pat keičiantis informacija ir gerąja patirtimi miškų apsaugos, išsaugojimo ir tvaraus naudojimo srityse, ypatingą dėmesį skiriant privačiojo sektoriaus vykdomoms tvarumo iniciatyvoms;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

20 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20b) | priklausomai nuo konkrečios besivystančios šalies ir jos bendros aplinkos, socialinės ir ekonominės padėties, reikėtų apsvarstyti galimybę taikyti integruotą požiūrį į tvarumą, atsižvelgiant į aplinkos aspektą, taip pat socialinius ir ekonominius aspektus, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių atveju. Dėl Sąjungos priemonių taikymo neturėtų mažėti pažeidžiamų gyventojų pajamos, būti prarandamos darbo vietos ar menkėti besivystančių šalių pasiekimai, turėtų būti vengiama jomis skatinti neteisėtą veiklą, kuri dažnai yra susijusi su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir kurios poveikis aplinkai ir visuomenei yra dar pražūtingesnis. Taip pat reikėtų tinkamai atsižvelgti į neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį pažangai, padarytai siekiant DVT, visų pirma neproporcingą pandemijos poveikį neturtingiesiems ir pažeidžiamiems asmenims, taip pat poveikį užimtumui ir nelygybei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20b)

priklausomai nuo konkrečios besivystančios šalies ir jos bendros aplinkos, socialinės ir ekonominės padėties, reikėtų apsvarstyti galimybę taikyti integruotą požiūrį į tvarumą, atsižvelgiant į aplinkos aspektą, taip pat socialinius ir ekonominius aspektus, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių atveju. Dėl Sąjungos priemonių taikymo neturėtų mažėti pažeidžiamų gyventojų pajamos, būti prarandamos darbo vietos ar menkėti besivystančių šalių pasiekimai, turėtų būti vengiama jomis skatinti neteisėtą veiklą, kuri dažnai yra susijusi su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir kurios poveikis aplinkai ir visuomenei yra dar pražūtingesnis. Taip pat reikėtų tinkamai atsižvelgti į neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį pažangai, padarytai siekiant DVT, visų pirma neproporcingą pandemijos poveikį neturtingiesiems ir pažeidžiamiems asmenims, taip pat poveikį užimtumui ir nelygybei;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | Komisija turėtų toliau bendradarbiauti su šalimis gamintojomis ir plačiau – su tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis ir stiprinti savo paramą ir paskatas miškų apsaugos, perėjimo prie gamybos, nesusijusios su miškų naikinimu, čiabuvių bendruomenių vaidmens pripažinimo, valdymo ir teisių į naudojimąsi žeme stiprinimo, teisėsaugos stiprinimo ir tvarios miškotvarkos, klimato kaitos poveikiui atsparaus žemės ūkio,
  tvaraus intensyvinimo ir
  įvairinimo, agroekologijos ir agrarinės miškininkystės skatinimo srityse. Visoje šioje veikloje ji turėtų pripažinti vietos
  gyventojų
  vaidmenį saugant miškus. Remdamosi patirtimi, įgyta įgyvendinant jau esamas iniciatyvas, Sąjunga ir valstybės narės, turėtų bendradarbiauti su šalimis gamintojomis, jei jos pageidauja,
  kad padėtų joms išnaudoti miško daugiafunkciškumą, padėtų joms pereiti prie tvaraus miškų valdymo
  ir spręsti pasaulinius uždavinius tenkinant vietos poreikius, taip pat kreipti dėmesį į smulkiųjų ūkininkų patiriamus sunkumus, kaip nurodyta Komunikate dėl aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus. Partnerystės metodas turėtų padėti šalims gamintojoms saugoti, atkurti ir tvariai naudoti miškus, taip prisidedant prie šio reglamento tikslo mažinti miškų naikinimą ir
  alinimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

Komisija turėtų toliau bendradarbiauti su šalimis gamintojomis ir plačiau – su tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis ir stiprinti savo paramą ir paskatas miškų apsaugos, perėjimo prie gamybos, nesusijusios su miškų naikinimu, čiabuvių bendruomenių vaidmens pripažinimo, valdymo ir teisių į naudojimąsi žeme stiprinimo, teisėsaugos stiprinimo ir tvarios miškotvarkos, klimato kaitos poveikiui atsparaus žemės ūkio,
  tvaraus intensyvinimo ir
  įvairinimo, agroekologijos ir agrarinės miškininkystės skatinimo srityse. Visoje šioje veikloje ji turėtų pripažinti vietos
  gyventojų
  vaidmenį saugant miškus. Remdamosi patirtimi, įgyta įgyvendinant jau esamas iniciatyvas, Sąjunga ir valstybės narės, turėtų bendradarbiauti su šalimis gamintojomis, jei jos pageidauja,
  kad padėtų joms išnaudoti miško daugiafunkciškumą, padėtų joms pereiti prie tvaraus miškų valdymo
  ir spręsti pasaulinius uždavinius tenkinant vietos poreikius, taip pat kreipti dėmesį į smulkiųjų ūkininkų patiriamus sunkumus, kaip nurodyta Komunikate dėl aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus. Partnerystės metodas turėtų padėti šalims gamintojoms saugoti, atkurti ir tvariai naudoti miškus, taip prisidedant prie šio reglamento tikslo mažinti miškų naikinimą ir
  alinimą
  ;

| (21) | Komisija
  , derindama veiksmus su valstybėmis narėmis,
  turėtų toliau bendradarbiauti su šalimis gamintojomis ir plačiau – su tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis
  , taip pat su atitinkamais vietoje veikiančiais suinteresuotaisias subjektais,
  ir stiprinti savo paramą ir paskatas miškų apsaugos
  ir atkūrimo
  , perėjimo prie gamybos, nesusijusios su miškų naikinimu, čiabuvių
  tautų ir vietos
  bendruomenių vaidmens
  ir teisių
  pripažinimo
  ir stiprinimo
  , valdymo ir teisių į naudojimąsi žeme
  , teisės į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą
  stiprinimo, teisėsaugos stiprinimo ir tvarios
  prie gamtos prisitaikančios
  miškotvarkos,
  paremtos rodikliais ir ribinėmis vertėmis, ekoturizmo,
  klimato kaitos poveikiui atsparaus žemės ūkio, įvairinimo, agroekologijos ir agrarinės miškininkystės skatinimo srityse. Visoje šioje veikloje ji turėtų
  visapusiškai
  pripažinti
  čiabuvių tautų ir
  vietos
  bendruomenių
  vaidmenį
  ir teises
  saugant miškus. Remdamosi patirtimi, įgyta įgyvendinant jau esamas iniciatyvas, Sąjunga ir valstybės narės, turėtų bendradarbiauti su šalimis gamintojomis, jei jos pageidauja, ir spręsti pasaulinius uždavinius tenkinant vietos poreikius, taip pat kreipti dėmesį į smulkiųjų ūkininkų patiriamus sunkumus, kaip nurodyta Komunikate dėl aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus.
  Visomis taisyklėmis ir reikalavimais turėtų būti bandoma kuo labiau sumažinti naštą, kuri tenka smulkiesiems ūkininkams trečiosiose šalyse, ir šalinti kliūtis, dėl kurių jie negali patekti į Sąjungos rinką ir įsitraukti į tarptautinę prekybą.
  Partnerystės metodas turėtų padėti šalims gamintojoms saugoti, atkurti ir tvariai naudoti miškus, taip prisidedant prie šio reglamento tikslo mažinti miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą, taip pat remti miškų atkūrimą, be kita ko, naudojant skaitmenines technologijas ir geoerdvinę informaciją
  ; |
| --- | --- |

(21)

Komisija
  , derindama veiksmus su valstybėmis narėmis,
  turėtų toliau bendradarbiauti su šalimis gamintojomis ir plačiau – su tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis
  , taip pat su atitinkamais vietoje veikiančiais suinteresuotaisias subjektais,
  ir stiprinti savo paramą ir paskatas miškų apsaugos
  ir atkūrimo
  , perėjimo prie gamybos, nesusijusios su miškų naikinimu, čiabuvių
  tautų ir vietos
  bendruomenių vaidmens
  ir teisių
  pripažinimo
  ir stiprinimo
  , valdymo ir teisių į naudojimąsi žeme
  , teisės į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą
  stiprinimo, teisėsaugos stiprinimo ir tvarios
  prie gamtos prisitaikančios
  miškotvarkos,
  paremtos rodikliais ir ribinėmis vertėmis, ekoturizmo,
  klimato kaitos poveikiui atsparaus žemės ūkio, įvairinimo, agroekologijos ir agrarinės miškininkystės skatinimo srityse. Visoje šioje veikloje ji turėtų
  visapusiškai
  pripažinti
  čiabuvių tautų ir
  vietos
  bendruomenių
  vaidmenį
  ir teises
  saugant miškus. Remdamosi patirtimi, įgyta įgyvendinant jau esamas iniciatyvas, Sąjunga ir valstybės narės, turėtų bendradarbiauti su šalimis gamintojomis, jei jos pageidauja, ir spręsti pasaulinius uždavinius tenkinant vietos poreikius, taip pat kreipti dėmesį į smulkiųjų ūkininkų patiriamus sunkumus, kaip nurodyta Komunikate dėl aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus.
  Visomis taisyklėmis ir reikalavimais turėtų būti bandoma kuo labiau sumažinti naštą, kuri tenka smulkiesiems ūkininkams trečiosiose šalyse, ir šalinti kliūtis, dėl kurių jie negali patekti į Sąjungos rinką ir įsitraukti į tarptautinę prekybą.
  Partnerystės metodas turėtų padėti šalims gamintojoms saugoti, atkurti ir tvariai naudoti miškus, taip prisidedant prie šio reglamento tikslo mažinti miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą, taip pat remti miškų atkūrimą, be kita ko, naudojant skaitmenines technologijas ir geoerdvinę informaciją
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | šiame reglamente pripažįstama prekių eksporto į trečiąsias šalis ekonominė svarba, taip pat konkretūs uždaviniai, su kuriais gali susidurti smulkieji ūkininkai, ypač moterys. Atsižvelgiant į tai, kad smulkiųjų ūkininkų pagaminamų atitinkamų prekių dalis yra labai didelė, reikia skirti ypatingą dėmesį sunkumams, su kuriais susidurs smulkieji ūkininkai, įgyvendindami šį reglamentą. Labai svarbu, kad veiklos vykdytojai, perkantys iš smulkiųjų ūkininkų, laiku teiktų finansinę ir techninę paramą, kad padėtų smulkiesiems ūkininkams įvykdyti naujus patekimo į Sąjungos rinką reikalavimus. Siekdama remti tvarią praktiką, pvz., agroekologiją ir bendruomenių miškotvarką, Sąjunga turėtų pašalinti tiesiogines ir netiesiogines miškų naikinimo, įskaitant skurdą, paskatas, skatindama smulkiųjų ūkininkų, gaminančių į Sąjungą eksportuojamas prekes, pragyvenimo pajamas ir užtikrindama pakankamus išteklius, konkrečiai skirtus smulkiesiems ūkininkams trečiosiose šalyse remti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų ir palengvinamos galimybės jiems patekti į Sąjungos rinką. Sykiu sukūrus patikimą atsekamumo sistemą gali būti suteikta daugiau galių smulkiesiems ūkininkams, nes taip galima išvengti pažadėtų išmokų už tvarumą neišmokėjimo, sudaryti sąlygas atlikti elektroninius mokėjimus gamintojams naudojant nacionalinę atsekamumo sistemą, taip kovojant su sukčiavimu ir sudarant sąlygas vietos valdžios institucijoms rinkti žinias apie gamintojų sklypų skaičių ir kontroliuoti ūkininkų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

šiame reglamente pripažįstama prekių eksporto į trečiąsias šalis ekonominė svarba, taip pat konkretūs uždaviniai, su kuriais gali susidurti smulkieji ūkininkai, ypač moterys. Atsižvelgiant į tai, kad smulkiųjų ūkininkų pagaminamų atitinkamų prekių dalis yra labai didelė, reikia skirti ypatingą dėmesį sunkumams, su kuriais susidurs smulkieji ūkininkai, įgyvendindami šį reglamentą. Labai svarbu, kad veiklos vykdytojai, perkantys iš smulkiųjų ūkininkų, laiku teiktų finansinę ir techninę paramą, kad padėtų smulkiesiems ūkininkams įvykdyti naujus patekimo į Sąjungos rinką reikalavimus. Siekdama remti tvarią praktiką, pvz., agroekologiją ir bendruomenių miškotvarką, Sąjunga turėtų pašalinti tiesiogines ir netiesiogines miškų naikinimo, įskaitant skurdą, paskatas, skatindama smulkiųjų ūkininkų, gaminančių į Sąjungą eksportuojamas prekes, pragyvenimo pajamas ir užtikrindama pakankamus išteklius, konkrečiai skirtus smulkiesiems ūkininkams trečiosiose šalyse remti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų ir palengvinamos galimybės jiems patekti į Sąjungos rinką. Sykiu sukūrus patikimą atsekamumo sistemą gali būti suteikta daugiau galių smulkiesiems ūkininkams, nes taip galima išvengti pažadėtų išmokų už tvarumą neišmokėjimo, sudaryti sąlygas atlikti elektroninius mokėjimus gamintojams naudojant nacionalinę atsekamumo sistemą, taip kovojant su sukčiavimu ir sudarant sąlygas vietos valdžios institucijoms rinkti žinias apie gamintojų sklypų skaičių ir kontroliuoti ūkininkų skaičių;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | kitas svarbus komunikate paskelbtas veiksmas – Komisijos įsteigtas ES miškų naikinimo, miškų alinimo, pasaulio miškų dangos pokyčių ir susijusių veiksnių stebėjimo centras (toliau – ES observatorija), kurio paskirtis – geriau stebėti pasaulio miškų dangos pokyčius ir susijusius veiksnius. Be to, remdamasi jau esamomis stebėsenos priemonėmis, įskaitant „Copernicus“ produktus, ES observatorija palengvins viešųjų subjektų, vartotojų ir verslo prieigą prie informacijos apie tiekimo grandines, teikdama lengvai suprantamus duomenis ir informaciją, susiejančią miškų naikinimą, miškų alinimą ir pasaulio miškų dangos pokyčius su ES prekių ir produktų paklausa ir (arba) prekyba. Todėl ES observatorija tiesiogiai padės įgyvendinti šį reglamentą, pateikdama mokslinių įrodymų, susijusių su pasauliniu miškų naikinimu, miškų alinimu ir susijusia prekyba. ES observatorija glaudžiai bendradarbiaus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, mokslinių tyrimų institutais ir trečiosiomis šalimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

kitas svarbus komunikate paskelbtas veiksmas – Komisijos įsteigtas ES miškų naikinimo, miškų alinimo, pasaulio miškų dangos pokyčių ir susijusių veiksnių stebėjimo centras (toliau – ES observatorija), kurio paskirtis – geriau stebėti pasaulio miškų dangos pokyčius ir susijusius veiksnius. Be to, remdamasi jau esamomis stebėsenos priemonėmis, įskaitant „Copernicus“ produktus, ES observatorija palengvins viešųjų subjektų, vartotojų ir verslo prieigą prie informacijos apie tiekimo grandines, teikdama lengvai suprantamus duomenis ir informaciją, susiejančią miškų naikinimą, miškų alinimą ir pasaulio miškų dangos pokyčius su ES prekių ir produktų paklausa ir (arba) prekyba. Todėl ES observatorija tiesiogiai padės įgyvendinti šį reglamentą, pateikdama mokslinių įrodymų, susijusių su pasauliniu miškų naikinimu, miškų alinimu ir susijusia prekyba. ES observatorija glaudžiai bendradarbiaus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, mokslinių tyrimų institutais ir trečiosiomis šalimis;

| (22) | kitas svarbus komunikate paskelbtas veiksmas – Komisijos įsteigtas ES miškų naikinimo, miškų alinimo, pasaulio miškų dangos pokyčių ir susijusių veiksnių stebėjimo centras (toliau – ES observatorija), kurio paskirtis – geriau stebėti pasaulio miškų dangos pokyčius ir susijusius veiksnius. Be to, remdamasi jau esamomis stebėsenos priemonėmis, įskaitant „Copernicus“ produktus
  ir kitus viešai prieinamus ar privačius šaltinius
  , ES observatorija palengvins viešųjų subjektų, vartotojų ir verslo prieigą prie informacijos apie tiekimo grandines, teikdama lengvai suprantamus duomenis ir informaciją, susiejančią miškų naikinimą, miškų alinimą ir pasaulio miškų dangos pokyčius su ES prekių ir produktų paklausa ir (arba) prekyba. Todėl ES observatorija tiesiogiai padės įgyvendinti šį reglamentą, pateikdama mokslinių įrodymų, susijusių su pasauliniu miškų naikinimu, miškų alinimu ir susijusia prekyba.
  Observatorija turėtų nuolat gauti pakankamai išteklių ir, jei ištyrus miškų dangą būtų įrodyta miškų naikinimo ir alinimo veikla, ji turėtų dalyvauti kuriant veiklos vykdytojų, prekiautojų, pilietinės visuomenės ir kompetentingų institucijų skubaus perspėjimo sistemą. Siekdama patobulinti šio reglamento įgyvendinimą, Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, kaip ES observatorija gali padėti nagrinėti atitinkamus šalių gamintojų teisės aktus, įskaitant žemės naudojimo teises ir teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą.
  ES observatorija glaudžiai bendradarbiaus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, mokslinių tyrimų institutais
  , nevyriausybinėmis organizacijomis, veiklos vykdytojais
  ir trečiosiomis šalimis;
  Ji taip pat bendradarbiaus su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, siekdama centralizuoti jų vietoje atliekamų patikrinimų duomenis bei rezultatus; |
| --- | --- |

(22)

kitas svarbus komunikate paskelbtas veiksmas – Komisijos įsteigtas ES miškų naikinimo, miškų alinimo, pasaulio miškų dangos pokyčių ir susijusių veiksnių stebėjimo centras (toliau – ES observatorija), kurio paskirtis – geriau stebėti pasaulio miškų dangos pokyčius ir susijusius veiksnius. Be to, remdamasi jau esamomis stebėsenos priemonėmis, įskaitant „Copernicus“ produktus
  ir kitus viešai prieinamus ar privačius šaltinius
  , ES observatorija palengvins viešųjų subjektų, vartotojų ir verslo prieigą prie informacijos apie tiekimo grandines, teikdama lengvai suprantamus duomenis ir informaciją, susiejančią miškų naikinimą, miškų alinimą ir pasaulio miškų dangos pokyčius su ES prekių ir produktų paklausa ir (arba) prekyba. Todėl ES observatorija tiesiogiai padės įgyvendinti šį reglamentą, pateikdama mokslinių įrodymų, susijusių su pasauliniu miškų naikinimu, miškų alinimu ir susijusia prekyba.
  Observatorija turėtų nuolat gauti pakankamai išteklių ir, jei ištyrus miškų dangą būtų įrodyta miškų naikinimo ir alinimo veikla, ji turėtų dalyvauti kuriant veiklos vykdytojų, prekiautojų, pilietinės visuomenės ir kompetentingų institucijų skubaus perspėjimo sistemą. Siekdama patobulinti šio reglamento įgyvendinimą, Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, kaip ES observatorija gali padėti nagrinėti atitinkamus šalių gamintojų teisės aktus, įskaitant žemės naudojimo teises ir teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą.
  ES observatorija glaudžiai bendradarbiaus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, mokslinių tyrimų institutais
  , nevyriausybinėmis organizacijomis, veiklos vykdytojais
  ir trečiosiomis šalimis;
  Ji taip pat bendradarbiaus su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, siekdama centralizuoti jų vietoje atliekamų patikrinimų duomenis bei rezultatus;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | dabartinėje
  ES teisės aktų
  sistemoje
  daugiausia dėmesio skiriama kovai su neteisėta medienos ruoša ir susijusia prekyba, o miškų naikinimo problema tiesiogiai nesprendžiama. Ją sudaro Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriame nustatomi veiklos vykdytojų, tiekiančių rinkai medieną ir medienos produktus įpareigojimai (40), ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemos, taikomos medienos importui į Europos bendriją, sukūrimo (41). Abu reglamentai buvo įvertinti atliekant tinkamumo patikrinimą, per kurį nustatyta, kad nors
  teisės aktai turėjo teigiamą poveikį miškų valdymui
  ,
  abiejų reglamentų tikslai – pažaboti neteisėtą medienos ruošą
  ir
  susijusią prekybą ir sumažinti neteisėtai iškirstos medienos vartojimą ES – nebuvo pasiekti

   (42)

  ; padaryta išvada
  , kad
  nustatytiems tikslams pasiekti orientuotis vien į
  medienos
  teisėtumą nepakanka
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

dabartinėje
  ES teisės aktų
  sistemoje
  daugiausia dėmesio skiriama kovai su neteisėta medienos ruoša ir susijusia prekyba, o miškų naikinimo problema tiesiogiai nesprendžiama. Ją sudaro Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriame nustatomi veiklos vykdytojų, tiekiančių rinkai medieną ir medienos produktus įpareigojimai (40), ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemos, taikomos medienos importui į Europos bendriją, sukūrimo (41). Abu reglamentai buvo įvertinti atliekant tinkamumo patikrinimą, per kurį nustatyta, kad nors
  teisės aktai turėjo teigiamą poveikį miškų valdymui
  ,
  abiejų reglamentų tikslai – pažaboti neteisėtą medienos ruošą
  ir
  susijusią prekybą ir sumažinti neteisėtai iškirstos medienos vartojimą ES – nebuvo pasiekti

   (42)

  ; padaryta išvada
  , kad
  nustatytiems tikslams pasiekti orientuotis vien į
  medienos
  teisėtumą nepakanka
  ;

| (23) | dabartinės ES miškininkystės teisinės sistemos pagrindas yra
  ES
  veiksmų planas dėl miškų
  teisės aktų
  vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena, kuriame
  daugiausia dėmesio skiriama kovai su neteisėta medienos ruoša ir susijusia prekyba, o miškų naikinimo problema tiesiogiai nesprendžiama. Ją sudaro Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriame nustatomi veiklos vykdytojų, tiekiančių rinkai medieną ir medienos produktus įpareigojimai (40), ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemos, taikomos medienos importui į Europos bendriją (41), sukūrimo
  , dėl kurio pradeda veikti savanoriškos partnerystės susitarimai
  . Abu reglamentai buvo įvertinti atliekant
  taikymo ir įgyvendinimo
  tinkamumo patikrinimą, per kurį nustatyta, kad, nors
  abiem reglamentais pasiekta tam tikrų gerų rezultatų
  ,
  kai kurie įgyvendinimo sunkumai trukdė pasiekti visus jų tikslus. Viena vertus, išsamaus patikrinimo schemos taikymas
  ir
  veikimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 995/2010 ir, kita vertus, ribotas SPS procese dalyvaujančių šalių skaičius dėl to
  , kad
  iki šiol tik viena iš jų turi veiklos licencijavimo sistemą (Indonezija), sumažino veiksmingumą siekiant tikslo, susijusio su neteisėtai iškirstos
  medienos
  vartojimu ES
  ; |
| --- | --- |

(23)

dabartinės ES miškininkystės teisinės sistemos pagrindas yra
  ES
  veiksmų planas dėl miškų
  teisės aktų
  vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena, kuriame
  daugiausia dėmesio skiriama kovai su neteisėta medienos ruoša ir susijusia prekyba, o miškų naikinimo problema tiesiogiai nesprendžiama. Ją sudaro Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriame nustatomi veiklos vykdytojų, tiekiančių rinkai medieną ir medienos produktus įpareigojimai (40), ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemos, taikomos medienos importui į Europos bendriją (41), sukūrimo
  , dėl kurio pradeda veikti savanoriškos partnerystės susitarimai
  . Abu reglamentai buvo įvertinti atliekant
  taikymo ir įgyvendinimo
  tinkamumo patikrinimą, per kurį nustatyta, kad, nors
  abiem reglamentais pasiekta tam tikrų gerų rezultatų
  ,
  kai kurie įgyvendinimo sunkumai trukdė pasiekti visus jų tikslus. Viena vertus, išsamaus patikrinimo schemos taikymas
  ir
  veikimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 995/2010 ir, kita vertus, ribotas SPS procese dalyvaujančių šalių skaičius dėl to
  , kad
  iki šiol tik viena iš jų turi veiklos licencijavimo sistemą (Indonezija), sumažino veiksmingumą siekiant tikslo, susijusio su neteisėtai iškirstos
  medienos
  vartojimu ES
  ;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | turimose ataskaitose patvirtinama, kad didelė dalis vykdomo miškų naikinimo yra teisėta pagal gamybos šalies įstatymus. Naujausioje ataskaitoje (43) apskaičiuota, kad 2013–2019 m. apie 30 proc. miškų kirtimo siekiant užsiimti komercine žemės ūkio veikla atogrąžų šalyse buvo teisėta. Turimi duomenys daugiausia susiję su šalimis, kuriose valdymas silpnas – neteisėta miškų kirtimo dalis pasaulyje gali būti mažesnė, tačiau jau dabar aišku, kad nekovojant su miškų kirtimu, kuris yra teisėtas gamybos šalyje, pakertamas
  politikos
  priemonių veiksmingumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

turimose ataskaitose patvirtinama, kad didelė dalis vykdomo miškų naikinimo yra teisėta pagal gamybos šalies įstatymus. Naujausioje ataskaitoje (43) apskaičiuota, kad 2013–2019 m. apie 30 proc. miškų kirtimo siekiant užsiimti komercine žemės ūkio veikla atogrąžų šalyse buvo teisėta. Turimi duomenys daugiausia susiję su šalimis, kuriose valdymas silpnas – neteisėta miškų kirtimo dalis pasaulyje gali būti mažesnė, tačiau jau dabar aišku, kad nekovojant su miškų kirtimu, kuris yra teisėtas gamybos šalyje, pakertamas
  politikos
  priemonių veiksmingumas;

| (24) | turimose ataskaitose patvirtinama, kad didelė dalis vykdomo miškų naikinimo yra teisėta pagal gamybos šalies įstatymus. Naujausioje ataskaitoje (43) apskaičiuota, kad 2013–2019 m. apie 30 proc. miškų kirtimo siekiant užsiimti komercine žemės ūkio veikla atogrąžų šalyse buvo teisėta. Turimi duomenys daugiausia susiję su šalimis, kuriose valdymas silpnas – neteisėta miškų kirtimo dalis pasaulyje gali būti mažesnė, tačiau jau dabar aišku, kad nekovojant su miškų kirtimu, kuris yra teisėtas gamybos šalyje, pakertamas priemonių veiksmingumas
  šioje srityje
  ; |
| --- | --- |

(24)

turimose ataskaitose patvirtinama, kad didelė dalis vykdomo miškų naikinimo yra teisėta pagal gamybos šalies įstatymus. Naujausioje ataskaitoje (43) apskaičiuota, kad 2013–2019 m. apie 30 proc. miškų kirtimo siekiant užsiimti komercine žemės ūkio veikla atogrąžų šalyse buvo teisėta. Turimi duomenys daugiausia susiję su šalimis, kuriose valdymas silpnas – neteisėta miškų kirtimo dalis pasaulyje gali būti mažesnė, tačiau jau dabar aišku, kad nekovojant su miškų kirtimu, kuris yra teisėtas gamybos šalyje, pakertamas priemonių veiksmingumas
  šioje srityje
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | galimų politikos priemonių, skirtų kovoti su Sąjungos vartojimo lemiamu miškų naikinimu ir alinimu, poveikio vertinimas, Tarybos išvados ir 2020 m. Europos Parlamento rezoliucija aiškiai rodo, kad būsimose Sąjungos priemonėse pagrindinis orientacinis kriterijus turi būti miškų naikinimo ir alinimo aspektas. Todėl naujojoje Sąjungos teisės aktų sistemoje turėtų būti svarbus tiek teisėtumo aspektas, tiek tai, ar gaminant atitinkamas prekes ir produktus nenaikinami miškai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

galimų politikos priemonių, skirtų kovoti su Sąjungos vartojimo lemiamu miškų naikinimu ir alinimu, poveikio vertinimas, Tarybos išvados ir 2020 m. Europos Parlamento rezoliucija aiškiai rodo, kad būsimose Sąjungos priemonėse pagrindinis orientacinis kriterijus turi būti miškų naikinimo ir alinimo aspektas. Todėl naujojoje Sąjungos teisės aktų sistemoje turėtų būti svarbus tiek teisėtumo aspektas, tiek tai, ar gaminant atitinkamas prekes ir produktus nenaikinami miškai;

| (25) | galimų politikos priemonių, skirtų kovoti su Sąjungos vartojimo lemiamu miškų naikinimu ir alinimu, poveikio vertinimas, Tarybos išvados ir 2020 m. Europos Parlamento rezoliucija aiškiai rodo, kad būsimose Sąjungos priemonėse pagrindinis orientacinis kriterijus turi būti miškų naikinimo ir alinimo aspektas.
  Dėmesio skyrimas vien teisėtumui galėtų paskatinti lenktynes dėl žemesnių standartų šalyse, kurios yra labai priklausomos nuo žemės ūkio produktų eksporto. Tokios šalys galėtų linkti mažinti savo aplinkos apsaugą, siekdamos palankesnių savo produktų patekimo į Sąjungos rinką sąlygų.
  Todėl naujojoje Sąjungos teisės aktų sistemoje turėtų būti svarbus tiek teisėtumo aspektas, tiek tai, ar gaminant atitinkamas prekes ir produktus nenaikinami miškai
  , ir ar išlaikyta čiabuvių ir vietos gyventojų nuosavybės teisių apsauga
  ; |
| --- | --- |

(25)

galimų politikos priemonių, skirtų kovoti su Sąjungos vartojimo lemiamu miškų naikinimu ir alinimu, poveikio vertinimas, Tarybos išvados ir 2020 m. Europos Parlamento rezoliucija aiškiai rodo, kad būsimose Sąjungos priemonėse pagrindinis orientacinis kriterijus turi būti miškų naikinimo ir alinimo aspektas.
  Dėmesio skyrimas vien teisėtumui galėtų paskatinti lenktynes dėl žemesnių standartų šalyse, kurios yra labai priklausomos nuo žemės ūkio produktų eksporto. Tokios šalys galėtų linkti mažinti savo aplinkos apsaugą, siekdamos palankesnių savo produktų patekimo į Sąjungos rinką sąlygų.
  Todėl naujojoje Sąjungos teisės aktų sistemoje turėtų būti svarbus tiek teisėtumo aspektas, tiek tai, ar gaminant atitinkamas prekes ir produktus nenaikinami miškai
  , ir ar išlaikyta čiabuvių ir vietos gyventojų nuosavybės teisių apsauga
  ;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | sąvoka „pagamintas nenaikinant miškų“ turėtų būti pakankamai plati, kad apimtų miškų naikinimą ir
  alinimą
  , ir ji turėtų teikti teisinį aiškumą, be to, šis kriterijus turėtų būti išmatuojamas remiantis kiekybiniais, objektyviais ir tarptautiniu mastu pripažintais duomenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

sąvoka „pagamintas nenaikinant miškų“ turėtų būti pakankamai plati, kad apimtų miškų naikinimą ir
  alinimą
  , ir ji turėtų teikti teisinį aiškumą, be to, šis kriterijus turėtų būti išmatuojamas remiantis kiekybiniais, objektyviais ir tarptautiniu mastu pripažintais duomenimis;

| (26) | sąvoka „pagamintas nenaikinant miškų“ turėtų būti pakankamai plati, kad apimtų miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  , ir ji turėtų teikti teisinį aiškumą, be to, šis kriterijus turėtų būti išmatuojamas remiantis kiekybiniais, objektyviais ir tarptautiniu mastu pripažintais duomenimis; |
| --- | --- |

(26)

sąvoka „pagamintas nenaikinant miškų“ turėtų būti pakankamai plati, kad apimtų miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  , ir ji turėtų teikti teisinį aiškumą, be to, šis kriterijus turėtų būti išmatuojamas remiantis kiekybiniais, objektyviais ir tarptautiniu mastu pripažintais duomenimis;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | reglamentas turėtų būti taikomas prekėms, kurių vartojimas Sąjungoje labiausiai prisideda prie pasaulio miškų naikinimo ir
  alinimo
  ir kurių atžvilgiu Sąjungos politikos intervencija galėtų duoti didžiausios naudos skaičiuojant pagal vieno prekybos vieneto vertę. Atliekant tyrimą, kuriuo remtas poveikio vertinimas, buvo atlikta išsami mokslinės literatūros, t. y. pirminių šaltinių, vertinančių ES vartojimo poveikį pasaulio miškų naikinimui ir susiejančių šį pėdsaką su konkrečiomis prekėmis, peržiūra ir atlikta kryžminė patikra, plačiai konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais. Per šį procesą buvo sudarytas pirmasis
  aštuonių
  prekių sąrašas. Mediena buvo tiesiogiai įtraukta į taikymo sritį, nes jai jau buvo taikomas ES medienos reglamentas (ESMR).
  Po to prekių sąrašas buvo trumpinamas atsižvelgiant į vertinant poveikį atliktą veiksmingumo analizę. Šioje
  veiksmingumo
  analizėje palygintas su ES vartojimu siejamas sunaikinto miško plotas (pagal
  neseniai
  paskelbtą mokslinių tyrimų dokumentą

   (44)

  ) ir kiekvienos iš prekių vidutinė ES importo vertė. Remiantis veiksmingumo analizei naudotu
  mokslinių tyrimų dokumentu, iš
  aštuonių
  šiame mokslinių tyrimų dokumente analizuotų prekių šešioms prekėms tenka didžiausios ES lemiamo miškų naikinimo procentinės dalys: alyvpalmių aliejui (33,95  proc.), sojoms (32,83  proc.), medienai (8,62  proc.), kakavai (7,54  proc.), kavai (7,01  proc.) ir jautienai (5,01  proc.). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

reglamentas turėtų būti taikomas prekėms, kurių vartojimas Sąjungoje labiausiai prisideda prie pasaulio miškų naikinimo ir
  alinimo
  ir kurių atžvilgiu Sąjungos politikos intervencija galėtų duoti didžiausios naudos skaičiuojant pagal vieno prekybos vieneto vertę. Atliekant tyrimą, kuriuo remtas poveikio vertinimas, buvo atlikta išsami mokslinės literatūros, t. y. pirminių šaltinių, vertinančių ES vartojimo poveikį pasaulio miškų naikinimui ir susiejančių šį pėdsaką su konkrečiomis prekėmis, peržiūra ir atlikta kryžminė patikra, plačiai konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais. Per šį procesą buvo sudarytas pirmasis
  aštuonių
  prekių sąrašas. Mediena buvo tiesiogiai įtraukta į taikymo sritį, nes jai jau buvo taikomas ES medienos reglamentas (ESMR).
  Po to prekių sąrašas buvo trumpinamas atsižvelgiant į vertinant poveikį atliktą veiksmingumo analizę. Šioje
  veiksmingumo
  analizėje palygintas su ES vartojimu siejamas sunaikinto miško plotas (pagal
  neseniai
  paskelbtą mokslinių tyrimų dokumentą

   (44)

  ) ir kiekvienos iš prekių vidutinė ES importo vertė. Remiantis veiksmingumo analizei naudotu
  mokslinių tyrimų dokumentu, iš
  aštuonių
  šiame mokslinių tyrimų dokumente analizuotų prekių šešioms prekėms tenka didžiausios ES lemiamo miškų naikinimo procentinės dalys: alyvpalmių aliejui (33,95  proc.), sojoms (32,83  proc.), medienai (8,62  proc.), kakavai (7,54  proc.), kavai (7,01  proc.) ir jautienai (5,01  proc.).

| (27) | reglamentas turėtų būti taikomas prekėms, kurių vartojimas Sąjungoje labiausiai prisideda prie pasaulio miškų naikinimo
  , alinimo
  ir
  pertvarkymo
  ir kurių atžvilgiu Sąjungos politikos intervencija galėtų duoti didžiausios naudos skaičiuojant pagal vieno prekybos vieneto vertę. Atliekant tyrimą, kuriuo remtas poveikio vertinimas, buvo atlikta išsami mokslinės literatūros, t. y. pirminių šaltinių, vertinančių ES vartojimo poveikį pasaulio miškų naikinimui ir susiejančių šį
  aplinkosauginį
  pėdsaką su konkrečiomis prekėmis, peržiūra ir atlikta kryžminė patikra, plačiai konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais. Per šį procesą buvo sudarytas pirmasis prekių sąrašas. Mediena buvo tiesiogiai įtraukta į taikymo sritį, nes jai jau buvo taikomas ES medienos reglamentas (ESMR).
  Remiantis
  veiksmingumo
  analizei naudotu
  neseniai
  paskelbtu
  mokslinių tyrimų dokumentu (44), iš
  visų
  šiame mokslinių tyrimų dokumente analizuotų prekių šešioms prekėms tenka didžiausios ES lemiamo miškų naikinimo procentinės dalys: alyvpalmių aliejui (33,95  proc.), sojoms (32,83  proc.), medienai (8,62  proc.), kakavai (7,54  proc.), kavai (7,01  proc.) ir jautienai (5,01  proc.).
  Į Sąjungą importuojamai mėsai turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir Sąjungoje pagamintai mėsai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas kiaulienai, paukštienai, avienai ir ožkienai, siekiant užtikrinti, kad už Sąjungos ribų užauginti ir po to importuoti gyvūnai būtų šeriami prekėmis ar produktais, kurie pagaminti nenaikinant miškų. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas kaučiukui ir kukurūzams, nes jie daro poveikį pasauliniam miškų naikinimui. Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti deleguotuosius aktus, kuriais galėtų būti išplėsta I priedo taikymo sritis; |
| --- | --- |

(27)

reglamentas turėtų būti taikomas prekėms, kurių vartojimas Sąjungoje labiausiai prisideda prie pasaulio miškų naikinimo
  , alinimo
  ir
  pertvarkymo
  ir kurių atžvilgiu Sąjungos politikos intervencija galėtų duoti didžiausios naudos skaičiuojant pagal vieno prekybos vieneto vertę. Atliekant tyrimą, kuriuo remtas poveikio vertinimas, buvo atlikta išsami mokslinės literatūros, t. y. pirminių šaltinių, vertinančių ES vartojimo poveikį pasaulio miškų naikinimui ir susiejančių šį
  aplinkosauginį
  pėdsaką su konkrečiomis prekėmis, peržiūra ir atlikta kryžminė patikra, plačiai konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais. Per šį procesą buvo sudarytas pirmasis prekių sąrašas. Mediena buvo tiesiogiai įtraukta į taikymo sritį, nes jai jau buvo taikomas ES medienos reglamentas (ESMR).
  Remiantis
  veiksmingumo
  analizei naudotu
  neseniai
  paskelbtu
  mokslinių tyrimų dokumentu (44), iš
  visų
  šiame mokslinių tyrimų dokumente analizuotų prekių šešioms prekėms tenka didžiausios ES lemiamo miškų naikinimo procentinės dalys: alyvpalmių aliejui (33,95  proc.), sojoms (32,83  proc.), medienai (8,62  proc.), kakavai (7,54  proc.), kavai (7,01  proc.) ir jautienai (5,01  proc.).
  Į Sąjungą importuojamai mėsai turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir Sąjungoje pagamintai mėsai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas kiaulienai, paukštienai, avienai ir ožkienai, siekiant užtikrinti, kad už Sąjungos ribų užauginti ir po to importuoti gyvūnai būtų šeriami prekėmis ar produktais, kurie pagaminti nenaikinant miškų. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas kaučiukui ir kukurūzams, nes jie daro poveikį pasauliniam miškų naikinimui. Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti deleguotuosius aktus, kuriais galėtų būti išplėsta I priedo taikymo sritis;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | šis reglamentas turėtų būti taikomas finansų įstaigoms, nes jų paslaugos gali padėti remti veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusią su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu. Todėl visa finansų įstaigų bankininkystės, investavimo ir draudimo veikla turėtų būti įtraukta į šio reglamento taikymo sritį, siekiant užkirsti kelią tam, kad ja būtų remiami projektai, tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su miškų naikinimu, alinimu ar pertvarkymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

šis reglamentas turėtų būti taikomas finansų įstaigoms, nes jų paslaugos gali padėti remti veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusią su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu. Todėl visa finansų įstaigų bankininkystės, investavimo ir draudimo veikla turėtų būti įtraukta į šio reglamento taikymo sritį, siekiant užkirsti kelią tam, kad ja būtų remiami projektai, tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su miškų naikinimu, alinimu ar pertvarkymu;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | šiame reglamente nustatytos su atitinkamomis prekėmis ir produktais susijusios prievolės turėtų padėti veiksmingai kovoti su miškų naikinimu ir alinimu ir remti tiekimo grandines,
  dėl kurių
  nenaikinami miškai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

šiame reglamente nustatytos su atitinkamomis prekėmis ir produktais susijusios prievolės turėtų padėti veiksmingai kovoti su miškų naikinimu ir alinimu ir remti tiekimo grandines,
  dėl kurių
  nenaikinami miškai;

| (29) | šiame reglamente nustatytos su atitinkamomis prekėmis ir produktais susijusios prievolės turėtų padėti veiksmingai kovoti su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu ir remti tiekimo grandines,
  kuriose
  nenaikinami miškai
  , taip pat skatinti žmogaus teisių ir čiabuvių tautų bei vietos bendruomenių teisių apsaugą Sąjungoje ir trečiosiose šalyse
  ; |
| --- | --- |

(29)

šiame reglamente nustatytos su atitinkamomis prekėmis ir produktais susijusios prievolės turėtų padėti veiksmingai kovoti su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu ir remti tiekimo grandines,
  kuriose
  nenaikinami miškai
  , taip pat skatinti žmogaus teisių ir čiabuvių tautų bei vietos bendruomenių teisių apsaugą Sąjungoje ir trečiosiose šalyse
  ;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29a) | vertinant riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba iš jos eksportuoti, gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, reikėtų atsižvelgti į žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu, įskaitant čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir paprotinės nuosavybės teisių turėtojų teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29a)

vertinant riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba iš jos eksportuoti, gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, reikėtų atsižvelgti į žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su miškų naikinimu, alinimu ir pertvarkymu, įskaitant čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir paprotinės nuosavybės teisių turėtojų teises;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | daugelis tarptautinių organizacijų ir įstaigų (pvz., Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Paryžiaus susitarimas, Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga, Biologinės įvairovės konvencija) atliko parengiamąjį darbą miškų naikinimo ir miškų alinimo srityje ir juo grindžiamos šio reglamento apibrėžtys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

daugelis tarptautinių organizacijų ir įstaigų (pvz., Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Paryžiaus susitarimas, Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga, Biologinės įvairovės konvencija) atliko parengiamąjį darbą miškų naikinimo ir miškų alinimo srityje ir juo grindžiamos šio reglamento apibrėžtys;

| (30) | daugelis tarptautinių organizacijų ir įstaigų (pvz., Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Paryžiaus susitarimas, Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga, Biologinės įvairovės konvencija) atliko parengiamąjį darbą miškų naikinimo ir miškų alinimo
  bei kitų ekosistemų pertvarkymo ir alinimo
  srityje ir juo grindžiamos šio reglamento apibrėžtys; |
| --- | --- |

(30)

daugelis tarptautinių organizacijų ir įstaigų (pvz., Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Paryžiaus susitarimas, Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga, Biologinės įvairovės konvencija) atliko parengiamąjį darbą miškų naikinimo ir miškų alinimo
  bei kitų ekosistemų pertvarkymo ir alinimo
  srityje ir juo grindžiamos šio reglamento apibrėžtys;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | turėtų būti nustatyta atskaitos data, kuria remiantis būtų galima įvertinti, ar atitinkamoje žemėje buvo naikinamas
  arba alinamas
  miškas – tai reiškia, kad atitinkamos į šio reglamento taikymo sritį įtrauktos prekės ir produktai negalėtų būti įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos eksportuojami, jei jie pagaminti žemėje, kurioje po tos datos buvo naikinami arba
  alinami
  miškai. Data turėtų būti tokia, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai tikrinti ir vykdyti stebėseną,
  kad ji atitiktų
  esamus tarptautinius įsipareigojimus, tokius kaip DVT ir Niujorko deklaracija dėl miškų, tad būtų kuo mažiau sutrikdomos tiekimo grandinės, tačiau kartu nebūtų jokių paskatų spartinti veiklą, dėl kurios naikinami ar
  alinami
  miškai, atsižvelgiant į šio reglamento įsigaliojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

turėtų būti nustatyta atskaitos data, kuria remiantis būtų galima įvertinti, ar atitinkamoje žemėje buvo naikinamas
  arba alinamas
  miškas – tai reiškia, kad atitinkamos į šio reglamento taikymo sritį įtrauktos prekės ir produktai negalėtų būti įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos eksportuojami, jei jie pagaminti žemėje, kurioje po tos datos buvo naikinami arba
  alinami
  miškai. Data turėtų būti tokia, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai tikrinti ir vykdyti stebėseną,
  kad ji atitiktų
  esamus tarptautinius įsipareigojimus, tokius kaip DVT ir Niujorko deklaracija dėl miškų, tad būtų kuo mažiau sutrikdomos tiekimo grandinės, tačiau kartu nebūtų jokių paskatų spartinti veiklą, dėl kurios naikinami ar
  alinami
  miškai, atsižvelgiant į šio reglamento įsigaliojimą;

| (31) | turėtų būti nustatyta atskaitos data, kuria remiantis būtų galima įvertinti, ar atitinkamoje žemėje buvo naikinamas
  , alinamas ar pertvarkomas
  miškas – tai reiškia, kad atitinkamos į šio reglamento taikymo sritį įtrauktos prekės ir produktai negalėtų būti įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos eksportuojami, jei jie pagaminti žemėje, kurioje po tos datos buvo naikinami
  , alinami
  arba
  pertvarkomi
  miškai. Data turėtų būti tokia, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai tikrinti ir vykdyti stebėseną,
  atsižvelgiant į
  esamus tarptautinius įsipareigojimus, tokius kaip DVT ir Niujorko deklaracija dėl miškų, tad būtų kuo mažiau sutrikdomos tiekimo grandinės, tačiau kartu nebūtų jokių paskatų spartinti veiklą, dėl kurios naikinami
  , alinami
  ar
  pertvarkomi
  miškai, atsižvelgiant į šio reglamento įsigaliojimą; |
| --- | --- |

(31)

turėtų būti nustatyta atskaitos data, kuria remiantis būtų galima įvertinti, ar atitinkamoje žemėje buvo naikinamas
  , alinamas ar pertvarkomas
  miškas – tai reiškia, kad atitinkamos į šio reglamento taikymo sritį įtrauktos prekės ir produktai negalėtų būti įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos eksportuojami, jei jie pagaminti žemėje, kurioje po tos datos buvo naikinami
  , alinami
  arba
  pertvarkomi
  miškai. Data turėtų būti tokia, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai tikrinti ir vykdyti stebėseną,
  atsižvelgiant į
  esamus tarptautinius įsipareigojimus, tokius kaip DVT ir Niujorko deklaracija dėl miškų, tad būtų kuo mažiau sutrikdomos tiekimo grandinės, tačiau kartu nebūtų jokių paskatų spartinti veiklą, dėl kurios naikinami
  , alinami
  ar
  pertvarkomi
  miškai, atsižvelgiant į šio reglamento įsigaliojimą;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | siekiant sustiprinti Sąjungos indėlį stabdant miškų naikinimą ir
  alinimą
  ir užtikrinti, kad Sąjungos rinkai nebūtų pateikiamos prekės ir produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu ir
  alinimu
  , atitinkamos prekės ir produktai neturėtų būti pateikiami ar tiekiami Sąjungos rinkai ir neeksportuojami iš Sąjungos rinkos, nebent jie būtų pagaminti nenaikinant miškų ir laikantis atitinkamų
  gamybos šalies
  teisės aktų. Siekiant patvirtinti, kad taip yra, prie jų visada turėtų būti pridėtas deramo patikrinimo pareiškimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

siekiant sustiprinti Sąjungos indėlį stabdant miškų naikinimą ir
  alinimą
  ir užtikrinti, kad Sąjungos rinkai nebūtų pateikiamos prekės ir produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu ir
  alinimu
  , atitinkamos prekės ir produktai neturėtų būti pateikiami ar tiekiami Sąjungos rinkai ir neeksportuojami iš Sąjungos rinkos, nebent jie būtų pagaminti nenaikinant miškų ir laikantis atitinkamų
  gamybos šalies
  teisės aktų. Siekiant patvirtinti, kad taip yra, prie jų visada turėtų būti pridėtas deramo patikrinimo pareiškimas;

| (32) | siekiant sustiprinti Sąjungos indėlį stabdant miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  ir užtikrinti, kad Sąjungos rinkai nebūtų pateikiamos prekės ir produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu, ir jie nebūtų pateikiami Sąjungos rinkai ar eksportuojami iš Sąjungoje rinkos
  , atitinkamos prekės ir produktai neturėtų būti pateikiami ar tiekiami Sąjungos rinkai ir neeksportuojami iš Sąjungos rinkos, nebent jie būtų pagaminti nenaikinant miškų ir laikantis atitinkamų
  nacionalinių ir tarptautinių
  teisės aktų
  ir standartų
  . Siekiant patvirtinti, kad taip yra, prie jų visada turėtų būti pridėtas deramo patikrinimo pareiškimas; |
| --- | --- |

(32)

siekiant sustiprinti Sąjungos indėlį stabdant miškų naikinimą
  , alinimą
  ir
  pertvarkymą
  ir užtikrinti, kad Sąjungos rinkai nebūtų pateikiamos prekės ir produktai iš tiekimo grandinių, susijusių su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu, ir jie nebūtų pateikiami Sąjungos rinkai ar eksportuojami iš Sąjungoje rinkos
  , atitinkamos prekės ir produktai neturėtų būti pateikiami ar tiekiami Sąjungos rinkai ir neeksportuojami iš Sąjungos rinkos, nebent jie būtų pagaminti nenaikinant miškų ir laikantis atitinkamų
  nacionalinių ir tarptautinių
  teisės aktų
  ir standartų
  . Siekiant patvirtinti, kad taip yra, prie jų visada turėtų būti pridėtas deramo patikrinimo pareiškimas;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | veiklos vykdytojai turėtų sistemingai imtis atitinkamų veiksmų, kad įsitikintų, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, atitinka šiame reglamente nustatytus miškų nenaikinimo ir teisėtumo reikalavimus. Tuo tikslu veiklos vykdytojai turėtų nustatyti ir įgyvendinti deramo patikrinimo procedūras. Šiame reglamente reikalaujama deramo patikrinimo procedūra turėtų apimti
  tris
  elementus: informavimo reikalavimus, rizikos vertinimą ir rizikos mažinimo priemones. Deramo patikrinimo procedūros turėtų būti parengtos taip, kad būtų galima susipažinti su informacija apie Sąjungos rinkai pateikiamų prekių ir produktų šaltinius ir tiekėjus, įskaitant informaciją, įrodančią, kad
  laikomasi miškų nenaikinimo, miškų nealinimo
  ir teisėtumo reikalavimų,
  inter
  alia, nustatant gamybos šalį
  ir vietovę
  , be kita ko, atitinkamų žemės sklypų geografines koordinates. Nustatant šias geografines koordinates, susietas su laiku, padėties nustatymu ir (arba) Žemės stebėjimu, būtų galima pasinaudoti kosmoso duomenimis ir paslaugomis, teikiamomis pagal Sąjungos kosmoso programą (EGNOS / „Galileo“ ir „Copernicus“). Remdamiesi šia informacija veiklos vykdytojai turėtų atlikti rizikos įvertinimą. Nustačius, kad yra rizika, veiklos vykdytojai turėtų ją sumažinti tiek, kad jos iš viso nebeliktų arba liktų tik nedidelė rizika. Tik užbaigus būtinus deramo patikrinimo procedūros etapus ir padarius išvadą, kad rizikos jog atitinkama prekė ar produktas neatitinka šio reglamento reikalavimų nėra arba ji yra nedidelė, veiklos vykdytojas turėtų galėti pateikti atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

veiklos vykdytojai turėtų sistemingai imtis atitinkamų veiksmų, kad įsitikintų, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, atitinka šiame reglamente nustatytus miškų nenaikinimo ir teisėtumo reikalavimus. Tuo tikslu veiklos vykdytojai turėtų nustatyti ir įgyvendinti deramo patikrinimo procedūras. Šiame reglamente reikalaujama deramo patikrinimo procedūra turėtų apimti
  tris
  elementus: informavimo reikalavimus, rizikos vertinimą ir rizikos mažinimo priemones. Deramo patikrinimo procedūros turėtų būti parengtos taip, kad būtų galima susipažinti su informacija apie Sąjungos rinkai pateikiamų prekių ir produktų šaltinius ir tiekėjus, įskaitant informaciją, įrodančią, kad
  laikomasi miškų nenaikinimo, miškų nealinimo
  ir teisėtumo reikalavimų,
  inter
  alia, nustatant gamybos šalį
  ir vietovę
  , be kita ko, atitinkamų žemės sklypų geografines koordinates. Nustatant šias geografines koordinates, susietas su laiku, padėties nustatymu ir (arba) Žemės stebėjimu, būtų galima pasinaudoti kosmoso duomenimis ir paslaugomis, teikiamomis pagal Sąjungos kosmoso programą (EGNOS / „Galileo“ ir „Copernicus“). Remdamiesi šia informacija veiklos vykdytojai turėtų atlikti rizikos įvertinimą. Nustačius, kad yra rizika, veiklos vykdytojai turėtų ją sumažinti tiek, kad jos iš viso nebeliktų arba liktų tik nedidelė rizika. Tik užbaigus būtinus deramo patikrinimo procedūros etapus ir padarius išvadą, kad rizikos jog atitinkama prekė ar produktas neatitinka šio reglamento reikalavimų nėra arba ji yra nedidelė, veiklos vykdytojas turėtų galėti pateikti atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuoti;

| (33) | veiklos vykdytojai turėtų sistemingai imtis atitinkamų veiksmų, kad įsitikintų, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, atitinka šiame reglamente nustatytus miškų nenaikinimo ir teisėtumo reikalavimus. Tuo tikslu veiklos vykdytojai turėtų nustatyti ir įgyvendinti deramo patikrinimo procedūras. Šiame reglamente reikalaujama deramo patikrinimo procedūra turėtų apimti
  keturis
  elementus: informavimo reikalavimus, rizikos vertinimą ir rizikos mažinimo priemones
  ir pranešimų pateikimo reikalavimus
  . Deramo patikrinimo procedūros turėtų būti parengtos taip, kad būtų galima susipažinti su informacija apie Sąjungos rinkai pateikiamų prekių ir produktų šaltinius ir tiekėjus, įskaitant informaciją, įrodančią, kad
  nebuvo naikinami, alinami ar pertvarkomi miškai
  ir
  buvo laikomasi
  teisėtumo reikalavimų,
  ir kad gamybos šalis laikosi teisėtumo reikalavimo ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, įskaitant teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, inter
   alia, nustatant gamybos šalį
  ar jos dalis
  , be kita ko, atitinkamų žemės sklypų geografines koordinates. Nustatant šias geografines koordinates, susietas su laiku, padėties nustatymu ir (arba) Žemės stebėjimu, būtų galima pasinaudoti kosmoso duomenimis ir paslaugomis, teikiamomis pagal Sąjungos kosmoso programą (EGNOS / „Galileo“ ir „Copernicus“).
  Geografinės vietos nustatymo reikalavimo taikymas sektoriuose, kuriuose smulkieji ūkininkai sudaro didelę gamintojų dalį, gali būti ypač sudėtingas ir prireikus turėtų būti teikiamos rekomendacijos bei techninė ir finansinė parama.
  Remdamiesi šia informacija veiklos vykdytojai turėtų atlikti rizikos įvertinimą. Nustačius, kad yra rizika, veiklos vykdytojai turėtų ją sumažinti tiek, kad jos iš viso nebeliktų arba liktų tik nedidelė rizika. Tik užbaigus būtinus deramo patikrinimo procedūros etapus ir padarius išvadą, kad rizikos jog atitinkama prekė ar produktas neatitinka šio reglamento reikalavimų nėra arba ji yra nedidelė, veiklos vykdytojas turėtų galėti pateikti atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuoti
  . Siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai turėtų kasmet viešai pranešti apie savo išsamaus patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti; |
| --- | --- |

(33)

veiklos vykdytojai turėtų sistemingai imtis atitinkamų veiksmų, kad įsitikintų, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, atitinka šiame reglamente nustatytus miškų nenaikinimo ir teisėtumo reikalavimus. Tuo tikslu veiklos vykdytojai turėtų nustatyti ir įgyvendinti deramo patikrinimo procedūras. Šiame reglamente reikalaujama deramo patikrinimo procedūra turėtų apimti
  keturis
  elementus: informavimo reikalavimus, rizikos vertinimą ir rizikos mažinimo priemones
  ir pranešimų pateikimo reikalavimus
  . Deramo patikrinimo procedūros turėtų būti parengtos taip, kad būtų galima susipažinti su informacija apie Sąjungos rinkai pateikiamų prekių ir produktų šaltinius ir tiekėjus, įskaitant informaciją, įrodančią, kad
  nebuvo naikinami, alinami ar pertvarkomi miškai
  ir
  buvo laikomasi
  teisėtumo reikalavimų,
  ir kad gamybos šalis laikosi teisėtumo reikalavimo ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, įskaitant teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, inter
   alia, nustatant gamybos šalį
  ar jos dalis
  , be kita ko, atitinkamų žemės sklypų geografines koordinates. Nustatant šias geografines koordinates, susietas su laiku, padėties nustatymu ir (arba) Žemės stebėjimu, būtų galima pasinaudoti kosmoso duomenimis ir paslaugomis, teikiamomis pagal Sąjungos kosmoso programą (EGNOS / „Galileo“ ir „Copernicus“).
  Geografinės vietos nustatymo reikalavimo taikymas sektoriuose, kuriuose smulkieji ūkininkai sudaro didelę gamintojų dalį, gali būti ypač sudėtingas ir prireikus turėtų būti teikiamos rekomendacijos bei techninė ir finansinė parama.
  Remdamiesi šia informacija veiklos vykdytojai turėtų atlikti rizikos įvertinimą. Nustačius, kad yra rizika, veiklos vykdytojai turėtų ją sumažinti tiek, kad jos iš viso nebeliktų arba liktų tik nedidelė rizika. Tik užbaigus būtinus deramo patikrinimo procedūros etapus ir padarius išvadą, kad rizikos jog atitinkama prekė ar produktas neatitinka šio reglamento reikalavimų nėra arba ji yra nedidelė, veiklos vykdytojas turėtų galėti pateikti atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuoti
  . Siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai turėtų kasmet viešai pranešti apie savo išsamaus patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

33 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33a) | veiklos vykdytojai turėtų imtis pagrįstų pastangų, kad užtikrintų, jog gamintojams, iš kurių jie gauna prekes, visų pirma smulkiesiems ūkininkams, būtų sumokėta teisinga kaina, kad jie galėtų gauti pragyvenimą garantuojančių pajamų, ir veiksmingai šalintų skurdą, kuris yra pagrindinė miškų naikinimo priežastis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33a)

veiklos vykdytojai turėtų imtis pagrįstų pastangų, kad užtikrintų, jog gamintojams, iš kurių jie gauna prekes, visų pirma smulkiesiems ūkininkams, būtų sumokėta teisinga kaina, kad jie galėtų gauti pragyvenimą garantuojančių pajamų, ir veiksmingai šalintų skurdą, kuris yra pagrindinė miškų naikinimo priežastis;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

33 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33b) | veiklos vykdytojai ir prekiautojai bei kompetentingos valstybių narių institucijos, rinkdami ir perrašydami išsamaus patikrinimo procedūrai vykdyti reikalingą informaciją, turėtų turėti galimybę pasinaudoti Sąjungos suteikiamomis priemonėmis. Už EGNOS ir (arba) „Galileo“ bei „Copernicus“ atsakingos agentūros turėtų didinti savo sąveiką, kad būtų galima laikytis kompleksinio požiūrio. Veiklos vykdytojai ir prekiautojai, bendradarbiaudami su Komisija, turėtų remti ūkininkus, visų pirma smulkiuosius ūkininkus, čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, kad jie galėtų įsigyti ir tinkamai naudoti informacijai rinkti reikalingas priemones, be kita ko, geografinės vietos nustatymo priemones, ir ilgam laikui prisiimtų atsakomybę už jas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33b)

veiklos vykdytojai ir prekiautojai bei kompetentingos valstybių narių institucijos, rinkdami ir perrašydami išsamaus patikrinimo procedūrai vykdyti reikalingą informaciją, turėtų turėti galimybę pasinaudoti Sąjungos suteikiamomis priemonėmis. Už EGNOS ir (arba) „Galileo“ bei „Copernicus“ atsakingos agentūros turėtų didinti savo sąveiką, kad būtų galima laikytis kompleksinio požiūrio. Veiklos vykdytojai ir prekiautojai, bendradarbiaudami su Komisija, turėtų remti ūkininkus, visų pirma smulkiuosius ūkininkus, čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, kad jie galėtų įsigyti ir tinkamai naudoti informacijai rinkti reikalingas priemones, be kita ko, geografinės vietos nustatymo priemones, ir ilgam laikui prisiimtų atsakomybę už jas;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | veiklos vykdytojai turėtų oficialiai prisiimti atsakomybę už atitinkamų prekių ar produktų, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti, atitiktį pateikdami deramo patikrinimo pareiškimus. Šiame reglamente turėtų būti pateiktas tokių pareiškimų šablonas. Tikimasi, kad tai padės kompetentingoms institucijoms ir teismams užtikrinti šio reglamento vykdymą ir padidins veiklos vykdytojų atitiktį reikalavimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

veiklos vykdytojai turėtų oficialiai prisiimti atsakomybę už atitinkamų prekių ar produktų, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti, atitiktį pateikdami deramo patikrinimo pareiškimus. Šiame reglamente turėtų būti pateiktas tokių pareiškimų šablonas. Tikimasi, kad tai padės kompetentingoms institucijoms ir teismams užtikrinti šio reglamento vykdymą ir padidins veiklos vykdytojų atitiktį reikalavimams;

| (34) | veiklos vykdytojai
  , pateikiantys atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuojantys produktą ar prekę į trečiąją šalį,
  turėtų oficialiai prisiimti atsakomybę už atitinkamų prekių ar produktų, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti, atitiktį pateikdami deramo patikrinimo pareiškimus. Šiame reglamente turėtų būti pateiktas tokių pareiškimų šablonas. Tikimasi, kad tai padės kompetentingoms institucijoms ir teismams užtikrinti šio reglamento vykdymą ir padidins veiklos vykdytojų atitiktį reikalavimams; |
| --- | --- |

(34)

veiklos vykdytojai
  , pateikiantys atitinkamą prekę ar produktą Sąjungos rinkai arba eksportuojantys produktą ar prekę į trečiąją šalį,
  turėtų oficialiai prisiimti atsakomybę už atitinkamų prekių ar produktų, kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti, atitiktį pateikdami deramo patikrinimo pareiškimus. Šiame reglamente turėtų būti pateiktas tokių pareiškimų šablonas. Tikimasi, kad tai padės kompetentingoms institucijoms ir teismams užtikrinti šio reglamento vykdymą ir padidins veiklos vykdytojų atitiktį reikalavimams;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | prekiautojai turėtų būti atsakingi už informacijos, užtikrinančios atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie pateikia rinkai, tiekimo grandinės skaidrumą, rinkimą ir saugojimą. Didieji prekiautojai, kurie nėra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), turi didelę įtaką tiekimo grandinėms ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad
  jos
  neprisidėtų prie miškų naikinimo, todėl jiems turėtų būti taikomos tokios pačios prievolės kaip ir veiklos vykdytojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

prekiautojai turėtų būti atsakingi už informacijos, užtikrinančios atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie pateikia rinkai, tiekimo grandinės skaidrumą, rinkimą ir saugojimą. Didieji prekiautojai, kurie nėra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), turi didelę įtaką tiekimo grandinėms ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad
  jos
  neprisidėtų prie miškų naikinimo, todėl jiems turėtų būti taikomos tokios pačios prievolės kaip ir veiklos vykdytojams;

| (36) | prekiautojai turėtų būti atsakingi už informacijos, užtikrinančios atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie pateikia rinkai, tiekimo grandinės skaidrumą, rinkimą ir saugojimą. Didieji prekiautojai, kurie nėra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), turi didelę įtaką tiekimo grandinėms ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad
  tiekimo grandinės
  neprisidėtų prie miškų naikinimo, todėl jiems turėtų būti taikomos tokios pačios prievolės kaip ir veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

(36)

prekiautojai turėtų būti atsakingi už informacijos, užtikrinančios atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie pateikia rinkai, tiekimo grandinės skaidrumą, rinkimą ir saugojimą. Didieji prekiautojai, kurie nėra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), turi didelę įtaką tiekimo grandinėms ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad
  tiekimo grandinės
  neprisidėtų prie miškų naikinimo, todėl jiems turėtų būti taikomos tokios pačios prievolės kaip ir veiklos vykdytojams;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai
  , kurie nėra MVĮ,
  turėtų kasmet viešai pranešti apie savo
  deramo
  patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai
  , kurie nėra MVĮ,
  turėtų kasmet viešai pranešti apie savo
  deramo
  patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti;

| (37) | siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai turėtų kasmet viešai pranešti apie savo
  išsamaus
  patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti; |
| --- | --- |

(37)

siekiant puoselėti skaidrumą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, veiklos vykdytojai turėtų kasmet viešai pranešti apie savo
  išsamaus
  patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi prievolėms įgyvendinti;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | kitos ES teisėkūros priemonės, kuriomis nustatomi reikalavimai
  deramai
  patikrinti vertės grandinę, ar nėra neigiamo poveikio žmogaus teisėms ar aplinkai, turėtų būti taikomos tuo atveju, jei šiame reglamente nėra konkrečių nuostatų, turinčių tą patį tikslą, pobūdį ir poveikį; tos nuostatos gali būti pritaikomos ateityje atliekant teisės akto pakeitimus. Šiuo reglamentu neturėtų būti užkirstas kelias taikyti kitas ES teisines priemones, nustatančias reikalavimus, susijusius su deramu vertės grandinės patikrinimu. Tais atvejais, kai tokios kitos ES teisėkūros priemonės numato konkretesnes nuostatas arba papildo šiame reglamente nustatytas nuostatas, tokios nuostatos turėtų būti taikomos kartu su šio reglamento nuostatomis. Be to, jei šiame reglamente yra konkretesnių nuostatų, jos neturėtų būti aiškinamos taip, kad būtų pakenkta veiksmingam kitų ES teisės aktų dėl deramo patikrinimo taikymui arba jų bendro tikslo įgyvendinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

kitos ES teisėkūros priemonės, kuriomis nustatomi reikalavimai
  deramai
  patikrinti vertės grandinę, ar nėra neigiamo poveikio žmogaus teisėms ar aplinkai, turėtų būti taikomos tuo atveju, jei šiame reglamente nėra konkrečių nuostatų, turinčių tą patį tikslą, pobūdį ir poveikį; tos nuostatos gali būti pritaikomos ateityje atliekant teisės akto pakeitimus. Šiuo reglamentu neturėtų būti užkirstas kelias taikyti kitas ES teisines priemones, nustatančias reikalavimus, susijusius su deramu vertės grandinės patikrinimu. Tais atvejais, kai tokios kitos ES teisėkūros priemonės numato konkretesnes nuostatas arba papildo šiame reglamente nustatytas nuostatas, tokios nuostatos turėtų būti taikomos kartu su šio reglamento nuostatomis. Be to, jei šiame reglamente yra konkretesnių nuostatų, jos neturėtų būti aiškinamos taip, kad būtų pakenkta veiksmingam kitų ES teisės aktų dėl deramo patikrinimo taikymui arba jų bendro tikslo įgyvendinimui;

| (38) | kitos ES teisėkūros priemonės, kuriomis nustatomi reikalavimai
  išsamiai
  patikrinti vertės grandinę
  siekiant nustatyti
  , ar nėra neigiamo poveikio žmogaus teisėms ar aplinkai,
  pavyzdžiui, Europos Parlamenti ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852

   (1a)

  ir [būsimoji direktyva dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo]

   (1b)

  ,
  turėtų būti taikomos tuo atveju, jei šiame reglamente nėra konkrečių nuostatų, turinčių tą patį tikslą, pobūdį ir poveikį; tos nuostatos gali būti pritaikomos ateityje atliekant teisės akto pakeitimus.
  Šiuo reglamentu siekiama užtikrinti prekių ir produktų atitiktį tvarumo ir teisėtumo reikalavimams. Jis taikomas ex ante, prieš pateikiant prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos iš jos eksportuojant. Šiuo konkrečioms prekėms taikomu reglamentu
  neturėtų būti užkirstas kelias taikyti kitas ES teisines priemones, nustatančias reikalavimus, susijusius su deramu vertės grandinės patikrinimu. Tais atvejais, kai tokios kitos ES teisėkūros priemonės numato konkretesnes nuostatas arba papildo šiame reglamente nustatytas nuostatas, tokios nuostatos turėtų būti taikomos kartu su šio reglamento nuostatomis. Be to, jei šiame reglamente yra konkretesnių nuostatų, jos neturėtų būti aiškinamos taip, kad būtų pakenkta veiksmingam kitų ES teisės aktų dėl deramo patikrinimo taikymui arba jų bendro tikslo įgyvendinimui
  . Komisija turėtų parengti aiškias ir lengvai suprantamas gaires, kad padėtų veiklos vykdytojams ir prekiautojams, visų pirma MVĮ, laikytis šio reglamento reikalavimų, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę ir finansinę naštą. Gairės taip pat turėtų padėti veiklos vykdytojams veiksmingai vykdyti išsamaus patikrinimo reikalavimus, kai jie patenka į kitų persidengiančių teisės aktų, kuriais nustatomi kiti išsamaus patikrinimo reikalavimai, taikymo sritį; |
| --- | --- |

(38)

kitos ES teisėkūros priemonės, kuriomis nustatomi reikalavimai
  išsamiai
  patikrinti vertės grandinę
  siekiant nustatyti
  , ar nėra neigiamo poveikio žmogaus teisėms ar aplinkai,
  pavyzdžiui, Europos Parlamenti ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852

   (1a)

  ir [būsimoji direktyva dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo]

   (1b)

  ,
  turėtų būti taikomos tuo atveju, jei šiame reglamente nėra konkrečių nuostatų, turinčių tą patį tikslą, pobūdį ir poveikį; tos nuostatos gali būti pritaikomos ateityje atliekant teisės akto pakeitimus.
  Šiuo reglamentu siekiama užtikrinti prekių ir produktų atitiktį tvarumo ir teisėtumo reikalavimams. Jis taikomas ex ante, prieš pateikiant prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos iš jos eksportuojant. Šiuo konkrečioms prekėms taikomu reglamentu
  neturėtų būti užkirstas kelias taikyti kitas ES teisines priemones, nustatančias reikalavimus, susijusius su deramu vertės grandinės patikrinimu. Tais atvejais, kai tokios kitos ES teisėkūros priemonės numato konkretesnes nuostatas arba papildo šiame reglamente nustatytas nuostatas, tokios nuostatos turėtų būti taikomos kartu su šio reglamento nuostatomis. Be to, jei šiame reglamente yra konkretesnių nuostatų, jos neturėtų būti aiškinamos taip, kad būtų pakenkta veiksmingam kitų ES teisės aktų dėl deramo patikrinimo taikymui arba jų bendro tikslo įgyvendinimui
  . Komisija turėtų parengti aiškias ir lengvai suprantamas gaires, kad padėtų veiklos vykdytojams ir prekiautojams, visų pirma MVĮ, laikytis šio reglamento reikalavimų, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę ir finansinę naštą. Gairės taip pat turėtų padėti veiklos vykdytojams veiksmingai vykdyti išsamaus patikrinimo reikalavimus, kai jie patenka į kitų persidengiančių teisės aktų, kuriais nustatomi kiti išsamaus patikrinimo reikalavimai, taikymo sritį;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

38 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (38a) | miškų naikinimą, kitų ekosistemų pertvarkymą ir žmogaus teisių, be kita ko, čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teisių, pažeidimus sieja tiesioginis ryšys. Reikėtų skirti ypatingą dėmesį čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių reikmėms ir skatinti visapusišką jų įtraukimą į veiklą, susijusią su šio reglamento įgyvendinimu. Turėtų būti užtikrinta, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių dokumentų ir standartų, įskaitant Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, paprotines žemės naudojimo teises, teisę į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą. Taip pat turėtų būti propaguojamos darbo teisės, įtvirtintos Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinėse konvencijose, moterų teisės, teisės į aplinkos apsaugą ir teisė ginti žmogaus teises ir aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38a)

miškų naikinimą, kitų ekosistemų pertvarkymą ir žmogaus teisių, be kita ko, čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teisių, pažeidimus sieja tiesioginis ryšys. Reikėtų skirti ypatingą dėmesį čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių reikmėms ir skatinti visapusišką jų įtraukimą į veiklą, susijusią su šio reglamento įgyvendinimu. Turėtų būti užtikrinta, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių dokumentų ir standartų, įskaitant Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, paprotines žemės naudojimo teises, teisę į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą. Taip pat turėtų būti propaguojamos darbo teisės, įtvirtintos Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinėse konvencijose, moterų teisės, teisės į aplinkos apsaugą ir teisė ginti žmogaus teises ir aplinką;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | atsakomybė už šio reglamento vykdymą turėtų tekti valstybėms narėms, o jų kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos užtikrinti, kad šio reglamento būtų visiškai laikomasi. Vienodą šio reglamento vykdymą, susijusį su atitinkamomis prekėmis ir produktais, įvežamais į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamais, galima užtikrinti tik sistemingai keičiantis informacija ir bendradarbiaujant kompetentingoms institucijoms, muitinėms ir Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

atsakomybė už šio reglamento vykdymą turėtų tekti valstybėms narėms, o jų kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos užtikrinti, kad šio reglamento būtų visiškai laikomasi. Vienodą šio reglamento vykdymą, susijusį su atitinkamomis prekėmis ir produktais, įvežamais į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamais, galima užtikrinti tik sistemingai keičiantis informacija ir bendradarbiaujant kompetentingoms institucijoms, muitinėms ir Komisijai;

| (40) | atsakomybė už šio reglamento vykdymą turėtų tekti valstybėms narėms, o jų kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos užtikrinti, kad šio reglamento būtų visiškai laikomasi. Vienodą šio reglamento vykdymą, susijusį su atitinkamomis prekėmis ir produktais, įvežamais į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamais, galima užtikrinti tik sistemingai keičiantis informacija ir bendradarbiaujant kompetentingoms institucijoms, muitinėms ir Komisijai
  . Komisija visų pirma turėtų išanalizuoti valstybių narių taikomas sankcijas ir keistis su jomis informacija, siekdama paskatinti darnų šio reglamento įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(40)

atsakomybė už šio reglamento vykdymą turėtų tekti valstybėms narėms, o jų kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos užtikrinti, kad šio reglamento būtų visiškai laikomasi. Vienodą šio reglamento vykdymą, susijusį su atitinkamomis prekėmis ir produktais, įvežamais į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamais, galima užtikrinti tik sistemingai keičiantis informacija ir bendradarbiaujant kompetentingoms institucijoms, muitinėms ir Komisijai
  . Komisija visų pirma turėtų išanalizuoti valstybių narių taikomas sankcijas ir keistis su jomis informacija, siekdama paskatinti darnų šio reglamento įgyvendinimą;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40a) | kad kompetentingos institucijos, veiklos vykdytojai ir prekiautojai veiksmingai užtikrintų šio reglamento vykdymą ir jo laikytųsi, suinteresuotos visuomenės nariai turėtų galėti imtis veiksmų, kad užtikrintų aplinkos teisės aktų laikymąsi ir taip apsaugotų aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40a)

kad kompetentingos institucijos, veiklos vykdytojai ir prekiautojai veiksmingai užtikrintų šio reglamento vykdymą ir jo laikytųsi, suinteresuotos visuomenės nariai turėtų galėti imtis veiksmų, kad užtikrintų aplinkos teisės aktų laikymąsi ir taip apsaugotų aplinką;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

40 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40b) | teisė į veiksmingą teisinę gynybą yra tarptautiniu mastu pripažinta žmogaus teisė, įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 8 straipsnyje, Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais 9 straipsnio 3 dalyje ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2 straipsnio 3 dalyje, taip pat tai pagrindinė Sąjungos teisė, kaip apibrėžta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad suinteresuotos visuomenės nariai ar visuomenės nariai, kuriems padarytas poveikis pažeidžiant šį reglamentą, turėtų galimybę pasinaudoti veiksminga teisinės gynybos priemone; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40b)

teisė į veiksmingą teisinę gynybą yra tarptautiniu mastu pripažinta žmogaus teisė, įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 8 straipsnyje, Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais 9 straipsnio 3 dalyje ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2 straipsnio 3 dalyje, taip pat tai pagrindinė Sąjungos teisė, kaip apibrėžta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad suinteresuotos visuomenės nariai ar visuomenės nariai, kuriems padarytas poveikis pažeidžiant šį reglamentą, turėtų galimybę pasinaudoti veiksminga teisinės gynybos priemone;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | veiksmingas ir efektyvus šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymas yra labai svarbūs jo tikslams pasiekti. Šiuo tikslu Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti informacinę sistemą, kuri padėtų veiklos vykdytojams ir kompetentingoms institucijoms pateikti ir gauti būtiną informaciją apie rinkai pateiktas atitinkamas prekes ir produktus.
  Deramo
  patikrinimo pareiškimus veiklos vykdytojai turėtų pateikti per šią informacinę sistemą. Informacinė sistema turėtų būti prieinama kompetentingoms institucijoms ir muitinėms, kad joms būtų lengviau vykdyti pareigas pagal šį reglamentą. Atsižvelgiant į Sąjungos atvirų duomenų politiką,
  informacinė sistema
  taip pat turėtų būti
  prieinama
  platesnei visuomenei –
  anoniminiai duomenys būtų
  pateikiami atvira ir kompiuterio skaitoma forma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

veiksmingas ir efektyvus šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymas yra labai svarbūs jo tikslams pasiekti. Šiuo tikslu Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti informacinę sistemą, kuri padėtų veiklos vykdytojams ir kompetentingoms institucijoms pateikti ir gauti būtiną informaciją apie rinkai pateiktas atitinkamas prekes ir produktus.
  Deramo
  patikrinimo pareiškimus veiklos vykdytojai turėtų pateikti per šią informacinę sistemą. Informacinė sistema turėtų būti prieinama kompetentingoms institucijoms ir muitinėms, kad joms būtų lengviau vykdyti pareigas pagal šį reglamentą. Atsižvelgiant į Sąjungos atvirų duomenų politiką,
  informacinė sistema
  taip pat turėtų būti
  prieinama
  platesnei visuomenei –
  anoniminiai duomenys būtų
  pateikiami atvira ir kompiuterio skaitoma forma;

| (41) | veiksmingas ir efektyvus šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymas yra labai svarbūs jo tikslams pasiekti. Šiuo tikslu Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti informacinę sistemą, kuri padėtų veiklos vykdytojams ir kompetentingoms institucijoms pateikti ir gauti būtiną informaciją apie rinkai pateiktas atitinkamas prekes ir produktus.
  Išsamaus
  patikrinimo pareiškimus veiklos vykdytojai turėtų pateikti per šią informacinę sistemą. Informacinė sistema turėtų būti prieinama kompetentingoms institucijoms ir muitinėms, kad joms būtų lengviau vykdyti
  savo
  pareigas pagal šį reglamentą
  , o ją taikant turėtų būti sudaromos palankesnės informacijos perdavimo tarp valstybių narių, kompetentingų institucijų ir muitinių sąlygos
  . Atsižvelgiant į Sąjungos atvirų duomenų politiką,
  duomenys, kurie nėra neskelbtini komerciniai duomenys,
  taip pat turėtų būti
  prieinami
  platesnei visuomenei
  , ir anonimizuoti duomenys
   –
  išskyrus informaciją, susijusią su reikalavimų nesilaikančių veiklos vykdytojų ir prekiautojų sąrašu, – turėtų būti
  pateikiami atvira ir kompiuterio skaitoma forma; |
| --- | --- |

(41)

veiksmingas ir efektyvus šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymas yra labai svarbūs jo tikslams pasiekti. Šiuo tikslu Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti informacinę sistemą, kuri padėtų veiklos vykdytojams ir kompetentingoms institucijoms pateikti ir gauti būtiną informaciją apie rinkai pateiktas atitinkamas prekes ir produktus.
  Išsamaus
  patikrinimo pareiškimus veiklos vykdytojai turėtų pateikti per šią informacinę sistemą. Informacinė sistema turėtų būti prieinama kompetentingoms institucijoms ir muitinėms, kad joms būtų lengviau vykdyti
  savo
  pareigas pagal šį reglamentą
  , o ją taikant turėtų būti sudaromos palankesnės informacijos perdavimo tarp valstybių narių, kompetentingų institucijų ir muitinių sąlygos
  . Atsižvelgiant į Sąjungos atvirų duomenų politiką,
  duomenys, kurie nėra neskelbtini komerciniai duomenys,
  taip pat turėtų būti
  prieinami
  platesnei visuomenei
  , ir anonimizuoti duomenys
   –
  išskyrus informaciją, susijusią su reikalavimų nesilaikančių veiklos vykdytojų ir prekiautojų sąrašu, – turėtų būti
  pateikiami atvira ir kompiuterio skaitoma forma;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | kompetentingoms institucijoms pavedama tikrinti, ar dėl atitinkamų į Sąjungos rinką įvežamų arba iš jos išvežamų prekių ir produktų laikomasi šiame reglamente nustatytų prievolių, o muitinės užduotis – užtikrinti, kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į deramo patikrinimo pareiškimą, jei taikoma, o nuo tada, kai bus sukurta elektroninė sąsaja keistis informacija tarp muitinės ir kompetentingų institucijų, – patikrinti deramo patikrinimo pareiškimo statusą po pradinės rizikos analizės, kurią kompetentingos institucijos atlieka informacinėje sistemoje, ir atitinkamai imtis veiksmų (t. y. sustabdyti arba uždrausti prekės ar produkto įvežimą, jei to reikalauja jo (jos) statusas informacinėje sistemoje). Dėl tokio konkretaus kontrolės organizavimo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą neturi būti taikomos Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus nuostatos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

kompetentingoms institucijoms pavedama tikrinti, ar dėl atitinkamų į Sąjungos rinką įvežamų arba iš jos išvežamų prekių ir produktų laikomasi šiame reglamente nustatytų prievolių, o muitinės užduotis – užtikrinti, kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į deramo patikrinimo pareiškimą, jei taikoma, o nuo tada, kai bus sukurta elektroninė sąsaja keistis informacija tarp muitinės ir kompetentingų institucijų, – patikrinti deramo patikrinimo pareiškimo statusą po pradinės rizikos analizės, kurią kompetentingos institucijos atlieka informacinėje sistemoje, ir atitinkamai imtis veiksmų (t. y. sustabdyti arba uždrausti prekės ar produkto įvežimą, jei to reikalauja jo (jos) statusas informacinėje sistemoje). Dėl tokio konkretaus kontrolės organizavimo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą neturi būti taikomos Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus nuostatos;

| (42) | kompetentingoms institucijoms pavedama tikrinti, ar dėl atitinkamų į Sąjungos rinką įvežamų arba iš jos išvežamų prekių ir produktų laikomasi šiame reglamente nustatytų prievolių,
  remiantis, be kita ko, veiklos vykdytojų pateiktais išsamaus patikrinimo pareiškimais,
  o muitinės užduotis – užtikrinti, kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į deramo patikrinimo pareiškimą, jei taikoma, o nuo tada, kai bus sukurta elektroninė sąsaja keistis informacija tarp muitinės ir kompetentingų institucijų, – patikrinti deramo patikrinimo pareiškimo statusą po pradinės rizikos analizės, kurią kompetentingos institucijos atlieka informacinėje sistemoje, ir atitinkamai imtis veiksmų (t. y. sustabdyti arba uždrausti prekės ar produkto įvežimą, jei to reikalauja jo (jos) statusas informacinėje sistemoje). Dėl tokio konkretaus kontrolės organizavimo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą neturi būti taikomos Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus nuostatos; |
| --- | --- |

(42)

kompetentingoms institucijoms pavedama tikrinti, ar dėl atitinkamų į Sąjungos rinką įvežamų arba iš jos išvežamų prekių ir produktų laikomasi šiame reglamente nustatytų prievolių,
  remiantis, be kita ko, veiklos vykdytojų pateiktais išsamaus patikrinimo pareiškimais,
  o muitinės užduotis – užtikrinti, kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į deramo patikrinimo pareiškimą, jei taikoma, o nuo tada, kai bus sukurta elektroninė sąsaja keistis informacija tarp muitinės ir kompetentingų institucijų, – patikrinti deramo patikrinimo pareiškimo statusą po pradinės rizikos analizės, kurią kompetentingos institucijos atlieka informacinėje sistemoje, ir atitinkamai imtis veiksmų (t. y. sustabdyti arba uždrausti prekės ar produkto įvežimą, jei to reikalauja jo (jos) statusas informacinėje sistemoje). Dėl tokio konkretaus kontrolės organizavimo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą neturi būti taikomos Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus nuostatos;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | kompetentingų institucijų atliekami patikrinimai turėtų būti atliekami taip, kad būtų kuo mažiau trikdoma prekyba ir veiklos vykdytojų bei prekiautojų veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

kompetentingų institucijų atliekami patikrinimai turėtų būti atliekami taip, kad būtų kuo mažiau trikdoma prekyba ir veiklos vykdytojų bei prekiautojų veikla;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

43 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (43a) | Komisija turėtų užtikrinti tinkamus ir pakankamus finansinius išteklius, be kita ko, konkrečiai techninei paramai, įskaitant pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, teikti, kad padėtų šalims partnerėms laikytis šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų. Tie ištekliai turėtų būti numatyti dar prieš šio reglamento įsigaliojimą ir visapusišką įgyvendinimą, kad būtų sustiprinti paveiktų bendruomenių prisitaikymo pajėgumai, ypatingą dėmesį skiriant smulkiesiems ūkininkams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43a)

Komisija turėtų užtikrinti tinkamus ir pakankamus finansinius išteklius, be kita ko, konkrečiai techninei paramai, įskaitant pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, teikti, kad padėtų šalims partnerėms laikytis šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų. Tie ištekliai turėtų būti numatyti dar prieš šio reglamento įsigaliojimą ir visapusišką įgyvendinimą, kad būtų sustiprinti paveiktų bendruomenių prisitaikymo pajėgumai, ypatingą dėmesį skiriant smulkiesiems ūkininkams;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

45 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (45) | siekiant optimizuoti ir palengvinti atitinkamų prekių ir produktų, įvežamų į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamų, kontrolės procesą, būtina sukurti elektronines sąsajas, leidžiančias automatiškai keistis duomenimis tarp muitinės sistemų ir kompetentingų institucijų informacinės sistemos. Akivaizdi kandidatė tokiam duomenų perdavimui palengvinti – ES muitinės vieno langelio aplinka. Sąsajos turėtų būti labai automatizuotos ir lengvos naudotis,
  o papildoma našta muitinėms turėtų būti kuo mažesnė
  . Be to, atsižvelgiant į nedidelius duomenų, kurie turi būti deklaruojami atitinkamai muitinės deklaracijoje, ir deramo patikrinimo pareiškime, skirtumus, tikslinga taip pat pasiūlyti verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi metodą, pagal kurį
  prekiautojai ir
  ekonominės veiklos vykdytojai su atitinkama preke ar produktu susijusį deramo patikrinimo pareiškimą pateiktų per nacionalinę muitinės vieno langelio aplinką ir šis pareiškimas automatiškai būtų perduodamas į kompetentingų institucijų naudojamą informacinę sistemą. Muitinė ir kompetentingos institucijos turėtų padėti nustatyti, kokie duomenys turi būti perduodami, ir kitus techninius reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45)

siekiant optimizuoti ir palengvinti atitinkamų prekių ir produktų, įvežamų į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamų, kontrolės procesą, būtina sukurti elektronines sąsajas, leidžiančias automatiškai keistis duomenimis tarp muitinės sistemų ir kompetentingų institucijų informacinės sistemos. Akivaizdi kandidatė tokiam duomenų perdavimui palengvinti – ES muitinės vieno langelio aplinka. Sąsajos turėtų būti labai automatizuotos ir lengvos naudotis,
  o papildoma našta muitinėms turėtų būti kuo mažesnė
  . Be to, atsižvelgiant į nedidelius duomenų, kurie turi būti deklaruojami atitinkamai muitinės deklaracijoje, ir deramo patikrinimo pareiškime, skirtumus, tikslinga taip pat pasiūlyti verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi metodą, pagal kurį
  prekiautojai ir
  ekonominės veiklos vykdytojai su atitinkama preke ar produktu susijusį deramo patikrinimo pareiškimą pateiktų per nacionalinę muitinės vieno langelio aplinką ir šis pareiškimas automatiškai būtų perduodamas į kompetentingų institucijų naudojamą informacinę sistemą. Muitinė ir kompetentingos institucijos turėtų padėti nustatyti, kokie duomenys turi būti perduodami, ir kitus techninius reikalavimus;

| (45) | siekiant optimizuoti ir palengvinti atitinkamų prekių ir produktų, įvežamų į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamų, kontrolės procesą, būtina sukurti
  sąveikias
  elektronines sąsajas, leidžiančias automatiškai keistis duomenimis tarp muitinės sistemų ir kompetentingų institucijų informacinės sistemos. Akivaizdi kandidatė tokiam duomenų perdavimui palengvinti – ES muitinės vieno langelio aplinka. Sąsajos turėtų būti labai automatizuotos ir lengvos naudotis,
  kad palengvintų muitinių procesus, taip pat sumažintų veiklos vykdytojų patiriamas išlaidas ir jiems tenkančią naštą
  . Be to, atsižvelgiant į nedidelius duomenų, kurie turi būti deklaruojami atitinkamai muitinės deklaracijoje, ir deramo patikrinimo pareiškime, skirtumus, tikslinga taip pat pasiūlyti verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi metodą, pagal kurį ekonominės veiklos vykdytojai su atitinkama preke ar produktu susijusį deramo patikrinimo pareiškimą pateiktų per nacionalinę muitinės vieno langelio aplinką ir šis pareiškimas automatiškai būtų perduodamas į kompetentingų institucijų naudojamą informacinę sistemą. Muitinė ir kompetentingos institucijos turėtų padėti nustatyti, kokie duomenys turi būti perduodami, ir kitus techninius reikalavimus; |
| --- | --- |

(45)

siekiant optimizuoti ir palengvinti atitinkamų prekių ir produktų, įvežamų į Sąjungos rinką arba iš jos išvežamų, kontrolės procesą, būtina sukurti
  sąveikias
  elektronines sąsajas, leidžiančias automatiškai keistis duomenimis tarp muitinės sistemų ir kompetentingų institucijų informacinės sistemos. Akivaizdi kandidatė tokiam duomenų perdavimui palengvinti – ES muitinės vieno langelio aplinka. Sąsajos turėtų būti labai automatizuotos ir lengvos naudotis,
  kad palengvintų muitinių procesus, taip pat sumažintų veiklos vykdytojų patiriamas išlaidas ir jiems tenkančią naštą
  . Be to, atsižvelgiant į nedidelius duomenų, kurie turi būti deklaruojami atitinkamai muitinės deklaracijoje, ir deramo patikrinimo pareiškime, skirtumus, tikslinga taip pat pasiūlyti verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi metodą, pagal kurį ekonominės veiklos vykdytojai su atitinkama preke ar produktu susijusį deramo patikrinimo pareiškimą pateiktų per nacionalinę muitinės vieno langelio aplinką ir šis pareiškimas automatiškai būtų perduodamas į kompetentingų institucijų naudojamą informacinę sistemą. Muitinė ir kompetentingos institucijos turėtų padėti nustatyti, kokie duomenys turi būti perduodami, ir kitus techninius reikalavimus;

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | reikalavimų neatitinkančių prekių ir produktų pateikimo Sąjungos rinkai rizika
  įvairuoja
  priklausomai nuo prekės ir produkto, taip pat nuo kilmės ir gamybos šalies. Veiklos vykdytojams, tiekiantiems prekes ir produktus iš šalių ar jų dalių, kuriose yra maža rizika, jog atitinkamos prekės bus auginamos, nuimamos ar gaminamos pažeidžiant šį reglamentą, turėtų būti taikoma mažiau reikalavimų – taip būtų sumažintos reikalavimų laikymosi išlaidos ir administracinė našta. Prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba jų dalių kompetentingos institucijos turėtų tikrinti griežčiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

reikalavimų neatitinkančių prekių ir produktų pateikimo Sąjungos rinkai rizika
  įvairuoja
  priklausomai nuo prekės ir produkto, taip pat nuo kilmės ir gamybos šalies. Veiklos vykdytojams, tiekiantiems prekes ir produktus iš šalių ar jų dalių, kuriose yra maža rizika, jog atitinkamos prekės bus auginamos, nuimamos ar gaminamos pažeidžiant šį reglamentą, turėtų būti taikoma mažiau reikalavimų – taip būtų sumažintos reikalavimų laikymosi išlaidos ir administracinė našta. Prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba jų dalių kompetentingos institucijos turėtų tikrinti griežčiau;

| (46) | reikalavimų neatitinkančių prekių ir produktų pateikimo Sąjungos rinkai rizika
  gali įvairuoti
  priklausomai nuo prekės ir produkto, taip pat nuo kilmės ir gamybos šalies
  ar jos dalių
  . Veiklos vykdytojams, tiekiantiems prekes ir produktus iš šalių ar jų dalių, kuriose yra maža rizika, jog atitinkamos prekės bus auginamos, nuimamos ar gaminamos pažeidžiant šį reglamentą, turėtų būti taikoma mažiau reikalavimų – taip būtų sumažintos reikalavimų laikymosi išlaidos ir administracinė našta
  , nebent veiklos vykdytojas žino ar turi pagrindo manyti, kad egzistuoja šio reglamento reikalavimų neatitikties rizika. Jei kompetentinga institucija sužino apie riziką, kad nesilaikoma šio reglamento reikalavimų, pavyzdžiui, kai atitinkama didelės rizikos šalyje pagaminta prekė arba produktas vėliau perdirbami mažos rizikos šalyje arba iš jos eksportuojami į Sąjungą, o muitinės deklaracijoje arba išsamaus patikrinimo pareiškime nurodoma, kad prekė arba produktas buvo pagaminti mažos rizikos šalyje, kompetentinga institucija vykdydama tolesnius patikrinimus turėtų patikrinti, ar nėra neatitikties reikalavimams, ir prireikus imtis atitinkamų veiksmų, pavyzdžiui, konfiskuoti atitinkamą prekę ar produktą ir sustabdyti jo (jos) pateikimą rinkai, taip pat atlikti tolesnius patikrinimus
  . Prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba jų dalių kompetentingos institucijos turėtų tikrinti griežčiau; |
| --- | --- |

(46)

reikalavimų neatitinkančių prekių ir produktų pateikimo Sąjungos rinkai rizika
  gali įvairuoti
  priklausomai nuo prekės ir produkto, taip pat nuo kilmės ir gamybos šalies
  ar jos dalių
  . Veiklos vykdytojams, tiekiantiems prekes ir produktus iš šalių ar jų dalių, kuriose yra maža rizika, jog atitinkamos prekės bus auginamos, nuimamos ar gaminamos pažeidžiant šį reglamentą, turėtų būti taikoma mažiau reikalavimų – taip būtų sumažintos reikalavimų laikymosi išlaidos ir administracinė našta
  , nebent veiklos vykdytojas žino ar turi pagrindo manyti, kad egzistuoja šio reglamento reikalavimų neatitikties rizika. Jei kompetentinga institucija sužino apie riziką, kad nesilaikoma šio reglamento reikalavimų, pavyzdžiui, kai atitinkama didelės rizikos šalyje pagaminta prekė arba produktas vėliau perdirbami mažos rizikos šalyje arba iš jos eksportuojami į Sąjungą, o muitinės deklaracijoje arba išsamaus patikrinimo pareiškime nurodoma, kad prekė arba produktas buvo pagaminti mažos rizikos šalyje, kompetentinga institucija vykdydama tolesnius patikrinimus turėtų patikrinti, ar nėra neatitikties reikalavimams, ir prireikus imtis atitinkamų veiksmų, pavyzdžiui, konfiskuoti atitinkamą prekę ar produktą ir sustabdyti jo (jos) pateikimą rinkai, taip pat atlikti tolesnius patikrinimus
  . Prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba jų dalių kompetentingos institucijos turėtų tikrinti griežčiau;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | dėl šios priežasties Komisija turėtų įvertinti miškų naikinimo
  ir alinimo
  riziką šalies ar jos dalių lygmeniu, remdamasi įvairiais kriterijais, atspindinčiais kiekybinius, objektyvius ir tarptautiniu mastu pripažintus duomenis, ir požymiais, kad šalys aktyviai kovoja su miškų naikinimu ir
  alinimu
  . Ši lyginamosios analizės informacija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams atlikti deramą patikrinimą, o kompetentingoms institucijoms – stebėti ir užtikrinti atitiktį, kartu skatinant šalis gamintojas didinti savo žemės ūkio gamybos sistemų tvarumą ir mažinti jo poveikį miškų naikinimui. Tai turėtų padėti tiekimo grandines padaryti skaidresnes ir tvaresnes. Ši lyginamosios analizės sistema turėtų būti grindžiama trijų pakopų šalių klasifikacija, pagal kurią rizika būtų laikoma žema, standartine arba didele. Siekiant užtikrinti deramą skaidrumą ir aiškumą, Komisija visų pirma turėtų skelbti duomenis, naudojamus lyginamajai analizei, priežastis, dėl kurių siūloma pakeisti šalies klasifikavimą ir atsakymą atitinkamai šaliai. Veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama taikyti supaprastintą deramą patikrinimą atitinkamoms prekėms ir produktams iš mažos rizikos šalių ar jų dalių, kuriose nustatyta maža rizika, o kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos griežčiau tikrinti atitinkamas prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba šalių dalių, kuriose nustatyta didelė rizika. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis nustatomos šalys arba jų dalys, kuriose rizika, kad atitinkamos prekės ir produktai bus pagaminti nesilaikant šio reglamento reikalavimų, yra maža arba didelė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

dėl šios priežasties Komisija turėtų įvertinti miškų naikinimo
  ir alinimo
  riziką šalies ar jos dalių lygmeniu, remdamasi įvairiais kriterijais, atspindinčiais kiekybinius, objektyvius ir tarptautiniu mastu pripažintus duomenis, ir požymiais, kad šalys aktyviai kovoja su miškų naikinimu ir
  alinimu
  . Ši lyginamosios analizės informacija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams atlikti deramą patikrinimą, o kompetentingoms institucijoms – stebėti ir užtikrinti atitiktį, kartu skatinant šalis gamintojas didinti savo žemės ūkio gamybos sistemų tvarumą ir mažinti jo poveikį miškų naikinimui. Tai turėtų padėti tiekimo grandines padaryti skaidresnes ir tvaresnes. Ši lyginamosios analizės sistema turėtų būti grindžiama trijų pakopų šalių klasifikacija, pagal kurią rizika būtų laikoma žema, standartine arba didele. Siekiant užtikrinti deramą skaidrumą ir aiškumą, Komisija visų pirma turėtų skelbti duomenis, naudojamus lyginamajai analizei, priežastis, dėl kurių siūloma pakeisti šalies klasifikavimą ir atsakymą atitinkamai šaliai. Veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama taikyti supaprastintą deramą patikrinimą atitinkamoms prekėms ir produktams iš mažos rizikos šalių ar jų dalių, kuriose nustatyta maža rizika, o kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos griežčiau tikrinti atitinkamas prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba šalių dalių, kuriose nustatyta didelė rizika. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis nustatomos šalys arba jų dalys, kuriose rizika, kad atitinkamos prekės ir produktai bus pagaminti nesilaikant šio reglamento reikalavimų, yra maža arba didelė;

| (47) | dėl šios priežasties Komisija turėtų įvertinti miškų naikinimo
  , alinimo ar pertvarkymo
  riziką šalies ar jos dalių lygmeniu, remdamasi įvairiais kriterijais, atspindinčiais kiekybinius, objektyvius ir tarptautiniu mastu pripažintus duomenis, ir požymiais, kad šalys aktyviai kovoja su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu ir aktyviai propaguoja čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises
  . Ši lyginamosios analizės informacija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams atlikti deramą patikrinimą, o kompetentingoms institucijoms – stebėti ir užtikrinti atitiktį, kartu skatinant šalis gamintojas didinti savo žemės ūkio gamybos sistemų tvarumą ir mažinti jo poveikį miškų naikinimui. Tai turėtų padėti tiekimo grandines padaryti skaidresnes ir tvaresnes. Ši lyginamosios analizės sistema turėtų būti grindžiama trijų pakopų šalių klasifikacija, pagal kurią rizika būtų laikoma žema, standartine arba didele. Siekiant užtikrinti deramą skaidrumą ir aiškumą, Komisija visų pirma turėtų skelbti duomenis, naudojamus lyginamajai analizei, priežastis, dėl kurių siūloma pakeisti šalies klasifikavimą ir atsakymą atitinkamai šaliai. Veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama taikyti supaprastintą deramą patikrinimą atitinkamoms prekėms ir produktams iš mažos rizikos šalių ar jų dalių, kuriose nustatyta maža rizika, o kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos griežčiau tikrinti atitinkamas prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba šalių dalių, kuriose nustatyta didelė rizika. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis nustatomos šalys arba jų dalys, kuriose rizika, kad atitinkamos prekės ir produktai bus pagaminti nesilaikant šio reglamento reikalavimų, yra maža arba didelė; |
| --- | --- |

(47)

dėl šios priežasties Komisija turėtų įvertinti miškų naikinimo
  , alinimo ar pertvarkymo
  riziką šalies ar jos dalių lygmeniu, remdamasi įvairiais kriterijais, atspindinčiais kiekybinius, objektyvius ir tarptautiniu mastu pripažintus duomenis, ir požymiais, kad šalys aktyviai kovoja su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu ir aktyviai propaguoja čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises
  . Ši lyginamosios analizės informacija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams atlikti deramą patikrinimą, o kompetentingoms institucijoms – stebėti ir užtikrinti atitiktį, kartu skatinant šalis gamintojas didinti savo žemės ūkio gamybos sistemų tvarumą ir mažinti jo poveikį miškų naikinimui. Tai turėtų padėti tiekimo grandines padaryti skaidresnes ir tvaresnes. Ši lyginamosios analizės sistema turėtų būti grindžiama trijų pakopų šalių klasifikacija, pagal kurią rizika būtų laikoma žema, standartine arba didele. Siekiant užtikrinti deramą skaidrumą ir aiškumą, Komisija visų pirma turėtų skelbti duomenis, naudojamus lyginamajai analizei, priežastis, dėl kurių siūloma pakeisti šalies klasifikavimą ir atsakymą atitinkamai šaliai. Veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama taikyti supaprastintą deramą patikrinimą atitinkamoms prekėms ir produktams iš mažos rizikos šalių ar jų dalių, kuriose nustatyta maža rizika, o kompetentingos institucijos turėtų būti įpareigotos griežčiau tikrinti atitinkamas prekes ir produktus iš didelės rizikos šalių arba šalių dalių, kuriose nustatyta didelė rizika. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis nustatomos šalys arba jų dalys, kuriose rizika, kad atitinkamos prekės ir produktai bus pagaminti nesilaikant šio reglamento reikalavimų, yra maža arba didelė;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

47 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (47a) | siekdama užtikrinti, kad šiuo reglamentu nebūtų sukurta nereikalingų prekybos apribojimų, Komisija turėtų bendradarbiauti su šalimis, kurios, kaip nustatyta, kelia įprastinę arba didelę riziką, ir atitinkamais šių šalių suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sumažintas rizikos lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47a)

siekdama užtikrinti, kad šiuo reglamentu nebūtų sukurta nereikalingų prekybos apribojimų, Komisija turėtų bendradarbiauti su šalimis, kurios, kaip nustatyta, kelia įprastinę arba didelę riziką, ir atitinkamais šių šalių suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sumažintas rizikos lygis;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | kompetentingos institucijos turėtų periodiškai vykdyti veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras siekdamos patikrinti, ar jie veiksmingai vykdo šiame reglamente nustatytas prievoles. Be to, kompetentingos institucijos turėtų atlikti patikras gavusios atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, ir remdamosi šia informacija. Siekiant visapusiškai aprėpti atitinkamas prekes ir produktus ir atitinkamus veiklos vykdytojus ir prekybininkus bei jų prekių ir produktų kiekio procentinę dalį, turėtų būti taikomas dvejopas metodas. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad kompetentingos institucijos patikrintų tam tikrą veiklos vykdytojų ir prekiautojų procentinę dalį, kartu apimdamos tam tikrą atitinkamų prekių ir produktų procentinę dalį. Tokios procentinės dalys turėtų būti didesnės, jei atitinkamoms prekės ir produktai yra iš didelės rizikos šalių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

kompetentingos institucijos turėtų periodiškai vykdyti veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras siekdamos patikrinti, ar jie veiksmingai vykdo šiame reglamente nustatytas prievoles. Be to, kompetentingos institucijos turėtų atlikti patikras gavusios atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, ir remdamosi šia informacija. Siekiant visapusiškai aprėpti atitinkamas prekes ir produktus ir atitinkamus veiklos vykdytojus ir prekybininkus bei jų prekių ir produktų kiekio procentinę dalį, turėtų būti taikomas dvejopas metodas. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad kompetentingos institucijos patikrintų tam tikrą veiklos vykdytojų ir prekiautojų procentinę dalį, kartu apimdamos tam tikrą atitinkamų prekių ir produktų procentinę dalį. Tokios procentinės dalys turėtų būti didesnės, jei atitinkamoms prekės ir produktai yra iš didelės rizikos šalių;

| (48) | kompetentingos institucijos turėtų periodiškai vykdyti veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras siekdamos patikrinti, ar jie veiksmingai vykdo šiame reglamente nustatytas prievoles. Be to, kompetentingos institucijos turėtų atlikti patikras gavusios atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, ir remdamosi šia informacija. Siekiant visapusiškai aprėpti atitinkamas prekes ir produktus ir atitinkamus veiklos vykdytojus ir prekybininkus bei jų prekių ir produktų kiekio procentinę dalį, turėtų būti taikomas dvejopas metodas. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad kompetentingos institucijos patikrintų tam tikrą veiklos vykdytojų ir prekiautojų procentinę dalį, kartu apimdamos tam tikrą atitinkamų prekių ir produktų procentinę dalį. Tokios procentinės dalys turėtų būti didesnės, jei atitinkamoms prekės ir produktai yra iš didelės rizikos šalių
  ar jų dalių, ir mažesnės, jei prekės ir produktai yra iš mažos rizikos šalių ar jų dalių
  ; |
| --- | --- |

(48)

kompetentingos institucijos turėtų periodiškai vykdyti veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras siekdamos patikrinti, ar jie veiksmingai vykdo šiame reglamente nustatytas prievoles. Be to, kompetentingos institucijos turėtų atlikti patikras gavusios atitinkamos informacijos, įskaitant pagrįstus trečiųjų šalių skundus, ir remdamosi šia informacija. Siekiant visapusiškai aprėpti atitinkamas prekes ir produktus ir atitinkamus veiklos vykdytojus ir prekybininkus bei jų prekių ir produktų kiekio procentinę dalį, turėtų būti taikomas dvejopas metodas. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad kompetentingos institucijos patikrintų tam tikrą veiklos vykdytojų ir prekiautojų procentinę dalį, kartu apimdamos tam tikrą atitinkamų prekių ir produktų procentinę dalį. Tokios procentinės dalys turėtų būti didesnės, jei atitinkamoms prekės ir produktai yra iš didelės rizikos šalių
  ar jų dalių, ir mažesnės, jei prekės ir produktai yra iš mažos rizikos šalių ar jų dalių
  ;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | kompetentingų institucijų atliekama veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikra turėtų apimti jų deramo patikrinimo sistemas ir atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento nuostatoms. Patikros turėtų būti atliekamos pagal rizika pagrįstą patikrų planą. Plane turėtų būti numatyti rizikos kriterijai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos galėtų atlikti veiklos vykdytojų ir prekiautojų pateiktų deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizę. Nustatant rizikos kriterijus turėtų būti atsižvelgiama į miškų naikinimo riziką, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais gamybos šalyje, veiklos vykdytojų ir prekybininkų atitiktį šio reglamento reikalavimams praeityje ir visą kitą kompetentingoms institucijoms prieinamą svarbią informaciją. Deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizė turėtų padėti kompetentingoms institucijoms nustatyti, kuriuos veiklos vykdytojus, prekybininkus ir atitinkamas prekes bei produktus reikia patikrinti, ir turėtų būti atliekama naudojant elektroninius duomenų apdorojimo metodus informacinėje sistemoje, kurioje kaupiami deramo patikrinimo pareiškimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

kompetentingų institucijų atliekama veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikra turėtų apimti jų deramo patikrinimo sistemas ir atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento nuostatoms. Patikros turėtų būti atliekamos pagal rizika pagrįstą patikrų planą. Plane turėtų būti numatyti rizikos kriterijai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos galėtų atlikti veiklos vykdytojų ir prekiautojų pateiktų deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizę. Nustatant rizikos kriterijus turėtų būti atsižvelgiama į miškų naikinimo riziką, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais gamybos šalyje, veiklos vykdytojų ir prekybininkų atitiktį šio reglamento reikalavimams praeityje ir visą kitą kompetentingoms institucijoms prieinamą svarbią informaciją. Deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizė turėtų padėti kompetentingoms institucijoms nustatyti, kuriuos veiklos vykdytojus, prekybininkus ir atitinkamas prekes bei produktus reikia patikrinti, ir turėtų būti atliekama naudojant elektroninius duomenų apdorojimo metodus informacinėje sistemoje, kurioje kaupiami deramo patikrinimo pareiškimai;

| (49) | kompetentingų institucijų atliekama veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikra turėtų apimti jų deramo patikrinimo sistemas ir atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento nuostatoms. Patikros turėtų būti atliekamos pagal rizika pagrįstą patikrų planą. Plane turėtų būti numatyti rizikos kriterijai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos galėtų atlikti veiklos vykdytojų ir prekiautojų pateiktų deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizę. Nustatant rizikos kriterijus turėtų būti atsižvelgiama į miškų naikinimo riziką, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais gamybos šalyje, veiklos vykdytojų ir prekybininkų atitiktį šio reglamento reikalavimams praeityje ir visą kitą kompetentingoms institucijoms prieinamą svarbią informaciją. Deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizė turėtų padėti kompetentingoms institucijoms nustatyti, kuriuos veiklos vykdytojus, prekybininkus ir atitinkamas prekes bei produktus reikia patikrinti, ir turėtų būti atliekama naudojant elektroninius duomenų apdorojimo metodus informacinėje sistemoje, kurioje kaupiami deramo patikrinimo pareiškimai.
  Kai tai būtina ir techniškai įmanoma, kompetentingos institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su trečiųjų šalių institucijomis, taip pat turėtų vykdyti patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

(49)

kompetentingų institucijų atliekama veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikra turėtų apimti jų deramo patikrinimo sistemas ir atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento nuostatoms. Patikros turėtų būti atliekamos pagal rizika pagrįstą patikrų planą. Plane turėtų būti numatyti rizikos kriterijai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos galėtų atlikti veiklos vykdytojų ir prekiautojų pateiktų deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizę. Nustatant rizikos kriterijus turėtų būti atsižvelgiama į miškų naikinimo riziką, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais gamybos šalyje, veiklos vykdytojų ir prekybininkų atitiktį šio reglamento reikalavimams praeityje ir visą kitą kompetentingoms institucijoms prieinamą svarbią informaciją. Deramo patikrinimo pareiškimų rizikos analizė turėtų padėti kompetentingoms institucijoms nustatyti, kuriuos veiklos vykdytojus, prekybininkus ir atitinkamas prekes bei produktus reikia patikrinti, ir turėtų būti atliekama naudojant elektroninius duomenų apdorojimo metodus informacinėje sistemoje, kurioje kaupiami deramo patikrinimo pareiškimai.
  Kai tai būtina ir techniškai įmanoma, kompetentingos institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su trečiųjų šalių institucijomis, taip pat turėtų vykdyti patikrinimus vietoje;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | jei, atlikus išsamaus patikrinimo pareiškimų rizikos analizę, nustatoma, kad yra didelė rizika, jog tam tikros atitinkamos prekės ir produktai neatitiks reikalavimų, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant imtis laikinųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias jų pateikimui arba tiekimui Sąjungos rinkai. Jei tokios atitinkamos prekės ir produktai tuo metu įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, kompetentingos institucijos turėtų prašyti muitinės sustabdyti išleidimą į laisvą apyvartą arba eksportą, kad kompetentingos institucijos galėtų atlikti būtinas patikras. Apie tokį prašymą turėtų būti pranešama per muitinės ir kompetentingų institucijų sąveikos sistemą. Pateikimas arba tiekimas Sąjungos rinkai arba išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas gali būti sustabdomi ne daugiau kaip
  trims
  darbo dienoms, išskyrus atvejus, kai kompetentingoms institucijoms reikia papildomo laiko įvertinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šiam reglamentui. Tokiu atveju kompetentingos institucijos turėtų imtis papildomų laikinųjų priemonių, kad būtų pratęstas sustabdymo laikotarpis, arba prašyti, kad muitinė jį pratęstų, jei atitinkamos prekės ir produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

jei, atlikus išsamaus patikrinimo pareiškimų rizikos analizę, nustatoma, kad yra didelė rizika, jog tam tikros atitinkamos prekės ir produktai neatitiks reikalavimų, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant imtis laikinųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias jų pateikimui arba tiekimui Sąjungos rinkai. Jei tokios atitinkamos prekės ir produktai tuo metu įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, kompetentingos institucijos turėtų prašyti muitinės sustabdyti išleidimą į laisvą apyvartą arba eksportą, kad kompetentingos institucijos galėtų atlikti būtinas patikras. Apie tokį prašymą turėtų būti pranešama per muitinės ir kompetentingų institucijų sąveikos sistemą. Pateikimas arba tiekimas Sąjungos rinkai arba išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas gali būti sustabdomi ne daugiau kaip
  trims
  darbo dienoms, išskyrus atvejus, kai kompetentingoms institucijoms reikia papildomo laiko įvertinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šiam reglamentui. Tokiu atveju kompetentingos institucijos turėtų imtis papildomų laikinųjų priemonių, kad būtų pratęstas sustabdymo laikotarpis, arba prašyti, kad muitinė jį pratęstų, jei atitinkamos prekės ir produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami;

| (50) | jei, atlikus išsamaus patikrinimo pareiškimų rizikos analizę, nustatoma, kad yra didelė rizika, jog tam tikros atitinkamos prekės ir produktai neatitiks reikalavimų, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant imtis laikinųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias jų pateikimui arba tiekimui Sąjungos rinkai
  ar jų eksportui iš Sąjungos
  . Jei tokios atitinkamos prekės ir produktai tuo metu įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, kompetentingos institucijos turėtų prašyti muitinės sustabdyti išleidimą į laisvą apyvartą arba eksportą, kad kompetentingos institucijos galėtų atlikti būtinas patikras. Apie tokį prašymą turėtų būti pranešama per muitinės ir kompetentingų institucijų sąveikos sistemą. Pateikimas arba tiekimas Sąjungos rinkai arba išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas gali būti sustabdomi ne daugiau kaip
  penkioms
  darbo dienoms,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – 72 valandoms,
  išskyrus atvejus, kai kompetentingoms institucijoms reikia papildomo laiko įvertinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šiam reglamentui. Tokiu atveju kompetentingos institucijos turėtų imtis papildomų laikinųjų priemonių, kad būtų pratęstas sustabdymo laikotarpis, arba prašyti, kad muitinė jį pratęstų, jei atitinkamos prekės ir produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami; |
| --- | --- |

(50)

jei, atlikus išsamaus patikrinimo pareiškimų rizikos analizę, nustatoma, kad yra didelė rizika, jog tam tikros atitinkamos prekės ir produktai neatitiks reikalavimų, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant imtis laikinųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias jų pateikimui arba tiekimui Sąjungos rinkai
  ar jų eksportui iš Sąjungos
  . Jei tokios atitinkamos prekės ir produktai tuo metu įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, kompetentingos institucijos turėtų prašyti muitinės sustabdyti išleidimą į laisvą apyvartą arba eksportą, kad kompetentingos institucijos galėtų atlikti būtinas patikras. Apie tokį prašymą turėtų būti pranešama per muitinės ir kompetentingų institucijų sąveikos sistemą. Pateikimas arba tiekimas Sąjungos rinkai arba išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas gali būti sustabdomi ne daugiau kaip
  penkioms
  darbo dienoms,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – 72 valandoms,
  išskyrus atvejus, kai kompetentingoms institucijoms reikia papildomo laiko įvertinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šiam reglamentui. Tokiu atveju kompetentingos institucijos turėtų imtis papildomų laikinųjų priemonių, kad būtų pratęstas sustabdymo laikotarpis, arba prašyti, kad muitinė jį pratęstų, jei atitinkamos prekės ir produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

50 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (50a) | veiklos vykdytojai turėtų remti savo tiekėjų, kurie yra smulkieji ūkininkai, atitiktį šiam reglamentui, be kita ko, investuodami ir stiprindami gebėjimus, taip pat taikydami kainodaros mechanizmus, kurie sudaro sąlygas gamintojams, iš kurių jie gauna prekes, gauti pragyvenimą garantuojančių pajamų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50a)

veiklos vykdytojai turėtų remti savo tiekėjų, kurie yra smulkieji ūkininkai, atitiktį šiam reglamentui, be kita ko, investuodami ir stiprindami gebėjimus, taip pat taikydami kainodaros mechanizmus, kurie sudaro sąlygas gamintojams, iš kurių jie gauna prekes, gauti pragyvenimą garantuojančių pajamų;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | patikrų planas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, atsižvelgiant į jo įgyvendinimo rezultatus. Veiklos vykdytojai, kurie nuosekliai laikosi reikalavimų,
  turėtų
  būti tikrinami rečiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

patikrų planas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, atsižvelgiant į jo įgyvendinimo rezultatus. Veiklos vykdytojai, kurie nuosekliai laikosi reikalavimų,
  turėtų
  būti tikrinami rečiau;

| (51) | patikrų planas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, atsižvelgiant į jo įgyvendinimo rezultatus. Veiklos vykdytojai, kurie nuosekliai laikosi reikalavimų,
  galėtų
  būti tikrinami rečiau; |
| --- | --- |

(51)

patikrų planas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, atsižvelgiant į jo įgyvendinimo rezultatus. Veiklos vykdytojai, kurie nuosekliai laikosi reikalavimų,
  galėtų
  būti tikrinami rečiau;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

51 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (51a) | jei Komisija turi pagrindo manyti, jog valstybė narė nevykdo pakankamos kontrolės, kad užtikrintų šio reglamento vykdymą, Komisijai turėtų būti pavesta, palaikant dialogą su ta valstybe nare, pakeisti valstybės narės patikrinimų planą, kad padėtis būtų ištaisyta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51a)

jei Komisija turi pagrindo manyti, jog valstybė narė nevykdo pakankamos kontrolės, kad užtikrintų šio reglamento vykdymą, Komisijai turėtų būti pavesta, palaikant dialogą su ta valstybe nare, pakeisti valstybės narės patikrinimų planą, kad padėtis būtų ištaisyta;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | siekiant užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą ir veiksmingą vykdymą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pašalinti ir atšaukti reikalavimų neatitinkančias atitinkamas prekes ir produktus ir imtis tinkamų taisomųjų veiksmų. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus veiklos vykdytojams ir prekiautojams būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

siekiant užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą ir veiksmingą vykdymą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pašalinti ir atšaukti reikalavimų neatitinkančias atitinkamas prekes ir produktus ir imtis tinkamų taisomųjų veiksmų. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus veiklos vykdytojams ir prekiautojams būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos;

| (52) | siekiant užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą ir veiksmingą vykdymą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pašalinti ir atšaukti reikalavimų neatitinkančias atitinkamas prekes ir produktus ir imtis tinkamų taisomųjų veiksmų. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus veiklos vykdytojams ir prekiautojams būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos
  ir kad veiklos vykdytojai, kurie nesilaiko šiame reglamente nustatytų prievolių, būtų laikomi atsakingais ir įpareigojami kompensuoti žalą, kurios būtų buvę galima išvengti atlikus išsamų patikrinimą
  ; |
| --- | --- |

(52)

siekiant užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą ir veiksmingą vykdymą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pašalinti ir atšaukti reikalavimų neatitinkančias atitinkamas prekes ir produktus ir imtis tinkamų taisomųjų veiksmų. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus veiklos vykdytojams ir prekiautojams būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos
  ir kad veiklos vykdytojai, kurie nesilaiko šiame reglamente nustatytų prievolių, būtų laikomi atsakingais ir įpareigojami kompensuoti žalą, kurios būtų buvę galima išvengti atlikus išsamų patikrinimą
  ;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

52 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisija turėtų skelbti šio reglamento reikalavimų nesilaikančių veiklos vykdytojų ir prekiautojų pavardes. Tai galėtų padėti kitiems veiklos vykdytojams ir prekiautojams atlikti rizikos vertinimus ir padidinti vartotojų ir pilietinės visuomenės spaudimą reikalavimų nesilaikantiems veiklos vykdytojams ir prekiautojams įsigyti produktus iš tiekimo grandinių, kuriose nenaikinami miškai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52a)

Komisija turėtų skelbti šio reglamento reikalavimų nesilaikančių veiklos vykdytojų ir prekiautojų pavardes. Tai galėtų padėti kitiems veiklos vykdytojams ir prekiautojams atlikti rizikos vertinimus ir padidinti vartotojų ir pilietinės visuomenės spaudimą reikalavimų nesilaikantiems veiklos vykdytojams ir prekiautojams įsigyti produktus iš tiekimo grandinių, kuriose nenaikinami miškai;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | atsižvelgdamos į tarptautinį miškų naikinimo, alinimo ir susijusios prekybos pobūdį, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su valstybių narių muitinėmis, Komisija ir trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis. Kompetentingos institucijos taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, prižiūrinčiomis kitas ES teisėkūros priemones, kuriose nustatyti vertės grandinės deramo patikrinimo, ar nedaromas neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir aplinkai, reikalavimai, ir užtikrinančiomis jų vykdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

atsižvelgdamos į tarptautinį miškų naikinimo, alinimo ir susijusios prekybos pobūdį, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su valstybių narių muitinėmis, Komisija ir trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis. Kompetentingos institucijos taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, prižiūrinčiomis kitas ES teisėkūros priemones, kuriose nustatyti vertės grandinės deramo patikrinimo, ar nedaromas neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir aplinkai, reikalavimai, ir užtikrinančiomis jų vykdymą;

| (53) | atsižvelgdamos į tarptautinį miškų naikinimo, alinimo
  , pertvarkymo
  ir susijusios prekybos pobūdį, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su valstybių narių muitinėmis, Komisija ir trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis. Kompetentingos institucijos taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, prižiūrinčiomis kitas ES teisėkūros priemones, kuriose nustatyti vertės grandinės deramo patikrinimo, ar nedaromas neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir aplinkai, reikalavimai, ir užtikrinančiomis jų vykdymą; |
| --- | --- |

(53)

atsižvelgdamos į tarptautinį miškų naikinimo, alinimo
  , pertvarkymo
  ir susijusios prekybos pobūdį, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su valstybių narių muitinėmis, Komisija ir trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis. Kompetentingos institucijos taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, prižiūrinčiomis kitas ES teisėkūros priemones, kuriose nustatyti vertės grandinės deramo patikrinimo, ar nedaromas neigiamas poveikis žmogaus teisėms ir aplinkai, reikalavimai, ir užtikrinančiomis jų vykdymą;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

53 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (53a) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiklos vykdytojams, valstybių narių valdžios institucijoms ir suinteresuotoms trečiųjų valstybių institucijoms gauti faktinę, patikimą ir atnaujintą informaciją apie miškų naikinimą ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams laikytis šio reglamento reikalavimų, Komisija turėtų sukurti platformą, apimančią miškų plotus visame pasaulyje, kurioje būtų numatytos įvairios priemonės, kad visos šalys galėtų greitai pereiti prie miškų nenaikinimo visose tiekimo grandinėse. Platforma turėtų apimti teminius žemėlapius, žemės paviršiaus žemėlapį su laiko eilutėmis laikui nuo šiuo reglamentu nustatytos galutinės datos ir įvairias klases, pagal kurias būtų galima įvertinti kraštovaizdžio sudėtį. Platformoje taip pat turėtų būti sukurta įspėjimo sistema, pagrįsta kas mėnesį vykdoma miško ploto pokyčių stebėsena, taip pat įvairios analizės ir naudotojams patogūs bei saugūs rezultatai, rodantys, kaip tiekimo grandinės yra susijusios su miškų naikinimu. Siekiant skatinti naudoti kuo tikslesnę ir laiku pateikiamą informaciją, parengti rizikos vertinimą ir rizikos analizes, pagerinti deklaracijų ir šalių lyginamosios analizės patikrinimus, sykiu plėtojant bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, platforma turėtų būti prieinama visiems veiklos vykdytojams, valstybių narių valdžios institucijoms ir suinteresuotosioms trečiųjų šalių valdžios institucijoms. Platforma turėtų naudoti palydovinius vaizdus, įskaitant „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ vaizdus, kurie gali teikti reikiamą faktinę, patikimą ir atnaujintą informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53a)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiklos vykdytojams, valstybių narių valdžios institucijoms ir suinteresuotoms trečiųjų valstybių institucijoms gauti faktinę, patikimą ir atnaujintą informaciją apie miškų naikinimą ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams laikytis šio reglamento reikalavimų, Komisija turėtų sukurti platformą, apimančią miškų plotus visame pasaulyje, kurioje būtų numatytos įvairios priemonės, kad visos šalys galėtų greitai pereiti prie miškų nenaikinimo visose tiekimo grandinėse. Platforma turėtų apimti teminius žemėlapius, žemės paviršiaus žemėlapį su laiko eilutėmis laikui nuo šiuo reglamentu nustatytos galutinės datos ir įvairias klases, pagal kurias būtų galima įvertinti kraštovaizdžio sudėtį. Platformoje taip pat turėtų būti sukurta įspėjimo sistema, pagrįsta kas mėnesį vykdoma miško ploto pokyčių stebėsena, taip pat įvairios analizės ir naudotojams patogūs bei saugūs rezultatai, rodantys, kaip tiekimo grandinės yra susijusios su miškų naikinimu. Siekiant skatinti naudoti kuo tikslesnę ir laiku pateikiamą informaciją, parengti rizikos vertinimą ir rizikos analizes, pagerinti deklaracijų ir šalių lyginamosios analizės patikrinimus, sykiu plėtojant bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, platforma turėtų būti prieinama visiems veiklos vykdytojams, valstybių narių valdžios institucijoms ir suinteresuotosioms trečiųjų šalių valdžios institucijoms. Platforma turėtų naudoti palydovinius vaizdus, įskaitant „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ vaizdus, kurie gali teikti reikiamą faktinę, patikimą ir atnaujintą informaciją;

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

54 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (54) | nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo ir alinimo problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita, taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų pertvarkymas bei alinimas taip pat reikalauja neatidėliotino dėmesio. Todėl Komisija turėtų įvertinti poreikį ir galimybes išplėsti taikymo sritį įtraukiant kitas ekosistemas ir kitas prekes praėjus dvejiems metams nuo įsigaliojimo. Kartu Komisija, priimdama deleguotąjį aktą, taip pat turėtų peržiūrėti atitinkamų šio reglamento I priede išvardytų produktų sąrašą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54)

nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo ir alinimo problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita, taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų pertvarkymas bei alinimas taip pat reikalauja neatidėliotino dėmesio. Todėl Komisija turėtų įvertinti poreikį ir galimybes išplėsti taikymo sritį įtraukiant kitas ekosistemas ir kitas prekes praėjus dvejiems metams nuo įsigaliojimo. Kartu Komisija, priimdama deleguotąjį aktą, taip pat turėtų peržiūrėti atitinkamų šio reglamento I priede išvardytų produktų sąrašą;

Išbraukta.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

55 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (55) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti informacijos reikalavimai, kurių turi laikytis veiklos vykdytojai, išliktų aktualūs ir atitiktų mokslo ir technologijų pažangą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais būtų papildomi deramo patikrinimo procedūrai reikalingos informacijos reikalavimai, rizikos vertinimo ir rizikos mažinimo procedūrai reikalinga informacija ir kriterijai, kurių veiklos vykdytojai turi laikytis pagal šį reglamentą, ir šio reglamento I priede išdėstytų prekių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti informacijos reikalavimai, kurių turi laikytis veiklos vykdytojai, išliktų aktualūs ir atitiktų mokslo ir technologijų pažangą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais būtų papildomi deramo patikrinimo procedūrai reikalingos informacijos reikalavimai, rizikos vertinimo ir rizikos mažinimo procedūrai reikalinga informacija ir kriterijai, kurių veiklos vykdytojai turi laikytis pagal šį reglamentą, ir šio reglamento I priede išdėstytų prekių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (55) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti informacijos reikalavimai, kurių turi laikytis veiklos vykdytojai, išliktų aktualūs ir atitiktų mokslo ir technologijų pažangą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais būtų papildomi deramo patikrinimo procedūrai reikalingos informacijos reikalavimai, rizikos vertinimo ir rizikos mažinimo procedūrai reikalinga informacija ir kriterijai, kurių veiklos vykdytojai turi laikytis pagal šį reglamentą, ir šio reglamento I priede išdėstytų prekių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  bei suinteresuotaisiais subjektais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(55)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti informacijos reikalavimai, kurių turi laikytis veiklos vykdytojai, išliktų aktualūs ir atitiktų mokslo ir technologijų pažangą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais būtų papildomi deramo patikrinimo procedūrai reikalingos informacijos reikalavimai, rizikos vertinimo ir rizikos mažinimo procedūrai reikalinga informacija ir kriterijai, kurių veiklos vykdytojai turi laikytis pagal šį reglamentą, ir šio reglamento I priede išdėstytų prekių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  bei suinteresuotaisiais subjektais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

57 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (57) | Reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 nustatomos Sąjungos FLEGT licencijavimo schemos įgyvendinimo procedūros pagal dvišalius savanoriškus partnerystės susitarimus (VPS) su medieną gaminančiomis šalimis. Siekiant laikytis dvišalių įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė Europos Sąjunga, ir išsaugoti pažangą, padarytą su šalimis partnerėmis, turinčiomis veikiančią sistemą (FLEGT licencijavimo etapas), į šį reglamentą įtraukta nuostata, pagal kurią mediena
  , kuriai
  išduota FLEGT licencija,
  pripažįstama atitinkančia
  teisėtumo pagal šį reglamentą reikalavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57)

Reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 nustatomos Sąjungos FLEGT licencijavimo schemos įgyvendinimo procedūros pagal dvišalius savanoriškus partnerystės susitarimus (VPS) su medieną gaminančiomis šalimis. Siekiant laikytis dvišalių įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė Europos Sąjunga, ir išsaugoti pažangą, padarytą su šalimis partnerėmis, turinčiomis veikiančią sistemą (FLEGT licencijavimo etapas), į šį reglamentą įtraukta nuostata, pagal kurią mediena
  , kuriai
  išduota FLEGT licencija,
  pripažįstama atitinkančia
  teisėtumo pagal šį reglamentą reikalavimą;

| (57) | Reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 nustatomos Sąjungos FLEGT licencijavimo schemos įgyvendinimo procedūros pagal dvišalius savanoriškus partnerystės susitarimus (SPS) su medieną gaminančiomis šalimis.
  SPS yra skirti sisteminiams pokyčiams miškininkystės sektoriuje skatinti, siekiant užtikrinti tvarią miškotvarką, naikinti neteisėtą medienos ruošą ir remti viso pasaulio pastangas sustabdyti miškų naikinimą. Savanoriški partnerystės susitarimai yra svarbus teisinis pagrindas tiek Sąjungai, tiek jos šalims partnerėms – juos sudaryti įmanoma atitinkamoms šalims glaudžiai bendradarbiaujant ir dalyvaujant. Turėtų būti skatinama sudaryti naujus SPS su daugiau partnerių. Šis reglamentas turėtų būti grindžiamas darbu, atliktu pagal Reglamentą (EB) Nr. 2173/2005, kuris ir toliau naudojamas kaip svarbus pasaulio miškų apsaugos mechanizmas.
  Siekiant laikytis dvišalių įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė Europos Sąjunga, ir išsaugoti pažangą, padarytą su šalimis partnerėmis, turinčiomis veikiančią sistemą (FLEGT licencijavimo etapas),
  bei paskatinti kitas partneres dėti pastangas šiam etapui pasiekti,
  į šį reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata, pagal kurią mediena
  ir medienos produktai, kuriems
  išduota FLEGT licencija,
  būtų pripažįstami atitinkančiais
  teisėtumo pagal šį reglamentą reikalavimą,
  taip užtikrinant, kad šią deramo patikrinimo reikalavimo dalį būtų galima nesunkiai patikrinti. SPS partnerystės turėtų būti palaikomos skiriant pakankamai išteklių ir konkrečią administracinę paramą bei paramą pajėgumams ugdyti. Reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 taip pat išliks svarbi sistema, suteikianti pagrindą konsultacijoms su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais vykdyti; |
| --- | --- |

(57)

Reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 nustatomos Sąjungos FLEGT licencijavimo schemos įgyvendinimo procedūros pagal dvišalius savanoriškus partnerystės susitarimus (SPS) su medieną gaminančiomis šalimis.
  SPS yra skirti sisteminiams pokyčiams miškininkystės sektoriuje skatinti, siekiant užtikrinti tvarią miškotvarką, naikinti neteisėtą medienos ruošą ir remti viso pasaulio pastangas sustabdyti miškų naikinimą. Savanoriški partnerystės susitarimai yra svarbus teisinis pagrindas tiek Sąjungai, tiek jos šalims partnerėms – juos sudaryti įmanoma atitinkamoms šalims glaudžiai bendradarbiaujant ir dalyvaujant. Turėtų būti skatinama sudaryti naujus SPS su daugiau partnerių. Šis reglamentas turėtų būti grindžiamas darbu, atliktu pagal Reglamentą (EB) Nr. 2173/2005, kuris ir toliau naudojamas kaip svarbus pasaulio miškų apsaugos mechanizmas.
  Siekiant laikytis dvišalių įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė Europos Sąjunga, ir išsaugoti pažangą, padarytą su šalimis partnerėmis, turinčiomis veikiančią sistemą (FLEGT licencijavimo etapas),
  bei paskatinti kitas partneres dėti pastangas šiam etapui pasiekti,
  į šį reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata, pagal kurią mediena
  ir medienos produktai, kuriems
  išduota FLEGT licencija,
  būtų pripažįstami atitinkančiais
  teisėtumo pagal šį reglamentą reikalavimą,
  taip užtikrinant, kad šią deramo patikrinimo reikalavimo dalį būtų galima nesunkiai patikrinti. SPS partnerystės turėtų būti palaikomos skiriant pakankamai išteklių ir konkrečią administracinę paramą bei paramą pajėgumams ugdyti. Reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 taip pat išliks svarbi sistema, suteikianti pagrindą konsultacijoms su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais vykdyti;

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

57 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisija turėtų padėti mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir MVĮ suprasti šiame reglamente nustatytus standartus, juos įgyvendinti ir jų laikytis, suteikdama galimybes nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir gamintojams, ypač smulkiesiems gamintojams, nuolat bendradarbiauti siekiant stiprinti gebėjimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57a)

Komisija turėtų padėti mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir MVĮ suprasti šiame reglamente nustatytus standartus, juos įgyvendinti ir jų laikytis, suteikdama galimybes nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir gamintojams, ypač smulkiesiems gamintojams, nuolat bendradarbiauti siekiant stiprinti gebėjimus;

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

58 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (58) | nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo ir
  alinimo
  problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita, taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų
  pertvarkymas bei
  alinimas
  taip pat reikalauja neatidėliotino dėmesio
  .
  Todėl
  per
  2
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo turėtų būti atliktas
  poreikio
  ir
  galimybių išplėsti
  šio reglamento taikymo
  sritį
  įtraukiant kitas ekosistemas nei miškai
  įvertinimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(58)

nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo ir
  alinimo
  problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita, taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų
  pertvarkymas bei
  alinimas
  taip pat reikalauja neatidėliotino dėmesio
  .
  Todėl
  per
  2
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo turėtų būti atliktas
  poreikio
  ir
  galimybių išplėsti
  šio reglamento taikymo
  sritį
  įtraukiant kitas ekosistemas nei miškai
  įvertinimas
  ;

| (58) | nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo
  , alinimo
  ir
  pertvarkymo
  problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita
  ir įveikti biologinės įvairovės krizę
  , taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų
  pertvarkymas ar
  alinimas
  reikalauja itin neatidėliotinų veiksmų siekiant užkirsti tam kelią
  .
  Nėra abejonės, kad Sąjungos vartojimas yra svarbus veiksnys, be kita ko, skatinantis biologinės įvairovės ir gausiaanglių ne miško ekosistemų pertvarkymą ir alinimą visame pasaulyje. Siekiant sumažinti Sąjungos pėdsaką visoms natūralioms ekosistemoms, ne vėliau kaip
  per
  vienus
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  dienos
  turėtų būti atliktas
  vertinimas
  ir
  pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl
  šio reglamento taikymo
  srities išplėtimo
  įtraukiant kitas ekosistemas nei miškai
  ir kitą miškingą žemę, o parengiamieji darbai turėtų prasidėti ne vėliau kaip šio reglamento įsigaliojimo dieną. Jei ir toliau bus delsiama į šį reglamentą įtraukti kitas ekosistemas, kyla pavojus, kad žemės ūkio gamyba bus perkelta iš miškų į ne miško ekosistemas. Joms taip pat daromas vis didesnis spaudimas, susijęs su pertvarkymu ir alinimu, ir taip yra dėl Sąjungos rinkai skirtų prekių gamybos. Komisija taip pat turėtų įvertinti poreikį ir galimybes ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo išplėsti jo taikymo sritį įtraukiant kitas prekes. Sykiu Komisija, priimdama deleguotąjį aktą, taip pat turėtų peržiūrėti atitinkamų šio reglamento I priede išvardytų produktų sąrašą; |
| --- | --- |

(58)

nors šiame reglamente sprendžiama miškų naikinimo
  , alinimo
  ir
  pertvarkymo
  problema, kaip numatyta 2019 m. komunikate „ES veiksmų, skirtų apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, miškų apsauga neturėtų lemti kitų natūralių ekosistemų pertvarkymo ar būklės blogėjimo. Tokios ekosistemos kaip pelkės, savanos ir durpynai yra labai svarbios pasaulinėms pastangoms kovoti su klimato kaita
  ir įveikti biologinės įvairovės krizę
  , taip pat kitiems tvaraus vystymosi tikslams ir jų
  pertvarkymas ar
  alinimas
  reikalauja itin neatidėliotinų veiksmų siekiant užkirsti tam kelią
  .
  Nėra abejonės, kad Sąjungos vartojimas yra svarbus veiksnys, be kita ko, skatinantis biologinės įvairovės ir gausiaanglių ne miško ekosistemų pertvarkymą ir alinimą visame pasaulyje. Siekiant sumažinti Sąjungos pėdsaką visoms natūralioms ekosistemoms, ne vėliau kaip
  per
  vienus
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  dienos
  turėtų būti atliktas
  vertinimas
  ir
  pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl
  šio reglamento taikymo
  srities išplėtimo
  įtraukiant kitas ekosistemas nei miškai
  ir kitą miškingą žemę, o parengiamieji darbai turėtų prasidėti ne vėliau kaip šio reglamento įsigaliojimo dieną. Jei ir toliau bus delsiama į šį reglamentą įtraukti kitas ekosistemas, kyla pavojus, kad žemės ūkio gamyba bus perkelta iš miškų į ne miško ekosistemas. Joms taip pat daromas vis didesnis spaudimas, susijęs su pertvarkymu ir alinimu, ir taip yra dėl Sąjungos rinkai skirtų prekių gamybos. Komisija taip pat turėtų įvertinti poreikį ir galimybes ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo išplėsti jo taikymo sritį įtraukiant kitas prekes. Sykiu Komisija, priimdama deleguotąjį aktą, taip pat turėtų peržiūrėti atitinkamų šio reglamento I priede išvardytų produktų sąrašą;

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

58 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (58a) | atsižvelgdama į 2020 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „ES teisinė sistema, skirta ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“ pateiktą reikalavimą į šio reglamentą įtraukti ne miško ekosistemas ir į tai, kad tam pritarė didžioji dauguma iš beveik 1,2  mln. Komisijos viešose konsultacijose dėl paklausa grindžiamo miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo dalyvių, Komisija savo vertinimą ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento taikymo srities išplėtimo įtraukiant kitas ekosistemas turėtų grįsti šiame reglamente nustatytomis „natūralių ekosistemų“, „natūralios ekosistemos pertvarkymo“ ir „miškų ir natūralių ekosistemų alinimo“ apibrėžtimis ir 2019 m. gruodžio 31 d. terminu, kaip nustatyta šiame reglamente; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(58a)

atsižvelgdama į 2020 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „ES teisinė sistema, skirta ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti“ pateiktą reikalavimą į šio reglamentą įtraukti ne miško ekosistemas ir į tai, kad tam pritarė didžioji dauguma iš beveik 1,2  mln. Komisijos viešose konsultacijose dėl paklausa grindžiamo miškų naikinimo, alinimo ir pertvarkymo dalyvių, Komisija savo vertinimą ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento taikymo srities išplėtimo įtraukiant kitas ekosistemas turėtų grįsti šiame reglamente nustatytomis „natūralių ekosistemų“, „natūralios ekosistemos pertvarkymo“ ir „miškų ir natūralių ekosistemų alinimo“ apibrėžtimis ir 2019 m. gruodžio 31 d. terminu, kaip nustatyta šiame reglamente;

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

60 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (60) | kadangi šio reglamento tikslo – kovoti su miškų naikinimu ir
  alinimu
  mažinant Sąjungos vartojimo indėlį į tai – valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(60)

kadangi šio reglamento tikslo – kovoti su miškų naikinimu ir
  alinimu
  mažinant Sąjungos vartojimo indėlį į tai – valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (60) | kadangi šio reglamento tikslo – kovoti su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu
  mažinant Sąjungos vartojimo indėlį į tai
  ir skatinant mažinti miškų naikinimą šalyse gamintojose
   – valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(60)

kadangi šio reglamento tikslo – kovoti su miškų naikinimu
  , alinimu
  ir
  pertvarkymu
  mažinant Sąjungos vartojimo indėlį į tai
  ir skatinant mažinti miškų naikinimą šalyse gamintojose
   – valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

61 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (61) | veiklos vykdytojams, prekiautojams ir kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteiktas tinkamas laikotarpis, per kurį jie galėtų pasirengti laikytis šio reglamento, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61)

veiklos vykdytojams, prekiautojams ir kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteiktas tinkamas laikotarpis, per kurį jie galėtų pasirengti laikytis šio reglamento,

| (61) | veiklos vykdytojams, prekiautojams ir kompetentingoms institucijoms, turėtų būti suteiktas tinkamas laikotarpis, per kurį jie galėtų pasirengti laikytis šio reglamento
  reikalavimų
  ,
  siekiant išvengti tiekimo grandinės sutrikdymų ir sumažinti neigiamą poveikį trečiosioms šalims, prekybos partneriams ir visų pirma smulkiesiems ūkininkams, |
| --- | --- |

(61)

veiklos vykdytojams, prekiautojams ir kompetentingoms institucijoms, turėtų būti suteiktas tinkamas laikotarpis, per kurį jie galėtų pasirengti laikytis šio reglamento
  reikalavimų
  ,
  siekiant išvengti tiekimo grandinės sutrikdymų ir sumažinti neigiamą poveikį trečiosioms šalims, prekybos partneriams ir visų pirma smulkiesiems ūkininkams,

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente nustatytos galvijų, kakavos, kavos, alyvpalmių aliejaus, sojų ir medienos (toliau – atitinkamos prekės) ir produktų, išvardytų I priede, kuriuose yra atitinkamų prekių arba kurie buvo jomis šeriami arba pagaminti jas naudojant (toliau – atitinkami produktai), pateikimo ir tiekimo Sąjungos rinkai, taip pat eksporto iš Sąjungos rinkos taisyklės, siekiant: | Šiame reglamente nustatytos galvijų,
  kiaulių, avių ir ožkų, naminių paukščių,
  kakavos, kavos, alyvpalmių aliejaus
  ir alyvpalmių aliejaus darinių
  , sojų
  , kukurūzų, kaučiuko
  ir medienos (toliau – atitinkamos prekės) ir
  produktų, be kita ko, medžio anglies ir leidiniams skirto popieriaus
  produktų, išvardytų I priede, kuriuose yra atitinkamų prekių arba kurie buvo jomis šeriami arba pagaminti jas naudojant (toliau – atitinkami produktai), pateikimo ir tiekimo Sąjungos rinkai, taip pat eksporto iš Sąjungos rinkos taisyklės, siekiant: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiame reglamente nustatytos galvijų, kakavos, kavos, alyvpalmių aliejaus, sojų ir medienos (toliau – atitinkamos prekės) ir produktų, išvardytų I priede, kuriuose yra atitinkamų prekių arba kurie buvo jomis šeriami arba pagaminti jas naudojant (toliau – atitinkami produktai), pateikimo ir tiekimo Sąjungos rinkai, taip pat eksporto iš Sąjungos rinkos taisyklės, siekiant:

Šiame reglamente nustatytos galvijų,
  kiaulių, avių ir ožkų, naminių paukščių,
  kakavos, kavos, alyvpalmių aliejaus
  ir alyvpalmių aliejaus darinių
  , sojų
  , kukurūzų, kaučiuko
  ir medienos (toliau – atitinkamos prekės) ir
  produktų, be kita ko, medžio anglies ir leidiniams skirto popieriaus
  produktų, išvardytų I priede, kuriuose yra atitinkamų prekių arba kurie buvo jomis šeriami arba pagaminti jas naudojant (toliau – atitinkami produktai), pateikimo ir tiekimo Sąjungos rinkai, taip pat eksporto iš Sąjungos rinkos taisyklės, siekiant:

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | kuo labiau sumažinti Sąjungos indėlį į miškų naikinimą
  ir miškų alinimą
  visame pasaulyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(a)

kuo labiau sumažinti Sąjungos indėlį į miškų naikinimą
  ir miškų alinimą
  visame pasaulyje;

| a) | kuo labiau sumažinti Sąjungos indėlį į miškų naikinimą, alinimą
  ir pertvarkymą
  visame pasaulyje; |
| --- | --- |

a)

kuo labiau sumažinti Sąjungos indėlį į miškų naikinimą, alinimą
  ir pertvarkymą
  visame pasaulyje;

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (b) | sumažinti Europos Sąjungos indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir pasaulio biologinės įvairovės nykimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(b)

sumažinti Europos Sąjungos indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir pasaulio biologinės įvairovės nykimą.

| b) | sumažinti Europos Sąjungos indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir pasaulio biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

b)

sumažinti Europos Sąjungos indėlį į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir pasaulio biologinės įvairovės nykimą;

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | prisidėti prie pasaulinio miškų naikinimo mažinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

prisidėti prie pasaulinio miškų naikinimo mažinimo;

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šiuo reglamentu taip pat nustatomos Sąjungoje įsisteigusių ar veikiančių finansų įstaigų, kurios teikia finansines paslaugas fiziniams ar juridiniams asmenims ir kurių ekonominę veiklą sudaro atitinkamų prekių ir produktų gamyba, tiekimas, pateikimas į Sąjungos rinką arba eksportas iš jos, prievolės, kaip tai suprantama šiame straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu taip pat nustatomos Sąjungoje įsisteigusių ar veikiančių finansų įstaigų, kurios teikia finansines paslaugas fiziniams ar juridiniams asmenims ir kurių ekonominę veiklą sudaro atitinkamų prekių ir produktų gamyba, tiekimas, pateikimas į Sąjungos rinką arba eksportas iš jos, prievolės, kaip tai suprantama šiame straipsnyje.

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | miškų naikinimas – miškų pavertimas žemės ūkio paskirties žeme, neatsižvelgiant į tai, ar jis inicijuotas žmogaus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

miškų naikinimas – miškų pavertimas žemės ūkio paskirties žeme, neatsižvelgiant į tai, ar jis inicijuotas žmogaus;

| 1) | miškų naikinimas – miškų
  ar kitos miškingos žemės
  pavertimas žemės ūkio paskirties žeme
  arba įveistiniu mišku
  , neatsižvelgiant į tai, ar jis inicijuotas žmogaus; |
| --- | --- |

1)

miškų naikinimas – miškų
  ar kitos miškingos žemės
  pavertimas žemės ūkio paskirties žeme
  arba įveistiniu mišku
  , neatsižvelgiant į tai, ar jis inicijuotas žmogaus;

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | ekosistemos pertvarkymas – natūralios ekosistemos paskirties keitimas kitu žemės naudojimu arba natūralios ekosistemos rūšių sudėties, struktūros ar funkcijos keitimas; tai apima didelį alinimą arba tvarkymo praktikos, dėl kurios iš esmės ir tvariai pasikeičia ekosistemos rūšių sudėtis, struktūra ar funkcija, taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a)

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | naudojimas žemės ūkio reikmėms – žemės naudojimas vienam ar daugiau iš šių tikslų: laikinų arba vienmečių kultūrų, kurių auginimo ciklas yra vieni metai arba trumpesnis, auginimui; nuolatinių arba daugiamečių kultūrų, kurių auginimo ciklas yra ilgesnis nei vieni metai, įskaitant medžius, auginimui; daugiametėms ar laikinos pievoms ar ganykloms, taip pat gyvulininkystei; laikinai paliekant pūdymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a)

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | kita miškinga žemė – didesnis nei 0,5 ha žemės plotas, kuris neklasifikuojamas kaip miškas, kuriame auga aukštesni kaip 5 m medžiai ir kurio 5–10 proc. dengia medžių laja arba kuriame medžiai gali pasiekti šias ribas in situ, arba kurio daugiau kaip 10 proc. bendrai dengia krūmokšniai, krūmai ir medžiai, išskyrus žemę, daugiausia naudojamą žemės ūkio ar miesto reikmėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2b)

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | natūrali ekosistema – ekosistema, įskaitant žmogaus tvarkomas ekosistemas, kuri rūšių sudėties, struktūros ir ekologinės funkcijos atžvilgiu iš esmės panaši į ekosistemą, kuri yra arba būtų tam tikroje vietovėje be reikšmingo žmogaus įsikišimo; tai visų pirma apima žemę, kurioje yra didelių anglies sankaupų, ir didelės biologinės įvairovės vertės žemę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a)

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | miškų alinimas –
  netvari miško kirtimo veikla
  ,
  dėl kurios sumažėja
  arba
  prarandamas biologinis
  arba
  ekonominis miškų ekosistemų produktyvumas ir kompleksiškumas
  ,
  lemiantis ilgalaikį bendros miško naudos
  ,
  įskaitant medieną
  , biologinę įvairovę
  ir kitus produktus ar
  paslaugas,
  sumažėjimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

miškų alinimas –
  netvari miško kirtimo veikla
  ,
  dėl kurios sumažėja
  arba
  prarandamas biologinis
  arba
  ekonominis miškų ekosistemų produktyvumas ir kompleksiškumas
  ,
  lemiantis ilgalaikį bendros miško naudos
  ,
  įskaitant medieną
  , biologinę įvairovę
  ir kitus produktus ar
  paslaugas,
  sumažėjimą
  ;

| 6) | miškų
  ir kitų natūralių ekosistemų
  alinimas –
  biologinio arba ekonominio miškų
  ,
  kitų miškingų žemių ir kitų natūralių ekosistemų produktyvumo ir kompleksiškumo sumažėjimas
  arba
  praradimas, darantis poveikį jų rūšių sudėčiai, struktūrai ir (
  arba
  ) funkcijai, neatsižvelgiant į tai, ar tokį poveikį tiesiogiai sukėlė žmogus; tai apima neteisėtą miškų
  ,
  kitos miškingos žemės ar kitų natūralių ekosistemų naudojimą
  ,
  taip pat tvarkymo praktikos
  ,
  kuri daro didelį arba ilgalaikį poveikį jų gebėjimui palaikyti
  biologinę įvairovę
  arba teikti ekosistemines
  paslaugas,
  taikymą
  ; |
| --- | --- |

6)

miškų
  ir kitų natūralių ekosistemų
  alinimas –
  biologinio arba ekonominio miškų
  ,
  kitų miškingų žemių ir kitų natūralių ekosistemų produktyvumo ir kompleksiškumo sumažėjimas
  arba
  praradimas, darantis poveikį jų rūšių sudėčiai, struktūrai ir (
  arba
  ) funkcijai, neatsižvelgiant į tai, ar tokį poveikį tiesiogiai sukėlė žmogus; tai apima neteisėtą miškų
  ,
  kitos miškingos žemės ar kitų natūralių ekosistemų naudojimą
  ,
  taip pat tvarkymo praktikos
  ,
  kuri daro didelį arba ilgalaikį poveikį jų gebėjimui palaikyti
  biologinę įvairovę
  arba teikti ekosistemines
  paslaugas,
  taikymą
  ;

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | tvari kirtimo veikla – kirtimas, atliekamas rūpinantis dirvožemio kokybės ir biologinės įvairovės išlaikymu, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį – vengiama rauti kelmus ir šaknis, alinti neliestus miškus ar juos paversti įveistais miškais, taip pat kirsti pažeidžiamuose dirvožemiuose augantį medyną; atliekama kuo mažiau didelio masto plynojo kirtimo ir užtikrinamos vietoje priimtinos negyvos medienos gavybos ribinės vertės bei reikalavimai naudoti medienos ruošos sistemas, kuriomis kuo labiau mažinamas poveikis dirvožemio kokybei, įskaitant jo tankinimą, ir biologinės įvairovės ypatybėms bei buveinėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Išbraukta.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | pagamintas nenaikinant miškų – |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

pagamintas nenaikinant miškų –

| 8) | pagamintas nenaikinant miškų – junginys vartojamas apibūdinant atitinkamas prekes ir produktus, taip pat jiems gaminti naudojamus ar jų sudėtyje esančius produktus, pagamintus žemėje, kurioje po
  2019 m. gruodžio 31 d.
  nebuvo naikinamas miškas
  ir nebuvo inicijuojamas miško alinimas ar pertvarkymas ar prie jų prisidedama
  ; |
| --- | --- |

8)

pagamintas nenaikinant miškų – junginys vartojamas apibūdinant atitinkamas prekes ir produktus, taip pat jiems gaminti naudojamus ar jų sudėtyje esančius produktus, pagamintus žemėje, kurioje po
  2019 m. gruodžio 31 d.
  nebuvo naikinamas miškas
  ir nebuvo inicijuojamas miško alinimas ar pertvarkymas ar prie jų prisidedama
  ;

| (a) | junginys vartojamas apibūdinant atitinkamas prekes ir produktus, taip pat jiems gaminti naudojamus ar jų sudėtyje esančius produktus, pagamintus žemėje, kurioje po
  2020 m. gruodžio 31 d.
  nebuvo naikinamas miškas, ir |
| --- | --- |

(a)

junginys vartojamas apibūdinant atitinkamas prekes ir produktus, taip pat jiems gaminti naudojamus ar jų sudėtyje esančius produktus, pagamintus žemėje, kurioje po
  2020 m. gruodžio 31 d.
  nebuvo naikinamas miškas, ir

| (b) | medieną, gautą iš miško, kuris po 2020 m. gruodžio 31 d. nebuvo alinamas; |
| --- | --- |

(b)

medieną, gautą iš miško, kuris po 2020 m. gruodžio 31 d. nebuvo alinamas;

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | pagaminta – išauginta, nuimta
  , išpenėta
  arba gauta atitinkamame žemės sklype; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

pagaminta – išauginta, nuimta
  , išpenėta
  arba gauta atitinkamame žemės sklype;

| (9) | pagaminta – išauginta, nuimta arba gauta atitinkamame žemės sklype
  , o gyvulių atveju – pagaminta – visi atitinkami žemės sklypai, naudojami gyvulininkystės produkcijai
  ; |
| --- | --- |

(9)

pagaminta – išauginta, nuimta arba gauta atitinkamame žemės sklype
  , o gyvulių atveju – pagaminta – visi atitinkami žemės sklypai, naudojami gyvulininkystės produkcijai
  ;

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | nedidelė rizika –
  rizika
  ,
  kuri
  , atlikus išsamų su konkrečiu produktu susijusios ir bendros informacijos apie
  atitinkamų prekių ar produktų
  atitiktį 3
  straipsnio a
  ir
  b punktams
  įvertinimą, nekelia susirūpinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

nedidelė rizika –
  rizika
  ,
  kuri
  , atlikus išsamų su konkrečiu produktu susijusios ir bendros informacijos apie
  atitinkamų prekių ar produktų
  atitiktį 3
  straipsnio a
  ir
  b punktams
  įvertinimą, nekelia susirūpinimo;

| 16) | nedidelė rizika –
  rizikos lygis, taikomas atitinkamoms prekėms ir produktams, kurie turi būti pateikti Sąjungos rinkai arba iš jos eksportuojami
  ,
  jei
  , atlikus išsamų su konkrečiu produktu susijusios ir bendros informacijos apie atitiktį 3
  straipsniui
  ir
  tinkamų rizikos mažinimo priemonių taikymo
  įvertinimą,
  šios prekės ar produktai
  nekelia susirūpinimo; |
| --- | --- |

16)

nedidelė rizika –
  rizikos lygis, taikomas atitinkamoms prekėms ir produktams, kurie turi būti pateikti Sąjungos rinkai arba iš jos eksportuojami
  ,
  jei
  , atlikus išsamų su konkrečiu produktu susijusios ir bendros informacijos apie atitiktį 3
  straipsniui
  ir
  tinkamų rizikos mažinimo priemonių taikymo
  įvertinimą,
  šios prekės ar produktai
  nekelia susirūpinimo;

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 16 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16a) | prasmingas bendradarbiavimas su suinteresuotaisiais subjektais – atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma pažeidžiamiausioms grupėms, pvz., smulkiesiems ūkininkams ir čiabuvių tautoms, taip pat vietos bendruomenėms, įskaitant moteris, rūpimų klausimų ir interesų supratimas su jais tiesiogiai konsultuojantis ir atsižvelgiant į potencialias kliūtis veiksmingam bendradarbiavimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16a)

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | reikalavimų neatitinkantys produktai – atitinkamos prekės ir produktai, kurie nebuvo pagaminti nenaikinant miškų ir (arba) buvo pagaminti ne pagal atitinkamus
  gamybos šalies
  teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

reikalavimų neatitinkantys produktai – atitinkamos prekės ir produktai, kurie nebuvo pagaminti nenaikinant miškų ir (arba) buvo pagaminti ne pagal atitinkamus
  gamybos šalies
  teisės aktus;

| 18) | reikalavimų neatitinkantys produktai – atitinkamos prekės ir produktai, kurie nebuvo pagaminti nenaikinant miškų ir (arba) buvo pagaminti ne pagal atitinkamus
  teisės aktus ir standartus, įskaitant
  teisės aktus
  dėl čiabuvių tautų teisių, vietos bendruomenių teisių į naudojimąsi žeme ir teisės į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, ir kurie neįtraukti į išsamaus patikrinimo pareiškimą
  ; |
| --- | --- |

18)

reikalavimų neatitinkantys produktai – atitinkamos prekės ir produktai, kurie nebuvo pagaminti nenaikinant miškų ir (arba) buvo pagaminti ne pagal atitinkamus
  teisės aktus ir standartus, įskaitant
  teisės aktus
  dėl čiabuvių tautų teisių, vietos bendruomenių teisių į naudojimąsi žeme ir teisės į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, ir kurie neįtraukti į išsamaus patikrinimo pareiškimą
  ;

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 21 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | pagrįstas skundas –
  gerai motyvuotas
  skundas, pagrįstas objektyvia ir patikrinama informacija apie šio reglamento nesilaikymą, dėl kurio kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis intervencinių priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

pagrįstas skundas –
  gerai motyvuotas
  skundas, pagrįstas objektyvia ir patikrinama informacija apie šio reglamento nesilaikymą, dėl kurio kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis intervencinių priemonių;

| 21) | pagrįstas skundas – skundas, pagrįstas objektyvia ir patikrinama informacija apie šio reglamento nesilaikymą, dėl kurio kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis intervencinių priemonių; |
| --- | --- |

21)

pagrįstas skundas – skundas, pagrįstas objektyvia ir patikrinama informacija apie šio reglamento nesilaikymą, dėl kurio kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis intervencinių priemonių;

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 28 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | atitinkami
  gamybos šalies
  teisės aktai – gamybos šalyje taikomos taisyklės, susijusios su gamybos teritorijos teisiniu statusu žemės naudojimo teisių, aplinkos apsaugos, trečiųjų šalių teisių ir atitinkamų prekybos ir muitų taisyklių atžvilgiu pagal gamybos šalyje taikomą teisės aktų sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

atitinkami
  gamybos šalies
  teisės aktai – gamybos šalyje taikomos taisyklės, susijusios su gamybos teritorijos teisiniu statusu žemės naudojimo teisių, aplinkos apsaugos, trečiųjų šalių teisių ir atitinkamų prekybos ir muitų taisyklių atžvilgiu pagal gamybos šalyje taikomą teisės aktų sistemą;

| 28) | atitinkami teisės aktai
  ir standartai
  : |
| --- | --- |

28)

atitinkami teisės aktai
  ir standartai
  :

| a) | gamybos šalyje taikomos taisyklės, susijusios su gamybos teritorijos teisiniu statusu žemės naudojimo teisių, aplinkos apsaugos, trečiųjų šalių teisių ir atitinkamų prekybos ir muitų taisyklių atžvilgiu pagal gamybos šalyje taikomą teisės aktų sistemą; |
| --- | --- |

a)

gamybos šalyje taikomos taisyklės, susijusios su gamybos teritorijos teisiniu statusu žemės naudojimo teisių, aplinkos apsaugos, trečiųjų šalių teisių ir atitinkamų prekybos ir muitų taisyklių atžvilgiu pagal gamybos šalyje taikomą teisės aktų sistemą;

| b) | pagal tarptautinę teisę saugomos žmogaus teisės, visų pirma paprotinių naudojimosi žeme teisių ir teisės į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą apsaugos priemonės, kaip nustatyta, inter alia, JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, JT nuolatiniame forume čiabuvių klausimais ir galiojančiuose privalomuose tarptautiniuose susitarimuose, Konvencijoje dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų (Nr. 169, 1989), kuri apima teisę į aplinkos apsaugą, teisę saugoti aplinką be jokio persekiojimo ir priekabiavimo, taip pat kitos tarptautiniu mastu pripažintos žmogaus teisės, susijusios su žemės naudojimu, prieiga prie jos ar nuosavybe; |
| --- | --- |

b)

pagal tarptautinę teisę saugomos žmogaus teisės, visų pirma paprotinių naudojimosi žeme teisių ir teisės į laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą sutikimą apsaugos priemonės, kaip nustatyta, inter alia, JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, JT nuolatiniame forume čiabuvių klausimais ir galiojančiuose privalomuose tarptautiniuose susitarimuose, Konvencijoje dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų (Nr. 169, 1989), kuri apima teisę į aplinkos apsaugą, teisę saugoti aplinką be jokio persekiojimo ir priekabiavimo, taip pat kitos tarptautiniu mastu pripažintos žmogaus teisės, susijusios su žemės naudojimu, prieiga prie jos ar nuosavybe;

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 28 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 28a) | laisvas, išankstinis ir informacija grindžiamas sutikimas – bendra čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių žmogaus teisė duoti ir atsisakyti duoti sutikimą prieš pradedant bet kokią veiklą, kuri gali turėti įtakos jų teisėms, žemei, ištekliams, teritorijoms, pragyvenimo šaltiniams ir aprūpinimui maistu; tai teisė, kuria naudojasi jų pačių pasirinkti atstovai, laikydamiesi savo papročių, vertybių ir normų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

28a)

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 28 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 28b) | žmogaus teisių gynėjai – asmenys, grupės ir visuomenės organai, kurie propaguoja ir saugo visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves; žmogaus teisių gynėjai siekia, kad būtų propaguojamos ir saugomos civilinės ir politinės teisės, taip pat propaguojamos, saugomos ir įgyvendinamos ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės; žmogaus teisių gynėjai taip pat propaguoja ir saugo įvairių grupių, pavyzdžiui, vietos bendruomenių, narių teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

28b)

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 28 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 28c) | aplinkos žmogaus teisių gynėjai – asmenys ir grupės, kurie, veikdami kaip privatūs asmenys arba specialistai, taikiai stengiasi apsaugoti ir propaguoti žmogaus teises, susijusias su aplinka, įskaitant vandenį, orą, žemę, augmeniją ir gyvūniją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

28c)

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (b) | jie pagaminti pagal atitinkamus
  gamybos šalies
  teisės aktus; taip pat |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(b)

jie pagaminti pagal atitinkamus
  gamybos šalies
  teisės aktus; taip pat

| b) | jie pagaminti pagal atitinkamus teisės aktus
  ir standartus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 28 punkte
  ; taip pat |
| --- | --- |

b)

jie pagaminti pagal atitinkamus teisės aktus
  ir standartus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 28 punkte
  ; taip pat

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

3a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a straipsnis




  Finansų įstaigos teikia finansines paslaugas klientams tik tuo atveju, jei jos padaro išvadą, kad yra tik nedidelė rizika, jog atitinkamomis paslaugomis gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai remiama veikla, kurią vykdant naikinami, alinami ar pertvarkomi miškai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a straipsnis

Finansų įstaigos teikia finansines paslaugas klientams tik tuo atveju, jei jos padaro išvadą, kad yra tik nedidelė rizika, jog atitinkamomis paslaugomis gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai remiama veikla, kurią vykdant naikinami, alinami ar pertvarkomi miškai.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiklos vykdytojai, prieš pateikdami atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos eksportuodami iš jos, atlieka deramą patikrinimą, kad įsitikintų, ar jie atitinka 3
  straipsnio a ir b punktus
  . Tuo tikslu jie naudojasi 8 straipsnyje nustatytomis procedūromis ir priemonėmis (toliau – deramas patikrinimas). | 1.   Veiklos vykdytojai, prieš pateikdami atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos eksportuodami iš jos, atlieka deramą patikrinimą, kad įsitikintų, ar jie atitinka 3
  straipsnį
  . Tuo tikslu jie naudojasi 8 straipsnyje nustatytomis procedūromis ir priemonėmis (toliau – deramas patikrinimas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Veiklos vykdytojai, prieš pateikdami atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos eksportuodami iš jos, atlieka deramą patikrinimą, kad įsitikintų, ar jie atitinka 3
  straipsnio a ir b punktus
  . Tuo tikslu jie naudojasi 8 straipsnyje nustatytomis procedūromis ir priemonėmis (toliau – deramas patikrinimas).

1.   Veiklos vykdytojai, prieš pateikdami atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba prieš juos eksportuodami iš jos, atlieka deramą patikrinimą, kad įsitikintų, ar jie atitinka 3
  straipsnį
  . Tuo tikslu jie naudojasi 8 straipsnyje nustatytomis procedūromis ir priemonėmis (toliau – deramas patikrinimas).

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Veiklos vykdytojai, kurie, atlikę 8 straipsnyje nurodytą deramą patikrinimą, padaro išvadą, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus, prieš pateikdami Sąjungos rinkai atitinkamas prekes ir produktus arba juos eksportuodami, kompetentingoms institucijoms per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą pateikia
  deramo
  patikrinimo pareiškimą. Tame pareiškime turi būti patvirtinta, kad buvo atliktas
  deramas
  patikrinimas ir jokios rizikos nenustatyta arba nustatyta tik nedidelė rizika
  , ir pateikta
  II priede nurodyta informacija apie atitinkamas prekes ir produktus. | 2.   Veiklos vykdytojai, kurie, atlikę 8 straipsnyje nurodytą deramą patikrinimą, padaro išvadą, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus, prieš pateikdami Sąjungos rinkai atitinkamas prekes ir produktus arba juos eksportuodami, kompetentingoms institucijoms per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą pateikia
  išsamaus
  patikrinimo pareiškimą. Tame
  elektronine forma prieinamame ir perduodamame bei sertifikuotame
  pareiškime turi būti patvirtinta, kad buvo atliktas
  išsamus
  patikrinimas
  , atskleista informacija apie veiksmus, kurių šiuo atžvilgiu buvo imtasi siekiant patikrinti atitinkamų prekių
  ir
  produktų atitiktį šiam reglamentui, ir paaiškinta, kodėl atlikus vertinimą
  jokios rizikos nenustatyta arba nustatyta tik nedidelė rizika
  . Jame taip pat pateikiama
  II priede nurodyta informacija apie atitinkamas prekes ir produktus.
  Veiklos vykdytojai, atsižvelgdami į duomenų apsaugos taisykles, nepagrįstai nedelsdami paskelbia pareiškimus ir sertifikatus ir pateikia juos administracinei, pilietinei ir mokslinei kontrolei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Veiklos vykdytojai, kurie, atlikę 8 straipsnyje nurodytą deramą patikrinimą, padaro išvadą, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus, prieš pateikdami Sąjungos rinkai atitinkamas prekes ir produktus arba juos eksportuodami, kompetentingoms institucijoms per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą pateikia
  deramo
  patikrinimo pareiškimą. Tame pareiškime turi būti patvirtinta, kad buvo atliktas
  deramas
  patikrinimas ir jokios rizikos nenustatyta arba nustatyta tik nedidelė rizika
  , ir pateikta
  II priede nurodyta informacija apie atitinkamas prekes ir produktus.

2.   Veiklos vykdytojai, kurie, atlikę 8 straipsnyje nurodytą deramą patikrinimą, padaro išvadą, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus, prieš pateikdami Sąjungos rinkai atitinkamas prekes ir produktus arba juos eksportuodami, kompetentingoms institucijoms per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą pateikia
  išsamaus
  patikrinimo pareiškimą. Tame
  elektronine forma prieinamame ir perduodamame bei sertifikuotame
  pareiškime turi būti patvirtinta, kad buvo atliktas
  išsamus
  patikrinimas
  , atskleista informacija apie veiksmus, kurių šiuo atžvilgiu buvo imtasi siekiant patikrinti atitinkamų prekių
  ir
  produktų atitiktį šiam reglamentui, ir paaiškinta, kodėl atlikus vertinimą
  jokios rizikos nenustatyta arba nustatyta tik nedidelė rizika
  . Jame taip pat pateikiama
  II priede nurodyta informacija apie atitinkamas prekes ir produktus.
  Veiklos vykdytojai, atsižvelgdami į duomenų apsaugos taisykles, nepagrįstai nedelsdami paskelbia pareiškimus ir sertifikatus ir pateikia juos administracinei, pilietinei ir mokslinei kontrolei.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Pateikdamas deramo patikrinimo pareiškimą veiklos
  vykdytojas prisiima atsakomybę už atitinkamos prekės ar produkto atitiktį šio reglamento reikalavimams. Veiklos vykdytojai
  deramo
  patikrinimo
  pareiškimus
  saugo 5 metus nuo pateikimo per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą dienos. | 3.   
  Veiklos
  vykdytojas prisiima atsakomybę už atitinkamos prekės ar produkto atitiktį šio reglamento reikalavimams.
  Todėl
  veiklos vykdytojai
  imasi pagrįstų, dokumentuojamų pastangų, siekdami remti smulkiųjų ūkininkų atitiktį šiame reglamente išdėstytoms nuostatoms ir reikalavimams. Jie savo metinio išsamaus
  patikrinimo
  procedūros dokumentus
  saugo 5 metus nuo pateikimo per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą dienos
  ir dalijasi išsamaus patikrinimo pareiškimais su tolesniais tiekimo grandinės veiklos vykdytojais ir prekiautojais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Pateikdamas deramo patikrinimo pareiškimą veiklos
  vykdytojas prisiima atsakomybę už atitinkamos prekės ar produkto atitiktį šio reglamento reikalavimams. Veiklos vykdytojai
  deramo
  patikrinimo
  pareiškimus
  saugo 5 metus nuo pateikimo per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą dienos.

3.   
  Veiklos
  vykdytojas prisiima atsakomybę už atitinkamos prekės ar produkto atitiktį šio reglamento reikalavimams.
  Todėl
  veiklos vykdytojai
  imasi pagrįstų, dokumentuojamų pastangų, siekdami remti smulkiųjų ūkininkų atitiktį šiame reglamente išdėstytoms nuostatoms ir reikalavimams. Jie savo metinio išsamaus
  patikrinimo
  procedūros dokumentus
  saugo 5 metus nuo pateikimo per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą dienos
  ir dalijasi išsamaus patikrinimo pareiškimais su tolesniais tiekimo grandinės veiklos vykdytojais ir prekiautojais
  .

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalies a punktas

4 straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio
  a arba b punktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio
  a arba b punktų;

a arba b punktų;

| a) | atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio; |
| --- | --- |

a)

atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio;

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalies b punktas

4 straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (b) | atlikus deramą patikrinimą nustatyta, kad rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio
  a arba b punktų
  , nėra nedidelė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(b)

atlikus deramą patikrinimą nustatyta, kad rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio
  a arba b punktų
  , nėra nedidelė;

a arba b punktų

| b) | atlikus deramą patikrinimą nustatyta, kad rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio, nėra nedidelė; |
| --- | --- |

b)

atlikus deramą patikrinimą nustatyta, kad rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai neatitinka 3 straipsnio, nėra nedidelė;

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 a dalis (nauja)

4 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Veiklos vykdytojai turi sistemą pagrįstiems suinteresuotųjų šalių skundams priimti ir nuodugniai ištiria visus pagal šią sistemą pateiktus pagrįstus skundus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Veiklos vykdytojai turi sistemą pagrįstiems suinteresuotųjų šalių skundams priimti ir nuodugniai ištiria visus pagal šią sistemą pateiktus pagrįstus skundus.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Veiklos vykdytojai, gavę naujos informacijos, įskaitant pagrįstus skundus, kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai,
  neatitinka
  šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas. Eksporto iš Sąjungos rinkos atveju veiklos vykdytojai informuoja valstybės narės, kuri yra gamybos šalis, kompetentingą instituciją. | 6.   Veiklos vykdytojai, gavę
  ar radę
  naujos
  svarbios
  informacijos, – įskaitant pagrįstus skundus
  ar pagal išankstinio perspėjimo mechanizmą pateiktą informaciją
  ,
  iš kurių galima suprasti, jog rizika nėra nedidelė, –
  kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai,
  gali neatitikti
  šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas
  ir prekiautojus, kuriems jie tiekė atitinkamą prekę ar produktą, siekiant užkirsti kelią tolesnei apyvartai Sąjungos vidaus rinkoje arba eksportui iš jos
  . Eksporto iš Sąjungos rinkos atveju veiklos vykdytojai informuoja valstybės narės, kuri yra gamybos šalis, kompetentingą instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Veiklos vykdytojai, gavę naujos informacijos, įskaitant pagrįstus skundus, kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai,
  neatitinka
  šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas. Eksporto iš Sąjungos rinkos atveju veiklos vykdytojai informuoja valstybės narės, kuri yra gamybos šalis, kompetentingą instituciją.

6.   Veiklos vykdytojai, gavę
  ar radę
  naujos
  svarbios
  informacijos, – įskaitant pagrįstus skundus
  ar pagal išankstinio perspėjimo mechanizmą pateiktą informaciją
  ,
  iš kurių galima suprasti, jog rizika nėra nedidelė, –
  kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai,
  gali neatitikti
  šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas
  ir prekiautojus, kuriems jie tiekė atitinkamą prekę ar produktą, siekiant užkirsti kelią tolesnei apyvartai Sąjungos vidaus rinkoje arba eksportui iš jos
  . Eksporto iš Sąjungos rinkos atveju veiklos vykdytojai informuoja valstybės narės, kuri yra gamybos šalis, kompetentingą instituciją.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 7 dalis

4 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Veiklos vykdytojai teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 15 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą. | 7.   
  Kompetentingos institucijos kasmet tikrina veiklos vykdytojų išsamaus patikrinimo sistemą.
  Veiklos vykdytojai
  taip pat
  teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 15 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Veiklos vykdytojai teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 15 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą.

7.   
  Kompetentingos institucijos kasmet tikrina veiklos vykdytojų išsamaus patikrinimo sistemą.
  Veiklos vykdytojai
  taip pat
  teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 15 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 7 a dalis (nauja)

4 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Veiklos vykdytojai imasi reikiamų priemonių, kad: |
| | a) | jų tiekimo grandinėje būtų prasmingai bendradarbiaujama su pažeidžiamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., smulkiaisiais ūkininkais, čiabuvių tautomis ir vietos bendruomenėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Veiklos vykdytojai imasi reikiamų priemonių, kad:

a)

a)

jų tiekimo grandinėje būtų prasmingai bendradarbiaujama su pažeidžiamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., smulkiaisiais ūkininkais, čiabuvių tautomis ir vietos bendruomenėmis;

jų tiekimo grandinėje būtų prasmingai bendradarbiaujama su pažeidžiamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., smulkiaisiais ūkininkais, čiabuvių tautomis ir vietos bendruomenėmis;

| b) | būtų užtikrinama, kad tiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams būtų teikiama tinkama pagalba ir mokamas teisingas užmokestis, kad jų prekės ir produktai atitiktų taisykles, visų pirma atsižvelgiant į geografinės vietos nustatymo reikalavimą, ir kad būtų užtikrinama, jog dėl šio reglamento įgyvendinimo patiriamos išlaidos būtų teisingai paskirstytos įvairiems vertės grandinės dalyviams; taip pat |
| --- | --- |

b)

b)

būtų užtikrinama, kad tiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams būtų teikiama tinkama pagalba ir mokamas teisingas užmokestis, kad jų prekės ir produktai atitiktų taisykles, visų pirma atsižvelgiant į geografinės vietos nustatymo reikalavimą, ir kad būtų užtikrinama, jog dėl šio reglamento įgyvendinimo patiriamos išlaidos būtų teisingai paskirstytos įvairiems vertės grandinės dalyviams; taip pat

būtų užtikrinama, kad tiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams būtų teikiama tinkama pagalba ir mokamas teisingas užmokestis, kad jų prekės ir produktai atitiktų taisykles, visų pirma atsižvelgiant į geografinės vietos nustatymo reikalavimą, ir kad būtų užtikrinama, jog dėl šio reglamento įgyvendinimo patiriamos išlaidos būtų teisingai paskirstytos įvairiems vertės grandinės dalyviams; taip pat

| c) | būtų stebimas sutartų įsipareigojimų įgyvendinimas, užtikrinant, kad būtų pašalintas nustatytiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams daromas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

c)

c)

būtų stebimas sutartų įsipareigojimų įgyvendinimas, užtikrinant, kad būtų pašalintas nustatytiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams daromas neigiamas poveikis.

būtų stebimas sutartų įsipareigojimų įgyvendinimas, užtikrinant, kad būtų pašalintas nustatytiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams daromas neigiamas poveikis.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a straipsnis (naujas)

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis |
| | Prekiautojų pareigos ir prekiautojams, kurie yra MVĮ, taikomos išimtys |
| | 1.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gali pateikti rinkai atitinkamas prekes ir produktus tik tuo atveju, jei jie turi pagal 3 dalį reikalaujamą informaciją. |
| | 2.
     
  Prekiautojai, kurie nėra MVĮ, laikomi veiklos vykdytojais ir jiems taikomos šio reglamento 3, 4, 5, 8–12 straipsniuose, 14 straipsnio 9 dalyje, 15 ir 20 straipsniuose nustatytos prievolės ir nuostatos dėl atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie tiekia Sąjungos rinkai. |
| | 3.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, renka ir saugo toliau nurodytą informaciją, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais, kuriuos jie ketina pateikti rinkai: |
| | a) | veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a straipsnis

4a straipsnis

Prekiautojų pareigos ir prekiautojams, kurie yra MVĮ, taikomos išimtys

Prekiautojų pareigos ir prekiautojams, kurie yra MVĮ, taikomos išimtys

1.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gali pateikti rinkai atitinkamas prekes ir produktus tik tuo atveju, jei jie turi pagal 3 dalį reikalaujamą informaciją.

2.
     
  Prekiautojai, kurie nėra MVĮ, laikomi veiklos vykdytojais ir jiems taikomos šio reglamento 3, 4, 5, 8–12 straipsniuose, 14 straipsnio 9 dalyje, 15 ir 20 straipsniuose nustatytos prievolės ir nuostatos dėl atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie tiekia Sąjungos rinkai.

3.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, renka ir saugo toliau nurodytą informaciją, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais, kuriuos jie ketina pateikti rinkai:

a)

a)

veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus;

veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus;

| b) | prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus. |
| --- | --- |

b)

b)

prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus.

prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, vardus ir pavardes arba pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainių adresus.

4.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, šiame straipsnyje nurodytą informaciją saugo bent penkerius metus ir paprašyti pateikia ją kompetentingoms institucijoms.

5.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gavę arba radę naujos svarbios informacijos, įskaitant pagrįstus skundus, rodančius didelę riziką, kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai, neatitinka šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas.

6.
     
  Prekiautojai, nepaisant to, ar jie yra MVĮ, ar ne, teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 16 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą.

7.
     
  Komisija gali teikti techninę pagalbą MVĮ, kurios neturi priemonių šio straipsnio reikalavimams įvykdyti.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Įgaliotasis atstovas, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia jai įgaliojimo kopiją oficialiąja Europos Sąjungos kalba. | 2.   Įgaliotasis atstovas, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia jai įgaliojimo kopiją oficialiąja Europos Sąjungos kalba
  ir kopiją valstybės narės, kurioje parengtas deramo patikrinimo pareiškimas, kalba arba, jei kopijos ta kalba nėra, tuomet kopiją anglų kalba
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Įgaliotasis atstovas, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia jai įgaliojimo kopiją oficialiąja Europos Sąjungos kalba.

2.   Įgaliotasis atstovas, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia jai įgaliojimo kopiją oficialiąja Europos Sąjungos kalba
  ir kopiją valstybės narės, kurioje parengtas deramo patikrinimo pareiškimas, kalba arba, jei kopijos ta kalba nėra, tuomet kopiją anglų kalba
  .

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | Išbraukta. |
| Prekiautojų prievolės | |
| 1.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gali pateikti rinkai atitinkamas prekes ir produktus tik tuo atveju, jei jie turi pagal 2 dalį reikalaujamą informaciją. | |
| 2.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, renka ir saugo toliau nurodytą informaciją, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais, kuriuos jie ketina pateikti rinkai: | |
| (a) | veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Prekiautojų prievolės

Prekiautojų prievolės

1.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gali pateikti rinkai atitinkamas prekes ir produktus tik tuo atveju, jei jie turi pagal 2 dalį reikalaujamą informaciją.

2.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, renka ir saugo toliau nurodytą informaciją, susijusią su atitinkamomis prekėmis ir produktais, kuriuos jie ketina pateikti rinkai:

(a)

(a)

veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus;

veiklos vykdytojų arba prekiautojų, kurie tiekė jiems atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus;

| (b) | prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus. |
| --- | --- |

(b)

(b)

prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus.

prekiautojų, kuriems jie tiekė atitinkamas prekes ir produktus, pavadinimus, registruotuosius prekybinius pavadinimus arba registruotuosius prekių ženklus, pašto adresus, el. pašto adresus ir, jei yra, interneto svetainės adresus.

3.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, šiame straipsnyje nurodytą informaciją saugo bent penkerius metus ir paprašyti pateikia ją kompetentingoms institucijoms.

4.
     
  Prekiautojai, kurie yra MVĮ, gavę naujos informacijos, įskaitant pagrįstus skundus, kad atitinkama prekė ar produktas, kuriuos jie jau pateikė rinkai, neatitinka šio reglamento reikalavimų, nedelsdami informuoja valstybių narių, kuriose jie pateikė rinkai atitinkamą prekę ar produktą, kompetentingas institucijas.

5.
     
  Prekiautojai, kurie nėra MVĮ, laikomi veiklos vykdytojais ir jiems taikomi šio reglamento 3, 4, 5, 8–12 straipsniuose, 14 straipsnio 9 dalyje, 15 ir 20 straipsniuose nustatytos prievolės ir nuostatos dėl atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos jie tiekia Sąjungos rinkai.

6.
     
  Prekiautojai teikia visą kompetentingoms institucijoms būtiną pagalbą, kad būtų lengviau atlikti patikras pagal 16 straipsnį, įskaitant patekimą į patalpas ir dokumentų ar įrašų pateikimą.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipa

7 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Trečiosiose šalyse įsisteigusių veiklos vykdytojų vykdomas pateikimas rinkai | Trečiosiose šalyse įsisteigusių veiklos vykdytojų vykdomas pateikimas rinkai |
| Jeigu atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai pateikia už Sąjungos ribų įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, pirmas Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris perka ar perima tokias atitinkamas prekes ir produktus, laikomas veiklos vykdytoju pagal šį reglamentą. | Jeigu atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai pateikia už Sąjungos ribų įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo,
  nesvarbu, kokio dydžio,
  pirmas Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris perka ar perima tokias atitinkamas prekes ir produktus, laikomas veiklos vykdytoju pagal šį reglamentą. |
| | Jei Sąjungoje nėra įsisteigusio gamintojo ar importuotojo, elektroninės prekyvietės laikosi 8–11 straipsniuose nustatytų prievolių, susijusių su produktais ir prekėmis, kurių pardavimą jos palengvina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Trečiosiose šalyse įsisteigusių veiklos vykdytojų vykdomas pateikimas rinkai

Trečiosiose šalyse įsisteigusių veiklos vykdytojų vykdomas pateikimas rinkai

Jeigu atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai pateikia už Sąjungos ribų įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, pirmas Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris perka ar perima tokias atitinkamas prekes ir produktus, laikomas veiklos vykdytoju pagal šį reglamentą.

Jeigu atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai pateikia už Sąjungos ribų įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo,
  nesvarbu, kokio dydžio,
  pirmas Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris perka ar perima tokias atitinkamas prekes ir produktus, laikomas veiklos vykdytoju pagal šį reglamentą.

nesvarbu, kokio dydžio,

Jei Sąjungoje nėra įsisteigusio gamintojo ar importuotojo, elektroninės prekyvietės laikosi 8–11 straipsniuose nustatytų prievolių, susijusių su produktais ir prekėmis, kurių pardavimą jos palengvina.

Jei Sąjungoje nėra įsisteigusio gamintojo ar importuotojo, elektroninės prekyvietės laikosi 8–11 straipsniuose nustatytų prievolių, susijusių su produktais ir prekėmis, kurių pardavimą jos palengvina.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Produktų komponentų, kurių išsamus patikrinimas jau atliktas pagal 4 straipsnio 1 dalį, atveju papildomos išsamaus patikrinimo procedūros atlikti nereikia. Komponentams, kuriems nebuvo taikoma išsamaus patikrinimo procedūra, tebetaikomi išsamaus patikrinimo reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Produktų komponentų, kurių išsamus patikrinimas jau atliktas pagal 4 straipsnio 1 dalį, atveju papildomos išsamaus patikrinimo procedūros atlikti nereikia. Komponentams, kuriems nebuvo taikoma išsamaus patikrinimo procedūra, tebetaikomi išsamaus patikrinimo reikalavimai.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiklos vykdytojai renka informaciją, dokumentus ir duomenis, įrodančius, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka 3 straipsnį. Šiuo tikslu veiklos vykdytojas renka, tvarko ir penkerius metus saugo šią įrodymais pagrįstą informaciją apie atitinkamas prekes ar produktus: | Veiklos vykdytojai renka informaciją, dokumentus ir duomenis, įrodančius, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka 3 straipsnį. Šiuo tikslu veiklos vykdytojas renka, tvarko ir penkerius metus saugo šią įrodymais pagrįstą informaciją
  apie kiekvieną atitinkamą prekę
  ar
  produktą, pateiktą Sąjungos rinkai arba eksportuotą iš Sąjungos
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiklos vykdytojai renka informaciją, dokumentus ir duomenis, įrodančius, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka 3 straipsnį. Šiuo tikslu veiklos vykdytojas renka, tvarko ir penkerius metus saugo šią įrodymais pagrįstą informaciją apie atitinkamas prekes ar produktus:

Veiklos vykdytojai renka informaciją, dokumentus ir duomenis, įrodančius, kad atitinkamos prekės ir produktai atitinka 3 straipsnį. Šiuo tikslu veiklos vykdytojas renka, tvarko ir penkerius metus saugo šią įrodymais pagrįstą informaciją
  apie kiekvieną atitinkamą prekę
  ar
  produktą, pateiktą Sąjungos rinkai arba eksportuotą iš Sąjungos
  :

apie kiekvieną atitinkamą prekę

produktą, pateiktą Sąjungos rinkai arba eksportuotą iš Sąjungos

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies a punktas

9 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | aprašymą, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų prekybinį pavadinimą ir tipą, taip pat, jei taikytina, bendrinį rūšies pavadinimą ir visą jos mokslinį pavadinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

aprašymą, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų prekybinį pavadinimą ir tipą, taip pat, jei taikytina, bendrinį rūšies pavadinimą ir visą jos mokslinį pavadinimą;

| a) | aprašymą, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų prekybinį pavadinimą ir tipą, taip pat, jei taikytina, bendrinį rūšies pavadinimą ir visą jos mokslinį pavadinimą;
  produkto aprašyme pateikiamas jame esančių arba tiems produktams gaminti naudotų prekių sąrašas; gyvūninių produktų aprašyme pateikiamas produktų, naudojamų gyvūnams šerti, sąrašas; |
| --- | --- |

a)

aprašymą, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų prekybinį pavadinimą ir tipą, taip pat, jei taikytina, bendrinį rūšies pavadinimą ir visą jos mokslinį pavadinimą;
  produkto aprašyme pateikiamas jame esančių arba tiems produktams gaminti naudotų prekių sąrašas; gyvūninių produktų aprašyme pateikiamas produktų, naudojamų gyvūnams šerti, sąrašas;

produkto aprašyme pateikiamas jame esančių arba tiems produktams gaminti naudotų prekių sąrašas; gyvūninių produktų aprašyme pateikiamas produktų, naudojamų gyvūnams šerti, sąrašas;

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies c punktas

9 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | gamybos šalies identifikacinius duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(c)

gamybos šalies identifikacinius duomenis;

| c) | gamybos šalies
  ar jos dalių
  identifikacinius duomenis; |
| --- | --- |

c)

gamybos šalies
  ar jos dalių
  identifikacinius duomenis;

ar jos dalių

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies d punktas

9 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (d) | geografinės
  vietovės
  koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą
  , taip pat
  gamybos datą ar laiko intervalą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(d)

geografinės
  vietovės
  koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą
  , taip pat
  gamybos datą ar laiko intervalą;

vietovės

, taip pat

| d) | geografinės
  vietos
  koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą,
  arba geografinės vietovės koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, visų daugiakampio kampų viršūnių taškų platumą ir ilgumą; bet kokio miškų naikinimo ar alinimo konkrečiuose žemės sklypuose, identifikuojamuose pagal vieną platumos ir ilgumos tašką arba daugiakampį, atveju automatiškai pripažįstama, kad visi produktai ir prekės iš tų žemės sklypų netinkami teikti rinkai ir jais prekiauti rinkoje arba eksportuoti; veiklos vykdytojai nurodo prekės ar produkto
  gamybos datą ar laiko intervalą arba
  derliaus nuėmimo sezoną
  ;
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl žemės sklypų dydžio, kurį viršijus bendrovės privalo pateikti daugiakampius, kaip vienintelę atitinkamų prekių ir produktų geografinės vietos nustatymo priemonę; |
| --- | --- |

d)

geografinės
  vietos
  koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą,
  arba geografinės vietovės koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, visų daugiakampio kampų viršūnių taškų platumą ir ilgumą; bet kokio miškų naikinimo ar alinimo konkrečiuose žemės sklypuose, identifikuojamuose pagal vieną platumos ir ilgumos tašką arba daugiakampį, atveju automatiškai pripažįstama, kad visi produktai ir prekės iš tų žemės sklypų netinkami teikti rinkai ir jais prekiauti rinkoje arba eksportuoti; veiklos vykdytojai nurodo prekės ar produkto
  gamybos datą ar laiko intervalą arba
  derliaus nuėmimo sezoną
  ;
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl žemės sklypų dydžio, kurį viršijus bendrovės privalo pateikti daugiakampius, kaip vienintelę atitinkamų prekių ir produktų geografinės vietos nustatymo priemonę;

vietos

arba geografinės vietovės koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose buvo gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, visų daugiakampio kampų viršūnių taškų platumą ir ilgumą; bet kokio miškų naikinimo ar alinimo konkrečiuose žemės sklypuose, identifikuojamuose pagal vieną platumos ir ilgumos tašką arba daugiakampį, atveju automatiškai pripažįstama, kad visi produktai ir prekės iš tų žemės sklypų netinkami teikti rinkai ir jais prekiauti rinkoje arba eksportuoti; veiklos vykdytojai nurodo prekės ar produkto

derliaus nuėmimo sezoną

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl žemės sklypų dydžio, kurį viršijus bendrovės privalo pateikti daugiakampius, kaip vienintelę atitinkamų prekių ir produktų geografinės vietos nustatymo priemonę;

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies h punktas

9 straipsnio 1 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (h) | tinkamą ir patikrinamą informaciją, kad gamyba buvo vykdoma pagal atitinkamus gamybos šalies teisės aktus,
  įskaitant bet kokį susitarimą, suteikiantį teisę naudoti atitinkamą plotą atitinkamos prekės gamybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(h)

tinkamą ir patikrinamą informaciją, kad gamyba buvo vykdoma pagal atitinkamus gamybos šalies teisės aktus,
  įskaitant bet kokį susitarimą, suteikiantį teisę naudoti atitinkamą plotą atitinkamos prekės gamybai.

įskaitant bet kokį susitarimą, suteikiantį teisę naudoti atitinkamą plotą atitinkamos prekės gamybai.

| h) | tinkamą ir patikrinamą informaciją, kad gamyba buvo vykdoma pagal atitinkamus gamybos šalies teisės aktus,
  taip pat atitinkamus teisės aktus ir standartus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 28 dalyje; |
| --- | --- |

h)

tinkamą ir patikrinamą informaciją, kad gamyba buvo vykdoma pagal atitinkamus gamybos šalies teisės aktus,
  taip pat atitinkamus teisės aktus ir standartus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 28 dalyje;

taip pat atitinkamus teisės aktus ir standartus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 28 dalyje;

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

9 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | tinkamą ir patikrinamą informaciją, gautą atlikus nepriklausomus auditus ir deramas konsultacijas, kad atitinkamų prekių ir produktų gamybai naudojamai teritorijai nepareikšta jokių pretenzijų, pagrįstų čiabuvių, paprotinėmis arba kitomis teisėtomis žemės naudojimo teisėmis, arba kad dėl jos nevyksta joks ginčas, susijęs su naudojimu, nuosavybe ar užėmimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

tinkamą ir patikrinamą informaciją, gautą atlikus nepriklausomus auditus ir deramas konsultacijas, kad atitinkamų prekių ir produktų gamybai naudojamai teritorijai nepareikšta jokių pretenzijų, pagrįstų čiabuvių, paprotinėmis arba kitomis teisėtomis žemės naudojimo teisėmis, arba kad dėl jos nevyksta joks ginčas, susijęs su naudojimu, nuosavybe ar užėmimu;

tinkamą ir patikrinamą informaciją, gautą atlikus nepriklausomus auditus ir deramas konsultacijas, kad atitinkamų prekių ir produktų gamybai naudojamai teritorijai nepareikšta jokių pretenzijų, pagrįstų čiabuvių, paprotinėmis arba kitomis teisėtomis žemės naudojimo teisėmis, arba kad dėl jos nevyksta joks ginčas, susijęs su naudojimu, nuosavybe ar užėmimu;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies h b punktas (naujas)

9 straipsnio 1 dalies h b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | hb) | tinkamą ir patikrinamą informaciją, kurioje atsispindi visų čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų grupių, kurios teigia turinčios teises į atitinkamą vietovę, naudojamą atitinkamų prekių ir produktų gamybai, nuomonė dėl tų atitinkamų prekių ir produktų gamybos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

hb)

hb)

tinkamą ir patikrinamą informaciją, kurioje atsispindi visų čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų grupių, kurios teigia turinčios teises į atitinkamą vietovę, naudojamą atitinkamų prekių ir produktų gamybai, nuomonė dėl tų atitinkamų prekių ir produktų gamybos.

tinkamą ir patikrinamą informaciją, kurioje atsispindi visų čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų grupių, kurios teigia turinčios teises į atitinkamą vietovę, naudojamą atitinkamų prekių ir produktų gamybai, nuomonė dėl tų atitinkamų prekių ir produktų gamybos.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1a dalis (nauja)

9 straipsnio 1a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Finansų įstaigos renka informaciją, dokumentus ir duomenis, kuriais įrodoma, kad finansinių paslaugų teikimas klientams atitinka 11a straipsnį. Pateiktina informacija, dokumentai ir duomenys apima bent: |
| | a) | kliento ekonominės veiklos, subjektų, kuriuos klientas kontroliuoja veiklos ir kliento tiekėjų ekonominės veiklos aprašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Finansų įstaigos renka informaciją, dokumentus ir duomenis, kuriais įrodoma, kad finansinių paslaugų teikimas klientams atitinka 11a straipsnį. Pateiktina informacija, dokumentai ir duomenys apima bent:

a)

a)

kliento ekonominės veiklos, subjektų, kuriuos klientas kontroliuoja veiklos ir kliento tiekėjų ekonominės veiklos aprašymą;

kliento ekonominės veiklos, subjektų, kuriuos klientas kontroliuoja veiklos ir kliento tiekėjų ekonominės veiklos aprašymą;

| b) | informaciją apie atitinkamas Sąjungos rinkai pateiktas, jai tiekiamas arba iš jos eksportuojamas prekes ir produktus, taip pat apie susijusį deramą patikrinimą pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

b)

b)

informaciją apie atitinkamas Sąjungos rinkai pateiktas, jai tiekiamas arba iš jos eksportuojamas prekes ir produktus, taip pat apie susijusį deramą patikrinimą pagal šį reglamentą;

informaciją apie atitinkamas Sąjungos rinkai pateiktas, jai tiekiamas arba iš jos eksportuojamas prekes ir produktus, taip pat apie susijusį deramą patikrinimą pagal šį reglamentą;

| c) | atitinkamų prekių ir produktų naudojimą a punkte nurodytai veiklai vykdyti, įskaitant informaciją apie atitinkamas faktiškai naudojamas prekes ir produktus ir apie susijusį deramo patikrinimo vykdymą pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

c)

c)

atitinkamų prekių ir produktų naudojimą a punkte nurodytai veiklai vykdyti, įskaitant informaciją apie atitinkamas faktiškai naudojamas prekes ir produktus ir apie susijusį deramo patikrinimo vykdymą pagal šį reglamentą;

atitinkamų prekių ir produktų naudojimą a punkte nurodytai veiklai vykdyti, įskaitant informaciją apie atitinkamas faktiškai naudojamas prekes ir produktus ir apie susijusį deramo patikrinimo vykdymą pagal šį reglamentą;

| d) | politiką, kurią nustatė ir įgyvendina klientas bei a punkte nurodyti subjektai ir tiekėjai, siekdami užtikrinti, kad jų veikla nesukeltų miškų naikinimo, miškų alinimo ar pertvarkymo; |
| --- | --- |

d)

d)

politiką, kurią nustatė ir įgyvendina klientas bei a punkte nurodyti subjektai ir tiekėjai, siekdami užtikrinti, kad jų veikla nesukeltų miškų naikinimo, miškų alinimo ar pertvarkymo;

politiką, kurią nustatė ir įgyvendina klientas bei a punkte nurodyti subjektai ir tiekėjai, siekdami užtikrinti, kad jų veikla nesukeltų miškų naikinimo, miškų alinimo ar pertvarkymo;

| e) | gamybos šalies identifikacinius duomenis ir geografinės vietos koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose turi būti gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą. |
| --- | --- |

e)

e)

gamybos šalies identifikacinius duomenis ir geografinės vietos koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose turi būti gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą.

gamybos šalies identifikacinius duomenis ir geografinės vietos koordinates, visų žemės sklypų, kuriuose turi būti gaminamos atitinkamos prekės ir produktai, platumą ir ilgumą.

Pakeitimai 128 ir 253

Pakeitimai 128 ir 253

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad papildytų 1 dalį dėl papildomos svarbios informacijos, kuri turi būti gaunama ir gali būti reikalinga deramo patikrinimo sistemos veiksmingumui užtikrinti. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad papildytų 1 dalį dėl papildomos svarbios informacijos, kuri turi būti gaunama ir gali būti reikalinga deramo patikrinimo sistemos veiksmingumui užtikrinti.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad papildytų 1 ir 1a dalis dėl papildomos svarbios informacijos, kuri turi būti gaunama ir gali būti reikalinga deramo patikrinimo sistemos veiksmingumui užtikrinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad papildytų 1 ir 1a dalis dėl papildomos svarbios informacijos, kuri turi būti gaunama ir gali būti reikalinga deramo patikrinimo sistemos veiksmingumui užtikrinti.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiklos vykdytojai patikrina ir analizuoja pagal 9 straipsnį surinktą informaciją ir kitus svarbius dokumentus ir jais remdamiesi atlieka rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar yra rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš jos, neatitinka šio reglamento reikalavimų. Jei veiklos vykdytojai negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jie atitinkamos prekės ar produkto nepateikia Sąjungos rinkai ir jos (jo) neeksportuoja. | 1.   Veiklos vykdytojai
  ir finansų įstaigos
  patikrina ir analizuoja pagal 9 straipsnį surinktą informaciją ir kitus svarbius dokumentus ir jais remdamiesi atlieka rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar yra rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš jos, neatitinka šio reglamento reikalavimų.
  Jei veiklos vykdytojas negali tinkamai surinkti pagal šį reglamentą reikalaujamos informacijos, jis turi teisę prašyti kompetentingos institucijos paaiškinimo ar pagalbos dėl įgyvendinimo.
  Jei veiklos vykdytojai negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jie atitinkamos prekės ar produkto nepateikia Sąjungos rinkai ir jos (jo) neeksportuoja.
  Jeigu finansų įstaigos negali prieiti prie išvados, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jos atitinkamiems klientams neteikia finansinių paslaugų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Veiklos vykdytojai patikrina ir analizuoja pagal 9 straipsnį surinktą informaciją ir kitus svarbius dokumentus ir jais remdamiesi atlieka rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar yra rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš jos, neatitinka šio reglamento reikalavimų. Jei veiklos vykdytojai negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jie atitinkamos prekės ar produkto nepateikia Sąjungos rinkai ir jos (jo) neeksportuoja.

1.   Veiklos vykdytojai
  ir finansų įstaigos
  patikrina ir analizuoja pagal 9 straipsnį surinktą informaciją ir kitus svarbius dokumentus ir jais remdamiesi atlieka rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar yra rizika, jog atitinkamos prekės ir produktai, kuriuos ketinama pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš jos, neatitinka šio reglamento reikalavimų.
  Jei veiklos vykdytojas negali tinkamai surinkti pagal šį reglamentą reikalaujamos informacijos, jis turi teisę prašyti kompetentingos institucijos paaiškinimo ar pagalbos dėl įgyvendinimo.
  Jei veiklos vykdytojai negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jie atitinkamos prekės ar produkto nepateikia Sąjungos rinkai ir jos (jo) neeksportuoja.
  Jeigu finansų įstaigos negali prieiti prie išvados, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, jos atitinkamiems klientams neteikia finansinių paslaugų.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

10 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pažeidžiamų tautų, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų buvimą atitinkamos prekės ar produkto gamybos šalyje ir dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

pažeidžiamų tautų, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų buvimą atitinkamos prekės ar produkto gamybos šalyje ir dalyje;

pažeidžiamų tautų, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų buvimą atitinkamos prekės ar produkto gamybos šalyje ir dalyje;

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

10 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | reikalavimus arba ginčus, susijusius su įprastu naudojimusi, nuosavybės teisėmis ar naudojimusi paprotinio žemės valdymo teisėmis teritorijoje, kurioje gaminama atitinkama prekė ar produktas, nesvarbu, ar ji oficialiai registruota, ar ne; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

reikalavimus arba ginčus, susijusius su įprastu naudojimusi, nuosavybės teisėmis ar naudojimusi paprotinio žemės valdymo teisėmis teritorijoje, kurioje gaminama atitinkama prekė ar produktas, nesvarbu, ar ji oficialiai registruota, ar ne;

reikalavimus arba ginčus, susijusius su įprastu naudojimusi, nuosavybės teisėmis ar naudojimusi paprotinio žemės valdymo teisėmis teritorijoje, kurioje gaminama atitinkama prekė ar produktas, nesvarbu, ar ji oficialiai registruota, ar ne;

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies c punktas

10 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | miškų kirtimo
  ar
  alinimo paplitimą atitinkamos prekės ar produkto šalyje, regione ir gamybos vietovėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(c)

miškų kirtimo
  ar
  alinimo paplitimą atitinkamos prekės ar produkto šalyje, regione ir gamybos vietovėje;

ar

| c) | miškų kirtimo, alinimo
  ar pertvarkymo
  paplitimą atitinkamos prekės ar produkto šalyje, regione ir gamybos vietovėje; |
| --- | --- |

c)

miškų kirtimo, alinimo
  ar pertvarkymo
  paplitimą atitinkamos prekės ar produkto šalyje, regione ir gamybos vietovėje;

ar pertvarkymo

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies e punktas

10 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (e) | susirūpinimą dėl gamybos ir kilmės šalies, pavyzdžiui, korupcijos lygį, dokumentų ir duomenų klastojimo paplitimą,
  teisėsaugos nepakankamumą,
  ginkluotą konfliktą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ar Europos Sąjungos Tarybos taikomas sankcijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(e)

susirūpinimą dėl gamybos ir kilmės šalies, pavyzdžiui, korupcijos lygį, dokumentų ir duomenų klastojimo paplitimą,
  teisėsaugos nepakankamumą,
  ginkluotą konfliktą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ar Europos Sąjungos Tarybos taikomas sankcijas;

teisėsaugos nepakankamumą,

| e) | susirūpinimą dėl gamybos ir kilmės šalies
  ar jos dalies pagal 27 straipsnį
  , pavyzdžiui, korupcijos lygį, dokumentų ir duomenų klastojimo paplitimą,
  teises į naudojimąsi žeme ir čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises įtvirtinančių teisės aktų nebuvimą, tų teisių pažeidimą arba nepakankamą tų teisės aktų vykdymo užtikrinimą,
  ginkluotą konfliktą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ar Europos Sąjungos Tarybos taikomas sankcijas; |
| --- | --- |

e)

susirūpinimą dėl gamybos ir kilmės šalies
  ar jos dalies pagal 27 straipsnį
  , pavyzdžiui, korupcijos lygį, dokumentų ir duomenų klastojimo paplitimą,
  teises į naudojimąsi žeme ir čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises įtvirtinančių teisės aktų nebuvimą, tų teisių pažeidimą arba nepakankamą tų teisės aktų vykdymo užtikrinimą,
  ginkluotą konfliktą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ar Europos Sąjungos Tarybos taikomas sankcijas;

ar jos dalies pagal 27 straipsnį

teises į naudojimąsi žeme ir čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises įtvirtinančių teisės aktų nebuvimą, tų teisių pažeidimą arba nepakankamą tų teisės aktų vykdymo užtikrinimą,

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies f punktas

10 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (f) | atitinkamos tiekimo grandinės sudėtingumą, ypač sunkumus, susijusius su prekių ir (arba) produktų susiejimu su žemės sklypu, kuriame jie buvo pagaminti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(f)

atitinkamos tiekimo grandinės sudėtingumą, ypač sunkumus, susijusius su prekių ir (arba) produktų susiejimu su žemės sklypu, kuriame jie buvo pagaminti;

| f) | atitinkamos tiekimo grandinės sudėtingumą, ypač sunkumus, susijusius su prekių ir (arba) produktų susiejimu su žemės sklypu, kuriame jie buvo pagaminti
  , arba nacionalines duomenų apsaugos taisykles, kuriomis draudžiama perduoti tokius duomenis
  ; |
| --- | --- |

f)

atitinkamos tiekimo grandinės sudėtingumą, ypač sunkumus, susijusius su prekių ir (arba) produktų susiejimu su žemės sklypu, kuriame jie buvo pagaminti
  , arba nacionalines duomenų apsaugos taisykles, kuriomis draudžiama perduoti tokius duomenis
  ;

, arba nacionalines duomenų apsaugos taisykles, kuriomis draudžiama perduoti tokius duomenis

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies g punktas

10 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (g) | susimaišymo su nežinomos kilmės produktais arba produktais, gaminamais vietovėse, kuriose buvo arba yra naikinami
  arba
  alinami miškai, riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(g)

susimaišymo su nežinomos kilmės produktais arba produktais, gaminamais vietovėse, kuriose buvo arba yra naikinami
  arba
  alinami miškai, riziką;

arba

| g) | susimaišymo su nežinomos kilmės produktais arba produktais, gaminamais vietovėse, kuriose buvo arba yra naikinami, alinami
  arba pertvarkomi
  miškai
  ir pažeidžiamos atitinkamos teisės nuostatos
  , riziką; |
| --- | --- |

g)

susimaišymo su nežinomos kilmės produktais arba produktais, gaminamais vietovėse, kuriose buvo arba yra naikinami, alinami
  arba pertvarkomi
  miškai
  ir pažeidžiamos atitinkamos teisės nuostatos
  , riziką;

arba pertvarkomi

ir pažeidžiamos atitinkamos teisės nuostatos

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies h a punktas (naujas)

10 straipsnio 2 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | daugiašalių suinteresuotųjų subjektų dialogų, kuriuose buvo kviečiamos aktyviai dalyvauti poveikį patiriančios šalys, pvz., MVĮ, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės, rezultatą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

daugiašalių suinteresuotųjų subjektų dialogų, kuriuose buvo kviečiamos aktyviai dalyvauti poveikį patiriančios šalys, pvz., MVĮ, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės, rezultatą;

daugiašalių suinteresuotųjų subjektų dialogų, kuriuose buvo kviečiamos aktyviai dalyvauti poveikį patiriančios šalys, pvz., MVĮ, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės, rezultatą;

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies i a punktas (naujas)

10 straipsnio 2 dalies i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | pagal skubių pranešimų mechanizmą pateiktą informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

pagal skubių pranešimų mechanizmą pateiktą informaciją;

pagal skubių pranešimų mechanizmą pateiktą informaciją;

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Medienos produktai, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 ir dėl kurių išduota galiojanti FLEGT licencija pagal veiklos licencijavimo schemą, laikomi atitinkančiais šio reglamento 3 straipsnio
  b punktą
  . | 3.   Medienos produktai, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 ir dėl kurių išduota galiojanti FLEGT licencija pagal veiklos licencijavimo schemą, laikomi atitinkančiais
  gamybos šalyje taikomas taisykles, kaip numatyta
  šio reglamento 3 
  straipsnio b punkte ir apibrėžta
  šio reglamento
  2
   straipsnio
  28 punkto a papunktyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Medienos produktai, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 ir dėl kurių išduota galiojanti FLEGT licencija pagal veiklos licencijavimo schemą, laikomi atitinkančiais šio reglamento 3 straipsnio
  b punktą
  .

3.   Medienos produktai, kuriems taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 ir dėl kurių išduota galiojanti FLEGT licencija pagal veiklos licencijavimo schemą, laikomi atitinkančiais
  gamybos šalyje taikomas taisykles, kaip numatyta
  šio reglamento 3 
  straipsnio b punkte ir apibrėžta
  šio reglamento
  2
   straipsnio
  28 punkto a papunktyje
  .

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Išskyrus atvejus, kai pagal 1 dalį atlikta analizė leidžia veiklos vykdytojui įsitikinti, kad nėra rizikos, jog atitinkamos prekės ar produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų, arba tokia rizika yra nedidelė, veiklos vykdytojas, prieš pateikdamas atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba jas eksportuodamas, taiko pakankamas rizikos mažinimo procedūras ir priemones, kad rizikos nebeliktų arba ji taptų nedidelė. Tai gali būti papildomos informacijos, duomenų ar dokumentų reikalavimas, nepriklausomų tyrimų ar auditų atlikimas ar kitos priemonės, susijusios su 9 straipsnyje nustatytais informacijos reikalavimais. | 4.   Išskyrus atvejus, kai pagal 1 dalį atlikta analizė leidžia veiklos vykdytojui įsitikinti, kad nėra rizikos, jog atitinkamos prekės ar produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų, arba tokia rizika yra nedidelė, veiklos vykdytojas, prieš pateikdamas atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba jas eksportuodamas, taiko pakankamas rizikos mažinimo procedūras ir priemones, kad rizikos nebeliktų arba ji taptų nedidelė. Tai gali būti papildomos informacijos, duomenų ar dokumentų reikalavimas, nepriklausomų tyrimų ar auditų atlikimas
  , smulkiųjų ūkininkų gebėjimų stiprinimas ir jiems skirtos finansinės investicijos
  ar kitos priemonės, susijusios su 9 straipsnyje nustatytais informacijos reikalavimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Išskyrus atvejus, kai pagal 1 dalį atlikta analizė leidžia veiklos vykdytojui įsitikinti, kad nėra rizikos, jog atitinkamos prekės ar produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų, arba tokia rizika yra nedidelė, veiklos vykdytojas, prieš pateikdamas atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba jas eksportuodamas, taiko pakankamas rizikos mažinimo procedūras ir priemones, kad rizikos nebeliktų arba ji taptų nedidelė. Tai gali būti papildomos informacijos, duomenų ar dokumentų reikalavimas, nepriklausomų tyrimų ar auditų atlikimas ar kitos priemonės, susijusios su 9 straipsnyje nustatytais informacijos reikalavimais.

4.   Išskyrus atvejus, kai pagal 1 dalį atlikta analizė leidžia veiklos vykdytojui įsitikinti, kad nėra rizikos, jog atitinkamos prekės ar produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų, arba tokia rizika yra nedidelė, veiklos vykdytojas, prieš pateikdamas atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba jas eksportuodamas, taiko pakankamas rizikos mažinimo procedūras ir priemones, kad rizikos nebeliktų arba ji taptų nedidelė. Tai gali būti papildomos informacijos, duomenų ar dokumentų reikalavimas, nepriklausomų tyrimų ar auditų atlikimas
  , smulkiųjų ūkininkų gebėjimų stiprinimas ir jiems skirtos finansinės investicijos
  ar kitos priemonės, susijusios su 9 straipsnyje nustatytais informacijos reikalavimais.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 a dalis (nauja)

10 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kai tinkama, veiklos vykdytojai užtikrina, kad būtų patvirtinti rizikos vertinimai ir rizikos mažinimo priemonės, pagal kuriuos numatyta, kad dalyvautų čiabuvių tautos, vietos bendruomenės ir kiti paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojai, esantys atitinkamų prekių ir produktų gamybos vietovėje, ir su jais būtų konsultuojamasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Kai tinkama, veiklos vykdytojai užtikrina, kad būtų patvirtinti rizikos vertinimai ir rizikos mažinimo priemonės, pagal kuriuos numatyta, kad dalyvautų čiabuvių tautos, vietos bendruomenės ir kiti paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojai, esantys atitinkamų prekių ir produktų gamybos vietovėje, ir su jais būtų konsultuojamasi.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 6 dalies a punktas

10 straipsnio 6 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | pavyzdinė rizikos valdymo praktika, ataskaitos, įrašai, vidaus kontrolė ir atitikties valdymas, įskaitant veiklos vykdytojų, kurie nėra MVĮ, atveju atitikties pareigūno paskyrimą vadovybės lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

pavyzdinė rizikos valdymo praktika, ataskaitos, įrašai, vidaus kontrolė ir atitikties valdymas, įskaitant veiklos vykdytojų, kurie nėra MVĮ, atveju atitikties pareigūno paskyrimą vadovybės lygmeniu;

| a) | pavyzdinė rizikos valdymo praktika, ataskaitos, įrašai, vidaus kontrolė ir atitikties valdymas, įskaitant veiklos vykdytojų, kurie nėra MVĮ, atveju atitikties pareigūno paskyrimą vadovybės lygmeniu
  , nurodant konkrečius kontaktinius duomenis arba naujausią kontaktinį el. pašto adresą
  ; |
| --- | --- |

a)

pavyzdinė rizikos valdymo praktika, ataskaitos, įrašai, vidaus kontrolė ir atitikties valdymas, įskaitant veiklos vykdytojų, kurie nėra MVĮ, atveju atitikties pareigūno paskyrimą vadovybės lygmeniu
  , nurodant konkrečius kontaktinius duomenis arba naujausią kontaktinį el. pašto adresą
  ;

, nurodant konkrečius kontaktinius duomenis arba naujausią kontaktinį el. pašto adresą

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 7 dalis

10 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Rizikos vertinimai dokumentuojami, peržiūrimi bent kartą per metus ir, kompetentingoms institucijoms paprašius, pateikiami joms. | 7.   Rizikos vertinimai
  , taip pat, kai tinkama, priimti sprendimai dėl rizikos mažinimo
  dokumentuojami, peržiūrimi bent kartą per metus ir, kompetentingoms institucijoms paprašius, pateikiami joms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Rizikos vertinimai dokumentuojami, peržiūrimi bent kartą per metus ir, kompetentingoms institucijoms paprašius, pateikiami joms.

7.   Rizikos vertinimai
  , taip pat, kai tinkama, priimti sprendimai dėl rizikos mažinimo
  dokumentuojami, peržiūrimi bent kartą per metus ir, kompetentingoms institucijoms paprašius, pateikiami joms.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kad galėtų atlikti deramą patikrinimą pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai sukuria ir nuolat atnaujina deramo patikrinimo sistemą, kuria užtikrina, kad jie galėtų garantuoti
  3 straipsnio a ir b punktuose
  nustatytų reikalavimų laikymąsi. Deramo patikrinimo sistema peržiūrima ne rečiau kaip kartą per metus ir prireikus pritaikoma prie naujų pokyčių, galinčių turėti įtakos deramam patikrinimui, sistemoje į juos atsižvelgiant. Veiklos vykdytojai deramo patikrinimo sistemos (-ų) atnaujinimų įrašus saugo penkerius metus. | 1.   Kad galėtų atlikti deramą patikrinimą pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai sukuria ir nuolat atnaujina deramo patikrinimo sistemą, kuria užtikrina, kad jie galėtų garantuoti
  3 straipsnyje
  nustatytų reikalavimų laikymąsi. Deramo patikrinimo sistema peržiūrima ne rečiau kaip kartą per metus ir pritaikoma prie naujų pokyčių, galinčių turėti įtakos deramam patikrinimui, sistemoje į juos atsižvelgiant
  , kai veiklos vykdytojai apie juos sužino
  . Veiklos vykdytojai deramo patikrinimo sistemos (-ų) atnaujinimų įrašus saugo penkerius metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kad galėtų atlikti deramą patikrinimą pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai sukuria ir nuolat atnaujina deramo patikrinimo sistemą, kuria užtikrina, kad jie galėtų garantuoti
  3 straipsnio a ir b punktuose
  nustatytų reikalavimų laikymąsi. Deramo patikrinimo sistema peržiūrima ne rečiau kaip kartą per metus ir prireikus pritaikoma prie naujų pokyčių, galinčių turėti įtakos deramam patikrinimui, sistemoje į juos atsižvelgiant. Veiklos vykdytojai deramo patikrinimo sistemos (-ų) atnaujinimų įrašus saugo penkerius metus.

1.   Kad galėtų atlikti deramą patikrinimą pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai sukuria ir nuolat atnaujina deramo patikrinimo sistemą, kuria užtikrina, kad jie galėtų garantuoti
  3 straipsnyje
  nustatytų reikalavimų laikymąsi. Deramo patikrinimo sistema peržiūrima ne rečiau kaip kartą per metus ir pritaikoma prie naujų pokyčių, galinčių turėti įtakos deramam patikrinimui, sistemoje į juos atsižvelgiant
  , kai veiklos vykdytojai apie juos sužino
  . Veiklos vykdytojai deramo patikrinimo sistemos (-ų) atnaujinimų įrašus saugo penkerius metus.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Jei kituose ES teisės aktuose, kuriuose nustatomi vertės grandinės tvarumo deramo patikrinimo reikalavimai, nenustatyta kitaip, veiklos
  vykdytojai
  , kurie nėra MVĮ,
  kasmet viešai kiek įmanoma plačiau, taip pat ir internete, praneša apie savo deramo patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi, kad įgyvendintų
  8 straipsnyje
  jiems nustatytas prievoles. Veiklos vykdytojai, kuriems taikomi ir kiti
  ES
  teisės aktai, kuriais nustatyti reikalavimai dėl deramo vertės grandinės patikrinimo, gali vykdyti savo ataskaitų teikimo prievoles pagal šią dalį įtraukdami reikalaujamą informaciją į ataskaitas, teikiamas pagal tas kitas
  ES
  teisines priemones. | 2.   
  Veiklos
  vykdytojai kasmet viešai kiek įmanoma plačiau, taip pat ir internete, praneša apie savo deramo patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi, kad įgyvendintų
  8, 9 ir 10 straipsniuose
  jiems nustatytas prievoles
  , taip pat apie savo deramo patikrinimo įgyvendinimą bei rezultatus ir priemones, kurių jie ėmėsi siekdami remti smulkiųjų ūkininkų atitiktį, be kita ko, taikant investicijas ir gebėjimų stiprinimą
  . Veiklos vykdytojai, kuriems taikomi ir kiti
  Sąjungos
  teisės aktai, kuriais nustatyti reikalavimai dėl deramo vertės grandinės patikrinimo, gali vykdyti savo ataskaitų teikimo prievoles pagal šią dalį įtraukdami reikalaujamą informaciją į ataskaitas, teikiamas pagal tas kitas
  Sąjungos
  teisines priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Jei kituose ES teisės aktuose, kuriuose nustatomi vertės grandinės tvarumo deramo patikrinimo reikalavimai, nenustatyta kitaip, veiklos
  vykdytojai
  , kurie nėra MVĮ,
  kasmet viešai kiek įmanoma plačiau, taip pat ir internete, praneša apie savo deramo patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi, kad įgyvendintų
  8 straipsnyje
  jiems nustatytas prievoles. Veiklos vykdytojai, kuriems taikomi ir kiti
  ES
  teisės aktai, kuriais nustatyti reikalavimai dėl deramo vertės grandinės patikrinimo, gali vykdyti savo ataskaitų teikimo prievoles pagal šią dalį įtraukdami reikalaujamą informaciją į ataskaitas, teikiamas pagal tas kitas
  ES
  teisines priemones.

2.   
  Veiklos
  vykdytojai kasmet viešai kiek įmanoma plačiau, taip pat ir internete, praneša apie savo deramo patikrinimo sistemą, įskaitant veiksmus, kurių jie ėmėsi, kad įgyvendintų
  8, 9 ir 10 straipsniuose
  jiems nustatytas prievoles
  , taip pat apie savo deramo patikrinimo įgyvendinimą bei rezultatus ir priemones, kurių jie ėmėsi siekdami remti smulkiųjų ūkininkų atitiktį, be kita ko, taikant investicijas ir gebėjimų stiprinimą
  . Veiklos vykdytojai, kuriems taikomi ir kiti
  Sąjungos
  teisės aktai, kuriais nustatyti reikalavimai dėl deramo vertės grandinės patikrinimo, gali vykdyti savo ataskaitų teikimo prievoles pagal šią dalį įtraukdami reikalaujamą informaciją į ataskaitas, teikiamas pagal tas kitas
  Sąjungos
  teisines priemones.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ataskaitose dėl kiekvieno tiekėjo tiekiamų prekių ir produktų: |
| | a) | pateikiama visa 9 straipsnyje nurodyta informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Ataskaitose dėl kiekvieno tiekėjo tiekiamų prekių ir produktų:

a)

a)

pateikiama visa 9 straipsnyje nurodyta informacija;

pateikiama visa 9 straipsnyje nurodyta informacija;

| b) | aprašoma informacija ir įrodymai, gauti ir panaudoti įvertinant atitinkamų prekių ir produktų atitiktį 3 straipsniui; |
| --- | --- |

b)

b)

aprašoma informacija ir įrodymai, gauti ir panaudoti įvertinant atitinkamų prekių ir produktų atitiktį 3 straipsniui;

aprašoma informacija ir įrodymai, gauti ir panaudoti įvertinant atitinkamų prekių ir produktų atitiktį 3 straipsniui;

| c) | pateikiamos pagal 10 straipsnio 1 dalį atlikto rizikos vertinimo išvados ir aprašomos visos rizikos mažinimo procedūros ar priemonės, kurių imtasi pagal 10 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

c)

c)

pateikiamos pagal 10 straipsnio 1 dalį atlikto rizikos vertinimo išvados ir aprašomos visos rizikos mažinimo procedūros ar priemonės, kurių imtasi pagal 10 straipsnio 4 dalį;

pateikiamos pagal 10 straipsnio 1 dalį atlikto rizikos vertinimo išvados ir aprašomos visos rizikos mažinimo procedūros ar priemonės, kurių imtasi pagal 10 straipsnio 4 dalį;

| d) | nurodoma data ir vieta, kurioje atitinkamos prekės ir produktai buvo pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš Sąjungos rinkos; taip pat |
| --- | --- |

d)

d)

nurodoma data ir vieta, kurioje atitinkamos prekės ir produktai buvo pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš Sąjungos rinkos; taip pat

nurodoma data ir vieta, kurioje atitinkamos prekės ir produktai buvo pateikti Sąjungos rinkai arba eksportuoti iš Sąjungos rinkos; taip pat

| e) | pateikiami įrodymai, kad buvo konsultuojamasi su čiabuvių tautomis, vietos bendruomenėmis ir kitais paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojais, esančiais atitinkamų prekių ir produktų gamybos vietovėje. |
| --- | --- |

e)

e)

pateikiami įrodymai, kad buvo konsultuojamasi su čiabuvių tautomis, vietos bendruomenėmis ir kitais paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojais, esančiais atitinkamų prekių ir produktų gamybos vietovėje.

pateikiami įrodymai, kad buvo konsultuojamasi su čiabuvių tautomis, vietos bendruomenėmis ir kitais paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojais, esančiais atitinkamų prekių ir produktų gamybos vietovėje.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Visus dokumentus,
  susijusius su deramu patikrinimu,
  kaip antai visus atitinkamus įrašus, priemones ir procedūras pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai saugo ne trumpiau kaip penkerius metus.
  Šią turimą informaciją
  kompetentingai institucijai jie pateikia pastarosios prašymu. | 3.   Visus
  deramo patikrinimo
  dokumentus, kaip antai visus atitinkamus įrašus, priemones ir procedūras pagal 8 straipsnį,
  kurie sudaro sąlygas neabejotinai nustatyti kiekvieną rinkai pateiktą produktą ar prekę, atliktą rizikos analizę ir gautą rezultatą,
  veiklos vykdytojai saugo ne trumpiau kaip penkerius metus.
  Tuos dokumentus
  jie pateikia kompetentingai institucijai pastarosios prašymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Visus dokumentus,
  susijusius su deramu patikrinimu,
  kaip antai visus atitinkamus įrašus, priemones ir procedūras pagal 8 straipsnį, veiklos vykdytojai saugo ne trumpiau kaip penkerius metus.
  Šią turimą informaciją
  kompetentingai institucijai jie pateikia pastarosios prašymu.

3.   Visus
  deramo patikrinimo
  dokumentus, kaip antai visus atitinkamus įrašus, priemones ir procedūras pagal 8 straipsnį,
  kurie sudaro sąlygas neabejotinai nustatyti kiekvieną rinkai pateiktą produktą ar prekę, atliktą rizikos analizę ir gautą rezultatą,
  veiklos vykdytojai saugo ne trumpiau kaip penkerius metus.
  Tuos dokumentus
  jie pateikia kompetentingai institucijai pastarosios prašymu.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | Finansų įstaigų prievolės |
| | 1.
     
  Siekdamos laikytis 3 straipsnio reikalavimų, finansų įstaigos prieš suteikdamos finansines paslaugas klientams, kurių ekonominę veiklą sudaro prekyba atitinkamomis prekėmis ir produktais ar jų pateikimas rinkai arba ši veikla yra su tuo susijusi, atlieka deramą patikrinimą. |
| | 2.
     
  Deramas patikrinimas apima: |
| | a) | informacijos ir dokumentų rinkimą, kaip nurodyta 9 straipsnio 1a dalyje, kurio reikia šio straipsnio 1 dalyje nustatytam reikalavimui įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

11a straipsnis

Finansų įstaigų prievolės

Finansų įstaigų prievolės

1.
     
  Siekdamos laikytis 3 straipsnio reikalavimų, finansų įstaigos prieš suteikdamos finansines paslaugas klientams, kurių ekonominę veiklą sudaro prekyba atitinkamomis prekėmis ir produktais ar jų pateikimas rinkai arba ši veikla yra su tuo susijusi, atlieka deramą patikrinimą.

2.
     
  Deramas patikrinimas apima:

a)

a)

informacijos ir dokumentų rinkimą, kaip nurodyta 9 straipsnio 1a dalyje, kurio reikia šio straipsnio 1 dalyje nustatytam reikalavimui įvykdyti;

informacijos ir dokumentų rinkimą, kaip nurodyta 9 straipsnio 1a dalyje, kurio reikia šio straipsnio 1 dalyje nustatytam reikalavimui įvykdyti;

| b) | rizikos vertinimo ir mažinimo priemones, nurodytas 10 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

b)

rizikos vertinimo ir mažinimo priemones, nurodytas 10 straipsnyje.

rizikos vertinimo ir mažinimo priemones, nurodytas 10 straipsnyje.

3.
     
  Finansų įstaigos neteikia finansinių paslaugų klientams prieš tai kompetentingoms institucijoms nepateikusios išankstinio deramo patikrinimo pareiškimo.

4.
     
  Kai finansų įstaigos yra užmezgusios nuolatinius verslo santykius su klientais iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data], tos finansų įstaigos atlieka atitinkamą išsamų patikrinimą ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – vieni metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b straipsnis (naujas)

11 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11b straipsnis





  1.
     
  Finansų įstaigos patikrina ir analizuoja informaciją, surinktą pagal 9 straipsnio 1a dalį, bei visus kitus aktualius dokumentus ir tuo remdamosi atlieka rizikos vertinimą, siekdamos nustatyti, ar yra rizika, kad finansinių paslaugų teikimas klientui gali neatitikti 12a straipsnio 1 dalies. Jeigu finansų įstaiga negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, ji atitinkamam klientui neteikia finansinių paslaugų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11b straipsnis

1.
     
  Finansų įstaigos patikrina ir analizuoja informaciją, surinktą pagal 9 straipsnio 1a dalį, bei visus kitus aktualius dokumentus ir tuo remdamosi atlieka rizikos vertinimą, siekdamos nustatyti, ar yra rizika, kad finansinių paslaugų teikimas klientui gali neatitikti 12a straipsnio 1 dalies. Jeigu finansų įstaiga negali įrodyti, kad reikalavimų nesilaikymo rizika yra nedidelė, ji atitinkamam klientui neteikia finansinių paslaugų.

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ūkio subjektai, pateikdami atitinkamas prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba eksportuodami iš jos, neprivalo vykdyti prievolių pagal
  10 straipsnį,
  jei jie gali užsitikrinti, kad visos atitinkamos prekės ir produktai buvo pagaminti šalyse ar jų dalyse, kuriose pagal 27 straipsnį nustatyta maža rizika. | 1.   Ūkio subjektai, pateikdami atitinkamas prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba eksportuodami iš jos, neprivalo vykdyti prievolių pagal
  10 straipsnio 2 dalies a, b, ba, bb, c, d, e, h, ha ar j punktus arba 10 straipsnio 6 dalį
  , jei jie gali užsitikrinti, kad visos atitinkamos prekės ir produktai buvo pagaminti šalyse ar jų dalyse, kuriose pagal 27 straipsnį nustatyta maža rizika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Ūkio subjektai, pateikdami atitinkamas prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba eksportuodami iš jos, neprivalo vykdyti prievolių pagal
  10 straipsnį,
  jei jie gali užsitikrinti, kad visos atitinkamos prekės ir produktai buvo pagaminti šalyse ar jų dalyse, kuriose pagal 27 straipsnį nustatyta maža rizika.

1.   Ūkio subjektai, pateikdami atitinkamas prekes ar produktus Sąjungos rinkai arba eksportuodami iš jos, neprivalo vykdyti prievolių pagal
  10 straipsnio 2 dalies a, b, ba, bb, c, d, e, h, ha ar j punktus arba 10 straipsnio 6 dalį
  , jei jie gali užsitikrinti, kad visos atitinkamos prekės ir produktai buvo pagaminti šalyse ar jų dalyse, kuriose pagal 27 straipsnį nustatyta maža rizika.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tačiau, jei veiklos vykdytojas gauna informacijos arba yra informuojamas apie bet kokią informaciją, kuri rodo riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, turi būti įvykdytos visos 9 ir 10 straipsnių prievolės. | 2.   Tačiau, jei veiklos vykdytojas gauna
  aktualios
  informacijos arba yra informuojamas apie bet kokią informaciją, kuri rodo riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, turi būti įvykdytos visos 9 ir 10 straipsnių prievolės.
  Veiklos vykdytojas nedelsdamas perduoda kompetentingai institucijai visą aktualią informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tačiau, jei veiklos vykdytojas gauna informacijos arba yra informuojamas apie bet kokią informaciją, kuri rodo riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, turi būti įvykdytos visos 9 ir 10 straipsnių prievolės.

2.   Tačiau, jei veiklos vykdytojas gauna
  aktualios
  informacijos arba yra informuojamas apie bet kokią informaciją, kuri rodo riziką, kad atitinkamos prekės ir produktai gali neatitikti šio reglamento reikalavimų, turi būti įvykdytos visos 9 ir 10 straipsnių prievolės.
  Veiklos vykdytojas nedelsdamas perduoda kompetentingai institucijai visą aktualią informaciją.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kai kompetentingai institucijai gauna bet kokios informacijos, iš kurios būtų galima spręsti, kad gali būti apeinami šio reglamento reikalavimai, įskaitant atvejus, kai atitinkamos prekės ar produktai gaminami standartinės rizikos arba didelės rizikos šalyje ir vėliau perdirbami Sąjungoje arba eksportuojami į Sąjungą iš mažos rizikos šalies, kompetentinga institucija atlieka patikras pagal 14 straipsnio 6 dalį ir prireikus priima laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį. Jei nustatoma, kad nesilaikoma šio reglamento, valstybių narių institucijos imasi tolesnių priemonių pagal 22 ir 23 straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Kai kompetentingai institucijai gauna bet kokios informacijos, iš kurios būtų galima spręsti, kad gali būti apeinami šio reglamento reikalavimai, įskaitant atvejus, kai atitinkamos prekės ar produktai gaminami standartinės rizikos arba didelės rizikos šalyje ir vėliau perdirbami Sąjungoje arba eksportuojami į Sąjungą iš mažos rizikos šalies, kompetentinga institucija atlieka patikras pagal 14 straipsnio 6 dalį ir prireikus priima laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį. Jei nustatoma, kad nesilaikoma šio reglamento, valstybių narių institucijos imasi tolesnių priemonių pagal 22 ir 23 straipsnius.

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Gairės |
| | 1.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] paskelbia patogias naudoti konkrečioms prekėms skirtas gaires, kuriose išaiškinamos veiklos vykdytojų išsamaus patikrinimo pareigos ir atsekamumo taisyklės, pritaikytos atitinkamoms jų tiekimo grandinėms. Komisija atsižvelgia į kitus išsamaus patikrinimo reikalavimus, nustatytus Sąjungos teisėje, visų pirma [būsimoje direktyvoje dėl tvaraus įmonių valdymo išsamaus patikrinimo]. |
| | 2.
     
  Minėtose gairėse visų pirma atsižvelgiama į MVĮ poreikius, jos informuojamos apie įvairias administracinės ir finansinės paramos gavimo priemones ir pateikiama patarimų, kaip būtų galima veiksmingiausiai įgyvendinti iš dalies sutampančių išsamaus patikrinimo taisyklių pagal skirtingus Sąjungos aktus reikalavimus. |
| | 3.
     
  Gairės rengiamos konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant trečiųjų šalių suinteresuotuosius subjektus, ir, kai tinkama, atsižvelgiant į gerąją tarptautinių organizacijų, turinčių patirties išsamaus patikrinimo srityje, patirtį. |
| | 4.
     
  Komisija reguliariai peržiūri ir atnaujina minėtas gaires, atsižvelgdama į naujausius pokyčius atitinkamuose sektoriuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

12a straipsnis

Gairės

Gairės

1.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] paskelbia patogias naudoti konkrečioms prekėms skirtas gaires, kuriose išaiškinamos veiklos vykdytojų išsamaus patikrinimo pareigos ir atsekamumo taisyklės, pritaikytos atitinkamoms jų tiekimo grandinėms. Komisija atsižvelgia į kitus išsamaus patikrinimo reikalavimus, nustatytus Sąjungos teisėje, visų pirma [būsimoje direktyvoje dėl tvaraus įmonių valdymo išsamaus patikrinimo].

2.
     
  Minėtose gairėse visų pirma atsižvelgiama į MVĮ poreikius, jos informuojamos apie įvairias administracinės ir finansinės paramos gavimo priemones ir pateikiama patarimų, kaip būtų galima veiksmingiausiai įgyvendinti iš dalies sutampančių išsamaus patikrinimo taisyklių pagal skirtingus Sąjungos aktus reikalavimus.

3.
     
  Gairės rengiamos konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant trečiųjų šalių suinteresuotuosius subjektus, ir, kai tinkama, atsižvelgiant į gerąją tarptautinių organizacijų, turinčių patirties išsamaus patikrinimo srityje, patirtį.

4.
     
  Komisija reguliariai peržiūri ir atnaujina minėtas gaires, atsižvelgdama į naujausius pokyčius atitinkamuose sektoriuose.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija savo interneto svetainėje paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą. Šį sąrašą Komisija reguliariai atnaujina remdamasi atitinkamais iš valstybių narių gautais atnaujinimais. | 3.   Komisija
  nepagrįstai nedelsdama
  savo interneto svetainėje paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą. Šį sąrašą Komisija reguliariai atnaujina remdamasi atitinkamais iš valstybių narių gautais atnaujinimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija savo interneto svetainėje paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą. Šį sąrašą Komisija reguliariai atnaujina remdamasi atitinkamais iš valstybių narių gautais atnaujinimais.

3.   Komisija
  nepagrįstai nedelsdama
  savo interneto svetainėje paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą. Šį sąrašą Komisija reguliariai atnaujina remdamasi atitinkamais iš valstybių narių gautais atnaujinimais.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų ir išteklių šio reglamento 3 skyriuje nustatytoms pareigoms vykdyti. | 4.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų
  , funkcinę nepriklausomybę
  ir išteklių šio reglamento 3 skyriuje nustatytoms pareigoms vykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų ir išteklių šio reglamento 3 skyriuje nustatytoms pareigoms vykdyti.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų
  , funkcinę nepriklausomybę
  ir išteklių šio reglamento 3 skyriuje nustatytoms pareigoms vykdyti.

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 6 dalis

13 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės
  gali palengvinti
  atitinkamos informacijos mainus ir platinimą, ypač siekdamos padėti veiklos vykdytojams įvertinti riziką, kaip nustatyta 9 straipsnyje, taip pat informacijos apie geriausią šio reglamento įgyvendinimo praktiką. | 6.   Valstybės narės
  palengvina
  atitinkamos informacijos mainus ir platinimą, ypač siekdamos padėti veiklos vykdytojams įvertinti riziką, kaip nustatyta 9 straipsnyje, taip pat informacijos apie geriausią šio reglamento įgyvendinimo praktiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės
  gali palengvinti
  atitinkamos informacijos mainus ir platinimą, ypač siekdamos padėti veiklos vykdytojams įvertinti riziką, kaip nustatyta 9 straipsnyje, taip pat informacijos apie geriausią šio reglamento įgyvendinimo praktiką.

6.   Valstybės narės
  palengvina
  atitinkamos informacijos mainus ir platinimą, ypač siekdamos padėti veiklos vykdytojams įvertinti riziką, kaip nustatyta 9 straipsnyje, taip pat informacijos apie geriausią šio reglamento įgyvendinimo praktiką.

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 7 a dalis (nauja)

13 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą šiame skyriuje išvardytų pareigų, visų pirma veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras, Komisija priima visoms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires ir tai padaro ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą šiame skyriuje išvardytų pareigų, visų pirma veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras, Komisija priima visoms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires ir tai padaro ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 7 b dalis (nauja)

13 straipsnio 7 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Kompetentingos institucijos stebi, kaip finansų įstaigos laikosi šio reglamento reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7b.
     
  Kompetentingos institucijos stebi, kaip finansų įstaigos laikosi šio reglamento reikalavimų.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 dalyje nurodytoms patikroms atlikti kompetentingos institucijos, remdamosi rizika grindžiamu požiūriu, sudaro planą. Plane turi būti nustatyti bent rizikos kriterijai, pagal kuriuos būtų galima atlikti 4 dalyje numatytą rizikos analizę ir taip pagrįsti sprendimus dėl patikrų. Nustatydamos ir peržiūrėdamos rizikos kriterijus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į 
  rizikos priskyrimą šalims ar jų dalims pagal 27 straipsnį,
  veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  atitiktį šio reglamentui reikalavimams praeityje
  ir visą kitą svarbią informaciją. Remdamosi patikrų rezultatais ir planų įgyvendinimo patirtimi, kompetentingos institucijos reguliariai peržiūri šiuos planus ir rizikos kriterijus, siekdamos didinti jų veiksmingumą. Peržiūrėdamos planus kompetentingos institucijos
  nustato
  mažesnį patikrų dažnumą tiems veiklos vykdytojams ir prekybininkams, kurie nuolat atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus. | 3.   1 dalyje nurodytoms patikroms atlikti kompetentingos institucijos, remdamosi rizika grindžiamu požiūriu, sudaro planą. Plane
  , kuris skelbiamas viešai pagal 19 straipsnį,
  turi būti nustatyti bent rizikos kriterijai, pagal kuriuos būtų galima atlikti 4 dalyje numatytą rizikos analizę ir taip pagrįsti sprendimus dėl patikrų. Nustatydamos ir peržiūrėdamos rizikos kriterijus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  reikalavimų nesilaikymo istoriją, atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos veiklos vykdytojas ar prekiautojas pateikia rinkai arba kuriais prekiauja ar kuriuos eksportuoja iš Sąjungos rinkos, kiekį, laiką, kuris praėjo nuo užbaigto atitinkamų prekių ar produktų rizikos vertinimo, žemės sklypų arba daugiakampių, kuriuose buvo pagamintos atitinkamos prekės ir produktai, atstumą nuo miškų ir kitų natūralių ekosistemų,
  ir visą kitą svarbią informaciją. Remdamosi patikrų rezultatais ir planų įgyvendinimo patirtimi, kompetentingos institucijos reguliariai peržiūri šiuos planus ir rizikos kriterijus, siekdamos didinti jų veiksmingumą. Peržiūrėdamos planus kompetentingos institucijos
  gali nustatyti
  mažesnį patikrų dažnumą tiems veiklos vykdytojams ir prekybininkams, kurie nuolat atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 dalyje nurodytoms patikroms atlikti kompetentingos institucijos, remdamosi rizika grindžiamu požiūriu, sudaro planą. Plane turi būti nustatyti bent rizikos kriterijai, pagal kuriuos būtų galima atlikti 4 dalyje numatytą rizikos analizę ir taip pagrįsti sprendimus dėl patikrų. Nustatydamos ir peržiūrėdamos rizikos kriterijus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į 
  rizikos priskyrimą šalims ar jų dalims pagal 27 straipsnį,
  veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  atitiktį šio reglamentui reikalavimams praeityje
  ir visą kitą svarbią informaciją. Remdamosi patikrų rezultatais ir planų įgyvendinimo patirtimi, kompetentingos institucijos reguliariai peržiūri šiuos planus ir rizikos kriterijus, siekdamos didinti jų veiksmingumą. Peržiūrėdamos planus kompetentingos institucijos
  nustato
  mažesnį patikrų dažnumą tiems veiklos vykdytojams ir prekybininkams, kurie nuolat atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

3.   1 dalyje nurodytoms patikroms atlikti kompetentingos institucijos, remdamosi rizika grindžiamu požiūriu, sudaro planą. Plane
  , kuris skelbiamas viešai pagal 19 straipsnį,
  turi būti nustatyti bent rizikos kriterijai, pagal kuriuos būtų galima atlikti 4 dalyje numatytą rizikos analizę ir taip pagrįsti sprendimus dėl patikrų. Nustatydamos ir peržiūrėdamos rizikos kriterijus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  reikalavimų nesilaikymo istoriją, atitinkamų prekių ir produktų, kuriuos veiklos vykdytojas ar prekiautojas pateikia rinkai arba kuriais prekiauja ar kuriuos eksportuoja iš Sąjungos rinkos, kiekį, laiką, kuris praėjo nuo užbaigto atitinkamų prekių ar produktų rizikos vertinimo, žemės sklypų arba daugiakampių, kuriuose buvo pagamintos atitinkamos prekės ir produktai, atstumą nuo miškų ir kitų natūralių ekosistemų,
  ir visą kitą svarbią informaciją. Remdamosi patikrų rezultatais ir planų įgyvendinimo patirtimi, kompetentingos institucijos reguliariai peržiūri šiuos planus ir rizikos kriterijus, siekdamos didinti jų veiksmingumą. Peržiūrėdamos planus kompetentingos institucijos
  gali nustatyti
  mažesnį patikrų dažnumą tiems veiklos vykdytojams ir prekybininkams, kurie nuolat atitinka visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 7 dalis

14 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   6 dalyje nurodyti sustabdymai galioja
  3 darbo
  dienas, nebent kompetentingos institucijos, remdamosi per tą laikotarpį atliktų patikrų rezultatais, nusprendžia, kad joms reikia daugiau laiko nustatyti, ar atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus. Tokiu atveju kompetentingos institucijos pratęsia sustabdymo laikotarpį taikydamos papildomas laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, arba, jei atitinkamos prekės ar produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, pranešdamos muitinei apie būtinybę palikti galioti sustabdymą pagal 24 straipsnio 6 dalį. | 7.   6 dalyje nurodyti sustabdymai galioja
  penkias darbo
  dienas,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – 72 valandas,
  nebent kompetentingos institucijos, remdamosi per tą laikotarpį atliktų patikrų rezultatais, nusprendžia, kad joms reikia daugiau laiko nustatyti, ar atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus. Tokiu atveju kompetentingos institucijos pratęsia sustabdymo laikotarpį taikydamos papildomas laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, arba, jei atitinkamos prekės ar produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, pranešdamos muitinei apie būtinybę palikti galioti sustabdymą pagal 24 straipsnio 6 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   6 dalyje nurodyti sustabdymai galioja
  3 darbo
  dienas, nebent kompetentingos institucijos, remdamosi per tą laikotarpį atliktų patikrų rezultatais, nusprendžia, kad joms reikia daugiau laiko nustatyti, ar atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus. Tokiu atveju kompetentingos institucijos pratęsia sustabdymo laikotarpį taikydamos papildomas laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, arba, jei atitinkamos prekės ar produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, pranešdamos muitinei apie būtinybę palikti galioti sustabdymą pagal 24 straipsnio 6 dalį.

7.   6 dalyje nurodyti sustabdymai galioja
  penkias darbo
  dienas,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – 72 valandas,
  nebent kompetentingos institucijos, remdamosi per tą laikotarpį atliktų patikrų rezultatais, nusprendžia, kad joms reikia daugiau laiko nustatyti, ar atitinkamos prekės ir produktai atitinka šio reglamento reikalavimus. Tokiu atveju kompetentingos institucijos pratęsia sustabdymo laikotarpį taikydamos papildomas laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, arba, jei atitinkamos prekės ar produktai įvežami į Sąjungos rinką arba iš jos išvežami, pranešdamos muitinei apie būtinybę palikti galioti sustabdymą pagal 24 straipsnio 6 dalį.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 9 dalis

14 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  5 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių, ir
  5 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų rinkai pateikiamų ar tiekiamų arba iš jos eksportuojamų prekių kiekio. | 9.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  10 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių
  ir produktų
  , ir
  10 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų rinkai pateikiamų ar tiekiamų arba iš jos eksportuojamų prekių
  ir produktų
  kiekio.
  Prekių ar produktų iš šalių ar jų dalių, kurie, kaip nurodyta 27 straipsnyje, priskiriami mažos rizikos šalims ar regionams, atveju valstybė narė kasmetinių patikrų dalį gali sumažinti iki 5 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  5 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių, ir
  5 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų rinkai pateikiamų ar tiekiamų arba iš jos eksportuojamų prekių kiekio.

9.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  10 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių
  ir produktų
  , ir
  10 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų rinkai pateikiamų ar tiekiamų arba iš jos eksportuojamų prekių
  ir produktų
  kiekio.
  Prekių ar produktų iš šalių ar jų dalių, kurie, kaip nurodyta 27 straipsnyje, priskiriami mažos rizikos šalims ar regionams, atveju valstybė narė kasmetinių patikrų dalį gali sumažinti iki 5 proc.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 11 dalis

14 straipsnio 11 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11.   Nedarydamos poveikio 5 ir 6 dalyse numatytoms patikroms, kompetentingos institucijos atlieka 1 dalyje nurodytas patikras, kai jos turi įrodymų arba kitos svarbios informacijos, įskaitant trečiųjų šalių pagal 29 straipsnį pateiktus pagrįstus skundus, dėl galimo šio reglamento nesilaikymo. | 11.   Nedarydamos poveikio 5 ir 6 dalyse numatytoms patikroms, kompetentingos institucijos
  , nepagrįstai nedelsdamos,
  atlieka 1 dalyje nurodytas patikras, kai jos turi įrodymų arba kitos svarbios informacijos, įskaitant
  skubių pranešimų sistema pagrįstą informaciją arba
  trečiųjų šalių pagal 29 straipsnį pateiktus pagrįstus skundus, dėl galimo šio reglamento nesilaikymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11.   Nedarydamos poveikio 5 ir 6 dalyse numatytoms patikroms, kompetentingos institucijos atlieka 1 dalyje nurodytas patikras, kai jos turi įrodymų arba kitos svarbios informacijos, įskaitant trečiųjų šalių pagal 29 straipsnį pateiktus pagrįstus skundus, dėl galimo šio reglamento nesilaikymo.

11.   Nedarydamos poveikio 5 ir 6 dalyse numatytoms patikroms, kompetentingos institucijos
  , nepagrįstai nedelsdamos,
  atlieka 1 dalyje nurodytas patikras, kai jos turi įrodymų arba kitos svarbios informacijos, įskaitant
  skubių pranešimų sistema pagrįstą informaciją arba
  trečiųjų šalių pagal 29 straipsnį pateiktus pagrįstus skundus, dėl galimo šio reglamento nesilaikymo.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 12 dalis

14 straipsnio 12 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12.   Patikros atliekamos be išankstinio veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  įspėjimo
  , išskyrus atvejus, kai veiklos vykdytojui arba prekiautojui būtina apie tai iš anksto pranešti, kad būtų užtikrintas patikros veiksmingumas. | 12.   Patikros atliekamos be išankstinio veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  perspėjimo
  , išskyrus atvejus, kai veiklos vykdytojui arba prekiautojui būtina apie tai iš anksto pranešti, kad būtų užtikrintas patikros veiksmingumas.
  Institucijos pagrindžia tokius išankstinius pranešimus savo kontrolės ataskaitose, įskaitant informaciją apie išankstinių perspėjimų skaičių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12.   Patikros atliekamos be išankstinio veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  įspėjimo
  , išskyrus atvejus, kai veiklos vykdytojui arba prekiautojui būtina apie tai iš anksto pranešti, kad būtų užtikrintas patikros veiksmingumas.

12.   Patikros atliekamos be išankstinio veiklos vykdytojo ar prekiautojo
  perspėjimo
  , išskyrus atvejus, kai veiklos vykdytojui arba prekiautojui būtina apie tai iš anksto pranešti, kad būtų užtikrintas patikros veiksmingumas.
  Institucijos pagrindžia tokius išankstinius pranešimus savo kontrolės ataskaitose, įskaitant informaciją apie išankstinių perspėjimų skaičių.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 13 dalis

14 straipsnio 13 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13.   Kompetentingos institucijos saugo patikrų įrašus, visų pirma nurodydamos jų pobūdį ir rezultatus, taip pat priemones, kurių buvo imtasi reikalavimų nesilaikymo atveju. Visų patikrų įrašai saugomi bent
  penkerius metus
  . | 13.   Kompetentingos institucijos saugo patikrų įrašus, visų pirma nurodydamos jų pobūdį ir rezultatus, taip pat priemones, kurių buvo imtasi reikalavimų nesilaikymo atveju
  , įskaitant sankcijas, susijusias su šio reglamento nesilaikymo atvejais
  . Visų patikrų įrašai saugomi bent
  dešimt metų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13.   Kompetentingos institucijos saugo patikrų įrašus, visų pirma nurodydamos jų pobūdį ir rezultatus, taip pat priemones, kurių buvo imtasi reikalavimų nesilaikymo atveju. Visų patikrų įrašai saugomi bent
  penkerius metus
  .

13.   Kompetentingos institucijos saugo patikrų įrašus, visų pirma nurodydamos jų pobūdį ir rezultatus, taip pat priemones, kurių buvo imtasi reikalavimų nesilaikymo atveju
  , įskaitant sankcijas, susijusias su šio reglamento nesilaikymo atvejais
  . Visų patikrų įrašai saugomi bent
  dešimt metų
  .

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 13 a dalis (nauja)

14 straipsnio 13 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Nedarant poveikio kompetentingų institucijų pareigoms, gavusi valstybių narių prašymą, Komisija gali teikti joms techninę paramą, kad padėtų joms vykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a.
     
  Nedarant poveikio kompetentingų institucijų pareigoms, gavusi valstybių narių prašymą, Komisija gali teikti joms techninę paramą, kad padėtų joms vykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 13 b dalis (nauja)

14 straipsnio 13 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13b.
     
  Kai Komisija gauna informacijos, kad valstybė narė nevykdo kontrolės, kuri būtų pakankama siekiant užtikrinti, kad atitinkamos prekės ir produktai, tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos, atitiktų reikalavimus, nustatytus šiame reglamente, ji įgaliojama, palaikant dialogą su atitinkama valstybe nare, padaryti 3 dalyje nurodyto tos valstybės narės nustatyto plano pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad padėtis būtų ištaisyta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13b.
     
  Kai Komisija gauna informacijos, kad valstybė narė nevykdo kontrolės, kuri būtų pakankama siekiant užtikrinti, kad atitinkamos prekės ir produktai, tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos, atitiktų reikalavimus, nustatytus šiame reglamente, ji įgaliojama, palaikant dialogą su atitinkama valstybe nare, padaryti 3 dalyje nurodyto tos valstybės narės nustatyto plano pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad padėtis būtų ištaisyta.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 13 c dalis (nauja)

14 straipsnio 13 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13c.
     
  Pagal šį reglamentą atliktų patikrų įrašai ir jų rezultatų ataskaitos laikomi informacija apie aplinką Direktyvos 2003/4/EB

   (1a)

  taikymo tikslais ir paprašius pateikiami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13c.
     
  Pagal šį reglamentą atliktų patikrų įrašai ir jų rezultatų ataskaitos laikomi informacija apie aplinką Direktyvos 2003/4/EB

   (1a)

  taikymo tikslais ir paprašius pateikiami.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio pavadinimas

15 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiklos vykdytojų patikros | Veiklos vykdytojų
  ir prekiautojų, kurie nėra MVĮ,
  patikros |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiklos vykdytojų patikros

Veiklos vykdytojų
  ir prekiautojų, kurie nėra MVĮ,
  patikros

ir prekiautojų, kurie nėra MVĮ,

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

15 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | laikinųjų priemonių, kurių imtasi pagal 21 straipsnį, ir taisomųjų priemonių, kurių imtasi pagal 22 straipsnį, nagrinėjimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

laikinųjų priemonių, kurių imtasi pagal 21 straipsnį, ir taisomųjų priemonių, kurių imtasi pagal 22 straipsnį, nagrinėjimą;

laikinųjų priemonių, kurių imtasi pagal 21 straipsnį, ir taisomųjų priemonių, kurių imtasi pagal 22 straipsnį, nagrinėjimą;

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalies f punktas

15 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (f) | bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas
  nustatyti tikslią
  atitinkamos prekės ar produkto pagaminimo
  vietą
  , įskaitant
  izotopinius tyrimus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(f)

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas
  nustatyti tikslią
  atitinkamos prekės ar produkto pagaminimo
  vietą
  , įskaitant
  izotopinius tyrimus
  ;

nustatyti tikslią

vietą

izotopinius tyrimus

| f) | bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas
  tiksliai
  atitinkamos prekės ar produkto pagaminimo
  vietai nustatyti
  , įskaitant
  , be kita ko, anatominę, cheminę ir DNR analizę
  ; |
| --- | --- |

f)

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas
  tiksliai
  atitinkamos prekės ar produkto pagaminimo
  vietai nustatyti
  , įskaitant
  , be kita ko, anatominę, cheminę ir DNR analizę
  ;

tiksliai

vietai nustatyti

, be kita ko, anatominę, cheminę ir DNR analizę

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

15 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas biologinėms rūšims, kurioms taikomas šis reglamentas ir kurios yra atitinkamoje prekėje ar produkte, nustatyti, įskaitant, anatominę, cheminę ir DNR analizę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas biologinėms rūšims, kurioms taikomas šis reglamentas ir kurios yra atitinkamoje prekėje ar produkte, nustatyti, įskaitant, anatominę, cheminę ir DNR analizę;

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas biologinėms rūšims, kurioms taikomas šis reglamentas ir kurios yra atitinkamoje prekėje ar produkte, nustatyti, įskaitant, anatominę, cheminę ir DNR analizę;

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalies g punktas

15 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (g) | bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas nustatyti, ar atitinkama prekė ar produktas pagamintas nenaikinant miškų, įskaitant Žemės stebėjimo duomenis, pvz., pagal programą „Copernicus“, ir priemones, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(g)

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas nustatyti, ar atitinkama prekė ar produktas pagamintas nenaikinant miškų, įskaitant Žemės stebėjimo duomenis, pvz., pagal programą „Copernicus“, ir priemones, ir

| g) | bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas nustatyti, ar atitinkama prekė ar produktas pagamintas nenaikinant miškų, įskaitant Žemės stebėjimo duomenis, pvz., pagal programą „Copernicus“, ir priemones
  arba duomenis, gautus iš kitų viešai ir privačiai prieinamų šaltinių
  , ir |
| --- | --- |

g)

bet kokias technines ir mokslines priemones, tinkamas nustatyti, ar atitinkama prekė ar produktas pagamintas nenaikinant miškų, įskaitant Žemės stebėjimo duomenis, pvz., pagal programą „Copernicus“, ir priemones
  arba duomenis, gautus iš kitų viešai ir privačiai prieinamų šaltinių
  , ir

arba duomenis, gautus iš kitų viešai ir privačiai prieinamų šaltinių

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio pavadinimas

16 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prekiautojų patikros | Prekiautojų
  , kurie yra MVĮ,
  patikros |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prekiautojų patikros

Prekiautojų
  , kurie yra MVĮ,
  patikros

, kurie yra MVĮ,

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytos sąnaudos gali apimti tyrimų sąnaudas, saugojimo sąnaudas ir veiklos, susijusios su gaminiais, kurie, kaip nustatyta, neatitinka reikalavimų ir dėl jų reikia imtis taisomųjų veiksmų
  prieš juos išleidžiant į laisvą apyvartą, pateikiant rinkai arba eksportuojant iš Sąjungos rinkos
  , sąnaudas. | 2.   1 dalyje nurodytos sąnaudos gali
  , inter alia,
  apimti tyrimų sąnaudas, saugojimo sąnaudas ir veiklos, susijusios su gaminiais, kurie, kaip nustatyta, neatitinka reikalavimų ir dėl jų reikia imtis taisomųjų veiksmų, sąnaudas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytos sąnaudos gali apimti tyrimų sąnaudas, saugojimo sąnaudas ir veiklos, susijusios su gaminiais, kurie, kaip nustatyta, neatitinka reikalavimų ir dėl jų reikia imtis taisomųjų veiksmų
  prieš juos išleidžiant į laisvą apyvartą, pateikiant rinkai arba eksportuojant iš Sąjungos rinkos
  , sąnaudas.

2.   1 dalyje nurodytos sąnaudos gali
  , inter alia,
  apimti tyrimų sąnaudas, saugojimo sąnaudas ir veiklos, susijusios su gaminiais, kurie, kaip nustatyta, neatitinka reikalavimų ir dėl jų reikia imtis taisomųjų veiksmų, sąnaudas.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su kitų valstybių narių valdžios institucijomis, su Komisija ir, jei reikia, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis, siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi. | 1.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su kitų valstybių narių valdžios institucijomis, su Komisija ir, jei reikia, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis, siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi
  , be kita ko, kiek tai susiję su auditų vietoje atlikimu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su kitų valstybių narių valdžios institucijomis, su Komisija ir, jei reikia, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis, siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi.

1.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su kitų valstybių narių valdžios institucijomis, su Komisija ir, jei reikia, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis, siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi
  , be kita ko, kiek tai susiję su auditų vietoje atlikimu
  .

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kompetentingos institucijos keičiasi šio reglamento vykdymui užtikrinti būtina informacija. Tai apima galimybės sudarymą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms susipažinti su veiklos vykdytojų ir prekiautojų duomenimis ir jais keistis siekiant, kad būtų lengviau užtikrinti šio reglamento vykdymą. | 3.   Kompetentingos institucijos keičiasi šio reglamento vykdymui užtikrinti būtina informacija. Tai apima galimybės sudarymą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms susipažinti su veiklos vykdytojų ir prekiautojų duomenimis
  , įskaitant deramo patikrinimo pareiškimus, atliktų patikrinimų pobūdį ir jų rezultatus, taip pat taikomas sankcijas,
  ir jais keistis siekiant, kad būtų lengviau užtikrinti šio reglamento vykdymą.
  Keisdamosi informacija kompetentingos institucijos taiko griežtas duomenų apsaugos taisykles pagal galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kompetentingos institucijos keičiasi šio reglamento vykdymui užtikrinti būtina informacija. Tai apima galimybės sudarymą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms susipažinti su veiklos vykdytojų ir prekiautojų duomenimis ir jais keistis siekiant, kad būtų lengviau užtikrinti šio reglamento vykdymą.

3.   Kompetentingos institucijos keičiasi šio reglamento vykdymui užtikrinti būtina informacija. Tai apima galimybės sudarymą kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms susipažinti su veiklos vykdytojų ir prekiautojų duomenimis
  , įskaitant deramo patikrinimo pareiškimus, atliktų patikrinimų pobūdį ir jų rezultatus, taip pat taikomas sankcijas,
  ir jais keistis siekiant, kad būtų lengviau užtikrinti šio reglamento vykdymą.
  Keisdamosi informacija kompetentingos institucijos taiko griežtas duomenų apsaugos taisykles pagal galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kompetentingos institucijos, nustačiusios šio reglamento pažeidimą ir rimtų trūkumų, galinčių turėti įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, nedelsdamos įspėja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją. Kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingas institucijas informuoja visų pirma tada, kai rinkoje aptinka šio reglamento reikalavimų neatitinkančią atitinkamą prekę ar produktą, kad tokia prekė ar produktas galėtų būti pašalintas ar atšauktas iš pardavimo visose valstybėse narėse. | 4.   Kompetentingos institucijos, nustačiusios
  faktinį arba galimą
  šio reglamento pažeidimą ir rimtų trūkumų, galinčių turėti įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, nedelsdamos įspėja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją. Kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingas institucijas informuoja visų pirma tada, kai rinkoje aptinka šio reglamento reikalavimų neatitinkančią
  arba galinčią neatitikti
  atitinkamą prekę ar produktą, kad tokia prekė ar produktas galėtų būti pašalintas ar atšauktas iš pardavimo visose valstybėse narėse
  , arba būtų galima remti šių kompetentingų institucijų vykdymo užtikrinimo veiksmus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kompetentingos institucijos, nustačiusios šio reglamento pažeidimą ir rimtų trūkumų, galinčių turėti įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, nedelsdamos įspėja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją. Kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingas institucijas informuoja visų pirma tada, kai rinkoje aptinka šio reglamento reikalavimų neatitinkančią atitinkamą prekę ar produktą, kad tokia prekė ar produktas galėtų būti pašalintas ar atšauktas iš pardavimo visose valstybėse narėse.

4.   Kompetentingos institucijos, nustačiusios
  faktinį arba galimą
  šio reglamento pažeidimą ir rimtų trūkumų, galinčių turėti įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, nedelsdamos įspėja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją. Kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingas institucijas informuoja visų pirma tada, kai rinkoje aptinka šio reglamento reikalavimų neatitinkančią
  arba galinčią neatitikti
  atitinkamą prekę ar produktą, kad tokia prekė ar produktas galėtų būti pašalintas ar atšauktas iš pardavimo visose valstybėse narėse
  , arba būtų galima remti šių kompetentingų institucijų vykdymo užtikrinimo veiksmus
  .

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a straipsnis (naujas)

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18a straipsnis |
| | Palydoviniai vaizdai ir prieiga prie miškų duomenų |
| | Komisija sukuria platformą, naudojančią palydovinius vaizdus, įskaitant „Copernicus Sentinel“ palydovinius vaizdus, apimančius miškų plotus visame pasaulyje ir suteikiančius priemones visiems subjektams greitai pereiti prie miškų naikinimo atsisakymo visose tiekimo grandinėse. Platformoje pateikiami: |
| | a) | teminiai žemėlapiai, įskaitant miškų ploto žemėlapį su laiko eilutėmis nuo 2 straipsnio 8 punkte nustatytos galutinės datos ir įvairias klases, pagal kurias galima patikrinti kraštovaizdžio sudėtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18a straipsnis

18a straipsnis

Palydoviniai vaizdai ir prieiga prie miškų duomenų

Palydoviniai vaizdai ir prieiga prie miškų duomenų

Komisija sukuria platformą, naudojančią palydovinius vaizdus, įskaitant „Copernicus Sentinel“ palydovinius vaizdus, apimančius miškų plotus visame pasaulyje ir suteikiančius priemones visiems subjektams greitai pereiti prie miškų naikinimo atsisakymo visose tiekimo grandinėse. Platformoje pateikiami:

Komisija sukuria platformą, naudojančią palydovinius vaizdus, įskaitant „Copernicus Sentinel“ palydovinius vaizdus, apimančius miškų plotus visame pasaulyje ir suteikiančius priemones visiems subjektams greitai pereiti prie miškų naikinimo atsisakymo visose tiekimo grandinėse. Platformoje pateikiami:

a)

a)

teminiai žemėlapiai, įskaitant miškų ploto žemėlapį su laiko eilutėmis nuo 2 straipsnio 8 punkte nustatytos galutinės datos ir įvairias klases, pagal kurias galima patikrinti kraštovaizdžio sudėtį;

teminiai žemėlapiai, įskaitant miškų ploto žemėlapį su laiko eilutėmis nuo 2 straipsnio 8 punkte nustatytos galutinės datos ir įvairias klases, pagal kurias galima patikrinti kraštovaizdžio sudėtį;

| b) | įspėjimo sistema, grindžiama kas mėnesį atliekama miškų ploto pokyčio stebėsena; |
| --- | --- |

b)

b)

įspėjimo sistema, grindžiama kas mėnesį atliekama miškų ploto pokyčio stebėsena;

įspėjimo sistema, grindžiama kas mėnesį atliekama miškų ploto pokyčio stebėsena;

| c) | įvairios analizės ir patogūs naudoti bei apsaugoti rezultatai, kuriais parodoma, kaip tiekimo grandinės yra susijusios su miškų naikinimu. |
| --- | --- |

c)

c)

įvairios analizės ir patogūs naudoti bei apsaugoti rezultatai, kuriais parodoma, kaip tiekimo grandinės yra susijusios su miškų naikinimu.

įvairios analizės ir patogūs naudoti bei apsaugoti rezultatai, kuriais parodoma, kaip tiekimo grandinės yra susijusios su miškų naikinimu.

Platforma turi būti prieinama valstybių narių institucijoms, suinteresuotoms trečiųjų šalių institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams.

Platforma turi būti prieinama valstybių narių institucijoms, suinteresuotoms trečiųjų šalių institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą ankstesniais kalendoriniais metais. Ši informacija apima jų patikrų planus, veiklos vykdytojų ir prekybininkų patikrų skaičių ir rezultatus,
  įskaitant šių patikrų turinį,
  patikrintų atitinkamų prekių ir produktų kiekį, palyginti su bendru rinkai pateiktų atitinkamų prekių ir produktų kiekiu, atitinkamų prekių ir produktų kilmės šalis ir gamybos šalis, taip pat priemones, kurių imtasi
  reikalavimų nesilaikymo atveju
  , ir
  susigrąžintų kontrolės priemonių išlaidas
  . | 1.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą ankstesniais kalendoriniais metais. Ši informacija apima jų patikrų planus
  ir rizikos kriterijus, kuriais tos patikros grindžiamos
  ,
  įskaitant
  veiklos vykdytojų ir prekybininkų
  bei atitinkamų prekių ir paslaugų
  patikrų skaičių ir rezultatus, patikrintų atitinkamų prekių ir produktų kiekį, palyginti su bendru rinkai pateiktų atitinkamų prekių ir produktų kiekiu, atitinkamų prekių ir produktų kilmės šalis ir gamybos šalis, taip pat
  , reikalavimų nesilaikymo atveju rinkos priežiūros
  priemones, kurių imtasi
  pagal 22 straipsnį
  ,
  ir sankcijas, taikytas pagal 23 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą ankstesniais kalendoriniais metais. Ši informacija apima jų patikrų planus, veiklos vykdytojų ir prekybininkų patikrų skaičių ir rezultatus,
  įskaitant šių patikrų turinį,
  patikrintų atitinkamų prekių ir produktų kiekį, palyginti su bendru rinkai pateiktų atitinkamų prekių ir produktų kiekiu, atitinkamų prekių ir produktų kilmės šalis ir gamybos šalis, taip pat priemones, kurių imtasi
  reikalavimų nesilaikymo atveju
  , ir
  susigrąžintų kontrolės priemonių išlaidas
  .

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą ankstesniais kalendoriniais metais. Ši informacija apima jų patikrų planus
  ir rizikos kriterijus, kuriais tos patikros grindžiamos
  ,
  įskaitant
  veiklos vykdytojų ir prekybininkų
  bei atitinkamų prekių ir paslaugų
  patikrų skaičių ir rezultatus, patikrintų atitinkamų prekių ir produktų kiekį, palyginti su bendru rinkai pateiktų atitinkamų prekių ir produktų kiekiu, atitinkamų prekių ir produktų kilmės šalis ir gamybos šalis, taip pat
  , reikalavimų nesilaikymo atveju rinkos priežiūros
  priemones, kurių imtasi
  pagal 22 straipsnį
  ,
  ir sankcijas, taikytas pagal 23 straipsnį
  .

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 pastraipa

20 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei atitinkamos prekės ar produktai buvo pagaminti šalyje ar jos dalyje, kuri pagal 27 straipsnį įtraukta į didelės rizikos šalių sąrašą, arba yra rizika, kad atitinkamos prekės ar produktai, pagaminti tokiose šalyse ar jų dalyse, pateks į atitinkamą tiekimo grandinę, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  15 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie iš didelės rizikos šalių ar jų dalių Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių, ir
  15 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų prekių, pateikiamų ar tiekiamų rinkai iš didelės rizikos šalių ar jų dalių, arba eksportuojamų iš rinkos, kiekio. | Jei atitinkamos prekės ar produktai buvo pagaminti šalyje ar jos dalyje, kuri pagal 27 straipsnį įtraukta į didelės rizikos šalių sąrašą, arba yra rizika, kad atitinkamos prekės ar produktai, pagaminti tokiose šalyse ar jų dalyse, pateks į atitinkamą tiekimo grandinę, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  20 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie iš didelės rizikos šalių ar jų dalių Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių
  ir produktų
  , ir
  20 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų prekių
  ir produktų
  , pateikiamų ar tiekiamų rinkai iš didelės rizikos šalių ar jų dalių, arba eksportuojamų iš rinkos, kiekio.
  Kompetentingos institucijos užtikrina, kad metinės patikros, kurios atliekamos pagal šį straipsnį, apimtų visus 15 straipsnyje išvardytus aspektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei atitinkamos prekės ar produktai buvo pagaminti šalyje ar jos dalyje, kuri pagal 27 straipsnį įtraukta į didelės rizikos šalių sąrašą, arba yra rizika, kad atitinkamos prekės ar produktai, pagaminti tokiose šalyse ar jų dalyse, pateks į atitinkamą tiekimo grandinę, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  15 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie iš didelės rizikos šalių ar jų dalių Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių, ir
  15 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų prekių, pateikiamų ar tiekiamų rinkai iš didelės rizikos šalių ar jų dalių, arba eksportuojamų iš rinkos, kiekio.

15 proc.

15 proc.

Jei atitinkamos prekės ar produktai buvo pagaminti šalyje ar jos dalyje, kuri pagal 27 straipsnį įtraukta į didelės rizikos šalių sąrašą, arba yra rizika, kad atitinkamos prekės ar produktai, pagaminti tokiose šalyse ar jų dalyse, pateks į atitinkamą tiekimo grandinę, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos kasmet patikrintų ne mažiau kaip
  20 proc.
  veiklos vykdytojų, kurie iš didelės rizikos šalių ar jų dalių Sąjungos rinkai pateikia, jai tiekia arba iš jos eksportuoja kiekvieną iš atitinkamų jų rinkoje esančių prekių
  ir produktų
  , ir
  20 proc.
  kiekvienos iš atitinkamų prekių
  ir produktų
  , pateikiamų ar tiekiamų rinkai iš didelės rizikos šalių ar jų dalių, arba eksportuojamų iš rinkos, kiekio.
  Kompetentingos institucijos užtikrina, kad metinės patikros, kurios atliekamos pagal šį straipsnį, apimtų visus 15 straipsnyje išvardytus aspektus.

20 proc.

ir produktų

20 proc.

ir produktų

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad metinės patikros, kurios atliekamos pagal šį straipsnį, apimtų visus 15 straipsnyje išvardytus aspektus.

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 pastraipa

21 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei, atlikus 15 ir 16 straipsniuose nurodytas patikras, nustatyta galimų
  rimtų trūkumų
  arba nustatyta rizika pagal 14 straipsnio 6 dalį, kompetentingos institucijos gali nedelsdamos imtis laikinųjų priemonių, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų konfiskavimą arba jų pateikimo arba tiekimo Sąjungos rinkai ir eksporto iš jos sustabdymą. | Jei,
  išnagrinėjus įrodymus ar kitą atitinkamą informaciją, įskaitant informaciją, kuria keičiamasi pagal 18 straipsnį, ir pagrįstą susirūpinimą keliančią informaciją, kurią pagal 29 straipsnį pateikė trečiosios šalys,
  atlikus 15 ir 16 straipsniuose nurodytas patikras, nustatyta galimų
  šio reglamento pažeidimų
  arba nustatyta rizika pagal 14 straipsnio 6 dalį, kompetentingos institucijos gali nedelsdamos imtis laikinųjų priemonių, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų konfiskavimą arba jų pateikimo arba tiekimo Sąjungos rinkai ir eksporto iš jos sustabdymą.
  Valstybės narės apie tokias priemones nedelsdamos praneša Komisijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei, atlikus 15 ir 16 straipsniuose nurodytas patikras, nustatyta galimų
  rimtų trūkumų
  arba nustatyta rizika pagal 14 straipsnio 6 dalį, kompetentingos institucijos gali nedelsdamos imtis laikinųjų priemonių, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų konfiskavimą arba jų pateikimo arba tiekimo Sąjungos rinkai ir eksporto iš jos sustabdymą.

rimtų trūkumų

Jei,
  išnagrinėjus įrodymus ar kitą atitinkamą informaciją, įskaitant informaciją, kuria keičiamasi pagal 18 straipsnį, ir pagrįstą susirūpinimą keliančią informaciją, kurią pagal 29 straipsnį pateikė trečiosios šalys,
  atlikus 15 ir 16 straipsniuose nurodytas patikras, nustatyta galimų
  šio reglamento pažeidimų
  arba nustatyta rizika pagal 14 straipsnio 6 dalį, kompetentingos institucijos gali nedelsdamos imtis laikinųjų priemonių, įskaitant atitinkamų prekių ir produktų konfiskavimą arba jų pateikimo arba tiekimo Sąjungos rinkai ir eksporto iš jos sustabdymą.
  Valstybės narės apie tokias priemones nedelsdamos praneša Komisijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

išnagrinėjus įrodymus ar kitą atitinkamą informaciją, įskaitant informaciją, kuria keičiamasi pagal 18 straipsnį, ir pagrįstą susirūpinimą keliančią informaciją, kurią pagal 29 straipsnį pateikė trečiosios šalys,

šio reglamento pažeidimų

Valstybės narės apie tokias priemones nedelsdamos praneša Komisijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, kai kompetentingos institucijos nustato, kad veiklos vykdytojas ar prekiautojas neįvykdė savo prievolių pagal šį reglamentą arba kad atitinkama prekė ar produktas neatitinka
  šio reglamento
  reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas veiklos vykdytojas ar prekiautojas imtųsi
  tinkamų ir proporcingų
  taisomųjų veiksmų neatitikčiai pašalinti. | 1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, kai kompetentingos institucijos nustato, kad veiklos vykdytojas ar prekiautojas neįvykdė savo prievolių pagal šį reglamentą arba kad atitinkama prekė ar produktas neatitinka
  šiame reglamente nustatytų
  reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas veiklos vykdytojas ar prekiautojas imtųsi taisomųjų veiksmų neatitikčiai pašalinti
  per nustatytą ir pagrįstą laikotarpį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, kai kompetentingos institucijos nustato, kad veiklos vykdytojas ar prekiautojas neįvykdė savo prievolių pagal šį reglamentą arba kad atitinkama prekė ar produktas neatitinka
  šio reglamento
  reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas veiklos vykdytojas ar prekiautojas imtųsi
  tinkamų ir proporcingų
  taisomųjų veiksmų neatitikčiai pašalinti.

1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, kai kompetentingos institucijos nustato, kad veiklos vykdytojas ar prekiautojas neįvykdė savo prievolių pagal šį reglamentą arba kad atitinkama prekė ar produktas neatitinka
  šiame reglamente nustatytų
  reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas veiklos vykdytojas ar prekiautojas imtųsi taisomųjų veiksmų neatitikčiai pašalinti
  per nustatytą ir pagrįstą laikotarpį
  .

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 2 dalies d punktas

22 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (d) | atitinkamos prekės ar produkto
  sunaikinimas arba jos (jo)
  paaukojimas labdaros ar viešojo intereso tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(d)

atitinkamos prekės ar produkto
  sunaikinimas arba jos (jo)
  paaukojimas labdaros ar viešojo intereso tikslais.

sunaikinimas arba jos (jo)

| d) | jei įmanoma,
  atitinkamos prekės ar produkto paaukojimas labdaros ar viešojo intereso tikslais
  arba, kitu atveju, jos (jo) sunaikinimas
  ; |
| --- | --- |

d)

jei įmanoma,
  atitinkamos prekės ar produkto paaukojimas labdaros ar viešojo intereso tikslais
  arba, kitu atveju, jos (jo) sunaikinimas
  ;

jei įmanoma,

arba, kitu atveju, jos (jo) sunaikinimas

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

22 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nepaisant taisomųjų veiksmų, kurių imtasi pagal 2 dalį, ir siekdamas užkirsti kelią tolesnių pažeidimų rizikai, veiklos vykdytojas arba prekiautojas pašalina visus deramo patikrinimo sistemos trūkumus, dėl kurių jis galėjo neatitikti šio reglamento. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Nepaisant taisomųjų veiksmų, kurių imtasi pagal 2 dalį, ir siekdamas užkirsti kelią tolesnių pažeidimų rizikai, veiklos vykdytojas arba prekiautojas pašalina visus deramo patikrinimo sistemos trūkumus, dėl kurių jis galėjo neatitikti šio reglamento.

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 3 dalis

22 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei veiklos vykdytojas arba prekiautojas nesiima 2 dalyje nurodytų taisomųjų veiksmų
  arba jei 1 dalyje nurodyta neatitiktis išlieka
  , kompetentingos institucijos užtikrina, kad produktas būtų pašalintas arba atšauktas, arba
  jo tiekimas
  Sąjungos rinkai arba
  eksportas
  iš jos
  būtų uždraustas arba apribotas
  . | 3.   Jei veiklos vykdytojas arba prekiautojas nesiima 2 dalyje nurodytų taisomųjų veiksmų
  per kompetentingos institucijos nustatytą laikotarpį pagal 1 dalį
  , kompetentingos institucijos užtikrina, kad
  atitinkama prekė arba
  produktas būtų pašalintas arba atšauktas, arba
  jis nebūtų tiekiamas
  Sąjungos rinkai arba iš jos
  eksportuojamas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei veiklos vykdytojas arba prekiautojas nesiima 2 dalyje nurodytų taisomųjų veiksmų
  arba jei 1 dalyje nurodyta neatitiktis išlieka
  , kompetentingos institucijos užtikrina, kad produktas būtų pašalintas arba atšauktas, arba
  jo tiekimas
  Sąjungos rinkai arba
  eksportas
  iš jos
  būtų uždraustas arba apribotas
  .

3.   Jei veiklos vykdytojas arba prekiautojas nesiima 2 dalyje nurodytų taisomųjų veiksmų
  per kompetentingos institucijos nustatytą laikotarpį pagal 1 dalį
  , kompetentingos institucijos užtikrina, kad
  atitinkama prekė arba
  produktas būtų pašalintas arba atšauktas, arba
  jis nebūtų tiekiamas
  Sąjungos rinkai arba iš jos
  eksportuojamas
  .

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalis

23 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybės narės nustato
  sankcijų, taikomų veiklos vykdytojams ir prekiautojams už šio reglamento nuostatų pažeidimus,
  taisykles
  ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos.
  Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokias nuostatas ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms poveikio turinčius pakeitimus. | 1.   
  Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija priima šį reglamentą papildančius deleguotuosius aktus dėl vienodų
  sankcijų, taikomų veiklos vykdytojams ir prekiautojams už šio reglamento nuostatų pažeidimus,
  siekdama užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų taikomi suderinti standartai. Valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybės narės nustato
  sankcijų, taikomų veiklos vykdytojams ir prekiautojams už šio reglamento nuostatų pažeidimus,
  taisykles
  ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos.
  Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokias nuostatas ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms poveikio turinčius pakeitimus.

1.   
  Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija priima šį reglamentą papildančius deleguotuosius aktus dėl vienodų
  sankcijų, taikomų veiklos vykdytojams ir prekiautojams už šio reglamento nuostatų pažeidimus,
  siekdama užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų taikomi suderinti standartai. Valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos.

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

23 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Numatytos
  sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos
  ir atgrasomos
  . Sankcijos turi apimti bent: | 2.   
  Minėtos
  sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos
  , atgrasomosios ir vienodos visose valstybėse narėse
  . Sankcijos turi apimti bent: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Numatytos
  sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos
  ir atgrasomos
  . Sankcijos turi apimti bent:

2.   
  Minėtos
  sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos
  , atgrasomosios ir vienodos visose valstybėse narėse
  . Sankcijos turi apimti bent:

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies a punktas

23 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | baudas, proporcingas aplinkai padarytai žalai ir atitinkamų prekių ar produktų vertei, tokių baudų dydį skaičiuojant taip, kad būtų užtikrinta, jog atsakingi asmenys veiksmingai netektų įvykdžius šiuos pažeidimus gautos ekonominės naudos, ir laipsniškai didinant tokių baudų dydį už pakartotinius pažeidimus; didžiausia tokių baudų suma turi būti ne mažesnė kaip 4 proc. veiklos vykdytojo ar prekybininko metinės apyvartos
  atitinkamoje valstybėje narėje ar atitinkamose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

baudas, proporcingas aplinkai padarytai žalai ir atitinkamų prekių ar produktų vertei, tokių baudų dydį skaičiuojant taip, kad būtų užtikrinta, jog atsakingi asmenys veiksmingai netektų įvykdžius šiuos pažeidimus gautos ekonominės naudos, ir laipsniškai didinant tokių baudų dydį už pakartotinius pažeidimus; didžiausia tokių baudų suma turi būti ne mažesnė kaip 4 proc. veiklos vykdytojo ar prekybininko metinės apyvartos
  atitinkamoje valstybėje narėje ar atitinkamose valstybėse narėse;

atitinkamoje valstybėje narėje ar atitinkamose valstybėse narėse;

| a) | baudas, proporcingas aplinkai padarytai žalai
  , ekonominei žalai vietos bendruomenėms
  ir atitinkamų prekių ar produktų vertei, tokių baudų dydį skaičiuojant taip, kad būtų užtikrinta, jog atsakingi asmenys veiksmingai netektų įvykdžius šiuos pažeidimus gautos ekonominės naudos, ir laipsniškai didinant tokių baudų dydį už pakartotinius pažeidimus; didžiausia tokių baudų suma turi būti ne mažesnė kaip 4 proc. veiklos vykdytojo ar prekybininko metinės apyvartos
  Sąjungoje, apskaičiuotos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004

   (1a)

  5 straipsnio 1 dalį, ir turi būti padidinta siekiant užtikrinti, kad sankcija viršytų galimą gautą ekonominę naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį; |
| --- | --- |

a)

baudas, proporcingas aplinkai padarytai žalai
  , ekonominei žalai vietos bendruomenėms
  ir atitinkamų prekių ar produktų vertei, tokių baudų dydį skaičiuojant taip, kad būtų užtikrinta, jog atsakingi asmenys veiksmingai netektų įvykdžius šiuos pažeidimus gautos ekonominės naudos, ir laipsniškai didinant tokių baudų dydį už pakartotinius pažeidimus; didžiausia tokių baudų suma turi būti ne mažesnė kaip 4 proc. veiklos vykdytojo ar prekybininko metinės apyvartos
  Sąjungoje, apskaičiuotos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004

   (1a)

  5 straipsnio 1 dalį, ir turi būti padidinta siekiant užtikrinti, kad sankcija viršytų galimą gautą ekonominę naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį;

, ekonominei žalai vietos bendruomenėms

Sąjungoje, apskaičiuotos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004

1a

5 straipsnio 1 dalį, ir turi būti padidinta siekiant užtikrinti, kad sankcija viršytų galimą gautą ekonominę naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį;

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

23 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | reikalavimą atkurti aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

reikalavimą atkurti aplinką;

reikalavimą atkurti aplinką;

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

23 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | pareiga atlyginti bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui padarytą žalą, kurios būtų išvengta, jei būtų buvęs atliktas išsamus patikrinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

pareiga atlyginti bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui padarytą žalą, kurios būtų išvengta, jei būtų buvęs atliktas išsamus patikrinimas;

pareiga atlyginti bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui padarytą žalą, kurios būtų išvengta, jei būtų buvęs atliktas išsamus patikrinimas;

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies d punktas

23 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (d) | laikiną pašalinimą iš viešųjų pirkimų procesų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(d)

laikiną pašalinimą iš viešųjų pirkimų procesų.

| d) | laikiną pašalinimą iš viešųjų pirkimų procesų
  ir draudimą gauti viešąjį finansavimą, be kita ko, dalyvauti konkursuose ir gauti dotacijas bei koncesijas; |
| --- | --- |

d)

laikiną pašalinimą iš viešųjų pirkimų procesų
  ir draudimą gauti viešąjį finansavimą, be kita ko, dalyvauti konkursuose ir gauti dotacijas bei koncesijas;

ir draudimą gauti viešąjį finansavimą, be kita ko, dalyvauti konkursuose ir gauti dotacijas bei koncesijas;

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

23 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | laikiną arba nuolatinį draudimą pateikti ar tiekti atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba juos eksportuoti, jei padaromas sunkus pažeidimas arba pakartotiniai pažeidimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

laikiną arba nuolatinį draudimą pateikti ar tiekti atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba juos eksportuoti, jei padaromas sunkus pažeidimas arba pakartotiniai pažeidimai;

laikiną arba nuolatinį draudimą pateikti ar tiekti atitinkamas prekes ir produktus Sąjungos rinkai arba juos eksportuoti, jei padaromas sunkus pažeidimas arba pakartotiniai pažeidimai;

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

23 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | draudimą taikyti 12 straipsnyje nustatytą supaprastintą deramo patikrinimo procedūrą sunkių pažeidimų arba pakartotinių pažeidimų atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

draudimą taikyti 12 straipsnyje nustatytą supaprastintą deramo patikrinimo procedūrą sunkių pažeidimų arba pakartotinių pažeidimų atveju;

draudimą taikyti 12 straipsnyje nustatytą supaprastintą deramo patikrinimo procedūrą sunkių pažeidimų arba pakartotinių pažeidimų atveju;

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 a dalis (nauja)

23 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai apie veiklos vykdytojus ir prekiautojus, kurie neįvykdė savo pareigų pagal šį reglamentą, ir jiems skirtas sankcijas per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą per 30 dienų nuo atitinkamo pažeidimo nustatymo, tinkamai atsižvelgdamos į atitinkamas duomenų apsaugos taisykles. Komisija paskelbia atitinkamų ūkio subjektų ir prekiautojų sąrašą. Jie informuojami apie jų įtraukimą į sąrašą. |
| | Pažeidimą padariusių veiklos vykdytojų ir prekybininkų sąraše nurodyta: |
| | a) | veiklos vykdytojo arba prekybininko vardas, pavardė (pavadinimas), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai apie veiklos vykdytojus ir prekiautojus, kurie neįvykdė savo pareigų pagal šį reglamentą, ir jiems skirtas sankcijas per 31 straipsnyje nurodytą informacinę sistemą per 30 dienų nuo atitinkamo pažeidimo nustatymo, tinkamai atsižvelgdamos į atitinkamas duomenų apsaugos taisykles. Komisija paskelbia atitinkamų ūkio subjektų ir prekiautojų sąrašą. Jie informuojami apie jų įtraukimą į sąrašą.

Pažeidimą padariusių veiklos vykdytojų ir prekybininkų sąraše nurodyta:

Pažeidimą padariusių veiklos vykdytojų ir prekybininkų sąraše nurodyta:

a)

a)

veiklos vykdytojo arba prekybininko vardas, pavardė (pavadinimas),

veiklos vykdytojo arba prekybininko vardas, pavardė (pavadinimas),

| b) | pirmojo įtraukimo į sąrašą data ir data, nuo kurios imtasi pakankamų taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

b)

b)

pirmojo įtraukimo į sąrašą data ir data, nuo kurios imtasi pakankamų taisomųjų veiksmų;

pirmojo įtraukimo į sąrašą data ir data, nuo kurios imtasi pakankamų taisomųjų veiksmų;

| c) | veiklos, dėl kurios veiklos vykdytojas arba prekybininkas buvo įtrauktas į sąrašą, trumpas aprašymas ir |
| --- | --- |

c)

c)

veiklos, dėl kurios veiklos vykdytojas arba prekybininkas buvo įtrauktas į sąrašą, trumpas aprašymas ir

veiklos, dėl kurios veiklos vykdytojas arba prekybininkas buvo įtrauktas į sąrašą, trumpas aprašymas ir

| d) | skirtos sankcijos pobūdį ir, jei ji yra finansinė, jos dydį. |
| --- | --- |

d)

d)

skirtos sankcijos pobūdį ir, jei ji yra finansinė, jos dydį.

skirtos sankcijos pobūdį ir, jei ji yra finansinė, jos dydį.

Sąrašas skelbiamas viešai Komisijos interneto svetainėje ir nuolat atnaujinamas.

Sąrašas skelbiamas viešai Komisijos interneto svetainėje ir nuolat atnaujinamas.

Sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir 31 straipsnyje nurodytame registre.

Sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir 31 straipsnyje nurodytame registre.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 b dalis (nauja)

23 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai, kai 1 dalyje nurodytas reikalavimų neatitinkantis veiklos vykdytojas arba prekiautojas ėmėsi pakankamų taisomųjų veiksmų, be kita ko, sumokėjo visas baudas arba patobulino savo išsamaus patikrinimo sistemą, ir nepranešta apie jokias kitas sankcijas ar procedūras, susijusias su įtariamu pažeidimu. |
| | Po to, kai buvo imtasi taisomųjų veiksmų, Komisija pašalina atitinkamą veiklos vykdytoją arba prekiautoją iš sąrašo. Komisija kas šešis mėnesius atnaujina viešą atitinkamų ūkio subjektų ir prekiautojų sąrašą. |
| | Komisija nedelsdama praneša kompetentingoms institucijoms apie veiklos vykdytojo arba prekybininko išbraukimą iš sąrašo ir atnaujina 31 straipsnyje nurodytą registrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai, kai 1 dalyje nurodytas reikalavimų neatitinkantis veiklos vykdytojas arba prekiautojas ėmėsi pakankamų taisomųjų veiksmų, be kita ko, sumokėjo visas baudas arba patobulino savo išsamaus patikrinimo sistemą, ir nepranešta apie jokias kitas sankcijas ar procedūras, susijusias su įtariamu pažeidimu.

Po to, kai buvo imtasi taisomųjų veiksmų, Komisija pašalina atitinkamą veiklos vykdytoją arba prekiautoją iš sąrašo. Komisija kas šešis mėnesius atnaujina viešą atitinkamų ūkio subjektų ir prekiautojų sąrašą.

Po to, kai buvo imtasi taisomųjų veiksmų, Komisija pašalina atitinkamą veiklos vykdytoją arba prekiautoją iš sąrašo. Komisija kas šešis mėnesius atnaujina viešą atitinkamų ūkio subjektų ir prekiautojų sąrašą.

Komisija nedelsdama praneša kompetentingoms institucijoms apie veiklos vykdytojo arba prekybininko išbraukimą iš sąrašo ir atnaujina 31 straipsnyje nurodytą registrą.

Komisija nedelsdama praneša kompetentingoms institucijoms apie veiklos vykdytojo arba prekybininko išbraukimą iš sąrašo ir atnaujina 31 straipsnyje nurodytą registrą.

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos b punktas

24 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (b) | jei išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas sustabdytas pagal 6 dalį, kompetentingos institucijos per
  3 darbo
  dienas, kaip nurodyta 14 straipsnio 7 dalyje, nepareikalavo, kad tos atitinkamos prekės ar produkto išleidimo į laisvą apyvartą arba eksporto sustabdymas būtų paliktas galioti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(b)

jei išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas sustabdytas pagal 6 dalį, kompetentingos institucijos per
  3 darbo
  dienas, kaip nurodyta 14 straipsnio 7 dalyje, nepareikalavo, kad tos atitinkamos prekės ar produkto išleidimo į laisvą apyvartą arba eksporto sustabdymas būtų paliktas galioti;

3 darbo

| b) | jei išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas sustabdytas pagal 6 dalį, kompetentingos institucijos per
  penkias darbo
  dienas,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – per 72 valandas,
  kaip nurodyta 14 straipsnio 7 dalyje, nepareikalavo, kad tos atitinkamos prekės ar produkto išleidimo į laisvą apyvartą arba eksporto sustabdymas būtų paliktas galioti; |
| --- | --- |

b)

jei išleidimas į laisvą apyvartą arba eksportas sustabdytas pagal 6 dalį, kompetentingos institucijos per
  penkias darbo
  dienas,
  o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – per 72 valandas,
  kaip nurodyta 14 straipsnio 7 dalyje, nepareikalavo, kad tos atitinkamos prekės ar produkto išleidimo į laisvą apyvartą arba eksporto sustabdymas būtų paliktas galioti;

penkias darbo

o šviežių prekių ir galinčių sugesti prekių atveju – per 72 valandas,

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 8 dalies 2 pastraipa

24 straipsnio 8 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Gavusi pranešimą apie
  tokį
  statusą, muitinė tos atitinkamos prekės ar produkto neišleidžia į laisvą apyvartą arba neleidžia eksportuoti. Ji taip pat į muitinės duomenų tvarkymo sistemą ir, jei įmanoma, į prie atitinkamos prekės ar produkto pridedamą komercinę sąskaitą faktūrą ir į visus kitus susijusius pridedamus dokumentus įtraukia šį pranešimą: „Reikalavimų neatitinkanti prekė ar produktas: išleisti į laisvą apyvartą / eksportuoti neleidžiama, Reglamentas (ES) 2021/ XXXX.“; [
  LB
  : prašome įrašyti šio reglamento nuorodą] | Gavusi pranešimą apie
  neatitikties
  statusą, muitinė tos atitinkamos prekės ar produkto neišleidžia į laisvą apyvartą arba neleidžia eksportuoti. Ji taip pat į muitinės duomenų tvarkymo sistemą ir, jei įmanoma, į prie atitinkamos prekės ar produkto pridedamą komercinę sąskaitą faktūrą ir į visus kitus susijusius pridedamus dokumentus įtraukia šį pranešimą: „Reikalavimų neatitinkanti prekė ar produktas: išleisti į laisvą apyvartą / eksportuoti neleidžiama, Reglamentas (ES) 2021/ XXXX.“; [
  LB
  : prašome įrašyti šio reglamento nuorodą] |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gavusi pranešimą apie
  tokį
  statusą, muitinė tos atitinkamos prekės ar produkto neišleidžia į laisvą apyvartą arba neleidžia eksportuoti. Ji taip pat į muitinės duomenų tvarkymo sistemą ir, jei įmanoma, į prie atitinkamos prekės ar produkto pridedamą komercinę sąskaitą faktūrą ir į visus kitus susijusius pridedamus dokumentus įtraukia šį pranešimą: „Reikalavimų neatitinkanti prekė ar produktas: išleisti į laisvą apyvartą / eksportuoti neleidžiama, Reglamentas (ES) 2021/ XXXX.“; [
  LB
  : prašome įrašyti šio reglamento nuorodą]

tokį

LB

Gavusi pranešimą apie
  neatitikties
  statusą, muitinė tos atitinkamos prekės ar produkto neišleidžia į laisvą apyvartą arba neleidžia eksportuoti. Ji taip pat į muitinės duomenų tvarkymo sistemą ir, jei įmanoma, į prie atitinkamos prekės ar produkto pridedamą komercinę sąskaitą faktūrą ir į visus kitus susijusius pridedamus dokumentus įtraukia šį pranešimą: „Reikalavimų neatitinkanti prekė ar produktas: išleisti į laisvą apyvartą / eksportuoti neleidžiama, Reglamentas (ES) 2021/ XXXX.“; [
  LB
  : prašome įrašyti šio reglamento nuorodą]

neatitikties

LB

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 10 pastraipa

24 straipsnio 10 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   
  Reikalavimų
  neatitinkančią atitinkamą prekę arba produktą
  muitinė
  gali sunaikinti kompetentingų institucijų prašymu arba jei mano, kad tai būtina ir proporcinga. Tokios priemonės išlaidas padengia fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra atitinkamos prekės ar produkto turėtojas.
  Atitinkamai taikomi Reglamento (ES) Nr. 952/2013 197 ir 198 straipsniai. Reikalavimų neatitinkančios atitinkamos prekės ir produktai taip pat gali būti kompetentingų institucijų prašymu konfiskuoti ir muitinės perduoti kompetentingoms institucijoms. | 10.   
  Muitinės gali paaukoti atitinkamą prekę ar produktą labdaros ar viešojo intereso tikslais, arba, ir tik jei to padaryti neįmanoma, perdirbti arba, kraštutiniu atveju, reikalavimų
  neatitinkančią prekę arba produktą sunaikinti kompetentingų institucijų prašymu arba jei mano, kad tai būtina ir proporcinga. Tokios priemonės išlaidas padengia fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra atitinkamos prekės ar produkto turėtojas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   
  Reikalavimų
  neatitinkančią atitinkamą prekę arba produktą
  muitinė
  gali sunaikinti kompetentingų institucijų prašymu arba jei mano, kad tai būtina ir proporcinga. Tokios priemonės išlaidas padengia fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra atitinkamos prekės ar produkto turėtojas.
  Atitinkamai taikomi Reglamento (ES) Nr. 952/2013 197 ir 198 straipsniai. Reikalavimų neatitinkančios atitinkamos prekės ir produktai taip pat gali būti kompetentingų institucijų prašymu konfiskuoti ir muitinės perduoti kompetentingoms institucijoms.

10.   
  Muitinės gali paaukoti atitinkamą prekę ar produktą labdaros ar viešojo intereso tikslais, arba, ir tik jei to padaryti neįmanoma, perdirbti arba, kraštutiniu atveju, reikalavimų
  neatitinkančią prekę arba produktą sunaikinti kompetentingų institucijų prašymu arba jei mano, kad tai būtina ir proporcinga. Tokios priemonės išlaidas padengia fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra atitinkamos prekės ar produkto turėtojas.

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 4 pastraipa

25 straipsnio 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Jeigu pirmajame įvežimo punkte muitinė turi pagrindo manyti, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie yra laikinai saugomi arba kuriems taikoma kita nei išleidimo į laisvą apyvartą muitinės procedūra, neatitinka šio reglamento reikalavimų, ji perduoda visą susijusią informaciją kompetentingai paskirties šalies muitinei. | 4.   Jeigu pirmajame įvežimo punkte muitinė turi pagrindo manyti, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie yra laikinai saugomi arba kuriems taikoma kita nei išleidimo į laisvą apyvartą muitinės procedūra, neatitinka šio reglamento reikalavimų, ji perduoda visą susijusią informaciją kompetentingai paskirties šalies muitinei
  , taip pat kompetentingoms institucijoms, atsakingoms už pareigų, kylančių iš šio reglamento, vykdymą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Jeigu pirmajame įvežimo punkte muitinė turi pagrindo manyti, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie yra laikinai saugomi arba kuriems taikoma kita nei išleidimo į laisvą apyvartą muitinės procedūra, neatitinka šio reglamento reikalavimų, ji perduoda visą susijusią informaciją kompetentingai paskirties šalies muitinei.

4.   Jeigu pirmajame įvežimo punkte muitinė turi pagrindo manyti, kad atitinkamos prekės ir produktai, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie yra laikinai saugomi arba kuriems taikoma kita nei išleidimo į laisvą apyvartą muitinės procedūra, neatitinka šio reglamento reikalavimų, ji perduoda visą susijusią informaciją kompetentingai paskirties šalies muitinei
  , taip pat kompetentingoms institucijoms, atsakingoms už pareigų, kylančių iš šio reglamento, vykdymą
  .

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 pastraipa

26 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sukuria elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad tarp nacionalinių muitinės sistemų ir informacinės sistemos, nurodytos 31 straipsnyje, būtų galima keistis duomenimis, visų pirma 24 straipsnio 5–8 dalyse nurodytais pranešimais ir prašymais. Ši elektroninė sąsaja turi būti įdiegta ne vėliau kaip per
  ketverius
  metus nuo 3 dalyje nurodyto atitinkamo įgyvendinimo akto priėmimo dienos. | 1.   Komisija sukuria elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad tarp nacionalinių muitinės sistemų ir informacinės sistemos, nurodytos 31 straipsnyje, būtų galima keistis duomenimis, visų pirma 24 straipsnio 5–8 dalyse nurodytais pranešimais ir prašymais. Ši elektroninė sąsaja turi būti įdiegta ne vėliau kaip per
  vienus
  metus nuo 3 dalyje nurodyto atitinkamo įgyvendinimo akto priėmimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija sukuria elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad tarp nacionalinių muitinės sistemų ir informacinės sistemos, nurodytos 31 straipsnyje, būtų galima keistis duomenimis, visų pirma 24 straipsnio 5–8 dalyse nurodytais pranešimais ir prašymais. Ši elektroninė sąsaja turi būti įdiegta ne vėliau kaip per
  ketverius
  metus nuo 3 dalyje nurodyto atitinkamo įgyvendinimo akto priėmimo dienos.

1.   Komisija sukuria elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad tarp nacionalinių muitinės sistemų ir informacinės sistemos, nurodytos 31 straipsnyje, būtų galima keistis duomenimis, visų pirma 24 straipsnio 5–8 dalyse nurodytais pranešimais ir prašymais. Ši elektroninė sąsaja turi būti įdiegta ne vėliau kaip per
  vienus
  metus nuo 3 dalyje nurodyto atitinkamo įgyvendinimo akto priėmimo dienos.

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 pastraipos įžanginė dalis

26 straipsnio 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  gali sukurti
  elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad: | 2.   Komisija
  sukuria
  elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija
  gali sukurti
  elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad:

2.   Komisija
  sukuria
  elektroninę sąsają, pagrįstą ES muitinės vieno langelio aplinka, kad:

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatoma trijų pakopų šalių ar jų dalių vertinimo sistema. Jei pagal šį straipsnį nenustatyta, kad šalyje yra maža arba didelė rizika, laikoma, kad joje yra standartinė rizika. Komisija
  gali nustatyti
  šalis arba jų dalis, kuriose yra maža arba didelė rizika, kad atitinkamos prekės arba produktai bus pagaminti ne pagal 3 straipsnio a punkto reikalavimą. Šalių ar jų dalių, kuriose yra maža arba didelė rizika, sąrašas skelbiamas įgyvendinimo aktu (-ais), kuris (-ie) turi būti priimtas (-i) pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Gavus naujų įrodymų, tas sąrašas prireikus atnaujinamas. | 1.   Šiuo reglamentu nustatoma trijų pakopų šalių ar jų dalių vertinimo sistema. Jei pagal šį straipsnį nenustatyta, kad šalyje yra maža arba didelė rizika, laikoma, kad joje yra standartinė rizika. Komisija
  nustato
  šalis arba jų dalis, kuriose yra maža arba didelė rizika, kad atitinkamos prekės arba produktai bus pagaminti ne pagal 3 straipsnio a punkto reikalavimą. Šalių ar jų dalių, kuriose yra maža arba didelė rizika, sąrašas skelbiamas įgyvendinimo aktu (-ais), kuris (-ie) turi būti priimtas (-i) pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą
  iki ... [LB: įrašyti datą – šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  . Gavus naujų įrodymų, tas sąrašas prireikus atnaujinamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatoma trijų pakopų šalių ar jų dalių vertinimo sistema. Jei pagal šį straipsnį nenustatyta, kad šalyje yra maža arba didelė rizika, laikoma, kad joje yra standartinė rizika. Komisija
  gali nustatyti
  šalis arba jų dalis, kuriose yra maža arba didelė rizika, kad atitinkamos prekės arba produktai bus pagaminti ne pagal 3 straipsnio a punkto reikalavimą. Šalių ar jų dalių, kuriose yra maža arba didelė rizika, sąrašas skelbiamas įgyvendinimo aktu (-ais), kuris (-ie) turi būti priimtas (-i) pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Gavus naujų įrodymų, tas sąrašas prireikus atnaujinamas.

1.   Šiuo reglamentu nustatoma trijų pakopų šalių ar jų dalių vertinimo sistema. Jei pagal šį straipsnį nenustatyta, kad šalyje yra maža arba didelė rizika, laikoma, kad joje yra standartinė rizika. Komisija
  nustato
  šalis arba jų dalis, kuriose yra maža arba didelė rizika, kad atitinkamos prekės arba produktai bus pagaminti ne pagal 3 straipsnio a punkto reikalavimą. Šalių ar jų dalių, kuriose yra maža arba didelė rizika, sąrašas skelbiamas įgyvendinimo aktu (-ais), kuris (-ie) turi būti priimtas (-i) pagal 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą
  iki ... [LB: įrašyti datą – šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  . Gavus naujų įrodymų, tas sąrašas prireikus atnaujinamas.

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

27 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nustatant mažos ir didelės rizikos šalis ar jų dalis pagal 1 dalį atsižvelgiama į atitinkamos šalies pateiktą informaciją ir remiamasi šiais vertinimo kriterijais: | Nustatant mažos ir didelės rizikos šalis ar jų dalis pagal 1 dalį
  taikomas skaidrus ir objektyvus vertinimo procesas, kurį vykdant
  atsižvelgiama į atitinkamos šalies
  ir susijusių regioninių valdžios institucijų, veiklos vykdytojų, taip pat NVO ir trečiųjų šalių, įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes bei pilietinės visuomenės organizacijas,
  pateiktą informaciją ir remiamasi šiais vertinimo kriterijais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nustatant mažos ir didelės rizikos šalis ar jų dalis pagal 1 dalį atsižvelgiama į atitinkamos šalies pateiktą informaciją ir remiamasi šiais vertinimo kriterijais:

Nustatant mažos ir didelės rizikos šalis ar jų dalis pagal 1 dalį
  taikomas skaidrus ir objektyvus vertinimo procesas, kurį vykdant
  atsižvelgiama į atitinkamos šalies
  ir susijusių regioninių valdžios institucijų, veiklos vykdytojų, taip pat NVO ir trečiųjų šalių, įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes bei pilietinės visuomenės organizacijas,
  pateiktą informaciją ir remiamasi šiais vertinimo kriterijais:

taikomas skaidrus ir objektyvus vertinimo procesas, kurį vykdant

ir susijusių regioninių valdžios institucijų, veiklos vykdytojų, taip pat NVO ir trečiųjų šalių, įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes bei pilietinės visuomenės organizacijas,

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies a punktas

27 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | miškų naikinimo
  ir
  miškų alinimo mastas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

miškų naikinimo
  ir
  miškų alinimo mastas,

ir

| a) | miškų naikinimo, miškų alinimo
  ir miškų pertvarkymo
  mastas, |
| --- | --- |

a)

miškų naikinimo, miškų alinimo
  ir miškų pertvarkymo
  mastas,

ir miškų pertvarkymo

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies d punktas

27 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (d) | ar nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją apima dėl žemės ūkio bei miškų ūkio veiklos ir žemės naudojimo išmetamą bei absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, taip užtikrinant, kad skaičiuojamos šalies įsipareigojimą sumažinti arba apriboti ŠESD išmetimą, kaip nurodyta NDC, būtų įskaičiuojamos naikinant
  ir
  alinant miškus išmetamos ŠESD; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(d)

ar nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją apima dėl žemės ūkio bei miškų ūkio veiklos ir žemės naudojimo išmetamą bei absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, taip užtikrinant, kad skaičiuojamos šalies įsipareigojimą sumažinti arba apriboti ŠESD išmetimą, kaip nurodyta NDC, būtų įskaičiuojamos naikinant
  ir
  alinant miškus išmetamos ŠESD;

ir

| d) | ar nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją apima dėl žemės ūkio bei miškų ūkio veiklos ir žemės naudojimo išmetamą bei absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, taip užtikrinant, kad skaičiuojamos šalies įsipareigojimą sumažinti arba apriboti ŠESD išmetimą, kaip nurodyta NDC, būtų įskaičiuojamos naikinant, alinant
  ir pertvarkant
  miškus išmetamos ŠESD; |
| --- | --- |

d)

ar nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai (NDC) pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją apima dėl žemės ūkio bei miškų ūkio veiklos ir žemės naudojimo išmetamą bei absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, taip užtikrinant, kad skaičiuojamos šalies įsipareigojimą sumažinti arba apriboti ŠESD išmetimą, kaip nurodyta NDC, būtų įskaičiuojamos naikinant, alinant
  ir pertvarkant
  miškus išmetamos ŠESD;

ir pertvarkant

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies e punktas

27 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (e) | atitinkamos šalies ir Sąjungos sudaryti susitarimai ir kitos priemonės, kuriomis sprendžiama miškų naikinimo
  ar
  miškų alinimo problema ir padedama užtikrinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  ir juos
  veiksmingai
  įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(e)

atitinkamos šalies ir Sąjungos sudaryti susitarimai ir kitos priemonės, kuriomis sprendžiama miškų naikinimo
  ar
  miškų alinimo problema ir padedama užtikrinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  ir juos
  veiksmingai
  įgyvendinti;

ar

ir juos

įgyvendinti;

| e) | atitinkamos šalies ir Sąjungos sudaryti susitarimai ir kitos priemonės, kuriomis sprendžiama miškų naikinimo, miškų alinimo
  ar miškų pertvarkymo
  problema ir padedama užtikrinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  , su sąlyga, kad, remiantis objektyviu ir skaidriu vertinimu, nustatyta, jog jie laiku ir
  veiksmingai
  įgyvendinami
  ; |
| --- | --- |

e)

atitinkamos šalies ir Sąjungos sudaryti susitarimai ir kitos priemonės, kuriomis sprendžiama miškų naikinimo, miškų alinimo
  ar miškų pertvarkymo
  problema ir padedama užtikrinti atitinkamų prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  , su sąlyga, kad, remiantis objektyviu ir skaidriu vertinimu, nustatyta, jog jie laiku ir
  veiksmingai
  įgyvendinami
  ;

ar miškų pertvarkymo

, su sąlyga, kad, remiantis objektyviu ir skaidriu vertinimu, nustatyta, jog jie laiku ir

įgyvendinami

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies f punktas

27 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (f) | ar atitinkama šalis turi nacionalinius ar subnacionalinius įstatymus, įskaitant pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį, ir imasi veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių, kad būtų išvengta veiklos, lemiančios miškų naikinimą
  ir
  alinimą, ir už ją būtų baudžiama, o ypač ar taikomos pakankamai griežtos sankcijos, dėl kurių pažeidėjai netenka visos dėl miškų naikinimo ar alinimo gautos naudos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(f)

ar atitinkama šalis turi nacionalinius ar subnacionalinius įstatymus, įskaitant pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį, ir imasi veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių, kad būtų išvengta veiklos, lemiančios miškų naikinimą
  ir
  alinimą, ir už ją būtų baudžiama, o ypač ar taikomos pakankamai griežtos sankcijos, dėl kurių pažeidėjai netenka visos dėl miškų naikinimo ar alinimo gautos naudos.

ir

| f) | ar atitinkama šalis turi nacionalinius ar subnacionalinius įstatymus, įskaitant pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį
  ir atitinkamus teisės aktus bei standartus pagal šio reglamento 2 straipsnio 28 punktą
  , ir imasi veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių,
  siekdama užtikrinti, kad tie teisės aktai būtų įgyvendinti ir
  kad būtų išvengta veiklos, lemiančios miškų naikinimą
  , miškų
  alinimą
  ir miškų pertvarkymą
  , ir už ją būtų baudžiama, o ypač ar taikomos pakankamai griežtos sankcijos, dėl kurių pažeidėjai netenka visos dėl miškų naikinimo
  , miškų
  alinimo
  ar miškų pertvarkymo, arba 2 straipsnio 28 punkte apibrėžtų teisės aktų nesilaikymo,
  gautos naudos. |
| --- | --- |

f)

ar atitinkama šalis turi nacionalinius ar subnacionalinius įstatymus, įskaitant pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį
  ir atitinkamus teisės aktus bei standartus pagal šio reglamento 2 straipsnio 28 punktą
  , ir imasi veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių,
  siekdama užtikrinti, kad tie teisės aktai būtų įgyvendinti ir
  kad būtų išvengta veiklos, lemiančios miškų naikinimą
  , miškų
  alinimą
  ir miškų pertvarkymą
  , ir už ją būtų baudžiama, o ypač ar taikomos pakankamai griežtos sankcijos, dėl kurių pažeidėjai netenka visos dėl miškų naikinimo
  , miškų
  alinimo
  ar miškų pertvarkymo, arba 2 straipsnio 28 punkte apibrėžtų teisės aktų nesilaikymo,
  gautos naudos.

ir atitinkamus teisės aktus bei standartus pagal šio reglamento 2 straipsnio 28 punktą

siekdama užtikrinti, kad tie teisės aktai būtų įgyvendinti ir

, miškų

ir miškų pertvarkymą

, miškų

ar miškų pertvarkymo, arba 2 straipsnio 28 punkte apibrėžtų teisės aktų nesilaikymo,

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies f a punktas (naujas)

27 straipsnio 2 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | ar nacionalinėje ar subnacionalinėje jurisdikcijoje parengti jurisdikciniai požiūriai, susiję su prasmingu visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, taip pat privatųjį sektorių, įskaitant labai mažas įmones ir kitas MVĮ bei smulkiuosius ūkininkus, bendradarbiavimu siekiant kovoti su miškų naikinimu, miškų alinimu, miškų pertvarkymu, teisių į žemę pažeidimais ir neteisėta gamyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

ar nacionalinėje ar subnacionalinėje jurisdikcijoje parengti jurisdikciniai požiūriai, susiję su prasmingu visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, taip pat privatųjį sektorių, įskaitant labai mažas įmones ir kitas MVĮ bei smulkiuosius ūkininkus, bendradarbiavimu siekiant kovoti su miškų naikinimu, miškų alinimu, miškų pertvarkymu, teisių į žemę pažeidimais ir neteisėta gamyba;

ar nacionalinėje ar subnacionalinėje jurisdikcijoje parengti jurisdikciniai požiūriai, susiję su prasmingu visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, taip pat privatųjį sektorių, įskaitant labai mažas įmones ir kitas MVĮ bei smulkiuosius ūkininkus, bendradarbiavimu siekiant kovoti su miškų naikinimu, miškų alinimu, miškų pertvarkymu, teisių į žemę pažeidimais ir neteisėta gamyba;

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies f b punktas (naujas)

27 straipsnio 2 dalies f b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fb) | ar atitinkama šalis leidžia skaidriai susipažinti su atitinkamais duomenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fb)

fb)

ar atitinkama šalis leidžia skaidriai susipažinti su atitinkamais duomenimis;

ar atitinkama šalis leidžia skaidriai susipažinti su atitinkamais duomenimis;

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies f c punktas (naujas)

27 straipsnio 2 dalies f c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fc) | jei taikytina, teisės aktų, kuriais apsaugomos čiabuvių tautos, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų teisės, buvimas, laikymasis ir veiksmingas vykdymo užtikrinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fc)

fc)

jei taikytina, teisės aktų, kuriais apsaugomos čiabuvių tautos, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų teisės, buvimas, laikymasis ir veiksmingas vykdymo užtikrinimas;

jei taikytina, teisės aktų, kuriais apsaugomos čiabuvių tautos, vietos bendruomenių ir kitų paprotinių naudojimosi žeme teisių turėtojų teisės, buvimas, laikymasis ir veiksmingas vykdymo užtikrinimas;

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

27 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei Komisija ketina pakeisti
  esamas
  rizikos
  kategorijas
  , ji apie tai praneša atitinkamoms šalims ir paragina
  jas
  pateikti visą informaciją, kuri šiuo atžvilgiu galėtų būti naudinga. Komisija suteikia šalims pakankamai laiko pateikti atsakymą, į kurį gali būti įtraukiama informacija apie priemones, kurių šalis ėmėsi padėčiai ištaisyti, jei tos šalies ar jos dalių statusas galėtų būtų pakeistas į aukštesnės rizikos kategoriją. | Jei Komisija ketina pakeisti
  šalies ar jos dalies
  rizikos
  kategoriją
  , ji apie tai praneša atitinkamoms šalims
  , regioninėms valdžios institucijoms, taip pat veiklos vykdytojams ir prekiautojams
  ir paragina
  juos
  pateikti visą informaciją, kuri šiuo atžvilgiu galėtų būti naudinga.
  Be to,
  Komisija
  surengia viešas konsultacijas, kad gautų informaciją iš suinteresuotųjų subjektų, visų pirma įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes, smulkiuosius ūkininkus ir pilietinės visuomenės organizacijas, bei sužinotų jų nuomonę.
  Komisija suteikia šalims ir
  regioninėms valdžios institucijoms
  pakankamai laiko pateikti atsakymą, į kurį gali būti įtraukiama informacija apie priemones, kurių šalis
  arba regioninė valdžios institucija
  ėmėsi padėčiai ištaisyti, jei tos šalies ar jos dalių statusas galėtų būtų pakeistas į aukštesnės rizikos kategoriją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei Komisija ketina pakeisti
  esamas
  rizikos
  kategorijas
  , ji apie tai praneša atitinkamoms šalims ir paragina
  jas
  pateikti visą informaciją, kuri šiuo atžvilgiu galėtų būti naudinga. Komisija suteikia šalims pakankamai laiko pateikti atsakymą, į kurį gali būti įtraukiama informacija apie priemones, kurių šalis ėmėsi padėčiai ištaisyti, jei tos šalies ar jos dalių statusas galėtų būtų pakeistas į aukštesnės rizikos kategoriją.

esamas

kategorijas

jas

Jei Komisija ketina pakeisti
  šalies ar jos dalies
  rizikos
  kategoriją
  , ji apie tai praneša atitinkamoms šalims
  , regioninėms valdžios institucijoms, taip pat veiklos vykdytojams ir prekiautojams
  ir paragina
  juos
  pateikti visą informaciją, kuri šiuo atžvilgiu galėtų būti naudinga.
  Be to,
  Komisija
  surengia viešas konsultacijas, kad gautų informaciją iš suinteresuotųjų subjektų, visų pirma įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes, smulkiuosius ūkininkus ir pilietinės visuomenės organizacijas, bei sužinotų jų nuomonę.
  Komisija suteikia šalims ir
  regioninėms valdžios institucijoms
  pakankamai laiko pateikti atsakymą, į kurį gali būti įtraukiama informacija apie priemones, kurių šalis
  arba regioninė valdžios institucija
  ėmėsi padėčiai ištaisyti, jei tos šalies ar jos dalių statusas galėtų būtų pakeistas į aukštesnės rizikos kategoriją.

šalies ar jos dalies

kategoriją

, regioninėms valdžios institucijoms, taip pat veiklos vykdytojams ir prekiautojams

juos

Be to,

surengia viešas konsultacijas, kad gautų informaciją iš suinteresuotųjų subjektų, visų pirma įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes, smulkiuosius ūkininkus ir pilietinės visuomenės organizacijas, bei sužinotų jų nuomonę.

regioninėms valdžios institucijoms

arba regioninė valdžios institucija

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

27 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija į pranešimą įtraukią šią informaciją: | Komisija į pranešimą
  ir konsultacijas
  įtraukia šią informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija į pranešimą įtraukią šią informaciją:

Komisija į pranešimą
  ir konsultacijas
  įtraukia šią informaciją:

ir konsultacijas

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalis

28 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija užmezga ryšius su šalimis gamintojomis, su kuriomis susijęs šis reglamentas,
  siekdama plėtoti partnerystę ir bendradarbiavimą,
  kad bendromis jėgomis būtų
  spendžiamos
  miškų naikinimo
  ir
  alinimo
  problemos
  . Tokios partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai
  bus orientuoti
  į tokius klausimus kaip miškų išsaugojimas, atkūrimas ir tvarus naudojimas, miškų naikinimas, miškų alinimas ir perėjimas prie tvarios prekių gamybos, vartojimas, perdirbimas ir prekybos metodai. Partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai gali apimti struktūrinį dialogą, paramos programas ir veiksmus, administracinius susitarimus
  ir esamų susitarimų nuostatas arba susitarimus
  , padedančius šalims gamintojoms pereiti prie žemės ūkio gamybos, palengvinančios prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams.
  Į tokius susitarimus ir veiksmingą jų įgyvendinimą bus atsižvelgiama atliekant lyginamąją analizę pagal
  šio reglamento
  27 straipsnį
  . | 1.   
  Laikydamosi suderinto požiūrio,
  Komisija
  ir valstybės narės
  užmezga ryšius su šalimis gamintojomis, kurioms taikomas šis reglamentas,
  vietos valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma tais, kurie eksportuoja didelį I priede išvardytų prekių kiekį, be kita ko, naudodamosi esamomis ir būsimomis partnerystėmis bei laisvosios prekybos susitarimais ir derindamos esamas pagalbos priemones,
  kad bendromis jėgomis būtų
  šalinamos pagrindinės
  miškų naikinimo
  , miškų
  alinimo
  ir miškų pertvarkymo priežastys
  . Tokios partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai
  remiami skiriant tinkamus išteklius ir orientuojami
  į tokius klausimus kaip miškų išsaugojimas, atkūrimas ir tvarus naudojimas, miškų naikinimas, miškų alinimas
  , miškų pertvarkymas
  ir perėjimas prie tvarios prekių gamybos, vartojimas, perdirbimas ir prekybos metodai, geras valdymas
  , taip pat nuo miškų priklausomų bendruomenių, įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes, kitus paprotinių žemės naudojimo teisių turėtojus ir smulkiuosius ūkininkus, teisių ir pragyvenimo šaltinio apsaugą
  . Partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai gali apimti struktūrinį dialogą,
  finansinės ir techninės
  paramos programas ir veiksmus, administracinius susitarimus, padedančius šalims gamintojoms
  ir jų dalims
  pereiti prie žemės ūkio gamybos, palengvinančios prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  , bet ne tik juos
  .
  Komisija užtikrina, kad rengiant bendrus veiksmų planus dalyvautų čiabuvių tautos, vietos bendruomenės ir pilietinė visuomenė. Bendros veiksmų gairės grindžiamos su vietos suinteresuotaisiais subjektais sutartais etapais. Komisija visų pirma bendradarbiauja su šalimis gamintojomis, kad pašalintų teisines kliūtis joms laikytis reikalavimų, įskaitant nacionalinius teisių į naudojimąsi žeme valdymo ir duomenų apsaugos teisės aktus. Tų partnerysčių tikslas – parengti bendrus veiksmų planus, įskaitant nuolatinį dialogą ir bendradarbiavimą, visų pirma su šalimis ir jų dalimis, kurios priskirtos didelės rizikos kategorijai, kad būtų remiamas nuolatinis jų tobulinimas siekiant priskyrimo 27 straipsnyje nurodytos standartinės rizikos kategorijai. Pagal partnerystes ir bendradarbiavimo mechanizmus ypatingas dėmesys turi būti skiriamas smulkiesiems ūkininkams, kad jiems būtų sudarytos sąlygos pereiti prie tvarios žemės ūkio ir miškininkystės praktikos ir laikytis
  šio reglamento
  reikalavimų, be kita ko, suteikiant jiems galimybes gauti pakankamai ir naudotojui patogiai pateikiamos informacijos
  .
  Smulkiųjų ūkininkų poreikiams patenkinti turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija užmezga ryšius su šalimis gamintojomis, su kuriomis susijęs šis reglamentas,
  siekdama plėtoti partnerystę ir bendradarbiavimą,
  kad bendromis jėgomis būtų
  spendžiamos
  miškų naikinimo
  ir
  alinimo
  problemos
  . Tokios partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai
  bus orientuoti
  į tokius klausimus kaip miškų išsaugojimas, atkūrimas ir tvarus naudojimas, miškų naikinimas, miškų alinimas ir perėjimas prie tvarios prekių gamybos, vartojimas, perdirbimas ir prekybos metodai. Partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai gali apimti struktūrinį dialogą, paramos programas ir veiksmus, administracinius susitarimus
  ir esamų susitarimų nuostatas arba susitarimus
  , padedančius šalims gamintojoms pereiti prie žemės ūkio gamybos, palengvinančios prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams.
  Į tokius susitarimus ir veiksmingą jų įgyvendinimą bus atsižvelgiama atliekant lyginamąją analizę pagal
  šio reglamento
  27 straipsnį
  .

1.   
  Laikydamosi suderinto požiūrio,
  Komisija
  ir valstybės narės
  užmezga ryšius su šalimis gamintojomis, kurioms taikomas šis reglamentas,
  vietos valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma tais, kurie eksportuoja didelį I priede išvardytų prekių kiekį, be kita ko, naudodamosi esamomis ir būsimomis partnerystėmis bei laisvosios prekybos susitarimais ir derindamos esamas pagalbos priemones,
  kad bendromis jėgomis būtų
  šalinamos pagrindinės
  miškų naikinimo
  , miškų
  alinimo
  ir miškų pertvarkymo priežastys
  . Tokios partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai
  remiami skiriant tinkamus išteklius ir orientuojami
  į tokius klausimus kaip miškų išsaugojimas, atkūrimas ir tvarus naudojimas, miškų naikinimas, miškų alinimas
  , miškų pertvarkymas
  ir perėjimas prie tvarios prekių gamybos, vartojimas, perdirbimas ir prekybos metodai, geras valdymas
  , taip pat nuo miškų priklausomų bendruomenių, įskaitant čiabuvių tautas, vietos bendruomenes, kitus paprotinių žemės naudojimo teisių turėtojus ir smulkiuosius ūkininkus, teisių ir pragyvenimo šaltinio apsaugą
  . Partnerystės ir bendradarbiavimo mechanizmai gali apimti struktūrinį dialogą,
  finansinės ir techninės
  paramos programas ir veiksmus, administracinius susitarimus, padedančius šalims gamintojoms
  ir jų dalims
  pereiti prie žemės ūkio gamybos, palengvinančios prekių ir produktų atitiktį šio reglamento reikalavimams
  , bet ne tik juos
  .
  Komisija užtikrina, kad rengiant bendrus veiksmų planus dalyvautų čiabuvių tautos, vietos bendruomenės ir pilietinė visuomenė. Bendros veiksmų gairės grindžiamos su vietos suinteresuotaisiais subjektais sutartais etapais. Komisija visų pirma bendradarbiauja su šalimis gamintojomis, kad pašalintų teisines kliūtis joms laikytis reikalavimų, įskaitant nacionalinius teisių į naudojimąsi žeme valdymo ir duomenų apsaugos teisės aktus. Tų partnerysčių tikslas – parengti bendrus veiksmų planus, įskaitant nuolatinį dialogą ir bendradarbiavimą, visų pirma su šalimis ir jų dalimis, kurios priskirtos didelės rizikos kategorijai, kad būtų remiamas nuolatinis jų tobulinimas siekiant priskyrimo 27 straipsnyje nurodytos standartinės rizikos kategorijai. Pagal partnerystes ir bendradarbiavimo mechanizmus ypatingas dėmesys turi būti skiriamas smulkiesiems ūkininkams, kad jiems būtų sudarytos sąlygos pereiti prie tvarios žemės ūkio ir miškininkystės praktikos ir laikytis
  šio reglamento
  reikalavimų, be kita ko, suteikiant jiems galimybes gauti pakankamai ir naudotojui patogiai pateikiamos informacijos
  .
  Smulkiųjų ūkininkų poreikiams patenkinti turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių.

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 a dalis (nauja)

28 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija ir Taryba toliau deda pastangas, kad būtų įgyvendinami prekybos susitarimai ir užtikrinamas jų vykdymas bei sudaromi nauji laisvosios prekybos susitarimai, kurie apimtų tvirtas nuostatas dėl tvarumo, ypač kalbant apie miškus, bei pareigą veiksmingai užtikrinti tokių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip Paryžiaus susitarimas ir Biologinės įvairovės konvencija, vykdymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija ir Taryba toliau deda pastangas, kad būtų įgyvendinami prekybos susitarimai ir užtikrinamas jų vykdymas bei sudaromi nauji laisvosios prekybos susitarimai, kurie apimtų tvirtas nuostatas dėl tvarumo, ypač kalbant apie miškus, bei pareigą veiksmingai užtikrinti tokių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip Paryžiaus susitarimas ir Biologinės įvairovės konvencija, vykdymą.

Pakeitimai 214 ir 266

Pakeitimai 214 ir 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Partnerystės ir bendradarbiavimo veikloje
  turėtų galėti
  visapusiškai dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių
  ir
  vietos bendruomenes ir privatųjį sektorių, įskaitant MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus. | 2.   Partnerystės ir bendradarbiavimo
  veiklai skiriama pakankamai finansinių išteklių ir ja visapusiškai atsižvelgiama į ES observatorijos pateikiamą informaciją ir įspėjimus. Šioje veikloje turi
  galėti visapusiškai dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių
  tautas,
  vietos bendruomenes
  , moteris
  ir privatųjį sektorių, įskaitant
  labai mažas įmones bei kitas
  MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus.
  Partnerystėmis ir bendradarbiavimu taip pat turi būti remiamas arba inicijuojamas įtraukus ir dalyvavimu grindžiamas dialogas, siekiant įgyvendinti nacionalinius teisinių ir valdymo reformų procesus ir skatinti miškotvarką bei šalinti vidaus veiksnius, kuriais prisidedama prie miškų naikinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Partnerystės ir bendradarbiavimo veikloje
  turėtų galėti
  visapusiškai dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių
  ir
  vietos bendruomenes ir privatųjį sektorių, įskaitant MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus.

2.   Partnerystės ir bendradarbiavimo
  veiklai skiriama pakankamai finansinių išteklių ir ja visapusiškai atsižvelgiama į ES observatorijos pateikiamą informaciją ir įspėjimus. Šioje veikloje turi
  galėti visapusiškai dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, čiabuvių
  tautas,
  vietos bendruomenes
  , moteris
  ir privatųjį sektorių, įskaitant
  labai mažas įmones bei kitas
  MVĮ ir smulkiuosius ūkininkus.
  Partnerystėmis ir bendradarbiavimu taip pat turi būti remiamas arba inicijuojamas įtraukus ir dalyvavimu grindžiamas dialogas, siekiant įgyvendinti nacionalinius teisinių ir valdymo reformų procesus ir skatinti miškotvarką bei šalinti vidaus veiksnius, kuriais prisidedama prie miškų naikinimo.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Siekdama užtikrinti, kad dėl šio reglamento vykdymo užtikrinimo nebūtų pernelyg varžoma ar trikdoma prekyba, ypač su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, Komisija teikia konkrečią administracinę paramą ir paramą pajėgumams ugdyti trečiųjų šalių vyriausybėms, vietos valdžios institucijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant profesines sąjungas, ir gamintojams, ypač smulkiesiems, kad šiems subjektams būtų lengviau laikytis šiame reglamente nustatytų administracinių reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Siekdama užtikrinti, kad dėl šio reglamento vykdymo užtikrinimo nebūtų pernelyg varžoma ar trikdoma prekyba, ypač su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, Komisija teikia konkrečią administracinę paramą ir paramą pajėgumams ugdyti trečiųjų šalių vyriausybėms, vietos valdžios institucijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant profesines sąjungas, ir gamintojams, ypač smulkiesiems, kad šiems subjektams būtų lengviau laikytis šiame reglamente nustatytų administracinių reikalavimų.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Partnerystėmis ir bendradarbiavimu skatinama plėtoti integruotus žemėtvarkos procesus, priimti atitinkamus teisės aktus, teikti fiskalines paskatas ir imtis kitų susijusių priemonių, kad būtų: gerinamas miškų ir biologinės įvairovės išsaugojimas, miškai būtų tvarkomi tvariai ir jie būtų atkuriami, būtų kovojama su miškų ir pažeidžiamų ekosistemų pertvarkymu į 
  kitus
  žemės
  naudojimo būdus
  , būtų optimizuota nauda kraštovaizdžiui, užtikrintos teisės naudotis žeme, būtų didinamas žemės ūkio našumas ir konkurencingumas, tiekimo grandinės būtų skaidrios, būtų stiprinamos nuo miškų priklausomų bendruomenių, įskaitant smulkius ūkininkus, čiabuvių ir vietos bendruomenes, teisės ir visuomenei būtų užtikrinta prieiga prie miškų valdymo dokumentų ir kitos svarbios informacijos. | 3.   Partnerystėmis ir bendradarbiavimu skatinama plėtoti integruotus žemėtvarkos procesus, priimti atitinkamus teisės aktus,
  įskaitant įvairių suinteresuotųjų subjektų procesus, siekiant nustatyti atitinkamų teisės aktų taikymo sritį,
  teikti fiskalines
  ar komercines
  paskatas ir imtis kitų susijusių priemonių, kad būtų: gerinamas miškų ir biologinės įvairovės išsaugojimas, miškai būtų tvarkomi tvariai ir jie būtų atkuriami, būtų kovojama su miškų ir pažeidžiamų ekosistemų pertvarkymu
  į kitu būdu naudojamus
  žemės
  plotus
  , būtų optimizuota nauda kraštovaizdžiui, užtikrintos teisės naudotis žeme, būtų didinamas žemės ūkio našumas ir konkurencingumas, tiekimo grandinės būtų skaidrios
  ir atsekamos, būtų apsaugomos nuosavybės, žemės valdymo ir prieigos prie žemės teisės, įskaitant vietos ir čiabuvių bendruomenių teises į naudojimąsi žeme ir teisę duoti laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą arba jo neduoti
  , būtų stiprinamos nuo miškų priklausomų bendruomenių,
  kurios priklauso nuo miškų,
  įskaitant smulkius ūkininkus, čiabuvių
  tautas
  ir vietos bendruomenes, teisės
  , būtų stiprinamos nacionalinės valdymo ir teisėsaugos sistemos
  ir visuomenei būtų užtikrinta prieiga prie miškų valdymo dokumentų ir kitos svarbios informacijos.
  Komisija siekia integruoti žemės ir žemės naudojimo teisių stebėseną į ES observatoriją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Partnerystėmis ir bendradarbiavimu skatinama plėtoti integruotus žemėtvarkos procesus, priimti atitinkamus teisės aktus, teikti fiskalines paskatas ir imtis kitų susijusių priemonių, kad būtų: gerinamas miškų ir biologinės įvairovės išsaugojimas, miškai būtų tvarkomi tvariai ir jie būtų atkuriami, būtų kovojama su miškų ir pažeidžiamų ekosistemų pertvarkymu į 
  kitus
  žemės
  naudojimo būdus
  , būtų optimizuota nauda kraštovaizdžiui, užtikrintos teisės naudotis žeme, būtų didinamas žemės ūkio našumas ir konkurencingumas, tiekimo grandinės būtų skaidrios, būtų stiprinamos nuo miškų priklausomų bendruomenių, įskaitant smulkius ūkininkus, čiabuvių ir vietos bendruomenes, teisės ir visuomenei būtų užtikrinta prieiga prie miškų valdymo dokumentų ir kitos svarbios informacijos.

3.   Partnerystėmis ir bendradarbiavimu skatinama plėtoti integruotus žemėtvarkos procesus, priimti atitinkamus teisės aktus,
  įskaitant įvairių suinteresuotųjų subjektų procesus, siekiant nustatyti atitinkamų teisės aktų taikymo sritį,
  teikti fiskalines
  ar komercines
  paskatas ir imtis kitų susijusių priemonių, kad būtų: gerinamas miškų ir biologinės įvairovės išsaugojimas, miškai būtų tvarkomi tvariai ir jie būtų atkuriami, būtų kovojama su miškų ir pažeidžiamų ekosistemų pertvarkymu
  į kitu būdu naudojamus
  žemės
  plotus
  , būtų optimizuota nauda kraštovaizdžiui, užtikrintos teisės naudotis žeme, būtų didinamas žemės ūkio našumas ir konkurencingumas, tiekimo grandinės būtų skaidrios
  ir atsekamos, būtų apsaugomos nuosavybės, žemės valdymo ir prieigos prie žemės teisės, įskaitant vietos ir čiabuvių bendruomenių teises į naudojimąsi žeme ir teisę duoti laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą arba jo neduoti
  , būtų stiprinamos nuo miškų priklausomų bendruomenių,
  kurios priklauso nuo miškų,
  įskaitant smulkius ūkininkus, čiabuvių
  tautas
  ir vietos bendruomenes, teisės
  , būtų stiprinamos nacionalinės valdymo ir teisėsaugos sistemos
  ir visuomenei būtų užtikrinta prieiga prie miškų valdymo dokumentų ir kitos svarbios informacijos.
  Komisija siekia integruoti žemės ir žemės naudojimo teisių stebėseną į ES observatoriją.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 4 dalis

28 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dalyvauja tarptautinėse dvišalėse ir daugiašalėse diskusijose dėl politikos ir veiksmų, skirtų stabdyti miškų naikinimą
  ir
  alinimą, be kita ko, daugiašaliuose forumuose, tokiuose kaip Biologinės įvairovės konvencija, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų kovos su dykumėjimu konvencija, Jungtinių Tautų Aplinkos asamblėja, Jungtinių Tautų Miškų forumas, Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, Pasaulio prekybos organizacija, G 7 ir G 20. Tokia dalyvavimo veikla taip pat apima skatinimą pereiti prie tvarios žemės ūkio gamybos ir tvarios miškotvarkos, taip pat skaidrių ir tvarių tiekimo grandinių kūrimą, taip pat tolesnes pastangas nustatyti, kokie patikimi standartai ir apibrėžtys užtikrintų aukštą miškų ekosistemų apsaugos lygį, ir dėl jų susitarti. | 4.   Komisija dalyvauja tarptautinėse dvišalėse ir daugiašalėse diskusijose dėl politikos ir veiksmų, skirtų stabdyti miškų naikinimą
  , miškų
  alinimą
  ir miškų pertvarkymą
  , be kita ko, daugiašaliuose forumuose, tokiuose kaip Biologinės įvairovės konvencija, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų kovos su dykumėjimu konvencija, Jungtinių Tautų Aplinkos asamblėja, Jungtinių Tautų Miškų forumas, Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, Pasaulio prekybos organizacija, G 7 ir G 20. Tokia dalyvavimo veikla taip pat apima skatinimą pereiti prie tvarios žemės ūkio gamybos ir tvarios miškotvarkos, taip pat skaidrių ir tvarių tiekimo grandinių kūrimą, taip pat tolesnes pastangas nustatyti, kokie patikimi standartai ir apibrėžtys užtikrintų aukštą miškų
  ir kitų natūralių ekosistemų ir susijusių žmogaus teisių
  apsaugos lygį, ir dėl jų susitarti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija dalyvauja tarptautinėse dvišalėse ir daugiašalėse diskusijose dėl politikos ir veiksmų, skirtų stabdyti miškų naikinimą
  ir
  alinimą, be kita ko, daugiašaliuose forumuose, tokiuose kaip Biologinės įvairovės konvencija, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų kovos su dykumėjimu konvencija, Jungtinių Tautų Aplinkos asamblėja, Jungtinių Tautų Miškų forumas, Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, Pasaulio prekybos organizacija, G 7 ir G 20. Tokia dalyvavimo veikla taip pat apima skatinimą pereiti prie tvarios žemės ūkio gamybos ir tvarios miškotvarkos, taip pat skaidrių ir tvarių tiekimo grandinių kūrimą, taip pat tolesnes pastangas nustatyti, kokie patikimi standartai ir apibrėžtys užtikrintų aukštą miškų ekosistemų apsaugos lygį, ir dėl jų susitarti.

4.   Komisija dalyvauja tarptautinėse dvišalėse ir daugiašalėse diskusijose dėl politikos ir veiksmų, skirtų stabdyti miškų naikinimą
  , miškų
  alinimą
  ir miškų pertvarkymą
  , be kita ko, daugiašaliuose forumuose, tokiuose kaip Biologinės įvairovės konvencija, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų kovos su dykumėjimu konvencija, Jungtinių Tautų Aplinkos asamblėja, Jungtinių Tautų Miškų forumas, Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, Pasaulio prekybos organizacija, G 7 ir G 20. Tokia dalyvavimo veikla taip pat apima skatinimą pereiti prie tvarios žemės ūkio gamybos ir tvarios miškotvarkos, taip pat skaidrių ir tvarių tiekimo grandinių kūrimą, taip pat tolesnes pastangas nustatyti, kokie patikimi standartai ir apibrėžtys užtikrintų aukštą miškų
  ir kitų natūralių ekosistemų ir susijusių žmogaus teisių
  apsaugos lygį, ir dėl jų susitarti.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kompetentingos institucijos stropiai ir nešališkai įvertina pagrįstus skundus ir imasi būtinų veiksmų, įskaitant veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras ir klausymus, siekdamos nustatyti galimus šio reglamento nuostatų pažeidimus ir, jei reikia, nustato laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, kad atitinkamos prekės ir produktai, dėl kurių vyksta tyrimas, negalėtų būti pateikiami arba tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos. | 2.   Kompetentingos institucijos
  , nepagrįstai nedelsdamos,
  stropiai ir nešališkai įvertina pagrįstus skundus ir imasi būtinų veiksmų, įskaitant veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras ir klausymus, siekdamos nustatyti galimus šio reglamento nuostatų pažeidimus ir, jei reikia, nustato laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, kad atitinkamos prekės ir produktai, dėl kurių vyksta tyrimas, negalėtų būti pateikiami arba tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos
  , taip pat praneša Komisijai apie nustatytas priemones
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kompetentingos institucijos stropiai ir nešališkai įvertina pagrįstus skundus ir imasi būtinų veiksmų, įskaitant veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras ir klausymus, siekdamos nustatyti galimus šio reglamento nuostatų pažeidimus ir, jei reikia, nustato laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, kad atitinkamos prekės ir produktai, dėl kurių vyksta tyrimas, negalėtų būti pateikiami arba tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos.

2.   Kompetentingos institucijos
  , nepagrįstai nedelsdamos,
  stropiai ir nešališkai įvertina pagrįstus skundus ir imasi būtinų veiksmų, įskaitant veiklos vykdytojų ir prekiautojų patikras ir klausymus, siekdamos nustatyti galimus šio reglamento nuostatų pažeidimus ir, jei reikia, nustato laikinąsias priemones pagal 21 straipsnį, kad atitinkamos prekės ir produktai, dėl kurių vyksta tyrimas, negalėtų būti pateikiami arba tiekiami Sąjungos rinkai arba eksportuojami iš jos
  , taip pat praneša Komisijai apie nustatytas priemones
  .

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 3 pastraipa

29 straipsnio 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nedelsdama ir laikydamasi nacionalinės teisės aktų atitinkamų nuostatų, kompetentinga institucija praneša straipsnio 1 dalyje nurodytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pateikusiems jai
  pastebėjimus
  , apie savo sprendimą
  patenkinti
  arba atmesti prašymą imtis veiksmų ir pateikia tokio sprendimo motyvus. | 3.   Nedelsdama ir laikydamasi nacionalinės teisės aktų atitinkamų nuostatų,
  per 30 dienų nuo pagrįsto skundo gavimo,
  kompetentinga institucija praneša straipsnio 1 dalyje nurodytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pateikusiems jau
  pagrįstą skundą
  , apie
  jų pagrįsto skundo įvertinimą pagal 2 dalį ir
  savo sprendimą
  priimti
  arba atmesti prašymą imtis veiksmų ir pateikia tokio sprendimo motyvus.
  Jeigu imamasi tolesnių veiksmų pagal 2 dalį, kompetentinga institucija nepagrįstai nedelsdama informuoja fizinius ar juridinius asmenis apie priemonių, kurių reikia imtis, pobūdį ir tvarkaraštį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Nedelsdama ir laikydamasi nacionalinės teisės aktų atitinkamų nuostatų, kompetentinga institucija praneša straipsnio 1 dalyje nurodytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pateikusiems jai
  pastebėjimus
  , apie savo sprendimą
  patenkinti
  arba atmesti prašymą imtis veiksmų ir pateikia tokio sprendimo motyvus.

3.   Nedelsdama ir laikydamasi nacionalinės teisės aktų atitinkamų nuostatų,
  per 30 dienų nuo pagrįsto skundo gavimo,
  kompetentinga institucija praneša straipsnio 1 dalyje nurodytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pateikusiems jau
  pagrįstą skundą
  , apie
  jų pagrįsto skundo įvertinimą pagal 2 dalį ir
  savo sprendimą
  priimti
  arba atmesti prašymą imtis veiksmų ir pateikia tokio sprendimo motyvus.
  Jeigu imamasi tolesnių veiksmų pagal 2 dalį, kompetentinga institucija nepagrįstai nedelsdama informuoja fizinius ar juridinius asmenis apie priemonių, kurių reikia imtis, pobūdį ir tvarkaraštį.

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 3 a dalis (nauja)

29 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Siekdama palengvinti šalių gamintojų, ypač vietos bendruomenių, fizinių ar juridinių asmenų pagrįstų skundų perdavimą, Komisija nustato centralizuotą komunikacijos procedūrą, pagal kurią tie skundai perduodami atitinkamoms valstybėms narėms. Ta procedūra papildoma kompetentingų institucijų nustatyta procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Siekdama palengvinti šalių gamintojų, ypač vietos bendruomenių, fizinių ar juridinių asmenų pagrįstų skundų perdavimą, Komisija nustato centralizuotą komunikacijos procedūrą, pagal kurią tie skundai perduodami atitinkamoms valstybėms narėms. Ta procedūra papildoma kompetentingų institucijų nustatyta procedūra.

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 3 b dalis (nauja)

29 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Valstybės narės numato priemones, kuriomis siekia apsaugoti fizinių ar juridinių asmenų, kurie pateikia pagrįstus skundus arba atlieka tyrimus, siekdami patikrinti, kaip veiklos vykdytojai ar prekiautojai laikosi šio reglamento nuostatų, tapatybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Valstybės narės numato priemones, kuriomis siekia apsaugoti fizinių ar juridinių asmenų, kurie pateikia pagrįstus skundus arba atlieka tyrimus, siekdami patikrinti, kaip veiklos vykdytojai ar prekiautojai laikosi šio reglamento nuostatų, tapatybę.

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 a dalis (nauja)

30 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galimybė kreiptis į teismą arba kitą nepriklausomą ir nešališką viešąją įstaigą pagal 1 dalį turi būti sąžininga, teisinga, savalaikė ir ne pernelyg brangi ir ja turi būti užtikrinamos tinkamos ir veiksmingos teisių gynimo priemonės, įskaitant, kai taikytina, teismo draudimo priemones. Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta teisė gauti praktinio pobūdžio informaciją apie teisę pateikti administracinį skundą ir pareikšti ieškinį teisme. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Galimybė kreiptis į teismą arba kitą nepriklausomą ir nešališką viešąją įstaigą pagal 1 dalį turi būti sąžininga, teisinga, savalaikė ir ne pernelyg brangi ir ja turi būti užtikrinamos tinkamos ir veiksmingos teisių gynimo priemonės, įskaitant, kai taikytina, teismo draudimo priemones. Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta teisė gauti praktinio pobūdžio informaciją apie teisę pateikti administracinį skundą ir pareikšti ieškinį teisme.

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalis

31 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 36 straipsnio 2 dalyje nustatytos datos Komisija sukuria ir vėliau tvarko informacinę sistemą (registrą), kurioje saugomi pagal 4 straipsnio 2 dalį pateikti deramo patikrinimo pareiškimai. | 1.   Iki 36 straipsnio 2 dalyje nustatytos datos Komisija sukuria ir vėliau tvarko informacinę sistemą (registrą), kurioje saugomi pagal 4 straipsnio 2 dalį pateikti deramo patikrinimo pareiškimai
  ir 23 straipsnyje nurodytas pažeidimą padariusių veiklos vykdytojų ir prekybininkų sąrašas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Iki 36 straipsnio 2 dalyje nustatytos datos Komisija sukuria ir vėliau tvarko informacinę sistemą (registrą), kurioje saugomi pagal 4 straipsnio 2 dalį pateikti deramo patikrinimo pareiškimai.

1.   Iki 36 straipsnio 2 dalyje nustatytos datos Komisija sukuria ir vėliau tvarko informacinę sistemą (registrą), kurioje saugomi pagal 4 straipsnio 2 dalį pateikti deramo patikrinimo pareiškimai
  ir 23 straipsnyje nurodytas pažeidimą padariusių veiklos vykdytojų ir prekybininkų sąrašas
  .

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies c punktas

31 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | deramo patikrinimo pareiškimų kontrolės rezultatų registravimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(c)

deramo patikrinimo pareiškimų kontrolės rezultatų registravimas;

| c) | deramo patikrinimo pareiškimų
  ir pritaikytų sankcijų
  kontrolės rezultatų registravimas; |
| --- | --- |

c)

deramo patikrinimo pareiškimų
  ir pritaikytų sankcijų
  kontrolės rezultatų registravimas;

ir pritaikytų sankcijų

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 4 dalis

31 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija prieigą prie tos informacinės sistemos suteikia muitinei, kompetentingoms institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams atitinkamai pagal jų pareigas ar prievoles pagal šį reglamentą. | 4.   Komisija prieigą prie tos informacinės sistemos suteikia muitinei, kompetentingoms institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams
  ir (arba) jų teisiniams atstovams ir susijusiems tiekėjams
  atitinkamai pagal jų pareigas ar prievoles pagal šį reglamentą.
  Atitinkami tiekėjai turi teisę susipažinti su visa su jais susijusia informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija prieigą prie tos informacinės sistemos suteikia muitinei, kompetentingoms institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams atitinkamai pagal jų pareigas ar prievoles pagal šį reglamentą.

4.   Komisija prieigą prie tos informacinės sistemos suteikia muitinei, kompetentingoms institucijoms, veiklos vykdytojams ir prekiautojams
  ir (arba) jų teisiniams atstovams ir susijusiems tiekėjams
  atitinkamai pagal jų pareigas ar prievoles pagal šį reglamentą.
  Atitinkami tiekėjai turi teisę susipažinti su visa su jais susijusia informacija.

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 5 dalis

31 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   
  Laikydamasi
  ES atvirų duomenų politikos, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/1024 (51), Komisija suteikia plačiajai visuomenei prieigą prie visų informacijos sistemos anoniminių duomenų rinkinių atviru ir kompiuteriu skaitomu formatu, kuriuo užtikrinamas sąveikumas, pakartotinis naudojimas ir prieinamumas. | 5.   
  Nepažeisdama 23 straipsnio nuostatų ir laikydamasi
  ES atvirų duomenų politikos, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/1024 (51), Komisija suteikia plačiajai visuomenei prieigą
  , išskyrus prieigą prie šio straipsnio 2 dalies e punkte nurodytos informacijos,
  prie visų informacijos sistemos anoniminių duomenų rinkinių atviru ir kompiuteriu skaitomu formatu, kuriuo užtikrinamas sąveikumas, pakartotinis naudojimas ir prieinamumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Laikydamasi
  ES atvirų duomenų politikos, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/1024 (51), Komisija suteikia plačiajai visuomenei prieigą prie visų informacijos sistemos anoniminių duomenų rinkinių atviru ir kompiuteriu skaitomu formatu, kuriuo užtikrinamas sąveikumas, pakartotinis naudojimas ir prieinamumas.

5.   
  Nepažeisdama 23 straipsnio nuostatų ir laikydamasi
  ES atvirų duomenų politikos, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/1024 (51), Komisija suteikia plačiajai visuomenei prieigą
  , išskyrus prieigą prie šio straipsnio 2 dalies e punkte nurodytos informacijos,
  prie visų informacijos sistemos anoniminių duomenų rinkinių atviru ir kompiuteriu skaitomu formatu, kuriuo užtikrinamas sąveikumas, pakartotinis naudojimas ir prieinamumas.

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 dalis

32 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija atlieka pirmą jo peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia
  ataskaitą
  , prie
  kurios
  prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.
  Ataskaitoje visų pirma įvertinamas poreikis ir galimybės
  išplėsti šio reglamento taikymo sritį – į ją įtraukti kitas ekosistemas, įskaitant žemę, kurioje yra daug anglies sankaupų, ir biologinės įvairovės atžvilgiu vertingą žemę, pavyzdžiui, pievas, durpynus ir pelkes, taip pat
  kitas prekes
  . | 1.   
  Įsigaliojus šiam reglamentui, Komisija nuolat peržiūri jo taikymą. Komisija: |
| | a) | ne vėliau kaip ... [LB: įrašyti datą – vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  pateikia
  poveikio vertinimą
  , prie
  kurio
  prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  , kuriuo siekiama
  išplėsti šio reglamento taikymo sritį – į ją įtraukti kitas
  natūralias
  ekosistemas, įskaitant žemę, kurioje yra daug anglies sankaupų, ir biologinės įvairovės atžvilgiu
  labai
  vertingą žemę, pavyzdžiui, pievas, durpynus ir pelkes, taip pat
  miškus ir kitą miškingą žemę, laikantis 2 straipsnyje nurodytos galutinės datos ir apibrėžčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija atlieka pirmą jo peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia
  ataskaitą
  , prie
  kurios
  prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.
  Ataskaitoje visų pirma įvertinamas poreikis ir galimybės
  išplėsti šio reglamento taikymo sritį – į ją įtraukti kitas ekosistemas, įskaitant žemę, kurioje yra daug anglies sankaupų, ir biologinės įvairovės atžvilgiu vertingą žemę, pavyzdžiui, pievas, durpynus ir pelkes, taip pat
  kitas prekes
  .

1.   
  Įsigaliojus šiam reglamentui, Komisija nuolat peržiūri jo taikymą. Komisija:

a)

a)

ne vėliau kaip ... [LB: įrašyti datą – vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  pateikia
  poveikio vertinimą
  , prie
  kurio
  prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  , kuriuo siekiama
  išplėsti šio reglamento taikymo sritį – į ją įtraukti kitas
  natūralias
  ekosistemas, įskaitant žemę, kurioje yra daug anglies sankaupų, ir biologinės įvairovės atžvilgiu
  labai
  vertingą žemę, pavyzdžiui, pievas, durpynus ir pelkes, taip pat
  miškus ir kitą miškingą žemę, laikantis 2 straipsnyje nurodytos galutinės datos ir apibrėžčių;

ne vėliau kaip ... [LB: įrašyti datą – vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]

poveikio vertinimą

kurio

, kuriuo siekiama

natūralias

labai

miškus ir kitą miškingą žemę, laikantis 2 straipsnyje nurodytos galutinės datos ir apibrėžčių;

| b) | ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] įvertina: |
| --- | --- |

b)

b)

ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] įvertina:

ne vėliau kaip ... [LB: [įrašyti datą – dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] įvertina:

| | i) | poreikį ir galimybes išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant kitas prekes ir produktus, visų pirma papildomus produktus, gautus iš I priede išvardytų prekių, taip pat papildomas prekes ir produktus, konkrečiai – cukranendres, etanolį ir kasybos produktus, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

poreikį ir galimybes išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant kitas prekes ir produktus, visų pirma papildomus produktus, gautus iš I priede išvardytų prekių, taip pat papildomas prekes ir produktus, konkrečiai – cukranendres, etanolį ir kasybos produktus,

poreikį ir galimybes išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant kitas prekes ir produktus, visų pirma papildomus produktus, gautus iš I priede išvardytų prekių, taip pat papildomas prekes ir produktus, konkrečiai – cukranendres, etanolį ir kasybos produktus,

| | ii) | reglamento
  poveikį
  ūkininkams, visų pirma smulkiesiems ūkininkams,
  čiabuvių tautoms
  ir vietos bendruomenėms, taip pat ar reikia teikti daugiau pagalbos
  , kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių ir kad smulkieji ūkininkai laikytųsi šio reglamento reikalavimų, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

reglamento
  poveikį
  ūkininkams, visų pirma smulkiesiems ūkininkams,
  čiabuvių tautoms
  ir vietos bendruomenėms, taip pat ar reikia teikti daugiau pagalbos
  , kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių ir kad smulkieji ūkininkai laikytųsi šio reglamento reikalavimų,

poveikį

čiabuvių tautoms

, kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių ir kad smulkieji ūkininkai laikytųsi šio reglamento reikalavimų,

| | iii) | poreikį ir galimybes imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, visų pirma taikomų mažiausiai išsivysčiusioms šalims, patiriančioms itin didelį šio reglamento poveikį, ir šalims, kurios nustatytos kaip standartinės ar didelės rizikos šalys, kurios padėtų pasiekti šio reglamento tikslus; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

poreikį ir galimybes imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, visų pirma taikomų mažiausiai išsivysčiusioms šalims, patiriančioms itin didelį šio reglamento poveikį, ir šalims, kurios nustatytos kaip standartinės ar didelės rizikos šalys, kurios padėtų pasiekti šio reglamento tikslus;

poreikį ir galimybes imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, visų pirma taikomų mažiausiai išsivysčiusioms šalims, patiriančioms itin didelį šio reglamento poveikį, ir šalims, kurios nustatytos kaip standartinės ar didelės rizikos šalys, kurios padėtų pasiekti šio reglamento tikslus;

| c) | per vienus metus nuo [būsimos Direktyvos dėl įmonių išsamaus tvarumo patikrinimo] priėmimo išnagrinėja, ar reikia kokių nors gairių siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą ir užtikrinti šio reglamento ir [būsimos direktyvos dėl išsamaus įmonių tvarumo patikrinimo] suderinamumą bei išvengti nereikalingos administracinės naštos. |
| --- | --- |

c)

c)

per vienus metus nuo [būsimos Direktyvos dėl įmonių išsamaus tvarumo patikrinimo] priėmimo išnagrinėja, ar reikia kokių nors gairių siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą ir užtikrinti šio reglamento ir [būsimos direktyvos dėl išsamaus įmonių tvarumo patikrinimo] suderinamumą bei išvengti nereikalingos administracinės naštos.

per vienus metus nuo [būsimos Direktyvos dėl įmonių išsamaus tvarumo patikrinimo] priėmimo išnagrinėja, ar reikia kokių nors gairių siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą ir užtikrinti šio reglamento ir [būsimos direktyvos dėl išsamaus įmonių tvarumo patikrinimo] suderinamumą bei išvengti nereikalingos administracinės naštos.

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

32 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo įsigaliojimo ir po to bent kas penkerius metus Komisija atlieka bendrą šio reglamento peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, prie kurios prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmojoje ataskaitoje, remiantis konkrečiais tyrimais, visų pirma įvertinama: | Nedarant poveikio pagal 1 dalį numatytoms peržiūroms, Komisija reguliariai atlieka I priedo peržiūrą, siekdama įvertinti, ar tikslinga iš dalies pakeisti ar išplėsti I priede pateiktą atitinkamų produktų sąrašą, siekiant užtikrinti, kad į tą sąrašą būtų įtraukti visi produktai, kuriuose yra atitinkamų prekių, kurie pagaminti šeriant atitinkamomis prekėmis arba kurie buvo pagaminti jas naudojant, išskyrus atvejus, kai šių produktų paklausa daro nedidelį poveikį miškų naikinimui. Peržiūros grindžiamos atitinkamų prekių ir produktų poveikio miškų naikinimui, miškų alinimui ir miškų pertvarkymui vertinimu ir jose atsižvelgiama į vartojimo pokyčius, įskaitant išsamų prekybos modelių pokyčių sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas vertinimą, kuriuos rodo moksliniai duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo įsigaliojimo ir po to bent kas penkerius metus Komisija atlieka bendrą šio reglamento peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, prie kurios prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmojoje ataskaitoje, remiantis konkrečiais tyrimais, visų pirma įvertinama:

Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo įsigaliojimo ir po to bent kas penkerius metus Komisija atlieka bendrą šio reglamento peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, prie kurios prireikus prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Pirmojoje ataskaitoje, remiantis konkrečiais tyrimais, visų pirma įvertinama:

Nedarant poveikio pagal 1 dalį numatytoms peržiūroms, Komisija reguliariai atlieka I priedo peržiūrą, siekdama įvertinti, ar tikslinga iš dalies pakeisti ar išplėsti I priede pateiktą atitinkamų produktų sąrašą, siekiant užtikrinti, kad į tą sąrašą būtų įtraukti visi produktai, kuriuose yra atitinkamų prekių, kurie pagaminti šeriant atitinkamomis prekėmis arba kurie buvo pagaminti jas naudojant, išskyrus atvejus, kai šių produktų paklausa daro nedidelį poveikį miškų naikinimui. Peržiūros grindžiamos atitinkamų prekių ir produktų poveikio miškų naikinimui, miškų alinimui ir miškų pertvarkymui vertinimu ir jose atsižvelgiama į vartojimo pokyčius, įskaitant išsamų prekybos modelių pokyčių sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas vertinimą, kuriuos rodo moksliniai duomenys.

Nedarant poveikio pagal 1 dalį numatytoms peržiūroms, Komisija reguliariai atlieka I priedo peržiūrą, siekdama įvertinti, ar tikslinga iš dalies pakeisti ar išplėsti I priede pateiktą atitinkamų produktų sąrašą, siekiant užtikrinti, kad į tą sąrašą būtų įtraukti visi produktai, kuriuose yra atitinkamų prekių, kurie pagaminti šeriant atitinkamomis prekėmis arba kurie buvo pagaminti jas naudojant, išskyrus atvejus, kai šių produktų paklausa daro nedidelį poveikį miškų naikinimui. Peržiūros grindžiamos atitinkamų prekių ir produktų poveikio miškų naikinimui, miškų alinimui ir miškų pertvarkymui vertinimu ir jose atsižvelgiama į vartojimo pokyčius, įskaitant išsamų prekybos modelių pokyčių sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas vertinimą, kuriuos rodo moksliniai duomenys.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 dalies a punktas

32 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | poreikis ir galimybės imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, kurios padėtų pasiekti reglamento tikslus, įskaitant sertifikavimo sistemų pripažinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(a)

(a)

poreikis ir galimybės imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, kurios padėtų pasiekti reglamento tikslus, įskaitant sertifikavimo sistemų pripažinimą;

poreikis ir galimybės imtis papildomų prekybos palengvinimo priemonių, kurios padėtų pasiekti reglamento tikslus, įskaitant sertifikavimo sistemų pripažinimą;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 dalies b punktas

32 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (b) | reglamento poveikis ūkininkams, visų pirma smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių ir vietos bendruomenėms, taip pat ar reikia teikti daugiau pagalbos, kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(b)

(b)

reglamento poveikis ūkininkams, visų pirma smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių ir vietos bendruomenėms, taip pat ar reikia teikti daugiau pagalbos, kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių.

reglamento poveikis ūkininkams, visų pirma smulkiesiems ūkininkams, čiabuvių ir vietos bendruomenėms, taip pat ar reikia teikti daugiau pagalbos, kad būtų pereita prie tvarių tiekimo grandinių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 3 dalis

32 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Nedarant poveikio bendrai peržiūrai pagal 1 dalį, pirmąją I priedo peržiūrą Komisija atlieka per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo, o vėliau reguliariai, siekdama įvertinti, ar tikslinga iš dalies pakeisti ar išplėsti I priede pateiktą atitinkamų produktų sąrašą, siekiant užtikrinti, kad į tą sąrašą būtų įtraukti visi produktai, kuriuose yra, kurie buvo šeriami ar buvo pagaminti naudojant atitinkamas prekes, išskyrus atvejus, kai tų produktų paklausa daro nedidelį poveikį miškų naikinimui. Peržiūros grindžiamos atitinkamų prekių ir produktų poveikio miškų naikinimui ir miškų alinimui vertinimu ir jose atsižvelgiama į vartojimo pokyčius, kuriuos rodo moksliniai duomenys. | 3.   
  Komisija nuolat stebi šio reglamento poveikį tokiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams, kaip smulkieji ūkininkai, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės, ypač trečiosiose šalyse, o ypatingą dėmesį teikia moterų padėčiai. Stebėsena grindžiama moksline ir skaidria metodika, o ją taikant atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų teikiamą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Nedarant poveikio bendrai peržiūrai pagal 1 dalį, pirmąją I priedo peržiūrą Komisija atlieka per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo, o vėliau reguliariai, siekdama įvertinti, ar tikslinga iš dalies pakeisti ar išplėsti I priede pateiktą atitinkamų produktų sąrašą, siekiant užtikrinti, kad į tą sąrašą būtų įtraukti visi produktai, kuriuose yra, kurie buvo šeriami ar buvo pagaminti naudojant atitinkamas prekes, išskyrus atvejus, kai tų produktų paklausa daro nedidelį poveikį miškų naikinimui. Peržiūros grindžiamos atitinkamų prekių ir produktų poveikio miškų naikinimui ir miškų alinimui vertinimu ir jose atsižvelgiama į vartojimo pokyčius, kuriuos rodo moksliniai duomenys.

3.   
  Komisija nuolat stebi šio reglamento poveikį tokiems pažeidžiamiems suinteresuotiesiems subjektams, kaip smulkieji ūkininkai, čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės, ypač trečiosiose šalyse, o ypatingą dėmesį teikia moterų padėčiai. Stebėsena grindžiama moksline ir skaidria metodika, o ją taikant atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų teikiamą informaciją.

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 3 a dalis (nauja)

32 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija nuolat stebi į šio reglamento taikymo sritį patenkančių produktų ir prekių prekybos modelių pokyčius. Jei nustatoma, kad prekybos modelio pokyčiai neturi pakankamai pagrįstos priežasties ar kito ekonominio pagrindo kaip tik šiame reglamente nustatytų įpareigojimų apėjimas, įskaitant tų produktų ir prekių pakeitimą kitais produktais ir prekėmis, kurie neįtraukti į I priede pateiktą produktų ir prekių sąrašą, tačiau pasižymi panašiomis pačiomis savybėmis, tai turi būti laikoma apėjimo praktika. Suinteresuotieji subjektai gali pranešti Komisijai apie bet kokį numanomą apėjimą, o Komisija nagrinėja visus suinteresuotojo subjekto pateiktus pagrįstus prašymus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija nuolat stebi į šio reglamento taikymo sritį patenkančių produktų ir prekių prekybos modelių pokyčius. Jei nustatoma, kad prekybos modelio pokyčiai neturi pakankamai pagrįstos priežasties ar kito ekonominio pagrindo kaip tik šiame reglamente nustatytų įpareigojimų apėjimas, įskaitant tų produktų ir prekių pakeitimą kitais produktais ir prekėmis, kurie neįtraukti į I priede pateiktą produktų ir prekių sąrašą, tačiau pasižymi panašiomis pačiomis savybėmis, tai turi būti laikoma apėjimo praktika. Suinteresuotieji subjektai gali pranešti Komisijai apie bet kokį numanomą apėjimą, o Komisija nagrinėja visus suinteresuotojo subjekto pateiktus pagrįstus prašymus.

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 4 dalis

32 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Atlikusi 3 dalyje nustatytą peržiūrą, Komisija gali
  priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad
  iš dalies pakeistų I priedą ir įtrauktų atitinkamus produktus, kuriuose yra arba kurie pagaminti naudojant atitinkamas prekes
  . | 4.   
  Atlikus bet kurias 1–4 dalyse nurodytas peržiūras, Komisijai suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad
  papildytų I priede pateiktą sąrašą, arba prireikus pateiktų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Atlikusi 3 dalyje nustatytą peržiūrą, Komisija gali
  priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad
  iš dalies pakeistų I priedą ir įtrauktų atitinkamus produktus, kuriuose yra arba kurie pagaminti naudojant atitinkamas prekes
  .

4.   
  Atlikus bet kurias 1–4 dalyse nurodytas peržiūras, Komisijai suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus pagal 33 straipsnį, kad
  papildytų I priede pateiktą sąrašą, arba prireikus pateiktų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas
  .

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 4 dalis

33 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės
  suinteresuotaisiais subjektais ir
  paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės
  suinteresuotaisiais subjektais ir
  paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 a straipsnis (naujas)

35 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 35a straipsnis |
| | Direktyvos 2003/35/EB dalinis pakeitimas |
| | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/35/EB

   (1a)

  I priedas pakeičiamas įterpiant šį punktą:










  ga) | [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010] 14 straipsnio 3 dalis

   (*1)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

35a straipsnis

35a straipsnis

Direktyvos 2003/35/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 2003/35/EB dalinis pakeitimas

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/35/EB

   (1a)

  I priedas pakeičiamas įterpiant šį punktą:

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/35/EB

1a

I priedas pakeičiamas įterpiant šį punktą:

ga)

ga)

[Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010] 14 straipsnio 3 dalis

   (*1)

  .

[Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl tam tikrų su miškų naikinimu ir alinimu siejamų prekių ir produktų tiekimo Sąjungos rinkai ir jų eksporto iš Sąjungos, kuriuo panaikinimas Reglamentas (ES) Nr. 995/2010] 14 straipsnio 3 dalis

*1

.

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 3 dalis

36 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Veiklos vykdytojams, kurie yra
  mikroįmonės

   (53), įsteigtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., 2 dalyje nurodyti straipsniai taikomi praėjus 24 mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, išskyrus produktus, kuriems taikomas Reglamento (ES) Nr. 995/2010 priedas. | 3.   Veiklos vykdytojams, kurie yra
  labai mažos ir mažosios įmonės

   (53), įsteigtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., 2 dalyje nurodyti straipsniai taikomi praėjus 24 mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, išskyrus produktus, kuriems taikomas Reglamento (ES) Nr. 995/2010 priedas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Veiklos vykdytojams, kurie yra
  mikroįmonės

   (53), įsteigtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., 2 dalyje nurodyti straipsniai taikomi praėjus 24 mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, išskyrus produktus, kuriems taikomas Reglamento (ES) Nr. 995/2010 priedas.

3.   Veiklos vykdytojams, kurie yra
  labai mažos ir mažosios įmonės

   (53), įsteigtos iki 2020 m. gruodžio 31 d., 2 dalyje nurodyti straipsniai taikomi praėjus 24 mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, išskyrus produktus, kuriems taikomas Reglamento (ES) Nr. 995/2010 priedas.

Pakeitimai 237 ir 246

Pakeitimai 237 ir 246

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedas

I priedas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Galvijai | ex 0102 Gyvi galvijai
  ex 0201 Galvijų mėsa, šviežia arba atšaldyta
  ex 0202 Galvijų mėsa, užšaldyta
  ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti
  ex 0206 22 Galvijų kepenys, užšaldytos
  ex 0206 29 Galvijų valgomieji subproduktai (išskyrus liežuvius ir kepenis), užšaldyti
  ex 4101 Žaliavinės galvijų odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą arba toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės
  ex 4104 Galvijų odos, raugintos arba krastas, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos
  ex 4107 Išdirbtos galvijų odos, toliau apdorotos po rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į pergamentą, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės |
| --- | --- |
| Kakava | 1801 00 00 Kakavos pupelės, sveikos arba smulkintos, žalios arba skrudintos
  1802 00 00 Kakavos lukštai, išaižos, luobelės ir kitos kakavos atliekos
  1803 Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti riebalai
  1804 00 00 Kakavos sviestas, riebalai ir aliejus
  1805 00 00 Kakavos milteliai, į kuriuos nepridėta cukraus arba kitų saldiklių
  1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos |
| Kava | 0901 Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su kofeinu; kavos išaižos ir luobelės; kavos pakaitalai, turintys bet kokį kiekį kavos |
| Aliejinės palmės | 1511 Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti
  1207 10 Palmių riešutai ir jų branduoliai
  1513 21 Neapdorotas palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos
  1513 29 Palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotą aliejų)
  2306 60 Išspaudos ir kitos kietos palmių riešutų arba palmių branduolių aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |
| Sojos | 1201 Sojos, smulkintos arba nesmulkintos
  1208 10 Sojų miltai ir rupiniai
  1507 Sojų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti
  2304 Išspaudos ir kitos kietos sojų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |
| Mediena | 4401 Malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių arba panašų pavidalą; medienos skiedros arba smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą
  4403 Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta
  4406 Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai
  4407 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais
  4408 Lakštinė faneruotė (įskaitant gautą drožiant sluoksniuotąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesujungta galais
  4409 Mediena (įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdrožomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos sąlaidomis, briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai bet kurios briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais
  4410 Drožlių plokštės, orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais
  4411 Plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis
  4412 Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena
  4413 00 00 Tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentelių arba profilių pavidalą
  4414 00 Mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai
  4415 Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai
  (Neįskaitant pakavimui skirtų medžiagų, kurios naudojamos išimtinai kaip pakavimo medžiagos prilaikyti, apsaugoti ar gabenti rinkai pateiktą produktą.)
  4416 00 00 Medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilių gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus
  4418 Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grindų skydus, malksnas ir skalas
  Plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 47 ir 48 skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ir 9403 90 30 Mediniai baldai
  9406 10 00 Mediniai surenkamieji statiniai |

Galvijai

ex 0102 Gyvi galvijai

ex 0201 Galvijų mėsa, šviežia arba atšaldyta

ex 0202 Galvijų mėsa, užšaldyta

ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti

ex 0206 22 Galvijų kepenys, užšaldytos

ex 0206 29 Galvijų valgomieji subproduktai (išskyrus liežuvius ir kepenis), užšaldyti

ex 4101 Žaliavinės galvijų odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą arba toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės

ex 4104 Galvijų odos, raugintos arba krastas, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos

ex 4107 Išdirbtos galvijų odos, toliau apdorotos po rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į pergamentą, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės

Kakava

1801 00 00 Kakavos pupelės, sveikos arba smulkintos, žalios arba skrudintos

1802 00 00 Kakavos lukštai, išaižos, luobelės ir kitos kakavos atliekos

1803 Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti riebalai

1804 00 00 Kakavos sviestas, riebalai ir aliejus

1805 00 00 Kakavos milteliai, į kuriuos nepridėta cukraus arba kitų saldiklių

1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos

Kava

0901 Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su kofeinu; kavos išaižos ir luobelės; kavos pakaitalai, turintys bet kokį kiekį kavos

Aliejinės palmės

1511 Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

1207 10 Palmių riešutai ir jų branduoliai

1513 21 Neapdorotas palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos

1513 29 Palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotą aliejų)

2306 60 Išspaudos ir kitos kietos palmių riešutų arba palmių branduolių aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

Sojos

1201 Sojos, smulkintos arba nesmulkintos

1208 10 Sojų miltai ir rupiniai

1507 Sojų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

2304 Išspaudos ir kitos kietos sojų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

Mediena

4401 Malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių arba panašų pavidalą; medienos skiedros arba smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą

4403 Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta

4406 Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai

4407 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais

4408 Lakštinė faneruotė (įskaitant gautą drožiant sluoksniuotąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesujungta galais

4409 Mediena (įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdrožomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos sąlaidomis, briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai bet kurios briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais

4410 Drožlių plokštės, orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais

4411 Plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis

4412 Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena

4413 00 00 Tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentelių arba profilių pavidalą

4414 00 Mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai

4415 Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai

(Neįskaitant pakavimui skirtų medžiagų, kurios naudojamos išimtinai kaip pakavimo medžiagos prilaikyti, apsaugoti ar gabenti rinkai pateiktą produktą.)

4416 00 00 Medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilių gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus

4418 Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grindų skydus, malksnas ir skalas

Plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 47 ir 48 skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ir 9403 90 30 Mediniai baldai

9406 10 00 Mediniai surenkamieji statiniai

Pakeitimas

Pakeitimas

| | |
| --- | --- |
| Galvijai | ex 0102 Gyvi galvijai
  ex 0201 Galvijų mėsa, šviežia arba atšaldyta
  ex 0202 Galvijų mėsa, užšaldyta
  ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti
  ex 0206 22 Galvijų kepenys, užšaldytos
  ex 0206 29 Galvijų valgomieji subproduktai (išskyrus liežuvius ir kepenis), užšaldyti


  ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti




  ex 0206 21 Galvijų liežuviai, užšaldyti




  0210 20 Galvijų mėsos, sūdytos, užpiltos sūrymu, džiovintos (vytintos) arba rūkytos




  ex 1602 50 Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš galvijų mėsos ir mėsos subproduktų


  ex 4101 Žaliavinės galvijų odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą arba toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės
  ex 4104 Galvijų odos, raugintos arba krastas, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos
  ex 4107 Išdirbtos galvijų odos, toliau apdorotos po rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į pergamentą, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės |
| Kiaulės | 0103 Gyvos kiaulės




  0203 Kiaulių mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta




  0210 11 Naminių kiaulių kumpiai, mentės ir jų dalys su kaulais




  0210 12 Naminių kiaulių šoninės (su raumenų sluoksneliais) ir jų dalys




  0210 19 Kitos naminių kiaulių mėsos




  0209 10 Kiaulių riebalai be liesos mėsos,




  nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži,




  atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti |
| Avys ir ožkos | 0104 Gyvos avys ir ožkos




  0204 Avių arba ožkų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta |
| Naminiai paukščiai | 0105 Gyvi naminiai paukščiai, t. y.




  Gallus domesticus rūšies paukščiai (vištos ir gaidžiai), antys, žąsys, kalakutai ir perlinės vištos (patarškos)




  0207 Naminių paukščių, nurodytų 0105 pozicijoje, mėsa ir valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba užšaldyti




  0209 90 Naminių paukščių riebalai, nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži, atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti




  0210 99 39 Sūdyta paukštiena




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Paukštienos gaminiai ir konservai |
| Kakava | 1801 00 00 Kakavos pupelės, sveikos arba smulkintos, žalios arba skrudintos
  1802 00 00 Kakavos lukštai, išaižos, luobelės ir kitos kakavos atliekos
  1803 Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti riebalai
  1804 00 00 Kakavos sviestas, riebalai ir aliejus
  1805 00 00 Kakavos milteliai, į kuriuos nepridėta cukraus arba kitų saldiklių
  1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos |
| Kava | 0901 Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su kofeinu; kavos išaižos ir luobelės; kavos pakaitalai, turintys bet kokį kiekį kavos |
| Aliejinės palmės | 1511 Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti
  1207 10 Palmių riešutai ir jų branduoliai
  1513 21 Neapdorotas palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos
  1513 29 Palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotą aliejų)
  2306 60 Išspaudos ir kitos kietos palmių riešutų arba palmių branduolių aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos


  2905 17  1-Dodekanolis (laurilo alkoholis), 1-heksadekanolis (cetilo alkoholis) ir 1-oktadekanolis (stearilo alkoholis)




  2905 45  Alkoholiai; polihidroksiliniai, glicerolis




  2915 70 Palmitino rūgštis, stearino rūgštis, jų druskos ir esteriai




  2915 90  Rūgštys; sočiosios alifatinės monokarboksirūgštys; anhidridai, halogenidai, peroksidai, peroksirūgštys ir halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai, kurie nepriskiriami 2915 pozicijai




  SS kodų grupės ir subpozicijos 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmių aliejaus dariniai ir palmių branduolių aliejaus dariniai |
| Sojos | 1201 Sojos, smulkintos arba nesmulkintos
  1208 10 Sojų miltai ir rupiniai
  1507 Sojų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti
  2304 Išspaudos ir kitos kietos sojų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |
| Kukurūzai | 1005 Kukurūzai




  1102 20 Kukurūzų miltai




  1103 13 Kukurūzų kruopos, rupiniai ir




  granulės




  1103 29 40 Kukurūzų granulės




  1104 19 50 Kitaip perdirbti




  kukurūzų grūdai




  1104 23  Kitaip apdoroti kukurūzų




  grūdai




  1108 12 00 Kukurūzų krakmolas




  1515 21 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos:




  neapdorotas aliejus




  1904 10 10 Paruošti maisto produktai, pagaminti




  išpučiant arba skrudinant kukurūzų grūdus arba




  kukurūzų grūdų produktus




  2302 10 Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo,




  malimo arba kito javų arba




  ankštinių augalų apdorojimo liekanos,




  granuliuotos arba negranuliuotos:




  kukurūzų




  1515 29 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotus)




  2306 90 05 Išspaudos ir kitos kietos kukurūzų gemalų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |
| Mediena | 4401 Malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių arba panašų pavidalą; medienos skiedros arba smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą


  Medžio anglys (įskaitant kevalų arba riešutų anglis), aglomeruotos arba neaglomeruotos (išskyrus medžio anglis, kurios naudojamos kaip vaistai, anglis, sumaišytas su smilkalais, aktyvintas anglis ir spalvotų kreidelių pavidalo anglis)


  4403 Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta
  4406 Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai
  4407 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais
  4408 Lakštinė faneruotė (įskaitant gautą drožiant sluoksniuotąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesujungta galais
  4409 Mediena (įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdrožomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos sąlaidomis, briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai bet kurios briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais
  4410 Drožlių plokštės, orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais
  4411 Plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis
  4412 Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena
  4413 00 00 Tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentelių arba profilių pavidalą
  4414 00 Mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai
  4415 Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai
  (Neįskaitant pakavimui skirtų medžiagų, kurios naudojamos išimtinai kaip pakavimo medžiagos prilaikyti, apsaugoti ar gabenti rinkai pateiktą produktą.)
  4416 00 00 Medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilių gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus
  4418 Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grindų skydus, malksnas ir skalas
  Plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 47 ir 48 skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos)


  4900 Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ir 9403 90 30 Mediniai baldai
  9406 10 00 Mediniai surenkamieji statiniai |
| Kaučiukas | 4001 Gamtinis kaučiukas (guma), balata, gutaperčia, gvajulė, čiklė arba panašūs gamtiniai lipai, pirminių formų arba plokščių, lakštų ar juostelių pavidalo




  4005 Nevulkanizuotas kaučiukas (guma), į kurį primaišyta kitų medžiagų, pirminės formos arba plokščių, lakštų arba juostelių pavidalo




  4006 Kitos formos (pvz., strypai, vamzdžiai ir profiliai) dirbiniai (pvz., diskai ir žiedai) iš nevulkanizuoto kaučiuko (gumos)




  4007 Vulkanizuoto kaučiuko (gumos) siūlai ir kordas (virvės)




  4008 Plokštės, lakštai, juostelės, strypai ir profiliai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą




  4010 Konvejerių juostos, pavarų diržai arba jiems gaminti naudojamas beltingas iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos)




  4011 Naujos pneumatinės guminės padangos (iš kitos gumos)




  4012 Restauruotos arba naudotos pneumatinės guminės padangos; padangos be kamerų (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu, keičiami padangų protektoriai ir padangų juostos, iš gumos




  4013 Guminės kameros




  4015 Drabužiai ir drabužių priedai (įskaitant pirštines), įvairios paskirties, iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą




  4016 Dirbiniai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, nenurodyti kitur 40 skirsnyje




  4017 Kieta guma (pavyzdžiui, ebonitas), visų pavidalų, įskaitant atliekas ir laužą; gaminiai iš kietos gumos |

Galvijai

ex 0102 Gyvi galvijai

ex 0201 Galvijų mėsa, šviežia arba atšaldyta

ex 0202 Galvijų mėsa, užšaldyta

ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti

ex 0206 22 Galvijų kepenys, užšaldytos

ex 0206 29 Galvijų valgomieji subproduktai (išskyrus liežuvius ir kepenis), užšaldyti

ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti

ex 0206 10 Galvijų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti

ex 0206 21 Galvijų liežuviai, užšaldyti

ex 0206 21 Galvijų liežuviai, užšaldyti

0210 20 Galvijų mėsos, sūdytos, užpiltos sūrymu, džiovintos (vytintos) arba rūkytos

0210 20 Galvijų mėsos, sūdytos, užpiltos sūrymu, džiovintos (vytintos) arba rūkytos

ex 1602 50 Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš galvijų mėsos ir mėsos subproduktų

ex 1602 50 Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš galvijų mėsos ir mėsos subproduktų

ex 4101 Žaliavinės galvijų odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą arba toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės

ex 4104 Galvijų odos, raugintos arba krastas, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos

ex 4107 Išdirbtos galvijų odos, toliau apdorotos po rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į pergamentą, be plaukų, skeltinės arba neskeltinės

Kiaulės

Kiaulės

0103 Gyvos kiaulės

0103 Gyvos kiaulės

0203 Kiaulių mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

0203 Kiaulių mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

0210 11 Naminių kiaulių kumpiai, mentės ir jų dalys su kaulais

0210 11 Naminių kiaulių kumpiai, mentės ir jų dalys su kaulais

0210 12 Naminių kiaulių šoninės (su raumenų sluoksneliais) ir jų dalys

0210 12 Naminių kiaulių šoninės (su raumenų sluoksneliais) ir jų dalys

0210 19 Kitos naminių kiaulių mėsos

0210 19 Kitos naminių kiaulių mėsos

0209 10 Kiaulių riebalai be liesos mėsos,

0209 10 Kiaulių riebalai be liesos mėsos,

nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži,

nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži,

atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti

atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti

Avys ir ožkos

Avys ir ožkos

0104 Gyvos avys ir ožkos

0104 Gyvos avys ir ožkos

0204 Avių arba ožkų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

0204 Avių arba ožkų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

Naminiai paukščiai

Naminiai paukščiai

0105 Gyvi naminiai paukščiai, t. y.

0105 Gyvi naminiai paukščiai, t. y.

Gallus domesticus rūšies paukščiai (vištos ir gaidžiai), antys, žąsys, kalakutai ir perlinės vištos (patarškos)

Gallus domesticus rūšies paukščiai (vištos ir gaidžiai), antys, žąsys, kalakutai ir perlinės vištos (patarškos)

0207 Naminių paukščių, nurodytų 0105 pozicijoje, mėsa ir valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba užšaldyti

0207 Naminių paukščių, nurodytų 0105 pozicijoje, mėsa ir valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba užšaldyti

0209 90 Naminių paukščių riebalai, nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži, atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti

0209 90 Naminių paukščių riebalai, nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži, atšaldyti, užšaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti

0210 99 39 Sūdyta paukštiena

0210 99 39 Sūdyta paukštiena

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Paukštienos gaminiai ir konservai

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Paukštienos gaminiai ir konservai

Kakava

1801 00 00 Kakavos pupelės, sveikos arba smulkintos, žalios arba skrudintos

1802 00 00 Kakavos lukštai, išaižos, luobelės ir kitos kakavos atliekos

1803 Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti riebalai

1804 00 00 Kakavos sviestas, riebalai ir aliejus

1805 00 00 Kakavos milteliai, į kuriuos nepridėta cukraus arba kitų saldiklių

1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos

Kava

0901 Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su kofeinu; kavos išaižos ir luobelės; kavos pakaitalai, turintys bet kokį kiekį kavos

Aliejinės palmės

1511 Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

1207 10 Palmių riešutai ir jų branduoliai

1513 21 Neapdorotas palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos

1513 29 Palmių branduolių ir atalių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotą aliejų)

2306 60 Išspaudos ir kitos kietos palmių riešutų arba palmių branduolių aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

2905 17  1-Dodekanolis (laurilo alkoholis), 1-heksadekanolis (cetilo alkoholis) ir 1-oktadekanolis (stearilo alkoholis)

2905 17  1-Dodekanolis (laurilo alkoholis), 1-heksadekanolis (cetilo alkoholis) ir 1-oktadekanolis (stearilo alkoholis)

2905 45  Alkoholiai; polihidroksiliniai, glicerolis

2905 45  Alkoholiai; polihidroksiliniai, glicerolis

2915 70 Palmitino rūgštis, stearino rūgštis, jų druskos ir esteriai

2915 70 Palmitino rūgštis, stearino rūgštis, jų druskos ir esteriai

2915 90  Rūgštys; sočiosios alifatinės monokarboksirūgštys; anhidridai, halogenidai, peroksidai, peroksirūgštys ir halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai, kurie nepriskiriami 2915 pozicijai

2915 90  Rūgštys; sočiosios alifatinės monokarboksirūgštys; anhidridai, halogenidai, peroksidai, peroksirūgštys ir halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai, kurie nepriskiriami 2915 pozicijai

SS kodų grupės ir subpozicijos 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmių aliejaus dariniai ir palmių branduolių aliejaus dariniai

SS kodų grupės ir subpozicijos 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmių aliejaus dariniai ir palmių branduolių aliejaus dariniai

Sojos

1201 Sojos, smulkintos arba nesmulkintos

1208 10 Sojų miltai ir rupiniai

1507 Sojų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

2304 Išspaudos ir kitos kietos sojų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

Kukurūzai

Kukurūzai

1005 Kukurūzai

1005 Kukurūzai

1102 20 Kukurūzų miltai

1102 20 Kukurūzų miltai

1103 13 Kukurūzų kruopos, rupiniai ir

1103 13 Kukurūzų kruopos, rupiniai ir

granulės

granulės

1103 29 40 Kukurūzų granulės

1103 29 40 Kukurūzų granulės

1104 19 50 Kitaip perdirbti

1104 19 50 Kitaip perdirbti

kukurūzų grūdai

kukurūzų grūdai

1104 23  Kitaip apdoroti kukurūzų

1104 23  Kitaip apdoroti kukurūzų

grūdai

grūdai

1108 12 00 Kukurūzų krakmolas

1108 12 00 Kukurūzų krakmolas

1515 21 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos:

1515 21 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos:

neapdorotas aliejus

neapdorotas aliejus

1904 10 10 Paruošti maisto produktai, pagaminti

1904 10 10 Paruošti maisto produktai, pagaminti

išpučiant arba skrudinant kukurūzų grūdus arba

išpučiant arba skrudinant kukurūzų grūdus arba

kukurūzų grūdų produktus

kukurūzų grūdų produktus

2302 10 Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo,

2302 10 Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo,

malimo arba kito javų arba

malimo arba kito javų arba

ankštinių augalų apdorojimo liekanos,

ankštinių augalų apdorojimo liekanos,

granuliuotos arba negranuliuotos:

granuliuotos arba negranuliuotos:

kukurūzų

kukurūzų

1515 29 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotus)

1515 29 Kukurūzų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti (išskyrus neapdorotus)

2306 90 05 Išspaudos ir kitos kietos kukurūzų gemalų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

2306 90 05 Išspaudos ir kitos kietos kukurūzų gemalų aliejaus ekstrahavimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos

Mediena

4401 Malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių arba panašų pavidalą; medienos skiedros arba smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą

Medžio anglys (įskaitant kevalų arba riešutų anglis), aglomeruotos arba neaglomeruotos (išskyrus medžio anglis, kurios naudojamos kaip vaistai, anglis, sumaišytas su smilkalais, aktyvintas anglis ir spalvotų kreidelių pavidalo anglis)

Medžio anglys (įskaitant kevalų arba riešutų anglis), aglomeruotos arba neaglomeruotos (išskyrus medžio anglis, kurios naudojamos kaip vaistai, anglis, sumaišytas su smilkalais, aktyvintas anglis ir spalvotų kreidelių pavidalo anglis)

4403 Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta

4406 Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai

4407 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais

4408 Lakštinė faneruotė (įskaitant gautą drožiant sluoksniuotąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesujungta galais

4409 Mediena (įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdrožomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos sąlaidomis, briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai bet kurios briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais

4410 Drožlių plokštės, orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais

4411 Plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis

4412 Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena

4413 00 00 Tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentelių arba profilių pavidalą

4414 00 Mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai

4415 Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai

(Neįskaitant pakavimui skirtų medžiagų, kurios naudojamos išimtinai kaip pakavimo medžiagos prilaikyti, apsaugoti ar gabenti rinkai pateiktą produktą.)

4416 00 00 Medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilių gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus

4418 Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grindų skydus, malksnas ir skalas

Plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 47 ir 48 skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos)

4900 Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai

4900 Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ir 9403 90 30 Mediniai baldai

9406 10 00 Mediniai surenkamieji statiniai

Kaučiukas

Kaučiukas

4001 Gamtinis kaučiukas (guma), balata, gutaperčia, gvajulė, čiklė arba panašūs gamtiniai lipai, pirminių formų arba plokščių, lakštų ar juostelių pavidalo

4001 Gamtinis kaučiukas (guma), balata, gutaperčia, gvajulė, čiklė arba panašūs gamtiniai lipai, pirminių formų arba plokščių, lakštų ar juostelių pavidalo

4005 Nevulkanizuotas kaučiukas (guma), į kurį primaišyta kitų medžiagų, pirminės formos arba plokščių, lakštų arba juostelių pavidalo

4005 Nevulkanizuotas kaučiukas (guma), į kurį primaišyta kitų medžiagų, pirminės formos arba plokščių, lakštų arba juostelių pavidalo

4006 Kitos formos (pvz., strypai, vamzdžiai ir profiliai) dirbiniai (pvz., diskai ir žiedai) iš nevulkanizuoto kaučiuko (gumos)

4006 Kitos formos (pvz., strypai, vamzdžiai ir profiliai) dirbiniai (pvz., diskai ir žiedai) iš nevulkanizuoto kaučiuko (gumos)

4007 Vulkanizuoto kaučiuko (gumos) siūlai ir kordas (virvės)

4007 Vulkanizuoto kaučiuko (gumos) siūlai ir kordas (virvės)

4008 Plokštės, lakštai, juostelės, strypai ir profiliai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą

4008 Plokštės, lakštai, juostelės, strypai ir profiliai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą

4010 Konvejerių juostos, pavarų diržai arba jiems gaminti naudojamas beltingas iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos)

4010 Konvejerių juostos, pavarų diržai arba jiems gaminti naudojamas beltingas iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos)

4011 Naujos pneumatinės guminės padangos (iš kitos gumos)

4011 Naujos pneumatinės guminės padangos (iš kitos gumos)

4012 Restauruotos arba naudotos pneumatinės guminės padangos; padangos be kamerų (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu, keičiami padangų protektoriai ir padangų juostos, iš gumos

4012 Restauruotos arba naudotos pneumatinės guminės padangos; padangos be kamerų (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu, keičiami padangų protektoriai ir padangų juostos, iš gumos

4013 Guminės kameros

4013 Guminės kameros

4015 Drabužiai ir drabužių priedai (įskaitant pirštines), įvairios paskirties, iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą

4015 Drabužiai ir drabužių priedai (įskaitant pirštines), įvairios paskirties, iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą

4016 Dirbiniai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, nenurodyti kitur 40 skirsnyje

4016 Dirbiniai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, nenurodyti kitur 40 skirsnyje

4017 Kieta guma (pavyzdžiui, ebonitas), visų pavidalų, įskaitant atliekas ir laužą; gaminiai iš kietos gumos

4017 Kieta guma (pavyzdžiui, ebonitas), visų pavidalų, įskaitant atliekas ir laužą; gaminiai iš kietos gumos

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 pastraipos 2 punktas

II priedo 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Suderintos sistemos kodas, laisvos formos aprašymas ir atitinkamos prekės ar produkto (70), kurį veiklos vykdytojas ketina pateikti Sąjungos rinkai, kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Suderintos sistemos kodas, laisvos formos aprašymas ir atitinkamos prekės ar produkto (70), kurį veiklos vykdytojas ketina pateikti Sąjungos rinkai, kiekis;

70

| 2. | Suderintos sistemos kodas, laisvos formos aprašymas
  , įskaitant prekybinį pavadinimą ir, kur taikoma, visą mokslinį pavadinimą,
  ir atitinkamos prekės ar produkto, kurį veiklos vykdytojas ketina pateikti Sąjungos rinkai
  ar iš jos eksportuoti
  , kiekis (70); |
| --- | --- |

2.

Suderintos sistemos kodas, laisvos formos aprašymas
  , įskaitant prekybinį pavadinimą ir, kur taikoma, visą mokslinį pavadinimą,
  ir atitinkamos prekės ar produkto, kurį veiklos vykdytojas ketina pateikti Sąjungos rinkai
  ar iš jos eksportuoti
  , kiekis (70);

, įskaitant prekybinį pavadinimą ir, kur taikoma, visą mokslinį pavadinimą,

ar iš jos eksportuoti

70

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 pastraipos 3 punktas

II priedo 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Gamybos šalis ir
  visi gamybos žemės sklypai, įskaitant
  geografinės vietos nustatymo
  koordinates
  ,
  platumą
  ir
  ilgumą
  . Jeigu produkte ar prekėje yra medžiagų, sudedamųjų dalių ar komponentų, pagamintų skirtinguose
  žemės
  sklypuose, įtraukiamos visų skirtingų
  žemės
  sklypų geografinės vietos nustatymo koordinatės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Gamybos šalis ir
  visi gamybos žemės sklypai, įskaitant
  geografinės vietos nustatymo
  koordinates
  ,
  platumą
  ir
  ilgumą
  . Jeigu produkte ar prekėje yra medžiagų, sudedamųjų dalių ar komponentų, pagamintų skirtinguose
  žemės
  sklypuose, įtraukiamos visų skirtingų
  žemės
  sklypų geografinės vietos nustatymo koordinatės;

visi gamybos žemės sklypai, įskaitant

koordinates

platumą

ilgumą

žemės

žemės

| 3. | Gamybos šalis ir
  jų dalys, ir visų žemės sklypų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies d punkte, visos
  geografinės vietos nustatymo
  koordinatės
  ,
  ilguma
  ir
  platuma
  . Jeigu produkte ar prekėje yra medžiagų, sudedamųjų dalių ar komponentų, pagamintų skirtinguose
  žemių
  sklypuose
  arba daugiakampiuose
  , įtraukiamos visų skirtingų
  žemių
  sklypų
  ir daugiakampių
  geografinės vietos nustatymo koordinatės; |
| --- | --- |

3.

Gamybos šalis ir
  jų dalys, ir visų žemės sklypų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies d punkte, visos
  geografinės vietos nustatymo
  koordinatės
  ,
  ilguma
  ir
  platuma
  . Jeigu produkte ar prekėje yra medžiagų, sudedamųjų dalių ar komponentų, pagamintų skirtinguose
  žemių
  sklypuose
  arba daugiakampiuose
  , įtraukiamos visų skirtingų
  žemių
  sklypų
  ir daugiakampių
  geografinės vietos nustatymo koordinatės;

jų dalys, ir visų žemės sklypų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies d punkte, visos

koordinatės

ilguma

platuma

žemių

arba daugiakampiuose

žemių

ir daugiakampių

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0219/2022).

1

(18)  2019 m. liepos 27 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, COM(2019)0352.

18

(18)  2019 m. liepos 27 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, COM(2019)0352.

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  IPCC ataskaita. Santrauka politikos formuotojams, 2022 m. vasario mėn. https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

IPCC ataskaita. Santrauka politikos formuotojams, 2022 m. vasario mėn. https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Europos aplinkos agentūra, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Europos aplinkos agentūra, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

24

(25)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, COM(2020)0380.

25

(26)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, COM(2020)0381.

26

(27)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui, COM(2013)0659.

27

(28)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui – Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“, COM(2021)0400.

28

(29)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ COM(2021)0345.

29

(30)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas: atnaujinta bioekonomikos strategija“, COM(2018)0273.

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

24

(25)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, COM(2020)0380.

25

(26)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, COM(2020)0381.

26

(27)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui COM(2013)0659.

27

(28)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui – Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“, COM(2021)0400.

28

(29)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ COM(2021)0345.

29

(30)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas: atnaujinta bioekonomikos strategija“, COM(2018)0273.

30

(31)  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių išvados dėl komunikato „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (2019 m. gruodžio 16 d.) 15151/19. Skelbiama adresu https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/lt/pdf.

31

(31)  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių išvados dėl komunikato „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (2019 m. gruodžio 16 d.) 15151/19. Skelbiama adresu https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/lt/pdf.

31

(32)  2020 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (2020/2006(INL), skelbiama adresu https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_LT.html.

32

(32)  2020 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (2020/2006(INL), skelbiama adresu https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_LT.html.

32

(33)  Susitarimą ES ratifikavo 2016 m. spalio 5 d. ir jis įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.

33

(33)  Susitarimą ES ratifikavo 2016 m. spalio 5 d. ir jis įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.

33

(33a)  
  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (OL L 114, 2022 4 12, p. 22).

33a

2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (OL L 114, 2022 4 12, p. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“, COM(2021)0066, 2021 m. vasario 18 d.

38

(38)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“, COM(2021)0066, 2021 m. vasario 18 d.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

40

(41)  OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Neteiseta-medienos-ruosa-ES-taisykliu-vertinimas-tinkamumo-patikra-_lt

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Neteiseta-medienos-ruosa-ES-taisykliu-vertinimas-tinkamumo-patikra-_lt

(40)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

40

(41)  OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

1a

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

1a

2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

(1a)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

1a

2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

(51)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26,
  p. 56–83

  ).

51

p. 56–83

(51)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26,
  p. 56

  ).

51

p. 56

(1a)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

1a

2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

(*1)  
  OL: prašom įrašyti šio reglamento numerį bei datą ir išnašą su nuoroda į jo paskelbimą.

*1

OL: prašom įrašyti šio reglamento numerį bei datą ir išnašą su nuoroda į jo paskelbimą.

(53)  Kaip apibrėžta 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB, 3 straipsnio 1 punkte.

53

(53)  Kaip apibrėžta 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB, 3 straipsnio 1 punkte.

53

(70)  Kiekis turi būti išreikštas grynosios masės kilogramais, o prireikus – ir papildomu matavimo vienetu, nurodytu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede, prieš nurodytą Suderintos sistemos kodą. Papildomas matavimo vienetas taikomas, kai jis nuosekliai apibrėžiamas visoms galimoms subpozicijoms pagal Suderintos sistemos kodą, nurodytą deramo patikrinimo pareiškime.

70

(70)  Kiekis turi būti išreikštas grynosios masės kilogramais,
  nurodant procentinį įvertį arba nuokrypį,
  o prireikus – ir papildomu matavimo vienetu, nurodytu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede, prieš nurodytą Suderintos sistemos kodą. Papildomas matavimo vienetas taikomas, kai jis nuosekliai apibrėžiamas visoms galimoms subpozicijoms pagal Suderintos sistemos kodą, nurodytą deramo patikrinimo pareiškime.

70

nurodant procentinį įvertį arba nuokrypį,

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone ***I

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0051),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0046/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0198/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 290, 2022 7 29, p. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2037.)

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajonas: išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ***I

2022 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos rajone taikytinos išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0198),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0153/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0009/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 341, 2021 8 24, p. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2056.)

---

2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energijos vartojimo efektyvumas (nauja redakcija) ***I

2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo (nauja redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2023/C 125/24)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

dėl energijos vartojimo efektyvumo (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (5). Kadangi tą direktyvą reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (5). Kadangi tą direktyvą reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija;

| (2) | Klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (6) Komisija pasiūlė padidinti Sąjungos užmojį, padidinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo tikslą taip, kad iki 2030 m. būtų pasiektas bent 55 proc. mažesnis nei 1990 m. lygis. Tai gerokai didesnis nei dabartinis 40 proc. tikslas. Pasiūlymu įvykdytas Komunikate dėl Europos žaliojo kurso (7) prisiimtas įsipareigojimas pateikti išsamų planą, kaip atsakingai padidinti Sąjungos 2030 m. tikslą iki 55 proc. Jis taip pat atitinka 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (Paryžiaus susitarimo) tikslus užtikrinti, kad pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, ir siekti, kad jis neviršytų 1,5 oC; |
| --- | --- |

(2)

Klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane (6) Komisija pasiūlė padidinti Sąjungos užmojį, padidinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo tikslą taip, kad iki 2030 m. būtų pasiektas bent 55 proc. mažesnis nei 1990 m. lygis. Tai gerokai didesnis nei dabartinis 40 proc. tikslas. Pasiūlymu įvykdytas Komunikate dėl Europos žaliojo kurso (7) prisiimtas įsipareigojimas pateikti išsamų planą, kaip atsakingai padidinti Sąjungos 2030 m. tikslą iki 55 proc. Jis taip pat atitinka 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (Paryžiaus susitarimo) tikslus užtikrinti, kad pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, ir siekti, kad jis neviršytų 1,5 oC;

| (3) | 2020 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino privalomą Sąjungos tikslą iki 2030 m. grynąjį Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. (8) Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad klimato politikos užmojis turi būti padidintas taip, kad būtų skatinamas tvarus ekonomikos augimas, kuriamos darbo vietos, Sąjungos piliečių labui užtikrinama nauda sveikatai ir aplinkai ir prisidedama prie ilgalaikio Sąjungos ekonomikos konkurencingumo pasaulyje skatinant žaliųjų technologijų inovacijas; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino privalomą Sąjungos tikslą iki 2030 m. grynąjį Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. (8) Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad klimato politikos užmojis turi būti padidintas taip, kad būtų skatinamas tvarus ekonomikos augimas, kuriamos darbo vietos, Sąjungos piliečių labui užtikrinama nauda sveikatai ir aplinkai ir prisidedama prie ilgalaikio Sąjungos ekonomikos konkurencingumo pasaulyje skatinant žaliųjų technologijų inovacijas;

| (4) | siekiant įgyvendinti tuos tikslus, Europos Komisijos 2021 m. darbo programoje (9) paskelbta apie pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, kad iki 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas bent 55 proc. ir iki 2050 m. būtų pasiektas Europos Sąjungos poveikio klimatui neutralumas. Šis rinkinys apima įvairias politikos sritis, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energiją, žemės naudojimą, žemės naudojimo keitimą ir miškininkystę, energijos apmokestinimą, pastangų pasidalijimą ir prekybą apyvartiniais taršos leidimais; |
| --- | --- |

(4)

siekiant įgyvendinti tuos tikslus, Europos Komisijos 2021 m. darbo programoje (9) paskelbta apie pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, kad iki 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas bent 55 proc. ir iki 2050 m. būtų pasiektas Europos Sąjungos poveikio klimatui neutralumas. Šis rinkinys apima įvairias politikos sritis, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energiją, žemės naudojimą, žemės naudojimo keitimą ir miškininkystę, energijos apmokestinimą, pastangų pasidalijimą ir prekybą apyvartiniais taršos leidimais;

| (4a) | pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinys turėtų išsaugoti ir sukurti darbo vietas Sąjungoje ir įgalinti Sąjungą tapti švarių technologijų kūrimo ir naudojimo lydere vykdant visuotinę energetikos pertvarką, ypatingą dėmesį skiriant su energijos vartojimo efektyvumu susijusiems sprendimams; |
| --- | --- |

(4a)

pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinys turėtų išsaugoti ir sukurti darbo vietas Sąjungoje ir įgalinti Sąjungą tapti švarių technologijų kūrimo ir naudojimo lydere vykdant visuotinę energetikos pertvarką, ypatingą dėmesį skiriant su energijos vartojimo efektyvumu susijusiems sprendimams;

| (5) | projekcijos rodo, kad visiškai įgyvendinus dabartinę politiką, išmetamų ŠESD kiekio sumažėjimas iki 2030 m. būtų maždaug 45 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, jei nebūtų įskaičiuojami dėl žemės naudojimo išmetami ir absorbuojami kiekiai, ir maždaug 47 proc., jei jie būtų įskaičiuojami. Todėl 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane numatyti veiksmai, kurių reikia imtis visuose ekonomikos sektoriuose, ir pagrindinių teisėkūros priemonių persvarstymas, kad būtų galima pasiekti tą didesnį užmojį; |
| --- | --- |

(5)

projekcijos rodo, kad visiškai įgyvendinus dabartinę politiką, išmetamų ŠESD kiekio sumažėjimas iki 2030 m. būtų maždaug 45 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, jei nebūtų įskaičiuojami dėl žemės naudojimo išmetami ir absorbuojami kiekiai, ir maždaug 47 proc., jei jie būtų įskaičiuojami. Todėl 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane numatyti veiksmai, kurių reikia imtis visuose ekonomikos sektoriuose, ir pagrindinių teisėkūros priemonių persvarstymas, kad būtų galima pasiekti tą didesnį užmojį;

| (6) | energijos vartojimo efektyvumas yra viena svarbiausių veiksmų sričių, nes be jo nebūtų įmanoma pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų visiškai nepriklausoma nuo iškastinio kuro (10). Remiantis būtinybe pasinaudoti ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybėmis buvo parengta dabartinė Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika. 2018 m. gruodžio mėn. į dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ įtrauktas naujas pagrindinis Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas – bent 32,5 proc. (palyginti su numatytu energijos suvartojimu 2030 m.); |
| --- | --- |

(6)

energijos vartojimo efektyvumas yra viena svarbiausių veiksmų sričių, nes be jo nebūtų įmanoma pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų visiškai nepriklausoma nuo iškastinio kuro (10). Remiantis būtinybe pasinaudoti ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybėmis buvo parengta dabartinė Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika. 2018 m. gruodžio mėn. į dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ įtrauktas naujas pagrindinis Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas – bent 32,5 proc. (palyginti su numatytu energijos suvartojimu 2030 m.);

| (7) | prie klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano pridėtas poveikio vertinimas rodo, kad, norint pasiekti didesnį klimato politikos užmojį, reikalingas gerokai didesnis energijos vartojimo efektyvumas nei dabar užsibrėžti 32,5 proc.
  Didesnis Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo užmojis gali sumažinti energijos kainas ir atlikti itin svarbų vaidmenį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, be to, bus užtikrinama ir naudojama daugiau elektrifikavimo, vandenilio, elektrosintetinių degalų ir kitų žaliajai pertvarkai reikalingų technologijų, taip pat ir transporto sektoriuje. Net sparčiai augant žaliosios elektros energijos gamybai, energijos vartojimo efektyvumas gali sumažinti naujų elektros energijos gamybos pajėgumų poreikį. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas taip pat itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą, nes mažės Sąjungos priklausomybė nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro. Energijos vartojimo efektyvumas yra netaršiausia ir ekonomiškai efektyviausia priemonė šiai priklausomybei panaikinti
  ; |
| --- | --- |

(7)

prie klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano pridėtas poveikio vertinimas rodo, kad, norint pasiekti didesnį klimato politikos užmojį, reikalingas gerokai didesnis energijos vartojimo efektyvumas nei dabar užsibrėžti 32,5 proc.
  Didesnis Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo užmojis gali sumažinti energijos kainas ir atlikti itin svarbų vaidmenį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, be to, bus užtikrinama ir naudojama daugiau elektrifikavimo, vandenilio, elektrosintetinių degalų ir kitų žaliajai pertvarkai reikalingų technologijų, taip pat ir transporto sektoriuje. Net sparčiai augant žaliosios elektros energijos gamybai, energijos vartojimo efektyvumas gali sumažinti naujų elektros energijos gamybos pajėgumų poreikį. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas taip pat itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą, nes mažės Sąjungos priklausomybė nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro. Energijos vartojimo efektyvumas yra netaršiausia ir ekonomiškai efektyviausia priemonė šiai priklausomybei panaikinti
  ;

| (8) | nacionalinių įnašų, apie kuriuos pranešė valstybės narės savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP), suma nesiekia Sąjungos 32,5 proc. užmojo. Susumavus visus įnašus gaunamas bendras 29,4 proc. galutinės energijos suvartojimo sumažėjimas ir 29,7 proc. pirminės energijos suvartojimo sumažėjimas, palyginti su 2007 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. Tai reikštų ES 27 bendrą 2,8 procentinio punkto atotrūkį nuo pirminės energijos suvartojimo tikslo ir 3,1 procentinio punkto atotrūkį nuo galutinės energijos suvartojimo tikslo
  . Kalbant apie 2020 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo skaičius ir tai, ar pasiektas Sąjungos tikslas, į juos derėtų žvelgti turint mintyje laikiną 2020 m. taikytų COVID-19 pandemijos priemonių poveikį, dėl kurio labai sulėtėjo ekonominė veikla, o ypač transporto sektorius. Reikia atidžiai išnagrinėti ataskaitose pateiktus 2020 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo skaičius
  ; |
| --- | --- |

(8)

nacionalinių įnašų, apie kuriuos pranešė valstybės narės savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP), suma nesiekia Sąjungos 32,5 proc. užmojo. Susumavus visus įnašus gaunamas bendras 29,4 proc. galutinės energijos suvartojimo sumažėjimas ir 29,7 proc. pirminės energijos suvartojimo sumažėjimas, palyginti su 2007 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. Tai reikštų ES 27 bendrą 2,8 procentinio punkto atotrūkį nuo pirminės energijos suvartojimo tikslo ir 3,1 procentinio punkto atotrūkį nuo galutinės energijos suvartojimo tikslo
  . Kalbant apie 2020 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo skaičius ir tai, ar pasiektas Sąjungos tikslas, į juos derėtų žvelgti turint mintyje laikiną 2020 m. taikytų COVID-19 pandemijos priemonių poveikį, dėl kurio labai sulėtėjo ekonominė veikla, o ypač transporto sektorius. Reikia atidžiai išnagrinėti ataskaitose pateiktus 2020 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo skaičius
  ;

| (9) | nors energijos taupymo potencialas išlieka didelis visuose sektoriuose, itin svarbus uždavinys yra susijęs su transportu, nes šiame sektoriuje suvartojama daugiau kaip 30 proc. galutinės energijos, ir pastatais, nes 75 proc. Sąjungos pastatų energinis naudingumas yra prastas. Kitas vis svarbesnis sektorius yra informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius, kuriam tenka 5–9 proc. visos pasaulyje suvartojamos elektros energijos ir daugiau kaip 2 proc. visų išmetamų teršalų. 2018 m. duomenų centrams teko 2,7 proc. elektros energijos poreikio visoje ES 28 (11). Šiame kontekste Sąjungos skaitmeninėje strategijoje (12) pabrėžta labai efektyviai energiją vartojančių ir tvarių duomenų centrų ir telekomunikacijų operatoriams skirtų skaidrumo dėl jų aplinkosauginio pėdsako priemonių svarba. Reikia atsižvelgti ir į tai, kad mažinant pramonės, ypač tos, kurios procesuose energija vartojama intensyviai, priklausomybę nuo iškastinio kuro, jos energijos poreikis gali padidėti; |
| --- | --- |

(9)

nors energijos taupymo potencialas išlieka didelis visuose sektoriuose, itin svarbus uždavinys yra susijęs su transportu, nes šiame sektoriuje suvartojama daugiau kaip 30 proc. galutinės energijos, ir pastatais, nes 75 proc. Sąjungos pastatų energinis naudingumas yra prastas. Kitas vis svarbesnis sektorius yra informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius, kuriam tenka 5–9 proc. visos pasaulyje suvartojamos elektros energijos ir daugiau kaip 2 proc. visų išmetamų teršalų. 2018 m. duomenų centrams teko 2,7 proc. elektros energijos poreikio visoje ES 28 (11). Šiame kontekste Sąjungos skaitmeninėje strategijoje (12) pabrėžta labai efektyviai energiją vartojančių ir tvarių duomenų centrų ir telekomunikacijų operatoriams skirtų skaidrumo dėl jų aplinkosauginio pėdsako priemonių svarba. Reikia atsižvelgti ir į tai, kad mažinant pramonės, ypač tos, kurios procesuose energija vartojama intensyviai, priklausomybę nuo iškastinio kuro, jos energijos poreikis gali padidėti;

| (10) | dėl didesnio užmojo reikia labiau skatinti taikyti ekonomiško energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones visose energetikos sistemos srityse ir visuose sektoriuose, kurių energijos poreikis priklauso nuo veiklos, kaip antai transporto, vandens ir žemės ūkio sektoriuose. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas visoje energijos grandinėje, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinį naudojimą, bus naudingas aplinkai, dėl to gerės oro kokybė ir visuomenės sveikata, mažės išmetamų ŠESD kiekis, didės energetinis saugumas
  , nes sumažės energijos importo, ypač iškastinio kuro, poreikis
  , mažės namų ūkių ir bendrovių išlaidos energijai, tai padės sumažinti energijos nepriteklių ir sudarys sąlygas didinti konkurencingumą, sukurti daugiau darbo vietų ir aktyvinti ekonominę veiklą visos ekonomikos mastu, taip pagerinant piliečių gyvenimo kokybę. Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė energetikos sąjungos ir pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės, nustatytos 2015 m. Paryžiaus susitarimu, kontekste; |
| --- | --- |

(10)

dėl didesnio užmojo reikia labiau skatinti taikyti ekonomiško energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones visose energetikos sistemos srityse ir visuose sektoriuose, kurių energijos poreikis priklauso nuo veiklos, kaip antai transporto, vandens ir žemės ūkio sektoriuose. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas visoje energijos grandinėje, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinį naudojimą, bus naudingas aplinkai, dėl to gerės oro kokybė ir visuomenės sveikata, mažės išmetamų ŠESD kiekis, didės energetinis saugumas
  , nes sumažės energijos importo, ypač iškastinio kuro, poreikis
  , mažės namų ūkių ir bendrovių išlaidos energijai, tai padės sumažinti energijos nepriteklių ir sudarys sąlygas didinti konkurencingumą, sukurti daugiau darbo vietų ir aktyvinti ekonominę veiklą visos ekonomikos mastu, taip pagerinant piliečių gyvenimo kokybę. Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė energetikos sąjungos ir pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės, nustatytos 2015 m. Paryžiaus susitarimu, kontekste;

| (10a) | įvairių sektorių, įskaitant transporto ir būstų sektorius, energinio naudingumo gerinimas gali paskatinti miestų atnaujinimą, užimtumą, pastatų būklės gerinimą ir judumo bei prieinamumo modelių pokyčius. Todėl labai svarbu skatinti efektyvesnius, tvaresnius ir įperkamesnius pasirinkimus; |
| --- | --- |

(10a)

įvairių sektorių, įskaitant transporto ir būstų sektorius, energinio naudingumo gerinimas gali paskatinti miestų atnaujinimą, užimtumą, pastatų būklės gerinimą ir judumo bei prieinamumo modelių pokyčius. Todėl labai svarbu skatinti efektyvesnius, tvaresnius ir įperkamesnius pasirinkimus;

| (11) | šia direktyva daroma pažanga siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m., o tam energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti laikomas atskiru energijos šaltiniu. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ yra visa apimantis principas ir į jį turėtų būti atsižvelgiama ne vien energetikos sistemoje, bet visuose sektoriuose, įskaitant finansų sektorių, ir visais lygmenimis. Energijos vartojimo efektyvumo sprendimai turėtų būti svarstomi kaip pirma galimybė priimant politikos, planavimo ir investavimo sprendimus
  (išskyrus atvejus, kai tai lemtų didesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį)
  , nustatant naujas taisykles pasiūlos srityje ir kitose politikos srityse. Nors principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti taikomas nedarant poveikio kitiems teisiniams įpareigojimams, tikslams ir principams, jais neturėtų būti trukdoma šį principą taikyti ar daromos jo taikymo išimtys. Komisija turėtų užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumas ir paklausos valdymas galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti su generavimo pajėgumais. Patobulinimai, didinantys energijos vartojimo efektyvumą, turi būti įgyvendinami kaskart, kai tik jie yra ekonomiškai efektyvesni, nei atitinkami su pasiūla susiję sprendimai. Tai turėtų padėti pasinaudoti visokeriopais energijos vartojimo efektyvumo privalumais Sąjungai, visų pirma piliečiams ir įmonėms. Mažinant energijos nepriteklių pirmenybė taip pat turėtų būti teikiama energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

(11)

šia direktyva daroma pažanga siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m., o tam energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti laikomas atskiru energijos šaltiniu. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ yra visa apimantis principas ir į jį turėtų būti atsižvelgiama ne vien energetikos sistemoje, bet visuose sektoriuose, įskaitant finansų sektorių, ir visais lygmenimis. Energijos vartojimo efektyvumo sprendimai turėtų būti svarstomi kaip pirma galimybė priimant politikos, planavimo ir investavimo sprendimus
  (išskyrus atvejus, kai tai lemtų didesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį)
  , nustatant naujas taisykles pasiūlos srityje ir kitose politikos srityse. Nors principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti taikomas nedarant poveikio kitiems teisiniams įpareigojimams, tikslams ir principams, jais neturėtų būti trukdoma šį principą taikyti ar daromos jo taikymo išimtys. Komisija turėtų užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumas ir paklausos valdymas galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti su generavimo pajėgumais. Patobulinimai, didinantys energijos vartojimo efektyvumą, turi būti įgyvendinami kaskart, kai tik jie yra ekonomiškai efektyvesni, nei atitinkami su pasiūla susiję sprendimai. Tai turėtų padėti pasinaudoti visokeriopais energijos vartojimo efektyvumo privalumais Sąjungai, visų pirma piliečiams ir įmonėms. Mažinant energijos nepriteklių pirmenybė taip pat turėtų būti teikiama energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimui;

| (12) | energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti pripažintas itin svarbiu elementu ir prioritetiniu klausimu būsimuose sprendimuose dėl investicijų Sąjungos energetikos infrastruktūros srityje. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti taikomas visų pirma laikantis sistemos efektyvumo požiūrio ir atsižvelgiant į visuomenės
  bei sveikatos
  aspektus
  , dėmesį skiriant tiekimo saugumui, energetikos sistemos integravimui ir perėjimui prie poveikio klimatui neutralumo
  . Taigi jis turėtų padėti didinti atskirų galutinio naudojimo sektorių ir visos energetikos sistemos efektyvumą. Taikant šį principą taip pat turėtų būti remiamos investicijos į efektyvaus energijos vartojimo sprendimus, kuriais padedama siekti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2020/852 išvardytų tikslų (13); |
| --- | --- |

(12)

energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti pripažintas itin svarbiu elementu ir prioritetiniu klausimu būsimuose sprendimuose dėl investicijų Sąjungos energetikos infrastruktūros srityje. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti taikomas visų pirma laikantis sistemos efektyvumo požiūrio ir atsižvelgiant į visuomenės
  bei sveikatos
  aspektus
  , dėmesį skiriant tiekimo saugumui, energetikos sistemos integravimui ir perėjimui prie poveikio klimatui neutralumo
  . Taigi jis turėtų padėti didinti atskirų galutinio naudojimo sektorių ir visos energetikos sistemos efektyvumą. Taikant šį principą taip pat turėtų būti remiamos investicijos į efektyvaus energijos vartojimo sprendimus, kuriais padedama siekti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2020/852 išvardytų tikslų (13);

| (13) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999 (14) ir juo grindžiama Energetikos sistemos integravimo strategija (15). Nors principas grindžiamas ekonominiu efektyvumu, jo taikymo reikšmė platesnė
  žvelgiant iš visuomenės perspektyvos, kuri turėtų būti atidžiai įvertinta taikant patikimas kaštų ir naudos vertinimo metodikas, pagal kurias atsižvelgiama į įvairialypę energijos vartojimo efektyvumo naudą
  . Komisija parengė specialias principo veikimo ir taikymo gaires ir pasiūlė konkrečių priemonių ir taikymo įvairiuose sektoriuose pavyzdžių. Komisija taip pat paskelbė rekomendaciją valstybėms narėms, kurioje remiamasi šios direktyvos reikalavimais ir raginama imtis konkrečių principo taikymo veiksmų
  . Valstybės narės turėtų kuo labiau atsižvelgti į tą rekomendaciją ir ja vadovautis praktiškai įgyvendindamos energijos vartojimo efektyvumo principą
  ; |
| --- | --- |

(13)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999 (14) ir juo grindžiama Energetikos sistemos integravimo strategija (15). Nors principas grindžiamas ekonominiu efektyvumu, jo taikymo reikšmė platesnė
  žvelgiant iš visuomenės perspektyvos, kuri turėtų būti atidžiai įvertinta taikant patikimas kaštų ir naudos vertinimo metodikas, pagal kurias atsižvelgiama į įvairialypę energijos vartojimo efektyvumo naudą
  . Komisija parengė specialias principo veikimo ir taikymo gaires ir pasiūlė konkrečių priemonių ir taikymo įvairiuose sektoriuose pavyzdžių. Komisija taip pat paskelbė rekomendaciją valstybėms narėms, kurioje remiamasi šios direktyvos reikalavimais ir raginama imtis konkrečių principo taikymo veiksmų
  . Valstybės narės turėtų kuo labiau atsižvelgti į tą rekomendaciją ir ja vadovautis praktiškai įgyvendindamos energijos vartojimo efektyvumo principą
  ;

| (13a) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ reiškia, kad taikomas holistinis požiūris, pagal kurį atsižvelgiama į integruotos energetikos sistemos bendrą efektyvumą, energijos tiekimo saugumą ir ekonominį efektyvumą ir skatinama efektyviausiais sprendimais neutralizuoti poveikį klimatui visoje vertės grandinėje (nuo energijos gamybos ir transportavimo tinkle iki galutinės energijos suvartojimo), taigi užtikrinamas ir pirminės, ir galutinės energijos vartojimo efektyvumas. Pagal šį požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į visos sistemos efektyvumą ir į dinamišką energijos vartojimą, o paklausos srities ištekliai ir sistemos lankstumas laikomi efektyvumą didinančiais sprendimais. Sykiu šis principas gali būti taikomas ir žemesniu, konkretaus turto lygmeniu, kai reikia nustatyti konkrečių sprendimų energijos vartojimo efektyvumą ir tinkamai pritaikyti sprendimus, kad pirmenybė būtų teikiama tiems, kurių efektyvumas yra didesnis, jei jie taip pat atitinka ekonomiškai efektyvaus dekarbonizavimo siekius; |
| --- | --- |

(13a)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ reiškia, kad taikomas holistinis požiūris, pagal kurį atsižvelgiama į integruotos energetikos sistemos bendrą efektyvumą, energijos tiekimo saugumą ir ekonominį efektyvumą ir skatinama efektyviausiais sprendimais neutralizuoti poveikį klimatui visoje vertės grandinėje (nuo energijos gamybos ir transportavimo tinkle iki galutinės energijos suvartojimo), taigi užtikrinamas ir pirminės, ir galutinės energijos vartojimo efektyvumas. Pagal šį požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į visos sistemos efektyvumą ir į dinamišką energijos vartojimą, o paklausos srities ištekliai ir sistemos lankstumas laikomi efektyvumą didinančiais sprendimais. Sykiu šis principas gali būti taikomas ir žemesniu, konkretaus turto lygmeniu, kai reikia nustatyti konkrečių sprendimų energijos vartojimo efektyvumą ir tinkamai pritaikyti sprendimus, kad pirmenybė būtų teikiama tiems, kurių efektyvumas yra didesnis, jei jie taip pat atitinka ekonomiškai efektyvaus dekarbonizavimo siekius;

| (14) | kad principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų poveikį,
  nacionalinio, regioninio, vietos ir sektorių lygmens
  sprendimų priėmėjai jį turi nuosekliai taikyti numatydami visus aktualius
  scenarijus ir
  politikos, planavimo ir pagrindinių investicijų sprendimus – t. y. sprendimus dėl didelio masto investicijų, kurių kiekvienos vertė viršija 50 mln. EUR arba 75 mln. EUR transporto infrastruktūros projektams, – nuo kurių priklauso energijos vartojimas
  , perdavimas, skirstymas, kaupimas
  ar tiekimas. Norint principą taikyti tinkamai, reikia kaštų ir naudos analizės metodikos, kurioje būtų nustatytos sąlygos, užtikrinančios galimybę naudoti energijos vartojimo efektyvumo sprendimus ir tinkamai vykdyti stebėseną.
  Kaštų ir naudos analizė visada turėtų būti grindžiama naujausia informacija apie energijos kainas ir apimti kainų didėjimo scenarijus, pavyzdžiui, dėl mažėjančio ATLPS apyvartinių taršos leidimų skaičiaus, kad būtų skatinama taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, ir turėtų būti sistemingai rengiama, atliekama ir viešai prieinama. Pirmenybė turėtų būti teikiama paklausos srities sprendimams, kai tie sprendimai yra ekonomiškai efektyvesni negu investicijos į energijos tiekimo infrastruktūrą, siekiant politikos tikslų.
  Paklausos lankstumas gali duoti
  platesnės ekonominės, aplinkosauginės ir visuomeninės
  naudos vartotojams
  ir vietos bendruomenėms
  , gali padidinti energetikos sistemos našumą ir sumažinti išlaidas energijai, pavyzdžiui, sumažėjus sistemos eksploatavimo išlaidoms mažėja ir tarifai visiems vartotojams. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į galimą paklausos lankstumo naudą taikydamos principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir, kai aktualu, dėdamos pastangas didinti integruotos energetikos sistemos efektyvumą apsvarstyti paklausos atsako
  tiek centralizuotu, tiek decentralizuotu lygmeniu
  , energijos kaupimo ir išmaniuosius sprendimus; |
| --- | --- |

(14)

kad principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų poveikį,
  nacionalinio, regioninio, vietos ir sektorių lygmens
  sprendimų priėmėjai jį turi nuosekliai taikyti numatydami visus aktualius
  scenarijus ir
  politikos, planavimo ir pagrindinių investicijų sprendimus – t. y. sprendimus dėl didelio masto investicijų, kurių kiekvienos vertė viršija 50 mln. EUR arba 75 mln. EUR transporto infrastruktūros projektams, – nuo kurių priklauso energijos vartojimas
  , perdavimas, skirstymas, kaupimas
  ar tiekimas. Norint principą taikyti tinkamai, reikia kaštų ir naudos analizės metodikos, kurioje būtų nustatytos sąlygos, užtikrinančios galimybę naudoti energijos vartojimo efektyvumo sprendimus ir tinkamai vykdyti stebėseną.
  Kaštų ir naudos analizė visada turėtų būti grindžiama naujausia informacija apie energijos kainas ir apimti kainų didėjimo scenarijus, pavyzdžiui, dėl mažėjančio ATLPS apyvartinių taršos leidimų skaičiaus, kad būtų skatinama taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, ir turėtų būti sistemingai rengiama, atliekama ir viešai prieinama. Pirmenybė turėtų būti teikiama paklausos srities sprendimams, kai tie sprendimai yra ekonomiškai efektyvesni negu investicijos į energijos tiekimo infrastruktūrą, siekiant politikos tikslų.
  Paklausos lankstumas gali duoti
  platesnės ekonominės, aplinkosauginės ir visuomeninės
  naudos vartotojams
  ir vietos bendruomenėms
  , gali padidinti energetikos sistemos našumą ir sumažinti išlaidas energijai, pavyzdžiui, sumažėjus sistemos eksploatavimo išlaidoms mažėja ir tarifai visiems vartotojams. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į galimą paklausos lankstumo naudą taikydamos principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir, kai aktualu, dėdamos pastangas didinti integruotos energetikos sistemos efektyvumą apsvarstyti paklausos atsako
  tiek centralizuotu, tiek decentralizuotu lygmeniu
  , energijos kaupimo ir išmaniuosius sprendimus;

| (15) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visuomet turėtų būti taikomas proporcingai, o kai principo taikymas tiesiogiai užtikrinamas kitais teisės aktais, šios direktyvos reikalavimais valstybėms narėms neturėtų būti nustatoma iš dalies sutampančių ar prieštaringų įpareigojimų. Toks atvejis gali būti bendro intereso projektai, įtraukti į Sąjungos sąrašą pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869
   (16)

  3 straipsnį
  , kuriame nustatomi reikalavimai plėtojant ir vertinant tuos projektus atsižvelgti į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(15)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visuomet turėtų būti taikomas proporcingai, o kai principo taikymas tiesiogiai užtikrinamas kitais teisės aktais, šios direktyvos reikalavimais valstybėms narėms neturėtų būti nustatoma iš dalies sutampančių ar prieštaringų įpareigojimų. Toks atvejis gali būti bendro intereso projektai, įtraukti į Sąjungos sąrašą pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869
   (16)

  3 straipsnį
  , kuriame nustatomi reikalavimai plėtojant ir vertinant tuos projektus atsižvelgti į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (16) | įgyvendinant Europos žaliąjį kursą labai svarbu, kad pertvarka siekiant iki 2050 m. užtikrinti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą būtų teisinga. Energijos nepriteklius yra pagrindinė sąvoka, konsoliduota teisės aktų rinkinyje „Švari energija visiems europiečiams“ ir sudaranti sąlygas vykdyti teisingą energetikos pertvarką. Pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 (17) Komisija pateikė orientacines atitinkamų energijos nepritekliaus rodiklių gaires ir gaires dėl didelio energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus apibrėžties (18). Direktyvoje (ES) 2019/944 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB (19) reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi atitinkamų priemonių nustatytai energijos nepritekliaus problemai spręsti, be kita ko, priemonių skurdui mažinti platesniu mastu
  . Tai ypač aktualu kylant energijos kainoms ir didėjant infliacijai, kai turėtų būti įgyvendinamos tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės priemonės, kad būtų sprendžiamos sisteminės Sąjungos energetikos sistemos problemos
  ; |
| --- | --- |

(16)

įgyvendinant Europos žaliąjį kursą labai svarbu, kad pertvarka siekiant iki 2050 m. užtikrinti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą būtų teisinga. Energijos nepriteklius yra pagrindinė sąvoka, konsoliduota teisės aktų rinkinyje „Švari energija visiems europiečiams“ ir sudaranti sąlygas vykdyti teisingą energetikos pertvarką. Pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 (17) Komisija pateikė orientacines atitinkamų energijos nepritekliaus rodiklių gaires ir gaires dėl didelio energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus apibrėžties (18). Direktyvoje (ES) 2019/944 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB (19) reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi atitinkamų priemonių nustatytai energijos nepritekliaus problemai spręsti, be kita ko, priemonių skurdui mažinti platesniu mastu
  . Tai ypač aktualu kylant energijos kainoms ir didėjant infliacijai, kai turėtų būti įgyvendinamos tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės priemonės, kad būtų sprendžiamos sisteminės Sąjungos energetikos sistemos problemos
  ;

| (17) | principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas turėtų būti naudingas mažas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, pažeidžiamiems vartotojams, įskaitant galutinius naudotojus, žmonėms, kurie patiria energijos nepriteklių ar kuriems jis gresia, ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms
  , taip pat MVĮ ir labai mažoms įmonėms
  . Energijos vartojimo efektyvumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos pirmumo tvarka siekiant pagerinti tų asmenų ar namų ūkių padėtį
  bei
  sumažinti energijos nepriteklių
  ir turėtų neskatinti jokio neproporcingo būsto, judumo ar energijos kainų didėjimo
  . Laikantis holistinio požiūrio į politikos formavimą ir politikos bei priemonių įgyvendinimą valstybės narės turi užtikrinti, kad neigiamo poveikio tiems asmenims ir namų ūkiams neturėtų kitos politikos kryptys ir priemonės; |
| --- | --- |

(17)

principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas turėtų būti naudingas mažas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, pažeidžiamiems vartotojams, įskaitant galutinius naudotojus, žmonėms, kurie patiria energijos nepriteklių ar kuriems jis gresia, ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms
  , taip pat MVĮ ir labai mažoms įmonėms
  . Energijos vartojimo efektyvumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos pirmumo tvarka siekiant pagerinti tų asmenų ar namų ūkių padėtį
  bei
  sumažinti energijos nepriteklių
  ir turėtų neskatinti jokio neproporcingo būsto, judumo ar energijos kainų didėjimo
  . Laikantis holistinio požiūrio į politikos formavimą ir politikos bei priemonių įgyvendinimą valstybės narės turi užtikrinti, kad neigiamo poveikio tiems asmenims ir namų ūkiams neturėtų kitos politikos kryptys ir priemonės;

| (18) | ši direktyva yra dalis platesnės energijos vartojimo efektyvumo politikos strategijos, kuria siekiama išnaudoti energijos vartojimo efektyvumo potencialą konkrečiose politikos srityse ir kuri apima pastatus (Direktyva 2010/31/ES (20)), gaminius (Direktyva 2009/125/EB, Reglamentas (ES) 2017/1369 ir Reglamentas (ES) 2020/740 (21)) ir valdymo mechanizmą (Reglamentas (ES) 2018/1999). Tų politikos krypčių vaidmuo labai svarbus siekiant sutaupyti energijos, kai keičiami gaminiai ir statomi arba renovuojami pastatai (22); |
| --- | --- |

(18)

ši direktyva yra dalis platesnės energijos vartojimo efektyvumo politikos strategijos, kuria siekiama išnaudoti energijos vartojimo efektyvumo potencialą konkrečiose politikos srityse ir kuri apima pastatus (Direktyva 2010/31/ES (20)), gaminius (Direktyva 2009/125/EB, Reglamentas (ES) 2017/1369 ir Reglamentas (ES) 2020/740 (21)) ir valdymo mechanizmą (Reglamentas (ES) 2018/1999). Tų politikos krypčių vaidmuo labai svarbus siekiant sutaupyti energijos, kai keičiami gaminiai ir statomi arba renovuojami pastatai (22);

| (19) | siekiant plataus užmojo efektyvaus energijos vartojimo tikslo reikia pašalinti kliūtis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicijoms į efektyvaus energijos vartojimo priemones. Iš programos LIFE paprogramės „Perėjimas prie švarios energijos“ bus skiriamas finansavimas siekiant remti geriausią Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos įgyvendinimo praktiką, kuri padeda šalinti su elgesiu, rinka ir reguliavimu susijusias kliūtis didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(19)

siekiant plataus užmojo efektyvaus energijos vartojimo tikslo reikia pašalinti kliūtis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicijoms į efektyvaus energijos vartojimo priemones. Iš programos LIFE paprogramės „Perėjimas prie švarios energijos“ bus skiriamas finansavimas siekiant remti geriausią Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos įgyvendinimo praktiką, kuri padeda šalinti su elgesiu, rinka ir reguliavimu susijusias kliūtis didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (20) | 2014 m. spalio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Taryba pritarė tikslui ne vėliau kaip 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą Sąjungos lygmeniu padidinti 27 proc., kuris turi būti peržiūrėtas ne vėliau kaip 2020 m., atsižvelgiant į 30 proc. Sąjungos lygmens tikslą. 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo Europos Parlamentas paragino Komisiją papildomai įvertinti, ar būtų įmanoma per tą patį laikotarpį pasiekti 40 proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslą; |
| --- | --- |

(20)

2014 m. spalio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Taryba pritarė tikslui ne vėliau kaip 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą Sąjungos lygmeniu padidinti 27 proc., kuris turi būti peržiūrėtas ne vėliau kaip 2020 m., atsižvelgiant į 30 proc. Sąjungos lygmens tikslą. 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo Europos Parlamentas paragino Komisiją papildomai įvertinti, ar būtų įmanoma per tą patį laikotarpį pasiekti 40 proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslą;

| (21) | prognozuojama, kad įgyvendinus 32,5 proc. 2030 m. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą ir kitas dabartinės sistemos politikos priemones išmetamų ŠESD kiekis iki 2030 m. sumažėtų maždaug 45 proc. (23) 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano poveikio vertinime įvertinta, kokių papildomų pastangų reikės įvairiose politikos srityse, kad būtų pasiektas didesnis klimato politikos užmojis – iki 2030 m. išmetamų ŠESD kiekį sumažinti 55 proc. Jame padaryta išvada, kad, palyginti su baziniu scenarijumi, norint ekonomiškai efektyviai pasiekti išmetamų ŠESD kiekio sumažinimo tikslą galutinės ir pirminės energijos suvartojimas turės būti sumažintas atitinkamai bent 36–37 proc. ir 39–41 proc.; |
| --- | --- |

(21)

prognozuojama, kad įgyvendinus 32,5 proc. 2030 m. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą ir kitas dabartinės sistemos politikos priemones išmetamų ŠESD kiekis iki 2030 m. sumažėtų maždaug 45 proc. (23) 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano poveikio vertinime įvertinta, kokių papildomų pastangų reikės įvairiose politikos srityse, kad būtų pasiektas didesnis klimato politikos užmojis – iki 2030 m. išmetamų ŠESD kiekį sumažinti 55 proc. Jame padaryta išvada, kad, palyginti su baziniu scenarijumi, norint ekonomiškai efektyviai pasiekti išmetamų ŠESD kiekio sumažinimo tikslą galutinės ir pirminės energijos suvartojimas turės būti sumažintas atitinkamai bent 36–37 proc. ir 39–41 proc.;

| (22) | Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas buvo iš pradžių nustatytas ir apskaičiuotas kaip baziniu scenarijumi remiantis 2007 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. Pasikeitus Eurostato energijos balanso skaičiavimo metodikai ir patobulinus projekcijų modeliavimą reikia pakeisti bazinį scenarijų. Todėl, remiantis tuo pačiu metodu tikslui nustatyti, t. y. lyginant jį su ateities bazinio scenarijaus prognozėmis, Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo užmojis turėtų būti nustatytas lyginant jį su 2020 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. prognozėmis, atspindinčiomis NEKSVP nurodytus nacionalinius įnašus. Remiantis tuo atnaujintu baziniu scenarijumi Sąjungai savo energijos vartojimo efektyvumo užmojį reikės dar padidinti▌. Naujasis Sąjungos tikslų užmojo lygio raiškos būdas neturi poveikio faktiniam reikiamų pastangų lygiui▌; |
| --- | --- |

(22)

Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas buvo iš pradžių nustatytas ir apskaičiuotas kaip baziniu scenarijumi remiantis 2007 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. Pasikeitus Eurostato energijos balanso skaičiavimo metodikai ir patobulinus projekcijų modeliavimą reikia pakeisti bazinį scenarijų. Todėl, remiantis tuo pačiu metodu tikslui nustatyti, t. y. lyginant jį su ateities bazinio scenarijaus prognozėmis, Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo užmojis turėtų būti nustatytas lyginant jį su 2020 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. prognozėmis, atspindinčiomis NEKSVP nurodytus nacionalinius įnašus. Remiantis tuo atnaujintu baziniu scenarijumi Sąjungai savo energijos vartojimo efektyvumo užmojį reikės dar padidinti▌. Naujasis Sąjungos tikslų užmojo lygio raiškos būdas neturi poveikio faktiniam reikiamų pastangų lygiui▌;

| (23) | galutinės ir pirminės energijos suvartojimo apskaičiavimo metodika dera su naująja Eurostato metodika, tačiau šios direktyvos tikslais naudojamų rodiklių taikymo sritis skiriasi, t. y. skaičiuojant galutinės energijos suvartojimo tikslą į juos neįtraukiama aplinkos šiluma ir įtraukiama tarptautinės aviacijos suvartojama energija. Naujųjų rodiklių naudojimas reiškia ir tai, kad visus aukštakrosnių energijos suvartojimo pasikeitimus dabar atspindi tik pirminės energijos suvartojimas; |
| --- | --- |

(23)

galutinės ir pirminės energijos suvartojimo apskaičiavimo metodika dera su naująja Eurostato metodika, tačiau šios direktyvos tikslais naudojamų rodiklių taikymo sritis skiriasi, t. y. skaičiuojant galutinės energijos suvartojimo tikslą į juos neįtraukiama aplinkos šiluma ir įtraukiama tarptautinės aviacijos suvartojama energija. Naujųjų rodiklių naudojimas reiškia ir tai, kad visus aukštakrosnių energijos suvartojimo pasikeitimus dabar atspindi tik pirminės energijos suvartojimas;

| (24) | būtinybė Sąjungai padidinti savo energijos vartojimo efektyvumą turėtų būti išreikšta suvartojamu pirminės ir galutinės energijos kiekiu, kurį reikia pasiekti 2030 m., nurodant papildomas pastangas, kurių reikės, palyginti su nustatytomis arba planuojamomis priemonėmis, nurodytomis nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose. 2020 m. atskaitos scenarijuje prognozuojama, kad 2030 m. bus suvartojama 864 mln. tne galutinės energijos ir 1 124 mln. tne pirminės energijos (neįskaitant aplinkos šilumos ir įskaitant tarptautinę aviaciją). Papildomas sumažinimas
  14,5 proc.
  2030 m. reikš atitinkamai
  740 Mtoe
  ir
  960 Mtoe
  .
  Tai prilygsta galutinės energijos suvartojimo sumažinimui 40 proc. ir pirminės energijos suvartojimo sumažinimui 42,5 proc., palyginti su 2007 m. orientacinio scenarijaus prognozėmis, skirtomis 2030 m.
  Privalomų tikslų valstybių narių lygmeniu, kad būtų
  pasiektas
  2020 m. 
  energijos vartojimo efektyvumo tikslas
  , nėra.
  2030 m. tikslo atžvilgiu nacionaliniai įnašai turėtų tapti privalomi
  ir valstybės narės savo įnašus į Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą turėtų nustatyti
  pagal
  šioje direktyvoje pateiktą formulę. Valstybės narės turėtų galėti laisvai nustatyti savo nacionalinius tikslus, grindžiamus jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, arba sutaupytos pirminės arba galutinės energijos kiekiu, arba energijos intensyvumu. Šia direktyva iš dalies keičiama tai, kaip valstybės narės turėtų išreikšti savo
  privalomus
  nacionalinius įnašus į 
  privalomą
  Sąjungos tikslą. Siekiant užtikrinti nuoseklumą ir pažangos stebėseną,
  privalomi
  valstybių narių įnašai į Sąjungos tikslą turėtų būti išreikšti galutinės ir pirminės energijos suvartojimu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslų, ir tai numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999; |
| --- | --- |

(24)

būtinybė Sąjungai padidinti savo energijos vartojimo efektyvumą turėtų būti išreikšta suvartojamu pirminės ir galutinės energijos kiekiu, kurį reikia pasiekti 2030 m., nurodant papildomas pastangas, kurių reikės, palyginti su nustatytomis arba planuojamomis priemonėmis, nurodytomis nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose. 2020 m. atskaitos scenarijuje prognozuojama, kad 2030 m. bus suvartojama 864 mln. tne galutinės energijos ir 1 124 mln. tne pirminės energijos (neįskaitant aplinkos šilumos ir įskaitant tarptautinę aviaciją). Papildomas sumažinimas
  14,5 proc.
  2030 m. reikš atitinkamai
  740 Mtoe
  ir
  960 Mtoe
  .
  Tai prilygsta galutinės energijos suvartojimo sumažinimui 40 proc. ir pirminės energijos suvartojimo sumažinimui 42,5 proc., palyginti su 2007 m. orientacinio scenarijaus prognozėmis, skirtomis 2030 m.
  Privalomų tikslų valstybių narių lygmeniu, kad būtų
  pasiektas
  2020 m. 
  energijos vartojimo efektyvumo tikslas
  , nėra.
  2030 m. tikslo atžvilgiu nacionaliniai įnašai turėtų tapti privalomi
  ir valstybės narės savo įnašus į Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą turėtų nustatyti
  pagal
  šioje direktyvoje pateiktą formulę. Valstybės narės turėtų galėti laisvai nustatyti savo nacionalinius tikslus, grindžiamus jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, arba sutaupytos pirminės arba galutinės energijos kiekiu, arba energijos intensyvumu. Šia direktyva iš dalies keičiama tai, kaip valstybės narės turėtų išreikšti savo
  privalomus
  nacionalinius įnašus į 
  privalomą
  Sąjungos tikslą. Siekiant užtikrinti nuoseklumą ir pažangos stebėseną,
  privalomi
  valstybių narių įnašai į Sąjungos tikslą turėtų būti išreikšti galutinės ir pirminės energijos suvartojimu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslų, ir tai numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999;

| (25) | energijos vartojimo efektyvumo tikslas
  turėtų
  būti pasiektas kartu įgyvendinant konkrečias
  vietos, regionines,
  nacionalines ir Europos priemones, kuriomis įvairiose srityse skatinama efektyviai vartoti energiją. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalines energijos vartojimo efektyvumo politikos kryptis ir priemones. Komisija turėtų įvertinti tas politikos kryptis ir priemones ir kiekvienos atskiros valstybės narės pastangas, taip pat padarytos pažangos duomenis, kad įvertintų tikimybę pasiekti bendrą Sąjungos tikslą ir kiek individualių pastangų pakanka bendram tikslui pasiekti;. |
| --- | --- |

(25)

energijos vartojimo efektyvumo tikslas
  turėtų
  būti pasiektas kartu įgyvendinant konkrečias
  vietos, regionines,
  nacionalines ir Europos priemones, kuriomis įvairiose srityse skatinama efektyviai vartoti energiją. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalines energijos vartojimo efektyvumo politikos kryptis ir priemones. Komisija turėtų įvertinti tas politikos kryptis ir priemones ir kiekvienos atskiros valstybės narės pastangas, taip pat padarytos pažangos duomenis, kad įvertintų tikimybę pasiekti bendrą Sąjungos tikslą ir kiek individualių pastangų pakanka bendram tikslui pasiekti;.

| (26) | viešajam sektoriui tenka maždaug 5–10 proc. visos Sąjungoje suvartojamos galutinės energijos. Viešojo sektoriaus institucijos kasmet išleidžia maždaug 1,8 trln. EUR. Tai sudaro apie 14 proc. Sąjungos bendrojo vidaus produkto. Todėl viešasis sektorius yra svarbi varomoji jėga siekiant skatinti rinkos perėjimą prie efektyvesnių produktų, pastatų ir paslaugų bei daryti poveikį piliečių ir įmonių elgsenai energijos vartojimo srityje. Be to, energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis mažinant energijos vartojimą gali būti sudarytos sąlygos viešuosius išteklius panaudoti kitais tikslais. Nacionalinio, regionų ir vietos lygio viešosios organizacijos turėtų atlikti pavyzdinį vaidmenį energijos vartojimo efektyvumo srityje; |
| --- | --- |

(26)

viešajam sektoriui tenka maždaug 5–10 proc. visos Sąjungoje suvartojamos galutinės energijos. Viešojo sektoriaus institucijos kasmet išleidžia maždaug 1,8 trln. EUR. Tai sudaro apie 14 proc. Sąjungos bendrojo vidaus produkto. Todėl viešasis sektorius yra svarbi varomoji jėga siekiant skatinti rinkos perėjimą prie efektyvesnių produktų, pastatų ir paslaugų bei daryti poveikį piliečių ir įmonių elgsenai energijos vartojimo srityje. Be to, energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis mažinant energijos vartojimą gali būti sudarytos sąlygos viešuosius išteklius panaudoti kitais tikslais. Nacionalinio, regionų ir vietos lygio viešosios organizacijos turėtų atlikti pavyzdinį vaidmenį energijos vartojimo efektyvumo srityje;

| (27) | kad parodytų pavyzdį, viešasis sektorius turėtų nusistatyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslus. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas viešajame sektoriuje turėtų atspindėti pastangas, kurių reikia Sąjungos lygmeniu. ▌Įpareigojimas energijos suvartojimą viešajame sektoriuje kasmet sumažinti bent
  2 proc.
  turėtų užtikrinti, kad viešasis sektorius atliks savo pavyzdinį vaidmenį. Valstybės narės gali visiškai laisvai rinktis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kad pasiektų galutinės energijos suvartojimo sumažėjimą. Reikalaujant kasmet sumažinti galutinės energijos suvartojimą užkraunama mažesnė administracinė našta, nei nustatant sutaupomos energijos kiekio matavimo metodus; |
| --- | --- |

(27)

kad parodytų pavyzdį, viešasis sektorius turėtų nusistatyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslus. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas viešajame sektoriuje turėtų atspindėti pastangas, kurių reikia Sąjungos lygmeniu. ▌Įpareigojimas energijos suvartojimą viešajame sektoriuje kasmet sumažinti bent
  2 proc.
  turėtų užtikrinti, kad viešasis sektorius atliks savo pavyzdinį vaidmenį. Valstybės narės gali visiškai laisvai rinktis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kad pasiektų galutinės energijos suvartojimo sumažėjimą. Reikalaujant kasmet sumažinti galutinės energijos suvartojimą užkraunama mažesnė administracinė našta, nei nustatant sutaupomos energijos kiekio matavimo metodus;

| (28) | vykdydamos įpareigojimą valstybės narės turėtų daugiausia dėmesio skirti visų viešųjų paslaugų ir viešojo sektoriaus įstaigų įrangos galutinės energijos suvartojimui. Nustatydamos priemonių adresatus valstybės narės turėtų taikyti perkančiosios organizacijos apibrėžtį, pateiktą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (24). Įpareigojimas gali būti įvykdytas sumažinant galutinės energijos suvartojimą bet kurioje viešojo sektoriaus srityje, įskaitant transportą, viešuosius pastatus, sveikatos priežiūrą, teritorijų planavimą, vandentvarką ir nuotekų tvarkymą, nuotekų ir vandens valymą, atliekų tvarkymą, centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą, energijos skirstymą, tiekimą ir kaupimą, viešąjį apšvietimą ir infrastruktūros planavimą. Siekdamos sumažinti viešųjų įstaigų administracinę naštą, valstybės narės turėtų sukurti skaitmenines platformas arba priemones, skirtas bendriems viešųjų įstaigų suvartojimo duomenims rinkti, tuos duomenis skelbti viešai ir teikti juos Komisijai; |
| --- | --- |

(28)

vykdydamos įpareigojimą valstybės narės turėtų daugiausia dėmesio skirti visų viešųjų paslaugų ir viešojo sektoriaus įstaigų įrangos galutinės energijos suvartojimui. Nustatydamos priemonių adresatus valstybės narės turėtų taikyti perkančiosios organizacijos apibrėžtį, pateiktą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (24). Įpareigojimas gali būti įvykdytas sumažinant galutinės energijos suvartojimą bet kurioje viešojo sektoriaus srityje, įskaitant transportą, viešuosius pastatus, sveikatos priežiūrą, teritorijų planavimą, vandentvarką ir nuotekų tvarkymą, nuotekų ir vandens valymą, atliekų tvarkymą, centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą, energijos skirstymą, tiekimą ir kaupimą, viešąjį apšvietimą ir infrastruktūros planavimą. Siekdamos sumažinti viešųjų įstaigų administracinę naštą, valstybės narės turėtų sukurti skaitmenines platformas arba priemones, skirtas bendriems viešųjų įstaigų suvartojimo duomenims rinkti, tuos duomenis skelbti viešai ir teikti juos Komisijai;

| (29) | valstybės narės turėtų rodyti pavyzdį užtikrindamos, kad visos viešajame sektoriuje vykdomos sutartys dėl energijos vartojimo efektyvumo
  , energijos vartojimo auditai
  ir energijos naudojimo vadybos sistemos atitiktų Europos arba tarptautinius standartus arba kad viešojo sektoriaus dalyse, kuriose intensyviai vartojama energija, būtų plačiai taikomi energijos vartojimo auditai
  . Valstybės narės turėtų pateikti aiškias šių priemonių naudojimo gaires ir procedūras
  ; |
| --- | --- |

(29)

valstybės narės turėtų rodyti pavyzdį užtikrindamos, kad visos viešajame sektoriuje vykdomos sutartys dėl energijos vartojimo efektyvumo
  , energijos vartojimo auditai
  ir energijos naudojimo vadybos sistemos atitiktų Europos arba tarptautinius standartus arba kad viešojo sektoriaus dalyse, kuriose intensyviai vartojama energija, būtų plačiai taikomi energijos vartojimo auditai
  . Valstybės narės turėtų pateikti aiškias šių priemonių naudojimo gaires ir procedūras
  ;

| (30) | viešojo sektoriaus institucijos raginamos naudotis, kai tinkama, parama, kurią teikia tokie subjektai, kaip tvariosios energetikos agentūros, įsteigtos regionų arba vietos lygmeniu. Tų agentūrų organizavimas paprastai atspindi individualius tam tikro regiono ar tam tikroje viešojo sektoriaus srityje veikiančių viešųjų institucijų poreikius. Centralizuotos agentūros gali geriau patenkinti poreikius ir veikti veiksmingiau kitais aspektais, pavyzdžiui, mažesnėse arba centralizuotose valstybėse narėse arba sprendžiant sudėtingus arba tarpregioninius aspektus, kaip antai centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo. Tvariosios energetikos agentūros gali veikti vieno langelio principu pagal 21 straipsnį. Tos agentūros dažnai yra atsakingos už vietos arba regionų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planų rengimą, o tai gali apimti ir kitas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemones, kaip antai iškastinio kuro katilų pakeitimą, ir paramą viešojo sektoriaus institucijoms įgyvendinant su energija susijusias politikos kryptis. Tvariosios energetikos agentūros ar kiti regionų ir vietos valdžios institucijoms padedantys subjektai gali turėti aiškias tvariosios energetikos kompetencijas, tikslus ir išteklius. Tvariosios energetikos agentūros galėtų būti skatinamos apsvarstyti iniciatyvas, pagal Merų paktą įgyvendinamas savanoriškai susitelkusių vietos valdžios institucijų, įsipareigojusių įgyvendinti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus, taip pat kitas šiuo tikslu įgyvendinamas iniciatyvas. Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planai turėtų būti siejami su teritorinės plėtros planais ir juose turėtų būti atsižvelgiama į išsamius vertinimus, kuriuos turi atlikti valstybės narės; |
| --- | --- |

(30)

viešojo sektoriaus institucijos raginamos naudotis, kai tinkama, parama, kurią teikia tokie subjektai, kaip tvariosios energetikos agentūros, įsteigtos regionų arba vietos lygmeniu. Tų agentūrų organizavimas paprastai atspindi individualius tam tikro regiono ar tam tikroje viešojo sektoriaus srityje veikiančių viešųjų institucijų poreikius. Centralizuotos agentūros gali geriau patenkinti poreikius ir veikti veiksmingiau kitais aspektais, pavyzdžiui, mažesnėse arba centralizuotose valstybėse narėse arba sprendžiant sudėtingus arba tarpregioninius aspektus, kaip antai centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo. Tvariosios energetikos agentūros gali veikti vieno langelio principu pagal 21 straipsnį. Tos agentūros dažnai yra atsakingos už vietos arba regionų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planų rengimą, o tai gali apimti ir kitas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemones, kaip antai iškastinio kuro katilų pakeitimą, ir paramą viešojo sektoriaus institucijoms įgyvendinant su energija susijusias politikos kryptis. Tvariosios energetikos agentūros ar kiti regionų ir vietos valdžios institucijoms padedantys subjektai gali turėti aiškias tvariosios energetikos kompetencijas, tikslus ir išteklius. Tvariosios energetikos agentūros galėtų būti skatinamos apsvarstyti iniciatyvas, pagal Merų paktą įgyvendinamas savanoriškai susitelkusių vietos valdžios institucijų, įsipareigojusių įgyvendinti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus, taip pat kitas šiuo tikslu įgyvendinamas iniciatyvas. Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planai turėtų būti siejami su teritorinės plėtros planais ir juose turėtų būti atsižvelgiama į išsamius vertinimus, kuriuos turi atlikti valstybės narės;

| (31) | valstybės narės turėtų padėti viešosioms įstaigoms planuoti ir įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, be kita ko, regionų ir vietos lygmenimis, teikdamos
  finansinę ir techninę paramą ir pateikdamos planus, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su darbo jėgos ir kvalifikuotų specialistų, reikalingų visiems žaliosios pertvarkos etapams, įskaitant amatininkus ir aukštos kvalifikacijos žaliųjų technologijų ekspertus, taikomųjų sričių mokslininkus ir inovatorius, trūkumu. Valstybės narės turėtų skatinti viešąsias įstaigas atsižvelgti ne tik į energijos taupymą, bet ir į platesnę naudą, pvz., geresnę patalpų oro kokybę ir aplinkos kokybę, taip pat geresnę žmonių gyvenimo kokybę, visų pirma mokyklose, dienos užimtumo centruose, slaugos namuose, globos įstaigose ir ligoninėse. Valstybės narės turėtų teikti
  gaires, remti gebėjimų stiprinimo bei mokymo galimybes ir
  skatinti
  viešųjų įstaigų, taip pat agentūrų, tarpusavio bendradarbiavimą. Tuo tikslu valstybės narės galėtų steigti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, kurie spręstų kompleksinius klausimus, pvz., patartų vietos ar regioninėms energetikos agentūroms centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo klausimais; |
| --- | --- |

(31)

valstybės narės turėtų padėti viešosioms įstaigoms planuoti ir įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, be kita ko, regionų ir vietos lygmenimis, teikdamos
  finansinę ir techninę paramą ir pateikdamos planus, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su darbo jėgos ir kvalifikuotų specialistų, reikalingų visiems žaliosios pertvarkos etapams, įskaitant amatininkus ir aukštos kvalifikacijos žaliųjų technologijų ekspertus, taikomųjų sričių mokslininkus ir inovatorius, trūkumu. Valstybės narės turėtų skatinti viešąsias įstaigas atsižvelgti ne tik į energijos taupymą, bet ir į platesnę naudą, pvz., geresnę patalpų oro kokybę ir aplinkos kokybę, taip pat geresnę žmonių gyvenimo kokybę, visų pirma mokyklose, dienos užimtumo centruose, slaugos namuose, globos įstaigose ir ligoninėse. Valstybės narės turėtų teikti
  gaires, remti gebėjimų stiprinimo bei mokymo galimybes ir
  skatinti
  viešųjų įstaigų, taip pat agentūrų, tarpusavio bendradarbiavimą. Tuo tikslu valstybės narės galėtų steigti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, kurie spręstų kompleksinius klausimus, pvz., patartų vietos ar regioninėms energetikos agentūroms centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo klausimais;

| (31a) | atsižvelgiant į tebesitęsiančią energetinio saugumo krizę ir augančias energijos kainas, valstybės narės turėtų būti skatinamos pirmiausia investuoti į energijos taupymą. Šiuo tikslu valstybėms narėms, kurios 2024–2026 m. laikotarpiu bet kuriais metais renovuoja daugiau kaip 3 proc. viso savo pastatų patalpų ploto, turėtų būti suteikta galimybė perviršį įskaičiuoti į bet kurių kitų trejų metų metinį renovacijos rodiklį. Jeigu valstybė narė nuo 2027 m. sausio 1 d. renovuoja daugiau nei 3 proc. bendro savo pastatų patalpų ploto, perviršį ji gali įskaičiuoti į kitų dvejų metų metinį renovacijos rodiklį. Šia galimybe neturėtų būti naudojamasi tikslais, kurie neatitinka šios direktyvos bendrųjų tikslų ir užmojo lygio; |
| --- | --- |

(31a)

atsižvelgiant į tebesitęsiančią energetinio saugumo krizę ir augančias energijos kainas, valstybės narės turėtų būti skatinamos pirmiausia investuoti į energijos taupymą. Šiuo tikslu valstybėms narėms, kurios 2024–2026 m. laikotarpiu bet kuriais metais renovuoja daugiau kaip 3 proc. viso savo pastatų patalpų ploto, turėtų būti suteikta galimybė perviršį įskaičiuoti į bet kurių kitų trejų metų metinį renovacijos rodiklį. Jeigu valstybė narė nuo 2027 m. sausio 1 d. renovuoja daugiau nei 3 proc. bendro savo pastatų patalpų ploto, perviršį ji gali įskaičiuoti į kitų dvejų metų metinį renovacijos rodiklį. Šia galimybe neturėtų būti naudojamasi tikslais, kurie neatitinka šios direktyvos bendrųjų tikslų ir užmojo lygio;

| (32) | be pramonės, daugiausiai energijos suvartoja ir daugiausiai teršalų išmeta pastatų ir transporto sektoriai (25). Pastatams tenka maždaug 40 proc. visos Sąjungoje suvartojamos energijos ir 36 proc. su energija susijusių išmetamų ŠESD (26). Komisijos komunikate „Renovacijos banga“ (27) sprendžiamas dvejopas – efektyvaus energijos bei išteklių naudojimo ir įperkamumo – uždavinys pastatų sektoriuje ir siekiama padvigubinti renovacijos normą. Daugiausia dėmesio jame skiriama prasčiausio energinio naudingumo pastatams, energijos nepritekliui ir visuomeniniams pastatams. Be to, pastatai yra itin svarbūs siekiant Sąjungos tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai
  ir pastatai, kuriuose teikiamos visuotinės svarbos paslaugos, pvz., švietimo (dienos užimtumo centrai, mokyklos ir universitetai), sveikatos (ligoninės ir vyresnio amžiaus asmenų slaugos įstaigos) ir socialinės paslaugos (bendruomenės centrai, aptarnaujantys jaunimą, vyresnio amžiaus asmenis ir mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose gyvenančius asmenis), ar socialinis būstas
  sudaro didelę pastatų fondo dalį ir visuomeniniame gyvenime jiems tenka daug dėmesio. Todėl tikslinga nustatyti viešosioms įstaigoms priklausančių pastatų
  ir socialinės paskirties pastatų
  valstybės narės teritorijoje metinę renovavimo normą, kad būtų padidintas jų energinis naudingumas
  ir jie būtų paversti energijos beveik nevartojančiais pastatais arba visai netaršiais pastatais
  . Valstybės narės raginamos nustatyti didesnę renovacijos normą, kai tai ekonomiškai efektyvu renovuojant pastatų fondą pagal jų ilgalaikes renovacijos strategijas arba nacionalines renovacijos programas. Ši renovavimo norma neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo nustatytiems įsipareigojimams dėl beveik nulinės energijos pastatų (energijos beveik nevartojančių pastatų) (28).
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti ne tokius griežtus reikalavimus kai kuriems pastatams, pavyzdžiui, ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės pastatams.
  Per kitą Direktyvos 2010/31/ES peržiūrą Komisija turėtų įvertinti valstybių narių padarytą viešųjų įstaigų pastatų renovacijos pažangą. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pateikti teisės akto pasiūlymą dėl renovacijos normos persvarstymo, kartu atsižvelgiant į valstybių narių padarytą pažangą, esminius ekonomikos ar technikos pokyčius arba, kai reikia, Sąjungos įsipareigojimus dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir nulinės taršos. Šioje direktyvoje nustatytu įpareigojimu renovuoti viešųjų įstaigų pastatus papildoma minėta direktyva, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad iš esmės renovuojant esamus pastatus jų energinis naudingumas būtų padidintas taip, kad jie atitiktų beveik nulinės energijos pastatų reikalavimus
  . Komisija ir valstybės narės turėtų pateikti papildomų gairių dėl istorinę vertę turinčių pastatų esminės renovacijos
  ; |
| --- | --- |

(32)

be pramonės, daugiausiai energijos suvartoja ir daugiausiai teršalų išmeta pastatų ir transporto sektoriai (25). Pastatams tenka maždaug 40 proc. visos Sąjungoje suvartojamos energijos ir 36 proc. su energija susijusių išmetamų ŠESD (26). Komisijos komunikate „Renovacijos banga“ (27) sprendžiamas dvejopas – efektyvaus energijos bei išteklių naudojimo ir įperkamumo – uždavinys pastatų sektoriuje ir siekiama padvigubinti renovacijos normą. Daugiausia dėmesio jame skiriama prasčiausio energinio naudingumo pastatams, energijos nepritekliui ir visuomeniniams pastatams. Be to, pastatai yra itin svarbūs siekiant Sąjungos tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai
  ir pastatai, kuriuose teikiamos visuotinės svarbos paslaugos, pvz., švietimo (dienos užimtumo centrai, mokyklos ir universitetai), sveikatos (ligoninės ir vyresnio amžiaus asmenų slaugos įstaigos) ir socialinės paslaugos (bendruomenės centrai, aptarnaujantys jaunimą, vyresnio amžiaus asmenis ir mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose gyvenančius asmenis), ar socialinis būstas
  sudaro didelę pastatų fondo dalį ir visuomeniniame gyvenime jiems tenka daug dėmesio. Todėl tikslinga nustatyti viešosioms įstaigoms priklausančių pastatų
  ir socialinės paskirties pastatų
  valstybės narės teritorijoje metinę renovavimo normą, kad būtų padidintas jų energinis naudingumas
  ir jie būtų paversti energijos beveik nevartojančiais pastatais arba visai netaršiais pastatais
  . Valstybės narės raginamos nustatyti didesnę renovacijos normą, kai tai ekonomiškai efektyvu renovuojant pastatų fondą pagal jų ilgalaikes renovacijos strategijas arba nacionalines renovacijos programas. Ši renovavimo norma neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo nustatytiems įsipareigojimams dėl beveik nulinės energijos pastatų (energijos beveik nevartojančių pastatų) (28).
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti ne tokius griežtus reikalavimus kai kuriems pastatams, pavyzdžiui, ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės pastatams.
  Per kitą Direktyvos 2010/31/ES peržiūrą Komisija turėtų įvertinti valstybių narių padarytą viešųjų įstaigų pastatų renovacijos pažangą. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pateikti teisės akto pasiūlymą dėl renovacijos normos persvarstymo, kartu atsižvelgiant į valstybių narių padarytą pažangą, esminius ekonomikos ar technikos pokyčius arba, kai reikia, Sąjungos įsipareigojimus dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir nulinės taršos. Šioje direktyvoje nustatytu įpareigojimu renovuoti viešųjų įstaigų pastatus papildoma minėta direktyva, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad iš esmės renovuojant esamus pastatus jų energinis naudingumas būtų padidintas taip, kad jie atitiktų beveik nulinės energijos pastatų reikalavimus
  . Komisija ir valstybės narės turėtų pateikti papildomų gairių dėl istorinę vertę turinčių pastatų esminės renovacijos
  ;

| (33) | nustatydamos renovacijos normą, valstybės narės turi turėti pastatų, kurie nesiekia beveik nulinės energijos pastatų lygio, apžvalgą. Todėl bendroje energinio naudingumo sertifikatų duomenų bazėje valstybės narės turėtų skelbti ir nuolat atnaujinti visuomeninių pastatų
  , įskaitant socialinį būstą,
  aprašą. Tas aprašas turėtų sudaryti galimybę ir privatiems subjektams, įskaitant energetinių paslaugų bendroves
  (ESCO)
  , siūlyti renovacijos sprendimus ir juos būtų galima kaupti Sąjungos Pastatų ūkio stebėsenos centre; |
| --- | --- |

(33)

nustatydamos renovacijos normą, valstybės narės turi turėti pastatų, kurie nesiekia beveik nulinės energijos pastatų lygio, apžvalgą. Todėl bendroje energinio naudingumo sertifikatų duomenų bazėje valstybės narės turėtų skelbti ir nuolat atnaujinti visuomeninių pastatų
  , įskaitant socialinį būstą,
  aprašą. Tas aprašas turėtų sudaryti galimybę ir privatiems subjektams, įskaitant energetinių paslaugų bendroves
  (ESCO)
  , siūlyti renovacijos sprendimus ir juos būtų galima kaupti Sąjungos Pastatų ūkio stebėsenos centre;

| (34) | 2020 m. daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų gyveno miestuose. Manoma, kad iki 2050 m. tas skaičius pasieks 68 proc (29). Be to, iki 2050 m. vis dar reikia pastatyti pusę miestų infrastruktūros objektų (30). Miestai ir didmiesčiai yra ekonominės veiklos, žinių kūrimo, inovacijų ir naujų technologijų centrai. Nuo miestų priklauso juose gyvenančių ar dirbančių piliečių gyvenimo kokybė. Valstybės narės turėtų techniškai ir finansiškai remti savivaldybes. Kai kurios valstybių narių savivaldybės ir kitos viešosios įstaigos jau ėmėsi įgyvendinti integruotą požiūrį į energijos taupymą, energijos tiekimą
  ir darnų judumą
  , pavyzdžiui, vykdydamos tvarios energetikos veiksmų planus
  ar darnaus judumo mieste planus
  (pvz., planus, parengtus pagal Merų pakto iniciatyvą) ir taikydamos integruotus urbanistinius metodus, kurie apima ne vien atskiras pastatams ar transporto rūšims taikomas intervencines priemones.
  Reikia toliau dėti pastangas gerinant judumo mieste energijos vartojimo efektyvumą tiek keleivinio, tiek krovininio transporto srityje, nes jame sunaudojama apie 40 proc. visos kelių transporto energijos. Reglamentas... [persvarstytas TEN-T reglamentas – 2021/0420(COD)] turėtų labai prisidėti sprendžiant miesto transporto energijos vartojimo efektyvumo klausimą taikant nuoseklų, integruotą ir įvairiarūšio transporto požiūrį, nustačius reikalavimą priimti darnaus judumo mieste planus, kaip apibrėžta tame reglamente. Be to, kad būtų pasiekti šios direktyvos tikslai, valstybės narės turėtų labai skatinti kuo daugiau vietos valdžios institucijų priimti darnaus judumo mieste planus, siekiant prisidėti prie energijos vartojimo mažinimo ir, kai įmanoma, išvengti nereikalingo transporto, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(34)

2020 m. daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų gyveno miestuose. Manoma, kad iki 2050 m. tas skaičius pasieks 68 proc (29). Be to, iki 2050 m. vis dar reikia pastatyti pusę miestų infrastruktūros objektų (30). Miestai ir didmiesčiai yra ekonominės veiklos, žinių kūrimo, inovacijų ir naujų technologijų centrai. Nuo miestų priklauso juose gyvenančių ar dirbančių piliečių gyvenimo kokybė. Valstybės narės turėtų techniškai ir finansiškai remti savivaldybes. Kai kurios valstybių narių savivaldybės ir kitos viešosios įstaigos jau ėmėsi įgyvendinti integruotą požiūrį į energijos taupymą, energijos tiekimą
  ir darnų judumą
  , pavyzdžiui, vykdydamos tvarios energetikos veiksmų planus
  ar darnaus judumo mieste planus
  (pvz., planus, parengtus pagal Merų pakto iniciatyvą) ir taikydamos integruotus urbanistinius metodus, kurie apima ne vien atskiras pastatams ar transporto rūšims taikomas intervencines priemones.
  Reikia toliau dėti pastangas gerinant judumo mieste energijos vartojimo efektyvumą tiek keleivinio, tiek krovininio transporto srityje, nes jame sunaudojama apie 40 proc. visos kelių transporto energijos. Reglamentas... [persvarstytas TEN-T reglamentas – 2021/0420(COD)] turėtų labai prisidėti sprendžiant miesto transporto energijos vartojimo efektyvumo klausimą taikant nuoseklų, integruotą ir įvairiarūšio transporto požiūrį, nustačius reikalavimą priimti darnaus judumo mieste planus, kaip apibrėžta tame reglamente. Be to, kad būtų pasiekti šios direktyvos tikslai, valstybės narės turėtų labai skatinti kuo daugiau vietos valdžios institucijų priimti darnaus judumo mieste planus, siekiant prisidėti prie energijos vartojimo mažinimo ir, kai įmanoma, išvengti nereikalingo transporto, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (35) | pirkdami tam tikrus produktus ir paslaugas, taip pat įsigydami ir nuomodami pastatus, perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, sudarantys viešojo darbų, prekių ar paslaugų pirkimo sutartis, turėtų tapti sektinu pavyzdžiu ir priimti efektyvų energijos vartojimą užtikrinančius pirkimo sprendimus bei taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, taip pat ir toms viešosioms sutartims ir koncesijoms, kurioms IV priede konkrečių reikalavimų nenustatyta. Tai turėtų būti taikoma administraciniams padaliniams, turintiems kompetenciją visoje valstybės narės teritorijoje. Kai konkrečioje valstybėje narėje ir konkrečios kompetencijos srityje tokių atitinkamų visą teritoriją apimančių administracinių padalinių nesama, įpareigojimas turėtų būti taikomas tiems administraciniams padaliniams, kurių kiekvieno turimas kompetencijos sritis apjungus apimama visa teritorija. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos viešųjų pirkimų srities direktyvų nuostatoms. Valstybės narės turėtų šalinti kliūtis vykdyti bendrą viešąjį pirkimą valstybėje narėje ar tarpvalstybiniu mastu, jei dėl to gali sumažėti išlaidos ir padidėti vidaus rinkos nauda suteikiant naujų verslo galimybių tiekėjams ir energetikos paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

(35)

pirkdami tam tikrus produktus ir paslaugas, taip pat įsigydami ir nuomodami pastatus, perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, sudarantys viešojo darbų, prekių ar paslaugų pirkimo sutartis, turėtų tapti sektinu pavyzdžiu ir priimti efektyvų energijos vartojimą užtikrinančius pirkimo sprendimus bei taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, taip pat ir toms viešosioms sutartims ir koncesijoms, kurioms IV priede konkrečių reikalavimų nenustatyta. Tai turėtų būti taikoma administraciniams padaliniams, turintiems kompetenciją visoje valstybės narės teritorijoje. Kai konkrečioje valstybėje narėje ir konkrečios kompetencijos srityje tokių atitinkamų visą teritoriją apimančių administracinių padalinių nesama, įpareigojimas turėtų būti taikomas tiems administraciniams padaliniams, kurių kiekvieno turimas kompetencijos sritis apjungus apimama visa teritorija. Tačiau tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos viešųjų pirkimų srities direktyvų nuostatoms. Valstybės narės turėtų šalinti kliūtis vykdyti bendrą viešąjį pirkimą valstybėje narėje ar tarpvalstybiniu mastu, jei dėl to gali sumažėti išlaidos ir padidėti vidaus rinkos nauda suteikiant naujų verslo galimybių tiekėjams ir energetikos paslaugų teikėjams;

| (36) | visi viešojo sektoriaus subjektai, kurie investuoja visuomenės išteklius vykdydami pirkimą, turėtų rodyti pavyzdį – skirdami sutartis ir koncesijas rinktis didžiausio energijos vartojimo efektyvumo produktus, paslaugas, darbus ir pastatus, taip pat ir vykdydami pirkimą, kuriam netaikoma konkrečių reikalavimų pagal Direktyvą 2009/30/EB. Šiame kontekste visose viešųjų sutarčių ir koncesijų, kurių vertė viršija Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (31) 6 ir 7 straipsniuose, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (32) 2 straipsnio 1 dalyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 3 ir 4 straipsniuose nustatytas ribas, skyrimo procedūrose reikia atsižvelgti į Sąjungos arba nacionalinės teisės aktuose nustatytą gaminių energijos vartojimo efektyvumą, pastatų energinį naudingumą ir paslaugų energijos vartojimo efektyvumą, viešojo pirkimo procedūrose pirmumo tvarka atsižvelgiant į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(36)

visi viešojo sektoriaus subjektai, kurie investuoja visuomenės išteklius vykdydami pirkimą, turėtų rodyti pavyzdį – skirdami sutartis ir koncesijas rinktis didžiausio energijos vartojimo efektyvumo produktus, paslaugas, darbus ir pastatus, taip pat ir vykdydami pirkimą, kuriam netaikoma konkrečių reikalavimų pagal Direktyvą 2009/30/EB. Šiame kontekste visose viešųjų sutarčių ir koncesijų, kurių vertė viršija Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (31) 6 ir 7 straipsniuose, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (32) 2 straipsnio 1 dalyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 3 ir 4 straipsniuose nustatytas ribas, skyrimo procedūrose reikia atsižvelgti į Sąjungos arba nacionalinės teisės aktuose nustatytą gaminių energijos vartojimo efektyvumą, pastatų energinį naudingumą ir paslaugų energijos vartojimo efektyvumą, viešojo pirkimo procedūrose pirmumo tvarka atsižvelgiant į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (37) | taip pat svarbu, kad valstybės narės stebėtų, kaip į energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus atsižvelgia perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, pirkdami produktus, pastatus, darbus ir paslaugas, užtikrindamos, kad informacija apie laimėjusių pasiūlymų, viršijančių pirkimo direktyvose nurodytas ribas, poveikį energijos vartojimo efektyvumui būtų skelbiama viešai. Tai užtikrintų galimybę suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams įvertinti viešojo sektoriaus vaidmenį užtikrinant, kad vykdant viešuosius pirkimus būtų skaidriai laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(37)

taip pat svarbu, kad valstybės narės stebėtų, kaip į energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus atsižvelgia perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, pirkdami produktus, pastatus, darbus ir paslaugas, užtikrindamos, kad informacija apie laimėjusių pasiūlymų, viršijančių pirkimo direktyvose nurodytas ribas, poveikį energijos vartojimo efektyvumui būtų skelbiama viešai. Tai užtikrintų galimybę suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams įvertinti viešojo sektoriaus vaidmenį užtikrinant, kad vykdant viešuosius pirkimus būtų skaidriai laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (38) | Europos žaliojo kurso komunikate pripažįstamas žiedinės ekonomikos vaidmuo siekiant bendrų Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų. Viešasis sektorius
  turėtų
  padėti siekti šių tikslų pasinaudodamas savo perkamąja galia, pasirinkdamas aplinką tausojančius produktus, pastatus, paslaugas ir darbus, naudodamasis žaliųjų viešųjų pirkimų priemonėmis ir taip svariai prisidėti prie energijos suvartojimo mažinimo ir poveikio aplinkai mažinimo; |
| --- | --- |

(38)

Europos žaliojo kurso komunikate pripažįstamas žiedinės ekonomikos vaidmuo siekiant bendrų Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų. Viešasis sektorius
  turėtų
  padėti siekti šių tikslų pasinaudodamas savo perkamąja galia, pasirinkdamas aplinką tausojančius produktus, pastatus, paslaugas ir darbus, naudodamasis žaliųjų viešųjų pirkimų priemonėmis ir taip svariai prisidėti prie energijos suvartojimo mažinimo ir poveikio aplinkai mažinimo;

| (39) | svarbu, kad valstybės narės pateiktų reikiamas gyvavimo ciklo sąnaudų, poveikio aplinkai ir kaštų vertinimo gaires ir metodikas ir taip suteiktų reikiamą paramą viešosioms įstaigoms, kad šios, vykdydamos viešuosius pirkimus, taikytų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir ▌vykdytų žaliąjį viešąjį pirkimą. Tikimasi, kad gerai parengtos priemonės, visų pirma skaitmeninės priemonės, palengvins viešojo pirkimo procedūras ir sumažins administracines išlaidas, ypač mažesnėse valstybėse narėse, kurios gali neturėti pakankamai pajėgumų pasiūlymams parengti. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų aktyviai skatinti naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir remti perkančiųjų organizacijų tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu, siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

(39)

svarbu, kad valstybės narės pateiktų reikiamas gyvavimo ciklo sąnaudų, poveikio aplinkai ir kaštų vertinimo gaires ir metodikas ir taip suteiktų reikiamą paramą viešosioms įstaigoms, kad šios, vykdydamos viešuosius pirkimus, taikytų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir ▌vykdytų žaliąjį viešąjį pirkimą. Tikimasi, kad gerai parengtos priemonės, visų pirma skaitmeninės priemonės, palengvins viešojo pirkimo procedūras ir sumažins administracines išlaidas, ypač mažesnėse valstybėse narėse, kurios gali neturėti pakankamai pajėgumų pasiūlymams parengti. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų aktyviai skatinti naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir remti perkančiųjų organizacijų tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu, siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais;

| (40) | atsižvelgiant į tai, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama prieš pradedant eksploatuoti pastatus ir jų eksploatavimo laikui pasibaigus, valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į anglies dioksido kiekį, išmetamą per visą pastatų gyvavimo ciklą. Tai daroma atsižvelgiant į pavyzdinį viešojo sektoriaus vaidmenį ir stengiantis daugiau dėmesio skirti viso gyvavimo ciklo veiksmingumui, žiedinės ekonomikos aspektams ir poveikiui aplinkai. Taigi viešasis pirkimas gali būti proga spręsti anglies dioksido kiekio, išmetamo per visą pastatų gyvavimo ciklą, klausimą. Šiuo atžvilgiu perkančiosios organizacijos yra svarbūs subjektai, kurie
  turėtų
  imtis veiksmų pagal viešojo pirkimo procedūras pirkdami naujus pastatus, kurių visuotinio atšilimo potencialas per visą gyvavimo ciklą yra mažesnis; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgiant į tai, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama prieš pradedant eksploatuoti pastatus ir jų eksploatavimo laikui pasibaigus, valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į anglies dioksido kiekį, išmetamą per visą pastatų gyvavimo ciklą. Tai daroma atsižvelgiant į pavyzdinį viešojo sektoriaus vaidmenį ir stengiantis daugiau dėmesio skirti viso gyvavimo ciklo veiksmingumui, žiedinės ekonomikos aspektams ir poveikiui aplinkai. Taigi viešasis pirkimas gali būti proga spręsti anglies dioksido kiekio, išmetamo per visą pastatų gyvavimo ciklą, klausimą. Šiuo atžvilgiu perkančiosios organizacijos yra svarbūs subjektai, kurie
  turėtų
  imtis veiksmų pagal viešojo pirkimo procedūras pirkdami naujus pastatus, kurių visuotinio atšilimo potencialas per visą gyvavimo ciklą yra mažesnis;

| (41) | visuotinio atšilimo potencialu per visą gyvavimo ciklą įvertinamas su pastatu susijęs įvairiais jo gyvavimo ciklo etapais išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Todėl juo įvertinama tai, kiek bendrai dėl pastato padidėja išmetamų teršalų, dėl kurių vyksta klimato kaita, kiekis. Tai dar vadinama anglies dioksido pėdsako vertinimu arba viso gyvavimo ciklo anglies dioksido kiekio matavimu. Jame susumuojamas su statybinėmis medžiagomis susijęs išmetamo anglies dioksido kiekis ir tiesiogiai bei netiesiogiai naudojimo etapu išmetamo anglies dioksido kiekis. Pastatai yra svarbi medžiagų kaupykla, kurioje daugelį dešimtmečių kaupiami daug anglies dioksido išskiriantys ištekliai, todėl svarbu nagrinėti konstrukcijas, kurios palengvintų galimybę ateityje, eksploatavimo laikotarpiui pasibaigus, tas medžiagas vėl panaudoti ar perdirbti
  pagal naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą. Valstybės narės turėtų skatinti statybinių medžiagų žiediškumą, patvarumą ir pritaikomumą, siekiant spręsti statybos produktų tvarumo rezultatų klausimą, sykiu nustatydamos konkurencingą ir patrauklią kainą, naudodamosi visomis turimomis finansinėmis priemonėmis, kad būtų teikiamos paskatos naudoti žiedines medžiagas
  ; |
| --- | --- |

(41)

visuotinio atšilimo potencialu per visą gyvavimo ciklą įvertinamas su pastatu susijęs įvairiais jo gyvavimo ciklo etapais išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Todėl juo įvertinama tai, kiek bendrai dėl pastato padidėja išmetamų teršalų, dėl kurių vyksta klimato kaita, kiekis. Tai dar vadinama anglies dioksido pėdsako vertinimu arba viso gyvavimo ciklo anglies dioksido kiekio matavimu. Jame susumuojamas su statybinėmis medžiagomis susijęs išmetamo anglies dioksido kiekis ir tiesiogiai bei netiesiogiai naudojimo etapu išmetamo anglies dioksido kiekis. Pastatai yra svarbi medžiagų kaupykla, kurioje daugelį dešimtmečių kaupiami daug anglies dioksido išskiriantys ištekliai, todėl svarbu nagrinėti konstrukcijas, kurios palengvintų galimybę ateityje, eksploatavimo laikotarpiui pasibaigus, tas medžiagas vėl panaudoti ar perdirbti
  pagal naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą. Valstybės narės turėtų skatinti statybinių medžiagų žiediškumą, patvarumą ir pritaikomumą, siekiant spręsti statybos produktų tvarumo rezultatų klausimą, sykiu nustatydamos konkurencingą ir patrauklią kainą, naudodamosi visomis turimomis finansinėmis priemonėmis, kad būtų teikiamos paskatos naudoti žiedines medžiagas
  ;

| (42) | visuotinio atšilimo potencialas išreiškiamas skaitiniu rodikliu – kilogramais CO2e/m2 (naudingojo vidaus patalpų ploto) kiekvienu gyvavimo ciklo etapu, apskaičiuojant vienų etaloninio 50 metų tyrimo laikotarpio metų vidurkį. Duomenų parinkimas, scenarijų nustatymas ir skaičiavimai atliekami pagal standartą EN 15978. Pastato elementų ir techninės įrangos apimtis nustatyta 1,2 rodikliu bendroje Sąjungos tvarių pastatų rodiklių sistemoje „Level(s)“. Kai yra nacionalinė skaičiavimo priemonė arba jos reikia norint atskleisti informaciją arba gauti statybos leidimus, turėtų būti įmanoma naudoti tą nacionalinę priemonę reikalaujamai informacijai pateikti. Turėtų būti galima naudoti kitas skaičiavimo priemones, jei jos atitinka būtiniausius kriterijus, nustatytus bendroje Sąjungos sistemoje „Level(s)“; |
| --- | --- |

(42)

visuotinio atšilimo potencialas išreiškiamas skaitiniu rodikliu – kilogramais CO2e/m2 (naudingojo vidaus patalpų ploto) kiekvienu gyvavimo ciklo etapu, apskaičiuojant vienų etaloninio 50 metų tyrimo laikotarpio metų vidurkį. Duomenų parinkimas, scenarijų nustatymas ir skaičiavimai atliekami pagal standartą EN 15978. Pastato elementų ir techninės įrangos apimtis nustatyta 1,2 rodikliu bendroje Sąjungos tvarių pastatų rodiklių sistemoje „Level(s)“. Kai yra nacionalinė skaičiavimo priemonė arba jos reikia norint atskleisti informaciją arba gauti statybos leidimus, turėtų būti įmanoma naudoti tą nacionalinę priemonę reikalaujamai informacijai pateikti. Turėtų būti galima naudoti kitas skaičiavimo priemones, jei jos atitinka būtiniausius kriterijus, nustatytus bendroje Sąjungos sistemoje „Level(s)“;

| (43) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (33) reglamentuojami įrenginiai, kuriuose gaminama energija arba ji naudojama gamybos reikmėms, o informacija apie įrenginyje sunaudotą arba jo pagamintą energiją turi būti įtraukta į prašymus išduoti integruotuosius leidimus (12 straipsnio 1 dalies b punktas). Be to, Direktyvos 2010/75/ES 11 straipsnyje nustatyta, kad efektyvus energijos naudojimas yra vienas iš bendrųjų principų, kuriais remiantis nustatomi įpareigojimai veiklos vykdytojui, ir vienas iš kriterijų, kuriais remiantis pagal tos direktyvos III priedą nustatomi geriausi prieinami gamybos būdai. Energijos sistemų veikimo efektyvumui bet kuriuo metu daro poveikį galimybė sklandžiai ir lanksčiai tiekti į tinklą elektros energiją, gautą iš įvairių šaltinių, kurių inercijos laipsniai ir veikimo pradžios intervalai yra skirtingi. Padidinus tą efektyvumą bus sudarytos sąlygos geriau panaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; |
| --- | --- |

(43)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (33) reglamentuojami įrenginiai, kuriuose gaminama energija arba ji naudojama gamybos reikmėms, o informacija apie įrenginyje sunaudotą arba jo pagamintą energiją turi būti įtraukta į prašymus išduoti integruotuosius leidimus (12 straipsnio 1 dalies b punktas). Be to, Direktyvos 2010/75/ES 11 straipsnyje nustatyta, kad efektyvus energijos naudojimas yra vienas iš bendrųjų principų, kuriais remiantis nustatomi įpareigojimai veiklos vykdytojui, ir vienas iš kriterijų, kuriais remiantis pagal tos direktyvos III priedą nustatomi geriausi prieinami gamybos būdai. Energijos sistemų veikimo efektyvumui bet kuriuo metu daro poveikį galimybė sklandžiai ir lanksčiai tiekti į tinklą elektros energiją, gautą iš įvairių šaltinių, kurių inercijos laipsniai ir veikimo pradžios intervalai yra skirtingi. Padidinus tą efektyvumą bus sudarytos sąlygos geriau panaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją;

| (44) | energijos vartojimo efektyvumo didinimas gali prisidėti prie geresnių ekonominių rezultatų. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų siekti mažinti energijos vartojimą, nepaisant ekonomikos augimo dydžio; |
| --- | --- |

(44)

energijos vartojimo efektyvumo didinimas gali prisidėti prie geresnių ekonominių rezultatų. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų siekti mažinti energijos vartojimą, nepaisant ekonomikos augimo dydžio;

| (45) | šia direktyva nustatytas įpareigojimas taupyti energiją turėtų būti padidintas ir jis turėtų galioti ir po 2030 m. Tai užtikrintų stabilumą investuotojams, taigi paskatintų ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui, esminę pastatų renovaciją, siekiant ilgalaikio tikslo – palengvinti ekonomiškai efektyvų esamų pastatų pertvarkymą į beveik nulinės energijos pastatus. 
  Esminės renovacijos, kuriomis pastatų energinis naudingumas pagerinamas bent 60 proc., šiuo metu per metus apima tik 0,2 proc. pastatų fondo, ir tik penktadaliu atvejų energijos vartojimo efektyvumas yra reikšmingai padidinamas.
  Įpareigojimas taupyti energiją atliko svarbų vaidmenį sudarant sąlygas ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui, konkurencingumui ir energijos nepritekliaus mažinimui vietos lygmeniu. Jis turėtų užtikrinti, kad Sąjunga galėtų pasiekti savo energetikos ir klimato srities tikslus sukurdama papildomų galimybių, ir nutraukti sąsają tarp energijos vartojimo ir ekonomikos augimo. Norint įvertinti sąlygas, kuriomis būtų galima paskatinti privatųjį sektorių investuoti į energijos vartojimo efektyvumo projektus, taip pat sukurti naujus pajamų modelius energijos vartojimo efektyvumo srities inovacijoms, svarbu bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi; |
| --- | --- |

(45)

šia direktyva nustatytas įpareigojimas taupyti energiją turėtų būti padidintas ir jis turėtų galioti ir po 2030 m. Tai užtikrintų stabilumą investuotojams, taigi paskatintų ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui, esminę pastatų renovaciją, siekiant ilgalaikio tikslo – palengvinti ekonomiškai efektyvų esamų pastatų pertvarkymą į beveik nulinės energijos pastatus. 
  Esminės renovacijos, kuriomis pastatų energinis naudingumas pagerinamas bent 60 proc., šiuo metu per metus apima tik 0,2 proc. pastatų fondo, ir tik penktadaliu atvejų energijos vartojimo efektyvumas yra reikšmingai padidinamas.
  Įpareigojimas taupyti energiją atliko svarbų vaidmenį sudarant sąlygas ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui, konkurencingumui ir energijos nepritekliaus mažinimui vietos lygmeniu. Jis turėtų užtikrinti, kad Sąjunga galėtų pasiekti savo energetikos ir klimato srities tikslus sukurdama papildomų galimybių, ir nutraukti sąsają tarp energijos vartojimo ir ekonomikos augimo. Norint įvertinti sąlygas, kuriomis būtų galima paskatinti privatųjį sektorių investuoti į energijos vartojimo efektyvumo projektus, taip pat sukurti naujus pajamų modelius energijos vartojimo efektyvumo srities inovacijoms, svarbu bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi;

| (46) | energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės taip pat daro teigiamą poveikį oro kokybei, nes efektyviau energiją vartojantys pastatai prisideda prie poreikio šildyti kuru, įskaitant kietąjį kurą, mažinimo. Taigi, energijos vartojimo efektyvumo priemonės prisideda prie oro kokybės viduje ir lauke gerinimo ir padeda ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos oro kokybės politikos tikslų, nustatytų visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (34); |
| --- | --- |

(46)

energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės taip pat daro teigiamą poveikį oro kokybei, nes efektyviau energiją vartojantys pastatai prisideda prie poreikio šildyti kuru, įskaitant kietąjį kurą, mažinimo. Taigi, energijos vartojimo efektyvumo priemonės prisideda prie oro kokybės viduje ir lauke gerinimo ir padeda ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos oro kokybės politikos tikslų, nustatytų visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (34);

| (47) | valstybės narės turi per visą įpareigojimų taikymo laikotarpį iki 2030 m. pasiekti tokį suminį galutinės sutaupytos energijos kiekį, kuris atitiktų bent 0,8 proc. naujo kasmet sutaupytos energijos kiekio nuo galutinės energijos suvartojimo iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir bent
  2 proc.
  nuo 2024 m. sausio 1 d. Tas reikalavimas gali būti įgyvendintas naujomis politikos priemonėmis, priimtomis įpareigojimų taikymo laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., arba naujais atskirais veiksmais, kurie yra prieš ankstesnį laikotarpį arba jo metu priimtų politikos priemonių rezultatas, su sąlyga, kad tokie atskiri energijos taupymą skatinantys veiksmai yra pradėti paskesniu laikotarpiu. Tuo tikslu valstybės narės turėtų turėti galimybę naudotis energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema arba alternatyviomis politikos priemonėmis, arba abiem kartu; |
| --- | --- |

(47)

valstybės narės turi per visą įpareigojimų taikymo laikotarpį iki 2030 m. pasiekti tokį suminį galutinės sutaupytos energijos kiekį, kuris atitiktų bent 0,8 proc. naujo kasmet sutaupytos energijos kiekio nuo galutinės energijos suvartojimo iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir bent
  2 proc.
  nuo 2024 m. sausio 1 d. Tas reikalavimas gali būti įgyvendintas naujomis politikos priemonėmis, priimtomis įpareigojimų taikymo laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., arba naujais atskirais veiksmais, kurie yra prieš ankstesnį laikotarpį arba jo metu priimtų politikos priemonių rezultatas, su sąlyga, kad tokie atskiri energijos taupymą skatinantys veiksmai yra pradėti paskesniu laikotarpiu. Tuo tikslu valstybės narės turėtų turėti galimybę naudotis energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema arba alternatyviomis politikos priemonėmis, arba abiem kartu;

| (48) | laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2023 m. gruodžio 31 d. turėtų būti reikalaujama, kad Kipras ir Malta pasiektų suminį galutinės energijos suvartojimo sumažinimą, atitinkantį 0,24 proc. naujo kasmetinio sutaupytos energijos kiekio nuo galutinės energijos suvartojimo tik 2021–2030 m. laikotarpiu. Ta individuali taupymo norma turėtų būti nebetaikoma nuo 2024 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(48)

laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2023 m. gruodžio 31 d. turėtų būti reikalaujama, kad Kipras ir Malta pasiektų suminį galutinės energijos suvartojimo sumažinimą, atitinkantį 0,24 proc. naujo kasmetinio sutaupytos energijos kiekio nuo galutinės energijos suvartojimo tik 2021–2030 m. laikotarpiu. Ta individuali taupymo norma turėtų būti nebetaikoma nuo 2024 m. sausio 1 d.;

| (49) | valstybės narės, taikydamos įpareigojimų sistemą, turėtų, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, paskirti įpareigotąsias šalis iš perdavimo
  sistemos operatorių, skirstymo
  sistemos operatorių, energijos skirstytojų, mažmeninės prekybos energija įmonių ir transporto degalų skirstytojų arba mažmeninės prekybos jais įmonių. Tam tikrų tokių skirstytojų ar mažmeninės prekybos įmonių kategorijų paskyrimas arba jų atleidimas nuo paskyrimo neturėtų būti laikomas nesuderinamu su nediskriminavimo principu. Todėl valstybės narės gali pasirinkti, ar paskyrimas įpareigotosiomis šalimis taikomas visiems tokiems perdavimo
  sistemos operatoriams, skirstymo
  sistemos operatoriams, skirstytojams arba mažmeninės prekybos įmonėms, ar tik tam tikroms jų kategorijoms. Siekiant įgalinti ir apsaugoti pažeidžiamus vartotojus
  ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius
  , energijos nepriteklių patiriančius žmones ir socialiniuose būstuose gyvenančius žmones ir įgyvendinti politikos priemones teikiant pirmenybę tokiems žmonėms, valstybės narės gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys užtikrintų, kad reikiamą energijos kiekį sutaupytų pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės. Tuo tikslu valstybės narės taip pat gali nustatyti išlaidų energijai mažinimo tikslus. Įpareigotosios šalys galėtų pasiekti šiuos tikslus skatindamos diegti priemones, kurios padėtų taupyti energiją ir mažinti sąskaitas už energiją, pavyzdžiui, įrengti izoliavimo ir apšiltinimo priemones
  , ir remdamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ir piliečių energetikos bendrijų įgyvendinamas energijos taupymo iniciatyvas
  . 
  Šios priemonės gali būti ypač naudingos pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, nes šie asmenys dažniausiai gyvena prastesnio energinio naudingumo pastatuose, todėl energijos vartojimo efektyvumo didinimas jiems gali būti naudingiausias
  ; |
| --- | --- |

(49)

valstybės narės, taikydamos įpareigojimų sistemą, turėtų, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, paskirti įpareigotąsias šalis iš perdavimo
  sistemos operatorių, skirstymo
  sistemos operatorių, energijos skirstytojų, mažmeninės prekybos energija įmonių ir transporto degalų skirstytojų arba mažmeninės prekybos jais įmonių. Tam tikrų tokių skirstytojų ar mažmeninės prekybos įmonių kategorijų paskyrimas arba jų atleidimas nuo paskyrimo neturėtų būti laikomas nesuderinamu su nediskriminavimo principu. Todėl valstybės narės gali pasirinkti, ar paskyrimas įpareigotosiomis šalimis taikomas visiems tokiems perdavimo
  sistemos operatoriams, skirstymo
  sistemos operatoriams, skirstytojams arba mažmeninės prekybos įmonėms, ar tik tam tikroms jų kategorijoms. Siekiant įgalinti ir apsaugoti pažeidžiamus vartotojus
  ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius
  , energijos nepriteklių patiriančius žmones ir socialiniuose būstuose gyvenančius žmones ir įgyvendinti politikos priemones teikiant pirmenybę tokiems žmonėms, valstybės narės gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys užtikrintų, kad reikiamą energijos kiekį sutaupytų pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės. Tuo tikslu valstybės narės taip pat gali nustatyti išlaidų energijai mažinimo tikslus. Įpareigotosios šalys galėtų pasiekti šiuos tikslus skatindamos diegti priemones, kurios padėtų taupyti energiją ir mažinti sąskaitas už energiją, pavyzdžiui, įrengti izoliavimo ir apšiltinimo priemones
  , ir remdamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ir piliečių energetikos bendrijų įgyvendinamas energijos taupymo iniciatyvas
  . 
  Šios priemonės gali būti ypač naudingos pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, nes šie asmenys dažniausiai gyvena prastesnio energinio naudingumo pastatuose, todėl energijos vartojimo efektyvumo didinimas jiems gali būti naudingiausias
  ;

| (50) | rengdamos politikos priemones, kuriomis siekiama įvykdyti įpareigojimą taupyti energiją, valstybės narės turėtų laikytis Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos standartų ir prioritetų ir laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2020/852 (35). Valstybės narės neturėtų skatinti aplinkos atžvilgiu netvarios veiklos, pvz., iškastinio ▌kuro naudojimo. Įpareigojimu taupyti energiją siekiama stiprinti atsaką į klimato kaitą skatinant valstybes nares įgyvendinti tvarią ir švarią politiką, kuri būtų atspari ir sušvelnintų klimato kaitą. Todėl dėl politikos priemonių, susijusių su tiesioginiu iškastinio kuro deginimu, sutaupytos energijos kiekis
  gali būti
  laikomas atitinkančiu reikalavimus pagal energijos taupymo įpareigojimą
  tam tikromis sąlygomis ir tam tikrą laikotarpį po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę pagal V priedą
  . Tai leis suderinti įpareigojimą taupyti energiją su Europos žaliojo kurso, Klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano ir iniciatyvos „Renovacijos banga“ tikslais ir atsižvelgti į Tarptautinės energetikos agentūros nulinės taršos ataskaitoje nurodytą poreikį imtis veiksmų (36). Apribojimu siekiama paskatinti valstybes nares naudoti viešąsias lėšas tik perspektyvioms, tvarioms technologijoms. Svarbu, kad valstybės narės užtikrintų rinkos dalyviams aiškią politikos sistemą ir tikrumą dėl investicijų. Įgyvendinant įpareigojimui įvykdyti sutaupomos energijos skaičiavimo metodiką visiems rinkos dalyviams turėtų būti sudarytos sąlygos per pagrįstą laikotarpį pritaikyti savo technologijas. Kai valstybės narės remia efektyvių iškastinio kuro technologijų diegimą arba ankstyvą tokių technologijų pakeitimą, pavyzdžiui, taikydamos subsidijų sistemas arba energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, sutaupyta energija gali nebeatitikti energijos taupymo įpareigojimo reikalavimų. Nors energijos taupymas dėl, pavyzdžiui, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas skatinimo neatitiktų reikalavimų, apribojimas nebūtų taikomas netiesioginiam iškastinio kuro naudojimui, pavyzdžiui, kai elektros energijai gaminti, be kitų išteklių, naudojamas ir iš iškastinis kuras. Politikos priemonės, kuriomis siekiama keisti elgseną, kad būtų mažiau naudojama iškastinio kuro, pavyzdžiui, rengiant informavimo kampanijas, ir skatinamas ekologiškas vairavimas, turėtų ir toliau būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus. Energijos kiekis, sutaupytas taikant pastatų renovacijai skirtas politikos priemones, gali apimti tokias priemones kaip šildymo iškastiniu kuru sistemų pakeitimas kartu su pastato medžiagų patobulinimais, kurie turėtų apsiriboti tomis technologijomis, kurios leidžia sutaupyti reikiamą energijos kiekį pagal valstybėje narėje nustatytus nacionalinius statybos kodeksus. Vis dėlto valstybės narės, vykdydamos esminę renovaciją, turėtų skatinti atnaujinti šildymo sistemas, laikydamosi ilgalaikio anglies dioksido poveikio neutralumo tikslo, t. y. sumažinti šildymo poreikį, o likusį šildymo poreikį patenkinti naudojant anglies dioksido neišskiriantį energijos šaltinį
  . Apskaičiuodamos kiekį, kurį reikia sutaupyti, kad būtų įvykdytas energijos taupymo įpareigojimas, siejamas su energijos nepriteklių patiriančių žmonių dalimi, valstybės narės gali atsižvelgti į savo klimato sąlygas
  ; |
| --- | --- |

(50)

rengdamos politikos priemones, kuriomis siekiama įvykdyti įpareigojimą taupyti energiją, valstybės narės turėtų laikytis Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos standartų ir prioritetų ir laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2020/852 (35). Valstybės narės neturėtų skatinti aplinkos atžvilgiu netvarios veiklos, pvz., iškastinio ▌kuro naudojimo. Įpareigojimu taupyti energiją siekiama stiprinti atsaką į klimato kaitą skatinant valstybes nares įgyvendinti tvarią ir švarią politiką, kuri būtų atspari ir sušvelnintų klimato kaitą. Todėl dėl politikos priemonių, susijusių su tiesioginiu iškastinio kuro deginimu, sutaupytos energijos kiekis
  gali būti
  laikomas atitinkančiu reikalavimus pagal energijos taupymo įpareigojimą
  tam tikromis sąlygomis ir tam tikrą laikotarpį po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę pagal V priedą
  . Tai leis suderinti įpareigojimą taupyti energiją su Europos žaliojo kurso, Klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano ir iniciatyvos „Renovacijos banga“ tikslais ir atsižvelgti į Tarptautinės energetikos agentūros nulinės taršos ataskaitoje nurodytą poreikį imtis veiksmų (36). Apribojimu siekiama paskatinti valstybes nares naudoti viešąsias lėšas tik perspektyvioms, tvarioms technologijoms. Svarbu, kad valstybės narės užtikrintų rinkos dalyviams aiškią politikos sistemą ir tikrumą dėl investicijų. Įgyvendinant įpareigojimui įvykdyti sutaupomos energijos skaičiavimo metodiką visiems rinkos dalyviams turėtų būti sudarytos sąlygos per pagrįstą laikotarpį pritaikyti savo technologijas. Kai valstybės narės remia efektyvių iškastinio kuro technologijų diegimą arba ankstyvą tokių technologijų pakeitimą, pavyzdžiui, taikydamos subsidijų sistemas arba energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, sutaupyta energija gali nebeatitikti energijos taupymo įpareigojimo reikalavimų. Nors energijos taupymas dėl, pavyzdžiui, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas skatinimo neatitiktų reikalavimų, apribojimas nebūtų taikomas netiesioginiam iškastinio kuro naudojimui, pavyzdžiui, kai elektros energijai gaminti, be kitų išteklių, naudojamas ir iš iškastinis kuras. Politikos priemonės, kuriomis siekiama keisti elgseną, kad būtų mažiau naudojama iškastinio kuro, pavyzdžiui, rengiant informavimo kampanijas, ir skatinamas ekologiškas vairavimas, turėtų ir toliau būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus. Energijos kiekis, sutaupytas taikant pastatų renovacijai skirtas politikos priemones, gali apimti tokias priemones kaip šildymo iškastiniu kuru sistemų pakeitimas kartu su pastato medžiagų patobulinimais, kurie turėtų apsiriboti tomis technologijomis, kurios leidžia sutaupyti reikiamą energijos kiekį pagal valstybėje narėje nustatytus nacionalinius statybos kodeksus. Vis dėlto valstybės narės, vykdydamos esminę renovaciją, turėtų skatinti atnaujinti šildymo sistemas, laikydamosi ilgalaikio anglies dioksido poveikio neutralumo tikslo, t. y. sumažinti šildymo poreikį, o likusį šildymo poreikį patenkinti naudojant anglies dioksido neišskiriantį energijos šaltinį
  . Apskaičiuodamos kiekį, kurį reikia sutaupyti, kad būtų įvykdytas energijos taupymo įpareigojimas, siejamas su energijos nepriteklių patiriančių žmonių dalimi, valstybės narės gali atsižvelgti į savo klimato sąlygas
  ;

| (51) | į valstybių narių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones transporte galima atsižvelgti tam, kad būtų įvykdytas jų įpareigojimas dėl sutaupytos galutinės energijos kiekio. Tokios priemonės apima politikos priemones, kurios, inter alia, skirtos skatinti naudoti efektyvesnes transporto priemones
  , įskaitant baterijomis varomas transporto rūšis
  , pereiti prie kitų transporto rūšių – važiavimo dviračiu, ėjimo ir visuomeninio transporto, arba vykdyti judumo ir miestų planavimą, dėl kurio sumažėtų transporto poreikis. Be to, taip pat gali būti atsižvelgta į schemas, kurios pagreitina naujų ir efektyvesnių transporto priemonių ar politikos, skatinančių pereiti prie kuro rūšių, kurių išmetamas
  ŠESD
  kiekis yra mažesnis, išskyrus su tiesioginio iškastinio kuro deginimo naudojimu susijusias politikos priemones, ir dėl kurių sumažėtų energijos suvartojimas vienam kilometrui, diegimą su sąlyga, kad jos atitinka šios direktyvos V priede nustatytas taisykles dėl reikšmingumo ir papildomumo. Politikos priemonės, kuriomis skatinama naudoti naujas iškastiniu kuru varomas transporto priemones, neturėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus pagal įpareigojimą taupyti energiją; |
| --- | --- |

(51)

į valstybių narių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones transporte galima atsižvelgti tam, kad būtų įvykdytas jų įpareigojimas dėl sutaupytos galutinės energijos kiekio. Tokios priemonės apima politikos priemones, kurios, inter alia, skirtos skatinti naudoti efektyvesnes transporto priemones
  , įskaitant baterijomis varomas transporto rūšis
  , pereiti prie kitų transporto rūšių – važiavimo dviračiu, ėjimo ir visuomeninio transporto, arba vykdyti judumo ir miestų planavimą, dėl kurio sumažėtų transporto poreikis. Be to, taip pat gali būti atsižvelgta į schemas, kurios pagreitina naujų ir efektyvesnių transporto priemonių ar politikos, skatinančių pereiti prie kuro rūšių, kurių išmetamas
  ŠESD
  kiekis yra mažesnis, išskyrus su tiesioginio iškastinio kuro deginimo naudojimu susijusias politikos priemones, ir dėl kurių sumažėtų energijos suvartojimas vienam kilometrui, diegimą su sąlyga, kad jos atitinka šios direktyvos V priede nustatytas taisykles dėl reikšmingumo ir papildomumo. Politikos priemonės, kuriomis skatinama naudoti naujas iškastiniu kuru varomas transporto priemones, neturėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus pagal įpareigojimą taupyti energiją;

| (52) | priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (37) ir dėl kurių atsirado patikrinamas ir išmatuojamas ar apskaičiuojamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas, gali būti laikomos ekonomiškai efektyviu būdu valstybėms narėms įvykdyti savo energijos taupymo įpareigojimą pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

(52)

priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (37) ir dėl kurių atsirado patikrinamas ir išmatuojamas ar apskaičiuojamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas, gali būti laikomos ekonomiškai efektyviu būdu valstybėms narėms įvykdyti savo energijos taupymo įpareigojimą pagal šią direktyvą;

| (53) | kaip alternatyva reikalavimui, kad įpareigotosios šalys pasiektų suminį sutaupytos galutinės energijos kiekį, kurio reikalaujama pagal šios direktyvos 8 straipsnio 1 dalį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė savo įpareigojimų sistemose leisti įpareigotosioms šalims padaryti įnašą į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą, kuris galėtų būti naudojamas tam, kad politikos priemonės būtų įgyvendinamos pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, arba to iš jų reikalauti; |
| --- | --- |

(53)

kaip alternatyva reikalavimui, kad įpareigotosios šalys pasiektų suminį sutaupytos galutinės energijos kiekį, kurio reikalaujama pagal šios direktyvos 8 straipsnio 1 dalį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė savo įpareigojimų sistemose leisti įpareigotosioms šalims padaryti įnašą į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą, kuris galėtų būti naudojamas tam, kad politikos priemonės būtų įgyvendinamos pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, arba to iš jų reikalauti;

| (54) | valstybės narės ir įpareigotosios šalys turėtų pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis ir technologijomis, išskyrus tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijas, kad pasiektų reikalaujamą suminį sutaupytos galutinės energijos kiekį, be kita ko, skatindamos
  išmanių ir
  tvarių technologijų naudojimą efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, efektyvaus šildymo ir vėsinimo infrastruktūroje,
  efektyviai energiją vartojančiuose ir išmaniuosiuose pastatuose, elektrinėse transporto priemonėse ir pramonės šakose,
  ir atliekant energijos vartojimo auditus arba atitinkamose valdymo sistemose su sąlyga, kad nurodyti sutaupytos energijos kiekiai atitiktų šios direktyvos 8 straipsnyje ir V priede nustatytus reikalavimus. Valstybės narės turėtų siekti didelio lankstumo rengdamos ir įgyvendindamos alternatyvias politikos priemones. Valstybės narės turėtų skatinti imtis veiksmų, kurie padeda sutaupyti energijos
  per visą gyvavimo ciklą
  ; |
| --- | --- |

(54)

valstybės narės ir įpareigotosios šalys turėtų pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis ir technologijomis, išskyrus tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijas, kad pasiektų reikalaujamą suminį sutaupytos galutinės energijos kiekį, be kita ko, skatindamos
  išmanių ir
  tvarių technologijų naudojimą efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, efektyvaus šildymo ir vėsinimo infrastruktūroje,
  efektyviai energiją vartojančiuose ir išmaniuosiuose pastatuose, elektrinėse transporto priemonėse ir pramonės šakose,
  ir atliekant energijos vartojimo auditus arba atitinkamose valdymo sistemose su sąlyga, kad nurodyti sutaupytos energijos kiekiai atitiktų šios direktyvos 8 straipsnyje ir V priede nustatytus reikalavimus. Valstybės narės turėtų siekti didelio lankstumo rengdamos ir įgyvendindamos alternatyvias politikos priemones. Valstybės narės turėtų skatinti imtis veiksmų, kurie padeda sutaupyti energijos
  per visą gyvavimo ciklą
  ;

| (55) | ilgalaikės energijos vartojimo efektyvumo priemonės ir toliau lems mažesnį energijos suvartojimą po 2020 m., tačiau norint, kad jos prisidėtų prie Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo įgyvendinimo, dėl tų priemonių taikymo po 2020 m. turėtų būti naujai sutaupoma energijos. Be to, energijos, sutaupytos po 2020 m. gruodžio 31 d., kiekis neturėtų būti laikomas suminiu galutinės energijos suvartojimo sutaupymu, kurio reikalaujama laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(55)

ilgalaikės energijos vartojimo efektyvumo priemonės ir toliau lems mažesnį energijos suvartojimą po 2020 m., tačiau norint, kad jos prisidėtų prie Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo įgyvendinimo, dėl tų priemonių taikymo po 2020 m. turėtų būti naujai sutaupoma energijos. Be to, energijos, sutaupytos po 2020 m. gruodžio 31 d., kiekis neturėtų būti laikomas suminiu galutinės energijos suvartojimo sutaupymu, kurio reikalaujama laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

| (56) | naujai sutaupomos energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas; taigi tas energijos kiekis, kuris būtų ir taip sutaupytas, neturėtų būti įskaičiuojamas vykdant reikalavimus dėl energijos taupymo. Siekiant apskaičiuoti nustatytų priemonių poveikį, turėtų būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytos energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone, įgyvendinta taikant šios direktyvos 8 straipsnį. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupytos energijos kiekį, valstybės narės turėtų nustatyti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama priemonė nebūtų įgyvendinta. Atitinkamos politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su tuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į būtiniausius reikalavimus, nustatytus aktualių Sąjungos teisės aktų sistemoje, ir į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti imamasi ir kitų politikos priemonių, kurios taip pat daro poveikį sutaupomos energijos kiekiui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo konkrečios politikos priemonės nustatymo pradžios, gali būti priskiriami tik tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios ar įgaliotosios šalies veiksmai turėtų realiai prisidėti prie nurodyto energijos sutaupymo, siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdytas reikšmingumo reikalavimas; |
| --- | --- |

(56)

naujai sutaupomos energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas; taigi tas energijos kiekis, kuris būtų ir taip sutaupytas, neturėtų būti įskaičiuojamas vykdant reikalavimus dėl energijos taupymo. Siekiant apskaičiuoti nustatytų priemonių poveikį, turėtų būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytos energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone, įgyvendinta taikant šios direktyvos 8 straipsnį. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupytos energijos kiekį, valstybės narės turėtų nustatyti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama priemonė nebūtų įgyvendinta. Atitinkamos politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su tuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į būtiniausius reikalavimus, nustatytus aktualių Sąjungos teisės aktų sistemoje, ir į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti imamasi ir kitų politikos priemonių, kurios taip pat daro poveikį sutaupomos energijos kiekiui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo konkrečios politikos priemonės nustatymo pradžios, gali būti priskiriami tik tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios ar įgaliotosios šalies veiksmai turėtų realiai prisidėti prie nurodyto energijos sutaupymo, siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdytas reikšmingumo reikalavimas;

| (57) | siekiant didinti energijos taupymo potencialą elektros energijos perdavimo ir paskirstymo etapuose, svarbu atitinkamais atvejais apsvarstyti galimybę į sutaupytos energijos kiekio apskaičiavimą įtraukti visus etapus energijos grandinėje. Atlikti tyrimai ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais atskleidė didelį potencialą. Tačiau fizinės ir ekonominės sąlygos įvairiose valstybėse narėse ir dažnai pačiose valstybėse narėse labai skiriasi ir yra daug sistemos operatorių. Šios aplinkybės rodo decentralizuoto požiūrio tikslingumą pagal subsidiarumo principą. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi reikiamų žinių, teisinę kompetenciją ir administracinių gebėjimų skatinti efektyvaus elektros energijos tinklo plėtrą. Tokie subjektai kaip Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-E) ir Europos skirstymo sistemos operatorių subjektas (ES SSO subjektas) taip pat gali naudingai prisidėti ir turėtų padėti savo nariams įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo priemones; |
| --- | --- |

(57)

siekiant didinti energijos taupymo potencialą elektros energijos perdavimo ir paskirstymo etapuose, svarbu atitinkamais atvejais apsvarstyti galimybę į sutaupytos energijos kiekio apskaičiavimą įtraukti visus etapus energijos grandinėje. Atlikti tyrimai ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais atskleidė didelį potencialą. Tačiau fizinės ir ekonominės sąlygos įvairiose valstybėse narėse ir dažnai pačiose valstybėse narėse labai skiriasi ir yra daug sistemos operatorių. Šios aplinkybės rodo decentralizuoto požiūrio tikslingumą pagal subsidiarumo principą. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi reikiamų žinių, teisinę kompetenciją ir administracinių gebėjimų skatinti efektyvaus elektros energijos tinklo plėtrą. Tokie subjektai kaip Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-E) ir Europos skirstymo sistemos operatorių subjektas (ES SSO subjektas) taip pat gali naudingai prisidėti ir turėtų padėti savo nariams įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo priemones;

| (58) | panašūs argumentai galioja labai dideliam gamtinių dujų sistemos operatorių skaičiui. Gamtinių dujų reikšmė, tiekimo intensyvumas ir teritorijos aprėptis valstybėse narėse labai skiriasi. Tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos geriausiai gali stebėti sistemos raidą ir ją pakreipti siekdamos didesnio efektyvumo, o tokie subjektai kaip Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSOG) gali naudingai prisidėti ir turėtų padėti savo nariams įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo priemones; |
| --- | --- |

(58)

panašūs argumentai galioja labai dideliam gamtinių dujų sistemos operatorių skaičiui. Gamtinių dujų reikšmė, tiekimo intensyvumas ir teritorijos aprėptis valstybėse narėse labai skiriasi. Tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos geriausiai gali stebėti sistemos raidą ir ją pakreipti siekdamos didesnio efektyvumo, o tokie subjektai kaip Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSOG) gali naudingai prisidėti ir turėtų padėti savo nariams įsisavinti energijos vartojimo efektyvumo priemones;

| (58a) | energetinių paslaugų bendrovės yra svarbios kuriant, projektuojant, statant ir organizuojant projektų, kuriais taupoma energija, mažinamos energijos sąnaudos, mažinamos veiklos ir priežiūros sąnaudos tokiuose sektoriuose kaip pastatai, pramonė ir transportas, finansavimą; |
| --- | --- |

(58a)

energetinių paslaugų bendrovės yra svarbios kuriant, projektuojant, statant ir organizuojant projektų, kuriais taupoma energija, mažinamos energijos sąnaudos, mažinamos veiklos ir priežiūros sąnaudos tokiuose sektoriuose kaip pastatai, pramonė ir transportas, finansavimą;

| (59) | vandens ir energijos sąsajos klausimo sprendimas yra ypač svarbus siekiant spręsti tarpusavyje priklausomo vandens ir energijos vartojimo ir didėjančio abiejų išteklių naudojimo intensyvumo problemas.
  Veiksminga vandentvarka gali labai padėti taupyti energiją
  , suteikdama ne tik naudą klimatui, bet ir socialinę ir ekonominę naudą
  . Vandens ir nuotekų sektoriuose sunaudojama 3,5 proc. suvartojamos elektros energijos Sąjungoje kiekio ir tikėtina, kad ta dalis didės. Tuo pačiu metu vandens nuotėkiai sudaro 24 proc. viso Sąjungoje suvartojamo vandens kiekio, o energetikos sektorius yra didžiausias vandens vartotojas – jame sunaudojama 44 proc. suvartojamo vandens kiekio. Reikėtų visapusiškai ištirti galimybes taupyti energiją panaudojant išmaniąsias technologijas ir procesus
  visuose pramoniniuose, gyvenamųjų pastatų ir komerciniuose vandens cikluose ir prietaikose
  , jos turėtų būti išnaudotos visais atvejais, kai tai ekonomiškai efektyvu, ir turėtų būti atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Be to, pažangiosios drėkinimo technologijos
  , lietaus vandens surinkimo ir pakartotinio vandens naudojimo technologijos
  galėtų gerokai sumažinti vandens suvartojimą žemės ūkyje
  , pastatuose ir pramonėje
  ir jam valyti bei transportuoti sunaudojamos energijos kiekį; |
| --- | --- |

(59)

vandens ir energijos sąsajos klausimo sprendimas yra ypač svarbus siekiant spręsti tarpusavyje priklausomo vandens ir energijos vartojimo ir didėjančio abiejų išteklių naudojimo intensyvumo problemas.
  Veiksminga vandentvarka gali labai padėti taupyti energiją
  , suteikdama ne tik naudą klimatui, bet ir socialinę ir ekonominę naudą
  . Vandens ir nuotekų sektoriuose sunaudojama 3,5 proc. suvartojamos elektros energijos Sąjungoje kiekio ir tikėtina, kad ta dalis didės. Tuo pačiu metu vandens nuotėkiai sudaro 24 proc. viso Sąjungoje suvartojamo vandens kiekio, o energetikos sektorius yra didžiausias vandens vartotojas – jame sunaudojama 44 proc. suvartojamo vandens kiekio. Reikėtų visapusiškai ištirti galimybes taupyti energiją panaudojant išmaniąsias technologijas ir procesus
  visuose pramoniniuose, gyvenamųjų pastatų ir komerciniuose vandens cikluose ir prietaikose
  , jos turėtų būti išnaudotos visais atvejais, kai tai ekonomiškai efektyvu, ir turėtų būti atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Be to, pažangiosios drėkinimo technologijos
  , lietaus vandens surinkimo ir pakartotinio vandens naudojimo technologijos
  galėtų gerokai sumažinti vandens suvartojimą žemės ūkyje
  , pastatuose ir pramonėje
  ir jam valyti bei transportuoti sunaudojamos energijos kiekį;

| (60) | remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turėtų būti įtrauki ir dėl to turėtų užtikrinti, kad visi energijos nepriteklių patiriantys vartotojai galėtų vienodai naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis. Energijos vartojimo efektyvumo padidinimas turėtų būti įgyvendinamas pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams ir galutiniams naudotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir
  mažas pajamas bei
  vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, taip pat socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, pagyvenusiems žmonėms ir kaimo ir atokiose vietovėse
  bei atokiausiuose regionuose
  gyvenantiems žmonėms. Šiame kontekste ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas konkrečioms grupėms, kurioms kyla didesnė energijos nepritekliaus rizika arba kurie yra pažeidžiamesni dėl neigiamo energijos nepritekliaus poveikio, tokioms kaip moterys, neįgalieji, pagyvenę žmonės, vaikai ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys. Valstybės narės gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi, ir ši galimybė jau buvo taikoma ir alternatyvioms politikos priemonėms bei Europos nacionaliniams energijos vartojimo efektyvumo fondams. Tai turėtų tapti privalomu įpareigojimu apsaugoti ir įgalinti pažeidžiamus vartotojus ir galutinius naudotojus ir mažinti energijos nepriteklių, kartu valstybėms narėms leidžiant išlaikyti visapusišką lankstumą pačioms spręsti dėl tokių priemonių rūšies, dydžio, apimties ir turinio. Jei pagal energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą neleidžiama taikyti priemonių, susijusių su individualiais energijos vartotojais, valstybės narės gali siekti sumažinti energijos nepriteklių vien tik imdamosi alternatyvių politikos priemonių. Formuodamos savo politikos priemonių derinį valstybės narės turėtų užtikrinti, kad neigiamo poveikio pažeidžiamiems vartotojams, galutiniams naudotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms neturėtų kitos politikos priemonės. Valstybės narės investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones turėtų kuo geriau panaudoti viešąjį finansavimą, įskaitant Sąjungos lygmeniu nustatytas finansavimo priemones ir finansines priemones; |
| --- | --- |

(60)

remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turėtų būti įtrauki ir dėl to turėtų užtikrinti, kad visi energijos nepriteklių patiriantys vartotojai galėtų vienodai naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis. Energijos vartojimo efektyvumo padidinimas turėtų būti įgyvendinamas pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams ir galutiniams naudotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir
  mažas pajamas bei
  vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, taip pat socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms, pagyvenusiems žmonėms ir kaimo ir atokiose vietovėse
  bei atokiausiuose regionuose
  gyvenantiems žmonėms. Šiame kontekste ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas konkrečioms grupėms, kurioms kyla didesnė energijos nepritekliaus rizika arba kurie yra pažeidžiamesni dėl neigiamo energijos nepritekliaus poveikio, tokioms kaip moterys, neįgalieji, pagyvenę žmonės, vaikai ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys. Valstybės narės gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi, ir ši galimybė jau buvo taikoma ir alternatyvioms politikos priemonėms bei Europos nacionaliniams energijos vartojimo efektyvumo fondams. Tai turėtų tapti privalomu įpareigojimu apsaugoti ir įgalinti pažeidžiamus vartotojus ir galutinius naudotojus ir mažinti energijos nepriteklių, kartu valstybėms narėms leidžiant išlaikyti visapusišką lankstumą pačioms spręsti dėl tokių priemonių rūšies, dydžio, apimties ir turinio. Jei pagal energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą neleidžiama taikyti priemonių, susijusių su individualiais energijos vartotojais, valstybės narės gali siekti sumažinti energijos nepriteklių vien tik imdamosi alternatyvių politikos priemonių. Formuodamos savo politikos priemonių derinį valstybės narės turėtų užtikrinti, kad neigiamo poveikio pažeidžiamiems vartotojams, galutiniams naudotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms neturėtų kitos politikos priemonės. Valstybės narės investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones turėtų kuo geriau panaudoti viešąjį finansavimą, įskaitant Sąjungos lygmeniu nustatytas finansavimo priemones ir finansines priemones;

| (61) | šioje direktyvoje remiamasi pažeidžiamų vartotojų sąvoka, kurią valstybės narės turi apibrėžti pagal Direktyvą (ES) 2019/944. Be to, pagal Direktyvą 2012/27/ES termino „galutiniai naudotojai“ vartojimas kartu su terminu „galutinis vartotojas“ reiškia, kad teises į sąskaitų išrašymą ir informaciją apie suvartojimą taip pat turi vartotojai, nesudarę individualių ar tiesioginių sutarčių su daugiabučių pastatų bendrose šildymo, vėsinimo ar buitinio karšto vandens ruošimo sistemose naudojamos energijos tiekėju. Pažeidžiamų vartotojų sąvoka nebūtinai užtikrina, kad galutiniai naudotojai nebūtų palikti nuošaly. Todėl, siekiant užtikrinti, kad šioje direktyvoje nustatytos priemonės pasiektų visus pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis ir namų ūkius, valstybės narės į pažeidžiamų vartotojų apibrėžtį turėtų įtraukti ne tik vartotojus siaurąja prasme, bet ir galutinius naudotojus; |
| --- | --- |

(61)

šioje direktyvoje remiamasi pažeidžiamų vartotojų sąvoka, kurią valstybės narės turi apibrėžti pagal Direktyvą (ES) 2019/944. Be to, pagal Direktyvą 2012/27/ES termino „galutiniai naudotojai“ vartojimas kartu su terminu „galutinis vartotojas“ reiškia, kad teises į sąskaitų išrašymą ir informaciją apie suvartojimą taip pat turi vartotojai, nesudarę individualių ar tiesioginių sutarčių su daugiabučių pastatų bendrose šildymo, vėsinimo ar buitinio karšto vandens ruošimo sistemose naudojamos energijos tiekėju. Pažeidžiamų vartotojų sąvoka nebūtinai užtikrina, kad galutiniai naudotojai nebūtų palikti nuošaly. Todėl, siekiant užtikrinti, kad šioje direktyvoje nustatytos priemonės pasiektų visus pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis ir namų ūkius, valstybės narės į pažeidžiamų vartotojų apibrėžtį turėtų įtraukti ne tik vartotojus siaurąja prasme, bet ir galutinius naudotojus;

| (62) | apie 34 mln. namų ūkių Sąjungoje 2019 m. neišgalėjo namuose palaikyti tinkamos šilumos (38). Pagal Europos žaliąjį kursą pirmenybė teikiama socialiniam pertvarkos aspektui, laikantis principo, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Žalioji pertvarka, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, turi nevienodą poveikį moterims ir vyrams ir gali labai paveikti kai kurias nepalankioje padėtyje esančias grupes, įskaitant neįgaliuosius. Todėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės turi būti esminis bet kokios ekonomiškai efektyvios kovai su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu skirtos strategijos elementas ir jomis papildomos socialinės apsaugos politikos priemonės valstybių narių lygmeniu. Siekiant užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis būtų tvariai mažinamas nuomininkų patiriamas energijos nepriteklius, turėtų būti atsižvelgta į tokių priemonių ekonominį efektyvumą, taip pat jų įperkamumą pastatų savininkams ir nuomininkams, o valstybių narių lygmeniu tokioms priemonėms turėtų būti užtikrinama tinkama finansinė ir techninė parama. Valstybės narės turėtų vietos ir regionų lygmenimis padėti nustatyti ir mažinti energijos nepriteklių. 
  Tai apima konkrečių grupių, kurioms gresia energijos nepriteklius arba kurios yra pažeidžiamesnės dėl jo poveikio, specialių poreikių nustatymą ir tenkinimą. Siekdamos apsaugoti energijos nepriteklių patiriančius žmones, pažeidžiamus vartotojus ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones, valstybės narės turėtų skatinti įpareigotąsias šalis vykdyti tokius veiksmus kaip pastatų, įskaitant socialinius būstus, renovacija, prietaisų pakeitimas, finansinė parama ir paskatos įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, laikantis nacionalinių finansavimo ir paramos sistemų arba energijos vartojimo audito reikalavimų. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad įpareigotosios šalys bendradarbiautų su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir bendradarbiautų su socialinėmis tarnybomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis (pvz., vartotojų organizacijomis, socialinėmis NVO ir būsto asociacijomis), kad būtų sukurta bendradarbiavimo platforma, skirta energijos nepritekliaus mažinimui.
  Atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus, Sąjungos pastatai ilgainiui turi būti pertvarkyti į energijos beveik nevartojančius pastatus. Dabartinis pastatų renovacijos tempas yra nepakankamas, o pastatus, kuriuose gyvena mažas pajamas gaunantys piliečiai, patiriantys energijos nepriteklių, sunkiausia renovuoti. Todėl šioje direktyvoje nustatytos priemonės dėl energijos taupymo įpareigojimų, energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių yra ypač svarbios; |
| --- | --- |

(62)

apie 34 mln. namų ūkių Sąjungoje 2019 m. neišgalėjo namuose palaikyti tinkamos šilumos (38). Pagal Europos žaliąjį kursą pirmenybė teikiama socialiniam pertvarkos aspektui, laikantis principo, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Žalioji pertvarka, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, turi nevienodą poveikį moterims ir vyrams ir gali labai paveikti kai kurias nepalankioje padėtyje esančias grupes, įskaitant neįgaliuosius. Todėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės turi būti esminis bet kokios ekonomiškai efektyvios kovai su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu skirtos strategijos elementas ir jomis papildomos socialinės apsaugos politikos priemonės valstybių narių lygmeniu. Siekiant užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis būtų tvariai mažinamas nuomininkų patiriamas energijos nepriteklius, turėtų būti atsižvelgta į tokių priemonių ekonominį efektyvumą, taip pat jų įperkamumą pastatų savininkams ir nuomininkams, o valstybių narių lygmeniu tokioms priemonėms turėtų būti užtikrinama tinkama finansinė ir techninė parama. Valstybės narės turėtų vietos ir regionų lygmenimis padėti nustatyti ir mažinti energijos nepriteklių. 
  Tai apima konkrečių grupių, kurioms gresia energijos nepriteklius arba kurios yra pažeidžiamesnės dėl jo poveikio, specialių poreikių nustatymą ir tenkinimą. Siekdamos apsaugoti energijos nepriteklių patiriančius žmones, pažeidžiamus vartotojus ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones, valstybės narės turėtų skatinti įpareigotąsias šalis vykdyti tokius veiksmus kaip pastatų, įskaitant socialinius būstus, renovacija, prietaisų pakeitimas, finansinė parama ir paskatos įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, laikantis nacionalinių finansavimo ir paramos sistemų arba energijos vartojimo audito reikalavimų. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad įpareigotosios šalys bendradarbiautų su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir bendradarbiautų su socialinėmis tarnybomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis (pvz., vartotojų organizacijomis, socialinėmis NVO ir būsto asociacijomis), kad būtų sukurta bendradarbiavimo platforma, skirta energijos nepritekliaus mažinimui.
  Atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus, Sąjungos pastatai ilgainiui turi būti pertvarkyti į energijos beveik nevartojančius pastatus. Dabartinis pastatų renovacijos tempas yra nepakankamas, o pastatus, kuriuose gyvena mažas pajamas gaunantys piliečiai, patiriantys energijos nepriteklių, sunkiausia renovuoti. Todėl šioje direktyvoje nustatytos priemonės dėl energijos taupymo įpareigojimų, energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių yra ypač svarbios;

| (63) | norint išnaudoti energijos taupymo potencialą tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose paprastai nėra teikiamos komercinės energijos vartojimo audito paslaugos (pvz., mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ)), valstybės narės turėtų parengti programas, kuriomis MVĮ būtų skatinamos
  ir remiamos
  siekiant atlikti energijos vartojimo auditą
  ir įgyvendinti energijos vartojimo auditų rekomendacijas, pvz., nustatant paramos schemas, tokias kaip MVĮ ir labai mažoms įmonėms skirti energijos vartojimo auditų centrai, kad būtų padengtos energijos vartojimo audito išlaidos. Tokie centrai galėtų būti įkurti universitetuose, o jų centrinėje duomenų bazėje būtų kaupiami ir perduodami audito rezultatai
  . Energijos vartojimo auditas turėtų būti privalomas ir reguliariai atliekamas didelėse įmonėse, nes jose gali būti sutaupyta daug energijos. Atliekant energijos vartojimo auditą turėtų būti atsižvelgta į atitinkamus Europos ar tarptautinius standartus, pavyzdžiui, EN ISO 50001 (Energijos naudojimo vadybos sistemos),
  EN ISO 50005 (Energijos naudojimo vadybos sistemos),
  EN 16247-1 (Energetiniai auditai)
  , ISO 50002 (Energetiniai auditai)
  arba, jei įtraukiamas energijos auditas – EN ISO 14000 (Aplinkos apsaugos vadybos sistemos), ir tokiu būdu auditas atitiktų šios direktyvos VI priedo nuostatas, nes tokios nuostatos neviršija šiuose atitinkamuose standartuose pateiktų reikalavimų. Šiuo metu rengiamas konkretus Europos standartas, taikytinas energijos vartojimo auditui. Energijos vartojimo auditas gali būti atliekamas atskirai arba būti platesnės aplinkosaugos vadybos sistemos arba sutarties dėl energijos vartojimo efektyvumo dalis. Visais tokiais atvejais tos sistemos turėtų atitikti VI priedo būtiniausius reikalavimus. Be to, konkretūs mechanizmai ir sistemos, sukurti tam tikrų transporto operatorių išmetamų teršalų kiekiui ir degalų sąnaudoms stebėti, pavyzdžiui, ES ATLPS, gali būti laikomi suderinamais su energijos vartojimo auditu, įskaitant energijos naudojimo vadybos sistemų auditą, jei jie atitinka VI priede nustatytus būtiniausius reikalavimus; |
| --- | --- |

(63)

norint išnaudoti energijos taupymo potencialą tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose paprastai nėra teikiamos komercinės energijos vartojimo audito paslaugos (pvz., mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ)), valstybės narės turėtų parengti programas, kuriomis MVĮ būtų skatinamos
  ir remiamos
  siekiant atlikti energijos vartojimo auditą
  ir įgyvendinti energijos vartojimo auditų rekomendacijas, pvz., nustatant paramos schemas, tokias kaip MVĮ ir labai mažoms įmonėms skirti energijos vartojimo auditų centrai, kad būtų padengtos energijos vartojimo audito išlaidos. Tokie centrai galėtų būti įkurti universitetuose, o jų centrinėje duomenų bazėje būtų kaupiami ir perduodami audito rezultatai
  . Energijos vartojimo auditas turėtų būti privalomas ir reguliariai atliekamas didelėse įmonėse, nes jose gali būti sutaupyta daug energijos. Atliekant energijos vartojimo auditą turėtų būti atsižvelgta į atitinkamus Europos ar tarptautinius standartus, pavyzdžiui, EN ISO 50001 (Energijos naudojimo vadybos sistemos),
  EN ISO 50005 (Energijos naudojimo vadybos sistemos),
  EN 16247-1 (Energetiniai auditai)
  , ISO 50002 (Energetiniai auditai)
  arba, jei įtraukiamas energijos auditas – EN ISO 14000 (Aplinkos apsaugos vadybos sistemos), ir tokiu būdu auditas atitiktų šios direktyvos VI priedo nuostatas, nes tokios nuostatos neviršija šiuose atitinkamuose standartuose pateiktų reikalavimų. Šiuo metu rengiamas konkretus Europos standartas, taikytinas energijos vartojimo auditui. Energijos vartojimo auditas gali būti atliekamas atskirai arba būti platesnės aplinkosaugos vadybos sistemos arba sutarties dėl energijos vartojimo efektyvumo dalis. Visais tokiais atvejais tos sistemos turėtų atitikti VI priedo būtiniausius reikalavimus. Be to, konkretūs mechanizmai ir sistemos, sukurti tam tikrų transporto operatorių išmetamų teršalų kiekiui ir degalų sąnaudoms stebėti, pavyzdžiui, ES ATLPS, gali būti laikomi suderinamais su energijos vartojimo auditu, įskaitant energijos naudojimo vadybos sistemų auditą, jei jie atitinka VI priede nustatytus būtiniausius reikalavimus;

| (63a) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonėms būtų privaloma įgyvendinti energijos vartojimo audito rekomendacijas. Pagrindinė priežastis, kodėl įmonės nepakankamai atsižvelgia į šias rekomendacijas, yra tai, kad nėra įpareigojimo įgyvendinti audito rekomendacijas; |
| --- | --- |

(63a)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įmonėms būtų privaloma įgyvendinti energijos vartojimo audito rekomendacijas. Pagrindinė priežastis, kodėl įmonės nepakankamai atsižvelgia į šias rekomendacijas, yra tai, kad nėra įpareigojimo įgyvendinti audito rekomendacijas;

| (64) | energijos naudojimo vadybos sistemų ir energijos vartojimo audito taikymo kriterijus turėtų būti vidutinis įmonės suvartojimas, kad šiais mechanizmais būtų galima tiksliau nustatyti atitinkamas ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybes. Įmonės, kurių energijos suvartojimas nesiekia ribų, nuo kurių taikomos energijos naudojimo vadybos sistemos ir energijos vartojimo auditas, turėtų būti skatinamos
  ir joms turėtų būti teikiama techninė parama siekiant
  atlikti energijos vartojimo auditą ir įgyvendinti atlikus tą auditą pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(64)

energijos naudojimo vadybos sistemų ir energijos vartojimo audito taikymo kriterijus turėtų būti vidutinis įmonės suvartojimas, kad šiais mechanizmais būtų galima tiksliau nustatyti atitinkamas ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybes. Įmonės, kurių energijos suvartojimas nesiekia ribų, nuo kurių taikomos energijos naudojimo vadybos sistemos ir energijos vartojimo auditas, turėtų būti skatinamos
  ir joms turėtų būti teikiama techninė parama siekiant
  atlikti energijos vartojimo auditą ir įgyvendinti atlikus tą auditą pateiktas rekomendacijas;

| (65) | tais atvejais, kai energijos vartojimo auditą atlieka įmonių vidaus ekspertai, dėl būtinybės užtikrinti nepriklausomumą šie ekspertai negali tiesiogiai dalyvauti veikloje, kurios auditas atliekamas; |
| --- | --- |

(65)

tais atvejais, kai energijos vartojimo auditą atlieka įmonių vidaus ekspertai, dėl būtinybės užtikrinti nepriklausomumą šie ekspertai negali tiesiogiai dalyvauti veikloje, kurios auditas atliekamas;

| (66) | informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius – dar vienas svarbus sektorius, kuriam skiriama vis daugiau dėmesio. 2018 m. ES duomenų centruose suvartota 76,8 TWh energijos. Numatoma, kad iki 2030 m. šis skaičius pasieks 98,5 TWh, t. y. padidės 28 proc. Šis absoliučiaisiais dydžiais išreikštas padidėjimas matyti ir iš santykinių dydžių: ES duomenų centrams 2018 m. teko 2,7 proc. elektros energijos paklausos, o iki 2030 m. ji pasieks 3,21 proc., jei plėtra tęsis pagal dabartinę trajektoriją (39). Europos skaitmeninėje strategijoje jau pabrėžta labai efektyviai energiją vartojančių ir darnių duomenų centrų ir telekomunikacijų operatoriams skirtų skaidrumo dėl jų aplinkosauginio pėdsako priemonių svarba. Siekdamos skatinti tvarią IRT sektoriaus, ypač duomenų centrų, plėtrą, valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti duomenis, kurie yra aktualūs stebint duomenų centrų energinį naudingumą, vandens naudojimo rodiklį
  ir paklausos lankstumą, remiantis bendru Sąjungos šablonu
  . Valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti duomenis tik apie duomenų centrus,
  kuriuose įrengtosios IT galios poreikis yra ne mažesnis kaip 100 kW ir
  kurių energijos ir vandens suvartojimą gerokai sumažinti galima tinkamai projektuojant (nauji centrai) ar taikant efektyvumo priemones (esami centrai)
  , galima padidinti sistemų efektyvumą skatinant tinklo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą
  arba kurių atliekinę šilumą galima panaudoti netoliese esančiuose objektuose ir šilumos tinkluose. Remiantis tais surinktais duomenimis
  ir atsižvelgiant į jau esamas iniciatyvas šiame sektoriuje turėtų būti
  nustatyti
  duomenų
  centro darnumo
  rodikliai. Siekiant palengvinti informacijos atskleidimą, Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir apsvarsčiusi esamus standartizuotus parametrus, turėtų parengti gaires, kuriose būtų nustatyta, kaip stebėti ir skelbti informaciją apie duomenų centrų energinį naudingumą. Būtina visoms valstybėms narėms taikyti suderintą požiūrį, kad būtų išvengta skirtingų valstybių narių ataskaitų teikimo sistemų ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių taikymo
  ; |
| --- | --- |

(66)

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius – dar vienas svarbus sektorius, kuriam skiriama vis daugiau dėmesio. 2018 m. ES duomenų centruose suvartota 76,8 TWh energijos. Numatoma, kad iki 2030 m. šis skaičius pasieks 98,5 TWh, t. y. padidės 28 proc. Šis absoliučiaisiais dydžiais išreikštas padidėjimas matyti ir iš santykinių dydžių: ES duomenų centrams 2018 m. teko 2,7 proc. elektros energijos paklausos, o iki 2030 m. ji pasieks 3,21 proc., jei plėtra tęsis pagal dabartinę trajektoriją (39). Europos skaitmeninėje strategijoje jau pabrėžta labai efektyviai energiją vartojančių ir darnių duomenų centrų ir telekomunikacijų operatoriams skirtų skaidrumo dėl jų aplinkosauginio pėdsako priemonių svarba. Siekdamos skatinti tvarią IRT sektoriaus, ypač duomenų centrų, plėtrą, valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti duomenis, kurie yra aktualūs stebint duomenų centrų energinį naudingumą, vandens naudojimo rodiklį
  ir paklausos lankstumą, remiantis bendru Sąjungos šablonu
  . Valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti duomenis tik apie duomenų centrus,
  kuriuose įrengtosios IT galios poreikis yra ne mažesnis kaip 100 kW ir
  kurių energijos ir vandens suvartojimą gerokai sumažinti galima tinkamai projektuojant (nauji centrai) ar taikant efektyvumo priemones (esami centrai)
  , galima padidinti sistemų efektyvumą skatinant tinklo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą
  arba kurių atliekinę šilumą galima panaudoti netoliese esančiuose objektuose ir šilumos tinkluose. Remiantis tais surinktais duomenimis
  ir atsižvelgiant į jau esamas iniciatyvas šiame sektoriuje turėtų būti
  nustatyti
  duomenų
  centro darnumo
  rodikliai. Siekiant palengvinti informacijos atskleidimą, Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir apsvarsčiusi esamus standartizuotus parametrus, turėtų parengti gaires, kuriose būtų nustatyta, kaip stebėti ir skelbti informaciją apie duomenų centrų energinį naudingumą. Būtina visoms valstybėms narėms taikyti suderintą požiūrį, kad būtų išvengta skirtingų valstybių narių ataskaitų teikimo sistemų ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių taikymo
  ;

| (67) | duomenų centrų darnumo rodikliai
  turėtų
  būti naudojami siekiant įvertinti šešis pagrindinius darnaus duomenų centro aspektus, t. y. kaip efektyviai jame naudojama energija, kiek tos energijos gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių, kaip panaudojama jo atliekinė šiluma
  , kaip efektyviai jis vėsinamas, kaip efektyviai naudojamas anglies dioksidas
  ir kiek sunaudojama gėlo vandens. Duomenų centrų darnumo rodikliais turėtų būti didinamas
  tinklo operatorių,
  duomenų centrų savininkų ir operatorių, įrangos gamintojų, programinės įrangos kūrėjų ir paslaugų teikėjų, visų lygmenų duomenų centrų paslaugų naudotojų, taip pat subjektų ir organizacijų, diegiančių, naudojančių ar perkančių debesijos ir duomenų centrų paslaugas, informuotumas. Jie taip pat turėtų suteikti pasitikėjimo faktiniais patobulinimais įdėjus pastangų ir ėmusis priemonių naujų ar esamų duomenų centrų tvarumui padidinti. Galiausiai jie turėtų būti naudojami kaip skaidraus ir duomenimis grindžiamo planavimo ir sprendimų priėmimo pagrindas. Duomenų centrų darnumo rodiklių naudojimas valstybėms narėms turėtų būti
  privalomas
  . Duomenų centrų darnumo rodiklio naudojimas valstybėms narėms turėtų būti neprivalomas
  . Komisija, remdamasi valstybių narių pateikta informacija, turėtų įvertinti duomenų centrų efektyvumą
  ; |
| --- | --- |

(67)

duomenų centrų darnumo rodikliai
  turėtų
  būti naudojami siekiant įvertinti šešis pagrindinius darnaus duomenų centro aspektus, t. y. kaip efektyviai jame naudojama energija, kiek tos energijos gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių, kaip panaudojama jo atliekinė šiluma
  , kaip efektyviai jis vėsinamas, kaip efektyviai naudojamas anglies dioksidas
  ir kiek sunaudojama gėlo vandens. Duomenų centrų darnumo rodikliais turėtų būti didinamas
  tinklo operatorių,
  duomenų centrų savininkų ir operatorių, įrangos gamintojų, programinės įrangos kūrėjų ir paslaugų teikėjų, visų lygmenų duomenų centrų paslaugų naudotojų, taip pat subjektų ir organizacijų, diegiančių, naudojančių ar perkančių debesijos ir duomenų centrų paslaugas, informuotumas. Jie taip pat turėtų suteikti pasitikėjimo faktiniais patobulinimais įdėjus pastangų ir ėmusis priemonių naujų ar esamų duomenų centrų tvarumui padidinti. Galiausiai jie turėtų būti naudojami kaip skaidraus ir duomenimis grindžiamo planavimo ir sprendimų priėmimo pagrindas. Duomenų centrų darnumo rodiklių naudojimas valstybėms narėms turėtų būti
  privalomas
  . Duomenų centrų darnumo rodiklio naudojimas valstybėms narėms turėtų būti neprivalomas
  . Komisija, remdamasi valstybių narių pateikta informacija, turėtų įvertinti duomenų centrų efektyvumą
  ;

| (67a) | Komisija turėtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119
   (40)

  konkrečiuose sektoriuose užmezgti su energijos vartojimo efektyvumo partnerystes, suburdama pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant NVO ir socialinius partnerius, iš tokių sektorių kaip IRT, transportas, finansai ir pastatų sektorius, užtikrindama įtraukumą ir tinkamą atstovavimą; |
| --- | --- |

(67a)

Komisija turėtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119
   (40)

  konkrečiuose sektoriuose užmezgti su energijos vartojimo efektyvumo partnerystes, suburdama pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant NVO ir socialinius partnerius, iš tokių sektorių kaip IRT, transportas, finansai ir pastatų sektorius, užtikrindama įtraukumą ir tinkamą atstovavimą;

| (68) | mažesnių vartotojų išlaidų suvartotai energijai turėtų būti siekiama padedant jiems vartoti mažiau energijos: mažinant pastatų energijos poreikius ir didinant prietaisų energijos vartojimo efektyvumą; tai turėtų būti derinama kartu su galimybėmis naudotis į viešojo transporto sistemą integruotomis mažai energijos vartojančiomis transporto priemonėmis
  , bendrai naudojamomis transporto priemonėmis
  bei dviračiais. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę pagerinti susisiekimą kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

(68)

mažesnių vartotojų išlaidų suvartotai energijai turėtų būti siekiama padedant jiems vartoti mažiau energijos: mažinant pastatų energijos poreikius ir didinant prietaisų energijos vartojimo efektyvumą; tai turėtų būti derinama kartu su galimybėmis naudotis į viešojo transporto sistemą integruotomis mažai energijos vartojančiomis transporto priemonėmis
  , bendrai naudojamomis transporto priemonėmis
  bei dviračiais. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę pagerinti susisiekimą kaimo ir atokiose vietovėse;

| (69) | labai svarbu didinti visų Sąjungos piliečių informuotumą apie didesnio energijos vartojimo efektyvumo teikiamą naudą ir jiems teikti tikslią informaciją apie būdus, kuriais tai gali būti pasiekta. Visų amžiaus grupių piliečiai taip pat turėtų dalyvauti energetikos pertvarkoje pagal Europos klimato paktą ir Konferenciją dėl Europos ateities. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas taip pat itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą, nes mažės Sąjungos priklausomybė nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro; |
| --- | --- |

(69)

labai svarbu didinti visų Sąjungos piliečių informuotumą apie didesnio energijos vartojimo efektyvumo teikiamą naudą ir jiems teikti tikslią informaciją apie būdus, kuriais tai gali būti pasiekta. Visų amžiaus grupių piliečiai taip pat turėtų dalyvauti energetikos pertvarkoje pagal Europos klimato paktą ir Konferenciją dėl Europos ateities. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas taip pat itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą, nes mažės Sąjungos priklausomybė nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro;

| (70) | vartotojams turėtų būti užtikrinamas visiškas visų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, kurių buvo imtasi, kaštų ir naudos, įskaitant grąžos laikotarpius, skaidrumas; |
| --- | --- |

(70)

vartotojams turėtų būti užtikrinamas visiškas visų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, kurių buvo imtasi, kaštų ir naudos, įskaitant grąžos laikotarpius, skaidrumas;

| (71) | įgyvendindamos šią direktyvą ir imdamosi kitų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, valstybės narės turėtų itin daug dėmesio skirti energijos vartojimo efektyvumo priemonių ir veiksmingo gamtos išteklių panaudojimo sinergijai laikantis žiedinės ekonomikos principų; |
| --- | --- |

(71)

įgyvendindamos šią direktyvą ir imdamosi kitų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, valstybės narės turėtų itin daug dėmesio skirti energijos vartojimo efektyvumo priemonių ir veiksmingo gamtos išteklių panaudojimo sinergijai laikantis žiedinės ekonomikos principų;

| (72) | valstybės narės, pasinaudodamos naujais verslo modeliais ir technologijomis, turėtų stengtis skatinti diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones, be kita ko, stambiems ir smulkiems vartotojams teikiant naujoviškas energetines paslaugas, ir sudaryti palankesnes sąlygas tokiam diegimui; |
| --- | --- |

(72)

valstybės narės, pasinaudodamos naujais verslo modeliais ir technologijomis, turėtų stengtis skatinti diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones, be kita ko, stambiems ir smulkiems vartotojams teikiant naujoviškas energetines paslaugas, ir sudaryti palankesnes sąlygas tokiam diegimui;

| (73) | reikia numatyti, kad informacija apie energijos suvartojimą būtų teikiama dažniau ir būtų išsamesnė, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai veiksminga atsižvelgiant į įrengtus matavimo prietaisus. Šioje direktyvoje išaiškinama, kad tai, ar atskiras matavimas yra ekonomiškai veiksmingas, priklauso nuo to, ar susiję kaštai yra proporcingi galimos sutaupyti energijos kiekiui. Vertinant, ar atskiras matavimas yra ekonomiškai veiksmingas, galima atsižvelgti į kitų konkrečių planuojamų priemonių konkrečiame pastate, pavyzdžiui, būsimos renovacijos, poveikį
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos taupymą, galutiniams gamtinių dujų, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai rodo faktinį energijos vartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota
  ; |
| --- | --- |

(73)

reikia numatyti, kad informacija apie energijos suvartojimą būtų teikiama dažniau ir būtų išsamesnė, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai veiksminga atsižvelgiant į įrengtus matavimo prietaisus. Šioje direktyvoje išaiškinama, kad tai, ar atskiras matavimas yra ekonomiškai veiksmingas, priklauso nuo to, ar susiję kaštai yra proporcingi galimos sutaupyti energijos kiekiui. Vertinant, ar atskiras matavimas yra ekonomiškai veiksmingas, galima atsižvelgti į kitų konkrečių planuojamų priemonių konkrečiame pastate, pavyzdžiui, būsimos renovacijos, poveikį
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos taupymą, galutiniams gamtinių dujų, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai rodo faktinį energijos vartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota
  ;

| (74) | šioje direktyvoje taip pat išaiškinama, kad teisės, susijusios su sąskaitų išrašymu ir informacija apie sąskaitas ar suvartojimą, turėtų būti taikomos vartotojams, kuriems šiluma, vėsuma arba buitinis karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio, net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties; |
| --- | --- |

(74)

šioje direktyvoje taip pat išaiškinama, kad teisės, susijusios su sąskaitų išrašymu ir informacija apie sąskaitas ar suvartojimą, turėtų būti taikomos vartotojams, kuriems šiluma, vėsuma arba buitinis karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio, net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties;

| (75) | siekiant užtikrinti individualaus šiluminės energijos suvartojimo apskaitos skaidrumą ir taip palengvinti atskiro matavimo įgyvendinimą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos skaidrios ir viešai prieinamos nacionalinės taisyklės dėl šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose kaštų paskirstymo. Be skaidrumo aspekto, valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinama konkurencija teikiant atskiro matavimo paslaugas, ir taip padėti užtikrinti, kad visi galutinių naudotojų patiriami kaštai būtų pagrįsti; |
| --- | --- |

(75)

siekiant užtikrinti individualaus šiluminės energijos suvartojimo apskaitos skaidrumą ir taip palengvinti atskiro matavimo įgyvendinimą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos skaidrios ir viešai prieinamos nacionalinės taisyklės dėl šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose kaštų paskirstymo. Be skaidrumo aspekto, valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinama konkurencija teikiant atskiro matavimo paslaugas, ir taip padėti užtikrinti, kad visi galutinių naudotojų patiriami kaštai būtų pagrįsti;

| (76) | nauji įrengti šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai turėtų būti nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojimą teikimas
  , ir jie turėtų galėti pateikti informaciją, tokią kaip išsamūs temperatūros ir fazės apkrovos duomenys
  .
  Visi duomenys turėtų būti lengvai prieinami realiuoju laiku ir turėtų būti galima jais dalytis su galutiniu energijos vartotoju. Skaitikliai ir pagalbiniai skaitikliai turėtų rodyti energijos suvartojimą prieinama ir naudotojui patogia forma.
  Šios direktyvos nuostatas, susijusias su šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens matavimu, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens atskiru matavimu ir sąnaudų paskirstymu už juos, nuotolinio nuskaitymo reikalavimu, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens sąskaitomis ir informacija apie suvartojimą, prieigos prie šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo matavimo informacijos, sąskaitų ir informacijos apie suvartojimą kaštais ir būtiniausiais reikalavimais dėl šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens sąskaitų ir informacijos apie suvartojimą, numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir buitiniam karštam vandeniui. Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar nuotolinio duomenų nuskaitymo prieinant ar privažiuojant technologijos turi būti laikomos nuotoliniu būdu nuskaitomomis. Naudojant nuotoliniu būdu nuskaitomus prietaisus nereikia patekti į atskirus butus ar patalpas, kad duomenis būtų galima nuskaityti; |
| --- | --- |

(76)

nauji įrengti šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai turėtų būti nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojimą teikimas
  , ir jie turėtų galėti pateikti informaciją, tokią kaip išsamūs temperatūros ir fazės apkrovos duomenys
  .
  Visi duomenys turėtų būti lengvai prieinami realiuoju laiku ir turėtų būti galima jais dalytis su galutiniu energijos vartotoju. Skaitikliai ir pagalbiniai skaitikliai turėtų rodyti energijos suvartojimą prieinama ir naudotojui patogia forma.
  Šios direktyvos nuostatas, susijusias su šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens matavimu, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens atskiru matavimu ir sąnaudų paskirstymu už juos, nuotolinio nuskaitymo reikalavimu, šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens sąskaitomis ir informacija apie suvartojimą, prieigos prie šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo matavimo informacijos, sąskaitų ir informacijos apie suvartojimą kaštais ir būtiniausiais reikalavimais dėl šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens sąskaitų ir informacijos apie suvartojimą, numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir buitiniam karštam vandeniui. Valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti, ar nuotolinio duomenų nuskaitymo prieinant ar privažiuojant technologijos turi būti laikomos nuotoliniu būdu nuskaitomomis. Naudojant nuotoliniu būdu nuskaitomus prietaisus nereikia patekti į atskirus butus ar patalpas, kad duomenis būtų galima nuskaityti;

| (77) | valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad norint sėkmingai įgyvendinti naujas technologijas, skirtas suvartotos energijos kiekiui matuoti, reikia didinti investicijas į vartotojų ir energijos tiekėjų švietimą ir jų įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

(77)

valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad norint sėkmingai įgyvendinti naujas technologijas, skirtas suvartotos energijos kiekiui matuoti, reikia didinti investicijas į vartotojų ir energijos tiekėjų švietimą ir jų įgūdžių ugdymą;

| (78) | sąskaitose pateikiama informacija ir metinės ataskaitos yra svarbios vartotojų informavimo priemonės apie jų suvartojamą energiją. Duomenys apie suvartojimą ir išlaidas taip pat gali būti kitos informacijos, kuri padeda vartotojams palyginti jų sudarytą susitarimą su kitais pasiūlymais, ir pasinaudoti skundų nagrinėjimo bei alternatyviais ginčų sprendimo mechanizmais, šaltinis. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad vartotojai dažnai skundžiasi dėl sąskaitų, ir tai yra vienas iš veiksnių, dėl kurių yra nuolat žemas vartotojų pasitenkinimo ir jų santykių su savo energijos tiekėjais lygis, būtina nustatyti, kad būtų teikiamos paprastesnės, aiškesnės ir suprantamesnės sąskaitos ir kartu užtikrinti, kad atskiromis priemonėmis, pavyzdžiui, sąskaitose pateikiama informacija, informavimo priemonėmis ir metinėmis ataskaitomis, būtų teikiama visa būtina informacija, kad vartotojai galėtų reguliuoti savo energijos suvartojimą, palyginti pasiūlymus ir keisti tiekėjus; |
| --- | --- |

(78)

sąskaitose pateikiama informacija ir metinės ataskaitos yra svarbios vartotojų informavimo priemonės apie jų suvartojamą energiją. Duomenys apie suvartojimą ir išlaidas taip pat gali būti kitos informacijos, kuri padeda vartotojams palyginti jų sudarytą susitarimą su kitais pasiūlymais, ir pasinaudoti skundų nagrinėjimo bei alternatyviais ginčų sprendimo mechanizmais, šaltinis. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad vartotojai dažnai skundžiasi dėl sąskaitų, ir tai yra vienas iš veiksnių, dėl kurių yra nuolat žemas vartotojų pasitenkinimo ir jų santykių su savo energijos tiekėjais lygis, būtina nustatyti, kad būtų teikiamos paprastesnės, aiškesnės ir suprantamesnės sąskaitos ir kartu užtikrinti, kad atskiromis priemonėmis, pavyzdžiui, sąskaitose pateikiama informacija, informavimo priemonėmis ir metinėmis ataskaitomis, būtų teikiama visa būtina informacija, kad vartotojai galėtų reguliuoti savo energijos suvartojimą, palyginti pasiūlymus ir keisti tiekėjus;

| (79) | rengdamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti į poreikį užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir darnų acquis įgyvendinimą laikantis SESV; |
| --- | --- |

(79)

rengdamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti į poreikį užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir darnų acquis įgyvendinimą laikantis SESV;

| (80) | didelio naudingumo kogeneracija bei efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas suteikia daug pirminės energijos taupymo galimybių Sąjungoje. Valstybės narės turėtų atlikti išsamų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybių vertinimą. Šie vertinimai turėtų
  būti grindžiami baziniu scenarijumi, pagal kurį per laikotarpį, suderinamą su neutralaus poveikio klimatui tikslo įgyvendinimu, nacionalinis šildymo ir vėsinimo sektorius būtų grindžiamas atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir turėtų
  derėti su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir ilgalaikėmis renovacijos strategijomis. Naujuose elektros energijos gamybos įrenginiuose ir esamuose iš esmės atnaujintuose įrenginiuose arba įrenginiuose, kurių leidimas ar licencija atnaujinta, vadovaujantis kaštų ir naudos analize, iš kurios matyti kaštus viršijanti nauda, turėtų būti įrengti didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiai, kad būtų panaudota atliekinė šiluma, susidaranti gaminant elektrą. Panašiai ir kituose įrenginiuose, kurių vidutinis metinis suvartojamos energijos kiekis yra didelis, turėtų būti įdiegti techniniai atliekinės šilumos panaudojimo sprendimai, jei kaštų ir naudos analizė rodo, kad nauda yra didesnė. Ši atliekinė šiluma galėtų būti perduodama centralizuoto šilumos tiekimo tinklais ten, kur jos reikia. Atvejai, dėl kurių gali reikėti taikyti leidimų išdavimo kriterijus, paprastai bus atvejai, dėl kurių taip pat reikia taikyti reikalavimus leidimams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES (41) ir leidimų išdavimui pagal Direktyvą (ES) 2019/944; |
| --- | --- |

(80)

didelio naudingumo kogeneracija bei efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas suteikia daug pirminės energijos taupymo galimybių Sąjungoje. Valstybės narės turėtų atlikti išsamų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybių vertinimą. Šie vertinimai turėtų
  būti grindžiami baziniu scenarijumi, pagal kurį per laikotarpį, suderinamą su neutralaus poveikio klimatui tikslo įgyvendinimu, nacionalinis šildymo ir vėsinimo sektorius būtų grindžiamas atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir turėtų
  derėti su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir ilgalaikėmis renovacijos strategijomis. Naujuose elektros energijos gamybos įrenginiuose ir esamuose iš esmės atnaujintuose įrenginiuose arba įrenginiuose, kurių leidimas ar licencija atnaujinta, vadovaujantis kaštų ir naudos analize, iš kurios matyti kaštus viršijanti nauda, turėtų būti įrengti didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiai, kad būtų panaudota atliekinė šiluma, susidaranti gaminant elektrą. Panašiai ir kituose įrenginiuose, kurių vidutinis metinis suvartojamos energijos kiekis yra didelis, turėtų būti įdiegti techniniai atliekinės šilumos panaudojimo sprendimai, jei kaštų ir naudos analizė rodo, kad nauda yra didesnė. Ši atliekinė šiluma galėtų būti perduodama centralizuoto šilumos tiekimo tinklais ten, kur jos reikia. Atvejai, dėl kurių gali reikėti taikyti leidimų išdavimo kriterijus, paprastai bus atvejai, dėl kurių taip pat reikia taikyti reikalavimus leidimams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES (41) ir leidimų išdavimui pagal Direktyvą (ES) 2019/944;

| (80a) | vertindamos efektyvaus šildymo ir vėsinimo galimybes valstybės narės turėtų atsižvelgti į platesnius aplinkos, sveikatos ir saugos aspektus. Kadangi šilumos siurbliai yra būtina priemonė energijos vartojimo efektyvumui šildymo ir vėsinimo srityje pasiekti, bet koks galimas aušalų poveikis aplinkai turėtų būti visapusiškai įvertintas ir pašalintas; |
| --- | --- |

(80a)

vertindamos efektyvaus šildymo ir vėsinimo galimybes valstybės narės turėtų atsižvelgti į platesnius aplinkos, sveikatos ir saugos aspektus. Kadangi šilumos siurbliai yra būtina priemonė energijos vartojimo efektyvumui šildymo ir vėsinimo srityje pasiekti, bet koks galimas aušalų poveikis aplinkai turėtų būti visapusiškai įvertintas ir pašalintas;

| (81) | gali būti tikslinga užtikrinti, kad elektros energijos gamybos įrenginiai, kuriems reikia naudotis geologiniu saugojimu, numatytu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/31/EB (42), būtų vietovėse, kuriose naudoti atliekinę šilumą naudojant didelio naudingumo kogeneraciją arba tiekiant ją centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklui nėra ekonomiškai efektyvu. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę netaikyti šiems įrenginiams įpareigojimo atlikti kaštų ir naudos analizę dėl įrenginio aprūpinimo įranga, kuri sudarytų sąlygas panaudoti atliekinę šilumą naudojant didelio naudingumo kogeneracijos įrenginį. Be to, turėtų būti galima tiems didžiausios apkrovos ir atsarginiams įrenginiams, kuriuos planuojama eksploatuoti mažiau nei 1500 veikimo valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), netaikyti reikalavimo tai pat gaminti ir šilumą; |
| --- | --- |

(81)

gali būti tikslinga užtikrinti, kad elektros energijos gamybos įrenginiai, kuriems reikia naudotis geologiniu saugojimu, numatytu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/31/EB (42), būtų vietovėse, kuriose naudoti atliekinę šilumą naudojant didelio naudingumo kogeneraciją arba tiekiant ją centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklui nėra ekonomiškai efektyvu. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę netaikyti šiems įrenginiams įpareigojimo atlikti kaštų ir naudos analizę dėl įrenginio aprūpinimo įranga, kuri sudarytų sąlygas panaudoti atliekinę šilumą naudojant didelio naudingumo kogeneracijos įrenginį. Be to, turėtų būti galima tiems didžiausios apkrovos ir atsarginiams įrenginiams, kuriuos planuojama eksploatuoti mažiau nei 1500 veikimo valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), netaikyti reikalavimo tai pat gaminti ir šilumą;

| (82) | tikslinga, kad valstybės narės skatintų taikyti priemones ir procedūras, kuriomis būtų skatinama įrengti kogeneracijos įrenginius, kurių bendra nominali šiluminė galia yra mažesnė nei 5 MW, siekiant skatinti paskirstytą energijos gamybą; |
| --- | --- |

(82)

tikslinga, kad valstybės narės skatintų taikyti priemones ir procedūras, kuriomis būtų skatinama įrengti kogeneracijos įrenginius, kurių bendra nominali šiluminė galia yra mažesnė nei 5 MW, siekiant skatinti paskirstytą energijos gamybą;

| (83) | siekdamos įgyvendinti išsamius nacionalinius vertinimus, valstybės narės turėtų skatinti atlikti didelio naudingumo kogeneracijos
  , pasigamintos elektros energijos iš atliekinės šilumos vartojimo
  ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybių vertinimą regioniniu ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad paskatintų ir sudarytų sąlygas išnaudoti nustatytą ekonomiškai efektyvų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo potencialą; |
| --- | --- |

(83)

siekdamos įgyvendinti išsamius nacionalinius vertinimus, valstybės narės turėtų skatinti atlikti didelio naudingumo kogeneracijos
  , pasigamintos elektros energijos iš atliekinės šilumos vartojimo
  ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybių vertinimą regioniniu ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad paskatintų ir sudarytų sąlygas išnaudoti nustatytą ekonomiškai efektyvų didelio naudingumo kogeneracijos ir efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo potencialą;

| (84) | efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo reikalavimai turėtų derėti su ilgalaikės klimato politikos tikslais, Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos standartais ir prioritetais ir atitikti principą „nedaryti reikšmingos žalos“, nustatytą Reglamente (ES) 2020/85. Visose centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose turėtų būti siekiama pagerinti sąveiką su kitomis energetikos sistemos dalimis, kad energija būtų vartojama optimaliai ir nebūtų švaistoma, išnaudojant visą pastatų potencialą kaupti šilumą ar vėsumą, įskaitant perteklinę šilumą iš paslaugų įrenginių ir netoliese esančių duomenų centrų. Todėl efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema turėtų užtikrinti didesnį pirminės energijos vartojimo efektyvumą ir laipsnišką atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos
  , kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001
   (43), ar vėsumos integravimą. Todėl griežtesni šios direktyvos reikalavimai dėl šilumos ir vėsumos tiekimo turėtų būti įvedami laipsniškai ir taikomi konkrečiais nustatytais laikotarpiais, o nuo 2050 m. sausio 1 d. taikomi nuolat; |
| --- | --- |

(84)

efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo reikalavimai turėtų derėti su ilgalaikės klimato politikos tikslais, Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos standartais ir prioritetais ir atitikti principą „nedaryti reikšmingos žalos“, nustatytą Reglamente (ES) 2020/85. Visose centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose turėtų būti siekiama pagerinti sąveiką su kitomis energetikos sistemos dalimis, kad energija būtų vartojama optimaliai ir nebūtų švaistoma, išnaudojant visą pastatų potencialą kaupti šilumą ar vėsumą, įskaitant perteklinę šilumą iš paslaugų įrenginių ir netoliese esančių duomenų centrų. Todėl efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema turėtų užtikrinti didesnį pirminės energijos vartojimo efektyvumą ir laipsnišką atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos
  , kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001
   (43), ar vėsumos integravimą. Todėl griežtesni šios direktyvos reikalavimai dėl šilumos ir vėsumos tiekimo turėtų būti įvedami laipsniškai ir taikomi konkrečiais nustatytais laikotarpiais, o nuo 2050 m. sausio 1 d. taikomi nuolat;

| (85) | didelio naudingumo kogeneracija buvo apibrėžta kaip energijos kiekis, sutaupomas vietoj atskiros šilumos ir elektros energijos gamybos vykdant bendrą gamybą. Didelio naudingumo kogeneracijos reikalavimai turėtų derėti su ilgalaikės klimato politikos tikslais. Sąjungos teisės aktuose vartojamų kogeneracijos ir didelio naudingumo kogeneracijos terminų apibrėžtys neturėtų daryti poveikio kitokių apibrėžčių vartojimui nacionalinės teisės aktuose kitais tikslais, nei numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose. Siekiant sutaupyti kuo daugiau energijos ir neprarasti energijos taupymo galimybių, daugiausia dėmesio reikėtų skirti kogeneracijos įrenginių eksploatavimo sąlygoms; |
| --- | --- |

(85)

didelio naudingumo kogeneracija buvo apibrėžta kaip energijos kiekis, sutaupomas vietoj atskiros šilumos ir elektros energijos gamybos vykdant bendrą gamybą. Didelio naudingumo kogeneracijos reikalavimai turėtų derėti su ilgalaikės klimato politikos tikslais. Sąjungos teisės aktuose vartojamų kogeneracijos ir didelio naudingumo kogeneracijos terminų apibrėžtys neturėtų daryti poveikio kitokių apibrėžčių vartojimui nacionalinės teisės aktuose kitais tikslais, nei numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose. Siekiant sutaupyti kuo daugiau energijos ir neprarasti energijos taupymo galimybių, daugiausia dėmesio reikėtų skirti kogeneracijos įrenginių eksploatavimo sąlygoms;

| (86) | siekiant užtikrinti skaidrumą ir leisti galutiniam vartotojui rinktis tarp kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos ir kitais būdais pagamintos elektros energijos, remiantis suderintosiomis naudingumo atskaitos vertėmis turėtų būti suteikiama didelio naudingumo kogeneracijos kilmės garantija. Kilmės garantijos sistemos pačios savaime nesuteikia teisės naudotis nacionaliniais paramos mechanizmais. Svarbu, kad visų rūšių elektros energijai, pagamintai didelio naudingumo kogeneracijos būdu, būtų taikomos kilmės garantijos. Kilmės garantijas reikėtų aiškiai atskirti nuo keičiamųjų pažymėjimų; |
| --- | --- |

(86)

siekiant užtikrinti skaidrumą ir leisti galutiniam vartotojui rinktis tarp kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos ir kitais būdais pagamintos elektros energijos, remiantis suderintosiomis naudingumo atskaitos vertėmis turėtų būti suteikiama didelio naudingumo kogeneracijos kilmės garantija. Kilmės garantijos sistemos pačios savaime nesuteikia teisės naudotis nacionaliniais paramos mechanizmais. Svarbu, kad visų rūšių elektros energijai, pagamintai didelio naudingumo kogeneracijos būdu, būtų taikomos kilmės garantijos. Kilmės garantijas reikėtų aiškiai atskirti nuo keičiamųjų pažymėjimų;

| (87) | reikėtų atsižvelgti į kogeneracijos ir centralizuoto šilumos bei vėsumos tiekimo sektorių, kurie apima daug mažų ir vidutinio dydžio gamintojų, specifinę struktūrą, ypač peržiūrint leidimų statyti kogeneracijos galios ar susijusius tinklus išdavimo administracines procedūras, taikant principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- |

(87)

reikėtų atsižvelgti į kogeneracijos ir centralizuoto šilumos bei vėsumos tiekimo sektorių, kurie apima daug mažų ir vidutinio dydžio gamintojų, specifinę struktūrą, ypač peržiūrint leidimų statyti kogeneracijos galios ar susijusius tinklus išdavimo administracines procedūras, taikant principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| (88) | dauguma Sąjungos įmonių yra MVĮ. Sąjungai jos teikia didžiulių energijos taupymo galimybių. Kad padėtų MVĮ pradėti taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, valstybės narės turėtų nustatyti palankią sistemą, kuria būtų siekiama MVĮ teikti techninę pagalbą ir tikslinę informaciją; |
| --- | --- |

(88)

dauguma Sąjungos įmonių yra MVĮ. Sąjungai jos teikia didžiulių energijos taupymo galimybių. Kad padėtų MVĮ pradėti taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, valstybės narės turėtų nustatyti palankią sistemą, kuria būtų siekiama MVĮ teikti techninę pagalbą ir tikslinę informaciją;

| (89) | remdamosi objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais ir atsižvelgdamos į gaires ir kodeksus, parengtus laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (44) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2009 (45), valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas tinklų sujungimo ir sustiprinimo, taip pat techninio pritaikymo, reikalingo naujiems didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojams integruoti, išlaidų padengimas ir pasidalijimas. Didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojams turėtų būti leidžiama skelbti kvietimą dalyvauti sujungimo darbų konkurse. Reikėtų sudaryti palankesnes prieigos prie tinklo sistemos sąlygas, taikomas didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamai elektros energijai, visų pirma mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiams. Laikydamosi Direktyvos (ES) 2019/944 99 straipsnio 2 dalies ir Direktyvos 2009/73/EB 3 straipsnio 2 dalies valstybės narės gali elektros energijos ir dujų sektoriuose veikiančioms įmonėms nustatyti su viešosiomis paslaugomis susijusius įpareigojimus, be kita ko, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu; |
| --- | --- |

(89)

remdamosi objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais ir atsižvelgdamos į gaires ir kodeksus, parengtus laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (44) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2009 (45), valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas tinklų sujungimo ir sustiprinimo, taip pat techninio pritaikymo, reikalingo naujiems didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojams integruoti, išlaidų padengimas ir pasidalijimas. Didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojams turėtų būti leidžiama skelbti kvietimą dalyvauti sujungimo darbų konkurse. Reikėtų sudaryti palankesnes prieigos prie tinklo sistemos sąlygas, taikomas didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamai elektros energijai, visų pirma mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiams. Laikydamosi Direktyvos (ES) 2019/944 99 straipsnio 2 dalies ir Direktyvos 2009/73/EB 3 straipsnio 2 dalies valstybės narės gali elektros energijos ir dujų sektoriuose veikiančioms įmonėms nustatyti su viešosiomis paslaugomis susijusius įpareigojimus, be kita ko, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu;

| (90) | būtina nustatyti nuostatas, susijusias su sąskaitų išrašymu, vieno langelio principu veikiančiu kontaktiniu centru, neteisminiu ginčų sprendimu, energijos nepritekliumi ir pagrindinėmis sutartinėmis teisėmis, siekiant prireikus jas suderinti su atitinkamomis nuostatomis dėl elektros energijos pagal Direktyvą (ES) 2019/944, kad būtų sustiprinta vartotojų apsauga ir sudarytos sąlygos galutiniams vartotojams gauti
  tiesioginę prieigą prie išsamios,
  aiškios ir naujausios informacijos apie savo suvartotą
  elektros,
  šilumos, vėsumos energiją ar buitinį karštą vandenį ir reguliuoti savo energijos vartojimą
  , kad energijos vartojimas vartotojams būtų visiškai skaidrus
  ; |
| --- | --- |

(90)

būtina nustatyti nuostatas, susijusias su sąskaitų išrašymu, vieno langelio principu veikiančiu kontaktiniu centru, neteisminiu ginčų sprendimu, energijos nepritekliumi ir pagrindinėmis sutartinėmis teisėmis, siekiant prireikus jas suderinti su atitinkamomis nuostatomis dėl elektros energijos pagal Direktyvą (ES) 2019/944, kad būtų sustiprinta vartotojų apsauga ir sudarytos sąlygos galutiniams vartotojams gauti
  tiesioginę prieigą prie išsamios,
  aiškios ir naujausios informacijos apie savo suvartotą
  elektros,
  šilumos, vėsumos energiją ar buitinį karštą vandenį ir reguliuoti savo energijos vartojimą
  , kad energijos vartojimas vartotojams būtų visiškai skaidrus
  ;

| (91) | didesnė vartotojų apsauga turėtų būti užtikrinta visiems vartotojams suteikiant galimybę naudotis veiksmingais, nepriklausomais neteisminio ginčų sprendimo mechanizmais, pvz., kreiptis į energetikos ombudsmeną, vartotojų instituciją arba reguliavimo instituciją. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti greitas ir veiksmingas skundų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

(91)

didesnė vartotojų apsauga turėtų būti užtikrinta visiems vartotojams suteikiant galimybę naudotis veiksmingais, nepriklausomais neteisminio ginčų sprendimo mechanizmais, pvz., kreiptis į energetikos ombudsmeną, vartotojų instituciją arba reguliavimo instituciją. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti greitas ir veiksmingas skundų nagrinėjimo procedūras;

| (92) | turėtų būti pripažintas
  ir aktyviai remiamas
  atsinaujinančių išteklių energijos bendrijų pagal ▌Direktyvą (ES) 2018/2001 ir piliečių energetikos bendrijų pagal Direktyvą (ES) 2019/944 įnašas siekiant Europos žaliojo kurso ir 2030 m. klimato srities tikslo įgyvendinimo plano tikslų. Todėl valstybės narės turėtų apsvarstyti atsinaujinančių išteklių energijos bendrijų ir piliečių energetikos bendrijų vaidmenį ir jas skatinti. Tos bendrijos gali padėti valstybėms narėms
  vietos lygmeniu įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  didindamos energijos vartojimo efektyvumą vietos ar namų ūkių lygmeniu
  , taip pat viešuosiuose pastatuose, bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis
  . Jos gali įgalinti ir įtraukti vartotojus ir sudaryti sąlygas tam tikroms namų ūkių vartotojų grupėms, be kita ko, kaimo, atokiose vietovėse
  ir atokiausiuose regionuose
  , dalyvauti energijos vartojimo efektyvumo projektuose ir intervencinėse programose
  , dažnai suderinant tokius veiksmus su investicijomis į atsinaujinančiųjų išteklių energetiką
  .
  Energetikos bendrijoms taip pat tenka svarbus vaidmuo šviečiant piliečius ir didinant jų informuotumą apie priemones, kurių jie gali imtis, kad sutaupytų energijos. Jei jas tinkamai remia valstybės narės, energetikos
  bendrijos gali padėti kovoti su energijos nepritekliumi palengvindamos energijos vartojimo efektyvumo projektų įgyvendinimą, mažindamos energijos suvartojimą ir tiekimo tarifus
  . Valstybės narės turėtų pašalinti nereikalingas kliūtis ir užtikrinti, kad kurti energetikos bendrijas būtų patrauklu. Visų lygmenų viešojo administravimo institucijos turėtų būti tinkamai mokytos šiuo klausimu
  ; |
| --- | --- |

(92)

turėtų būti pripažintas
  ir aktyviai remiamas
  atsinaujinančių išteklių energijos bendrijų pagal ▌Direktyvą (ES) 2018/2001 ir piliečių energetikos bendrijų pagal Direktyvą (ES) 2019/944 įnašas siekiant Europos žaliojo kurso ir 2030 m. klimato srities tikslo įgyvendinimo plano tikslų. Todėl valstybės narės turėtų apsvarstyti atsinaujinančių išteklių energijos bendrijų ir piliečių energetikos bendrijų vaidmenį ir jas skatinti. Tos bendrijos gali padėti valstybėms narėms
  vietos lygmeniu įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  didindamos energijos vartojimo efektyvumą vietos ar namų ūkių lygmeniu
  , taip pat viešuosiuose pastatuose, bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis
  . Jos gali įgalinti ir įtraukti vartotojus ir sudaryti sąlygas tam tikroms namų ūkių vartotojų grupėms, be kita ko, kaimo, atokiose vietovėse
  ir atokiausiuose regionuose
  , dalyvauti energijos vartojimo efektyvumo projektuose ir intervencinėse programose
  , dažnai suderinant tokius veiksmus su investicijomis į atsinaujinančiųjų išteklių energetiką
  .
  Energetikos bendrijoms taip pat tenka svarbus vaidmuo šviečiant piliečius ir didinant jų informuotumą apie priemones, kurių jie gali imtis, kad sutaupytų energijos. Jei jas tinkamai remia valstybės narės, energetikos
  bendrijos gali padėti kovoti su energijos nepritekliumi palengvindamos energijos vartojimo efektyvumo projektų įgyvendinimą, mažindamos energijos suvartojimą ir tiekimo tarifus
  . Valstybės narės turėtų pašalinti nereikalingas kliūtis ir užtikrinti, kad kurti energetikos bendrijas būtų patrauklu. Visų lygmenų viešojo administravimo institucijos turėtų būti tinkamai mokytos šiuo klausimu
  ;

| (92a) | ilgalaikių elgsenos energijos vartojimo srityje pokyčių galima pasiekti įgalinant piliečius. Energetikos bendrijos gali padėti sumažinti suvartojamą energijos kiekį ilgalaikiu laikotarpiu, visų pirma namų ūkiuose, ir padidinti tvarias piliečių ir mažų įmonių investicijas. Valstybės narės, skirdamos paramą bendrijų energetikos projektams ir organizacijoms, turėtų suteikti galių piliečiams imtis tokių veiksmų; |
| --- | --- |

(92a)

ilgalaikių elgsenos energijos vartojimo srityje pokyčių galima pasiekti įgalinant piliečius. Energetikos bendrijos gali padėti sumažinti suvartojamą energijos kiekį ilgalaikiu laikotarpiu, visų pirma namų ūkiuose, ir padidinti tvarias piliečių ir mažų įmonių investicijas. Valstybės narės, skirdamos paramą bendrijų energetikos projektams ir organizacijoms, turėtų suteikti galių piliečiams imtis tokių veiksmų;

| (93) | turėtų būti pripažinta, kad vieno langelio principu veikiančios įstaigos ar panašios struktūros gali įnešti savo įnašą kaip mechanizmai, galintys sudaryti sąlygas įvairioms tikslinėms grupėms, įskaitant piliečius, MVĮ ir valdžios institucijas, rengti ir įgyvendinti projektus ir priemones, susijusius su perėjimu prie švarios energijos.
  Vieno langelio principu veikiančių centrų indėlis gali būti labai svarbus pažeidžiamiausiems vartotojams, įskaitant moteris, atsižvelgiant į jų įvairovę, ir vienišas motinas ar tėvus, nes tokie centrai galėtų būti paprastesnis, patikimas ir prieinamas informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo didinimą šaltinis.
  Tas įnašas gali būti techninių, administracinių ir finansinių konsultacijų ir pagalbos teikimas, būtinų administracinių procedūrų ar prieigos prie finansų rinkų palengvinimas arba pagalba susiorientuoti nacionalinės ir Europos teisės sistemoje, įskaitant viešojo pirkimo taisykles bei kriterijus ir ES taksonomiją; |
| --- | --- |

(93)

turėtų būti pripažinta, kad vieno langelio principu veikiančios įstaigos ar panašios struktūros gali įnešti savo įnašą kaip mechanizmai, galintys sudaryti sąlygas įvairioms tikslinėms grupėms, įskaitant piliečius, MVĮ ir valdžios institucijas, rengti ir įgyvendinti projektus ir priemones, susijusius su perėjimu prie švarios energijos.
  Vieno langelio principu veikiančių centrų indėlis gali būti labai svarbus pažeidžiamiausiems vartotojams, įskaitant moteris, atsižvelgiant į jų įvairovę, ir vienišas motinas ar tėvus, nes tokie centrai galėtų būti paprastesnis, patikimas ir prieinamas informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo didinimą šaltinis.
  Tas įnašas gali būti techninių, administracinių ir finansinių konsultacijų ir pagalbos teikimas, būtinų administracinių procedūrų ar prieigos prie finansų rinkų palengvinimas arba pagalba susiorientuoti nacionalinės ir Europos teisės sistemoje, įskaitant viešojo pirkimo taisykles bei kriterijus ir ES taksonomiją;

| (94) | Komisija turėtų peržiūrėti savo priemonių, skirtų platformų ar forumų kūrimui remti, poveikį, pasitelkdama, be kita ko, Europos socialinio dialogo įstaigas, propaguojančias energijos vartojimo efektyvumo mokymo programas, ir prireikus siūlyti papildomas priemones. Komisija taip pat turėtų skatinti Europos socialinius partnerius dalyvauti diskusijose dėl energijos vartojimo efektyvumo, ypač pažeidžiamų vartotojų ir galutinių naudotojų, įskaitant energijos nepriteklių patiriančius vartotojus; |
| --- | --- |

(94)

Komisija turėtų peržiūrėti savo priemonių, skirtų platformų ar forumų kūrimui remti, poveikį, pasitelkdama, be kita ko, Europos socialinio dialogo įstaigas, propaguojančias energijos vartojimo efektyvumo mokymo programas, ir prireikus siūlyti papildomas priemones. Komisija taip pat turėtų skatinti Europos socialinius partnerius dalyvauti diskusijose dėl energijos vartojimo efektyvumo, ypač pažeidžiamų vartotojų ir galutinių naudotojų, įskaitant energijos nepriteklių patiriančius vartotojus;

| (95) | įgyvendinant Europos žaliąjį kursą labai svarbu, kad pertvarka siekiant iki 2050 m. užtikrinti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą būtų teisinga. Europos socialinių teisių ramstyje, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. bendrai paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, energetika priskiriama prie pagrindinių paslaugų, kurias gauti turi teisę kiekvienas. Asmenims, neturintiems galimybių naudotis tokiomis paslaugomis, turi būti taikomos paramos priemonės (46)

  , ypač augant infliacijai ir labai didėjant energijos kainoms
  ; |
| --- | --- |

(95)

įgyvendinant Europos žaliąjį kursą labai svarbu, kad pertvarka siekiant iki 2050 m. užtikrinti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą būtų teisinga. Europos socialinių teisių ramstyje, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. bendrai paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, energetika priskiriama prie pagrindinių paslaugų, kurias gauti turi teisę kiekvienas. Asmenims, neturintiems galimybių naudotis tokiomis paslaugomis, turi būti taikomos paramos priemonės (46)

  , ypač augant infliacijai ir labai didėjant energijos kainoms
  ;

| (96) | būtina užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriantys žmonės, pažeidžiami vartotojai ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės būtų apsaugoti ir šiuo tikslu būtų įgalinti aktyviai dalyvauti valstybių narių įgyvendinamose energijos vartojimo efektyvumo didinimo intervencinėse programose, priemonėse ir naudotis susijusiomis vartotojų apsaugos ar informavimo priemonėmis.
  Reikėtų rengti tikslines informuotumo didinimo kampanijas, kurios pademonstruotų energijos vartojimo efektyvumo naudą ir suteiktų informacijos apie teikiamą finansinę paramą; |
| --- | --- |

(96)

būtina užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriantys žmonės, pažeidžiami vartotojai ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės būtų apsaugoti ir šiuo tikslu būtų įgalinti aktyviai dalyvauti valstybių narių įgyvendinamose energijos vartojimo efektyvumo didinimo intervencinėse programose, priemonėse ir naudotis susijusiomis vartotojų apsaugos ar informavimo priemonėmis.
  Reikėtų rengti tikslines informuotumo didinimo kampanijas, kurios pademonstruotų energijos vartojimo efektyvumo naudą ir suteiktų informacijos apie teikiamą finansinę paramą;

| (97) | nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis prieinamas viešasis finansavimas turėtų būti strategiškai investuojamas į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms. Valstybės narės turėtų pasinaudoti kiekvienu finansiniu įnašu, kurį jos galėtų gauti iš Socialinio klimato fondo (47), ir pajamomis, gautomis iš ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. Šios pajamos padės valstybėms narėms įvykdyti pareigą įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir politikos priemones pagal įpareigojimą taupyti energiją, pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams ir energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, kurie gali būti ir kaimo ar atokiuose regionuose gyvenantys žmonės; |
| --- | --- |

(97)

nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis prieinamas viešasis finansavimas turėtų būti strategiškai investuojamas į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms. Valstybės narės turėtų pasinaudoti kiekvienu finansiniu įnašu, kurį jos galėtų gauti iš Socialinio klimato fondo (47), ir pajamomis, gautomis iš ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. Šios pajamos padės valstybėms narėms įvykdyti pareigą įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir politikos priemones pagal įpareigojimą taupyti energiją, pirmenybę teikiant pažeidžiamiems vartotojams ir energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, kurie gali būti ir kaimo ar atokiuose regionuose gyvenantys žmonės;

| (98) | nacionalinės finansavimo schemos turėtų būti papildytos tinkamomis geresnio informavimo, techninės ir administracinės pagalbos sistemomis, galimybėmis lengviau gauti finansavimą, kurios leistų geriausiai panaudoti turimas lėšas, visų pirma energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

(98)

nacionalinės finansavimo schemos turėtų būti papildytos tinkamomis geresnio informavimo, techninės ir administracinės pagalbos sistemomis, galimybėmis lengviau gauti finansavimą, kurios leistų geriausiai panaudoti turimas lėšas, visų pirma energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms;

| (99) | valstybės narės turėtų vienodai įgalinti ir apsaugoti visus žmones, neatsižvelgiant į jų biologinę ar socialinę lytį, amžių, negalią, rasę ar etninę kilmę, seksualinę orientaciją, religiją ar tikėjimą, ir užtikrinti, kad tie, kurie yra labiausiai paveikti energijos nepritekliaus arba kuriems jis labiausiai gresia, arba kurie yra jautriausi neigiamam energijos nepritekliaus poveikiui, būtų tinkamai apsaugoti. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės nedidintų esamos nelygybės, visų pirma susijusios su energijos nepritekliumi; |
| --- | --- |

(99)

valstybės narės turėtų vienodai įgalinti ir apsaugoti visus žmones, neatsižvelgiant į jų biologinę ar socialinę lytį, amžių, negalią, rasę ar etninę kilmę, seksualinę orientaciją, religiją ar tikėjimą, ir užtikrinti, kad tie, kurie yra labiausiai paveikti energijos nepritekliaus arba kuriems jis labiausiai gresia, arba kurie yra jautriausi neigiamam energijos nepritekliaus poveikiui, būtų tinkamai apsaugoti. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės nedidintų esamos nelygybės, visų pirma susijusios su energijos nepritekliumi;

| (100) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos laikytųsi integruoto požiūrio, kuris apimtų galimas taupymo priemones energijos tiekimo ir galutinio naudojimo sektoriuose. Nedarant poveikio tiekimo saugumui, rinkos integracijai ir numatomoms investicijoms į jūrinius elektros tinklus, būtinus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai jūroje plėtoti, nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad planavimo ir sprendimų priėmimo procesuose būtų taikomas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir kad tinklo tarifais ir taisyklėmis būtų skatinama didinti energijos vartojimo efektyvumą. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ atsižvelgtų perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai. Perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams tai padėtų apsvarstyti geresnius energijos vartojimo efektyvumo sprendimus ir papildomas sąnaudas, patiriamas perkant paklausos išteklius, taip pat įvairių investicijų į tinklus ir eksploatavimo planų poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį. Toks požiūris reikalauja persiorientuoti nuo siauros ekonominio efektyvumo perspektyvos į kuo didesnės socialinės gerovės užtikrinimą. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visų pirma turėtų būti taikomas rengiant energetikos infrastruktūros plėtros scenarijus, kuriuose paklausos sprendimus galima laikyti perspektyviomis alternatyvomis ir reikia tinkamai įvertinti, ir jis turėtų tapti neatsiejama tinklo planavimo projektų vertinimo dalimi. Jo taikymą turėtų tikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos; |
| --- | --- |

(100)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos laikytųsi integruoto požiūrio, kuris apimtų galimas taupymo priemones energijos tiekimo ir galutinio naudojimo sektoriuose. Nedarant poveikio tiekimo saugumui, rinkos integracijai ir numatomoms investicijoms į jūrinius elektros tinklus, būtinus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai jūroje plėtoti, nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad planavimo ir sprendimų priėmimo procesuose būtų taikomas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir kad tinklo tarifais ir taisyklėmis būtų skatinama didinti energijos vartojimo efektyvumą. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ atsižvelgtų perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai. Perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams tai padėtų apsvarstyti geresnius energijos vartojimo efektyvumo sprendimus ir papildomas sąnaudas, patiriamas perkant paklausos išteklius, taip pat įvairių investicijų į tinklus ir eksploatavimo planų poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį. Toks požiūris reikalauja persiorientuoti nuo siauros ekonominio efektyvumo perspektyvos į kuo didesnės socialinės gerovės užtikrinimą. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visų pirma turėtų būti taikomas rengiant energetikos infrastruktūros plėtros scenarijus, kuriuose paklausos sprendimus galima laikyti perspektyviomis alternatyvomis ir reikia tinkamai įvertinti, ir jis turėtų tapti neatsiejama tinklo planavimo projektų vertinimo dalimi. Jo taikymą turėtų tikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos;

| (101) | reikėtų, kad būtų pakankamai patikimų ir kompetentingų energijos vartojimo efektyvumo srities specialistų, kad būtų užtikrintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas laiku, pavyzdžiui, kad būtų laikomasi energijos vartojimo audito ir energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų įgyvendinimo reikalavimų. Todėl valstybės narės turėtų energetinių paslaugų, energijos vartojimo audito ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių paslaugų teikėjams nustatyti sertifikavimo ir (arba) lygiavertes kvalifikacijos ir tinkamo mokymo programas, glaudžiai bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, mokymo paslaugų teikėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Sistemos turėtų būti vertinamos kas ketverius metus pradedant nuo 2024 m. gruodžio mėn. ir prireikus atnaujinamos siekiant užtikrinti reikiamą energetinių paslaugų teikėjų, energijos auditorių, energijos valdytojų ir pastato dalių montuotojų kompetencijos lygį; |
| --- | --- |

(101)

reikėtų, kad būtų pakankamai patikimų ir kompetentingų energijos vartojimo efektyvumo srities specialistų, kad būtų užtikrintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas laiku, pavyzdžiui, kad būtų laikomasi energijos vartojimo audito ir energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų įgyvendinimo reikalavimų. Todėl valstybės narės turėtų energetinių paslaugų, energijos vartojimo audito ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių paslaugų teikėjams nustatyti sertifikavimo ir (arba) lygiavertes kvalifikacijos ir tinkamo mokymo programas, glaudžiai bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, mokymo paslaugų teikėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Sistemos turėtų būti vertinamos kas ketverius metus pradedant nuo 2024 m. gruodžio mėn. ir prireikus atnaujinamos siekiant užtikrinti reikiamą energetinių paslaugų teikėjų, energijos auditorių, energijos valdytojų ir pastato dalių montuotojų kompetencijos lygį;

| (102) | būtina toliau plėtoti energetinių paslaugų rinką siekiant užtikrinti ir energetinių paslaugų paklausą, ir pasiūlą. Skaidrumas, pavyzdžiui, sudarant sertifikuotų energetinių paslaugų teikėjų sąrašus ir galimybė naudotis sutarčių pavyzdžiais, keitimasis geriausia praktika ir gairės labai padeda įsisavinti energetikos paslaugas ir sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir gali padėti skatinti paklausą ir didinti pasitikėjimą energetinių paslaugų teikėjais. Sudaręs sutartį dėl energijos vartojimo efektyvumo energetinės paslaugos gavėjas išvengia investicijų išlaidų, nes naudoja sutaupytos energijos finansinės vertės dalį, kad grąžintų trečiosios šalies investicijas visiškai arba iš dalies. Tai gali padėti pritraukti privatųjį kapitalą, o jis yra svarbiausias siekiant padidinti pastatų renovacijos rodiklius Sąjungoje, sutelkti ekspertus rinkoje ir kurti inovacinius verslo modelius. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad negyvenamuosiuose pastatuose
  ir viešuosiuose gyvenamosios paskirties pastatuose
  , kurių naudingasis patalpų plotas viršija
  500
   m2,
  ir socialinės paskirties pastatuose
  būtų įvertinta galimybė renovacijos tikslais sudaryti sutartis dėl energinio naudingumo. Tai yra žingsnis į priekį didinant pasitikėjimą energetinių paslaugų įmonėmis ir sudarant sąlygas ateityje didinti tokių projektų skaičių; |
| --- | --- |

(102)

būtina toliau plėtoti energetinių paslaugų rinką siekiant užtikrinti ir energetinių paslaugų paklausą, ir pasiūlą. Skaidrumas, pavyzdžiui, sudarant sertifikuotų energetinių paslaugų teikėjų sąrašus ir galimybė naudotis sutarčių pavyzdžiais, keitimasis geriausia praktika ir gairės labai padeda įsisavinti energetikos paslaugas ir sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir gali padėti skatinti paklausą ir didinti pasitikėjimą energetinių paslaugų teikėjais. Sudaręs sutartį dėl energijos vartojimo efektyvumo energetinės paslaugos gavėjas išvengia investicijų išlaidų, nes naudoja sutaupytos energijos finansinės vertės dalį, kad grąžintų trečiosios šalies investicijas visiškai arba iš dalies. Tai gali padėti pritraukti privatųjį kapitalą, o jis yra svarbiausias siekiant padidinti pastatų renovacijos rodiklius Sąjungoje, sutelkti ekspertus rinkoje ir kurti inovacinius verslo modelius. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad negyvenamuosiuose pastatuose
  ir viešuosiuose gyvenamosios paskirties pastatuose
  , kurių naudingasis patalpų plotas viršija
  500
   m2,
  ir socialinės paskirties pastatuose
  būtų įvertinta galimybė renovacijos tikslais sudaryti sutartis dėl energinio naudingumo. Tai yra žingsnis į priekį didinant pasitikėjimą energetinių paslaugų įmonėmis ir sudarant sąlygas ateityje didinti tokių projektų skaičių;

| (103) | atsižvelgiant į Komisijos komunikate „Renovacijos banga“ nustatytus plataus užmojo renovacijos tikslus kitą dešimtmetį, būtina padidinti nepriklausomų rinkos tarpininkų vaidmenį, įskaitant vieno langelio principu veikiančius centrus ar panašius paramos mechanizmus, siekiant plėtoti rinkos pasiūlą ir paklausą ir skatinti sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo tiek privačių, tiek viešųjų pastatų renovacijai vykdyti. Svarbų vaidmenį šioje srityje galėtų atlikti vietos energetikos agentūros, jos galėtų nustatyti bei remti galimų tarpininkų ar vieno langelio principu veikiančių centrų steigimą
  . Ši direktyva turėtų padėti pagerinti produktų, paslaugų ir konsultacijų prieinamumą Sąjungos ir vietos rinkose, be kita ko, skatinant moterų verslininkių potencialą užpildyti rinkos spragas ir pateikti novatoriškus energijos vartojimo efektyvumo didinimo būdus
  ; |
| --- | --- |

(103)

atsižvelgiant į Komisijos komunikate „Renovacijos banga“ nustatytus plataus užmojo renovacijos tikslus kitą dešimtmetį, būtina padidinti nepriklausomų rinkos tarpininkų vaidmenį, įskaitant vieno langelio principu veikiančius centrus ar panašius paramos mechanizmus, siekiant plėtoti rinkos pasiūlą ir paklausą ir skatinti sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo tiek privačių, tiek viešųjų pastatų renovacijai vykdyti. Svarbų vaidmenį šioje srityje galėtų atlikti vietos energetikos agentūros, jos galėtų nustatyti bei remti galimų tarpininkų ar vieno langelio principu veikiančių centrų steigimą
  . Ši direktyva turėtų padėti pagerinti produktų, paslaugų ir konsultacijų prieinamumą Sąjungos ir vietos rinkose, be kita ko, skatinant moterų verslininkių potencialą užpildyti rinkos spragas ir pateikti novatoriškus energijos vartojimo efektyvumo didinimo būdus
  ;

| (104) | dėl likusių reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusių kliūčių keliose valstybėse narėse vis dar susiduriama su didelėmis kliūtimis sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo. Todėl būtina spręsti klausimus, susijusius su nacionalinės teisės aktų sistemų dviprasmiškumu, kompetencijos stoka, ypač dėl viešojo pirkimo procedūrų, ir konkuruojančiomis paskolomis bei dotacijomis; |
| --- | --- |

(104)

dėl likusių reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusių kliūčių keliose valstybėse narėse vis dar susiduriama su didelėmis kliūtimis sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo. Todėl būtina spręsti klausimus, susijusius su nacionalinės teisės aktų sistemų dviprasmiškumu, kompetencijos stoka, ypač dėl viešojo pirkimo procedūrų, ir konkuruojančiomis paskolomis bei dotacijomis;

| (105) | valstybės narės turėtų toliau remti sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo įsisavinimą viešajame sektoriuje, pateikdamos sutarčių pavyzdžius, kuriuose atsižvelgiama į esamus Europos arba tarptautinius standartus, konkursų gaires ir 2018 m. gegužės mėn. Eurostato ir Europos investicijų banko paskelbtą Energijos vartojimo efektyvumo sutarčių statistinio vertinimo vadovą (48) dėl sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo traktavimo valdžios sektoriaus sąskaitose, kurie suteikė galimybių pašalinti likusias reglamentavimo kliūtis šioms sutartims valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(105)

valstybės narės turėtų toliau remti sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo įsisavinimą viešajame sektoriuje, pateikdamos sutarčių pavyzdžius, kuriuose atsižvelgiama į esamus Europos arba tarptautinius standartus, konkursų gaires ir 2018 m. gegužės mėn. Eurostato ir Europos investicijų banko paskelbtą Energijos vartojimo efektyvumo sutarčių statistinio vertinimo vadovą (48) dėl sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo traktavimo valdžios sektoriaus sąskaitose, kurie suteikė galimybių pašalinti likusias reglamentavimo kliūtis šioms sutartims valstybėse narėse;

| (106) | valstybės narės ėmėsi priemonių, kad nustatytų ir pašalintų reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis. Tačiau reikia didinti pastangas panaikinti reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis, trukdančias taikyti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir trečiųjų šalių teikiamo finansavimo priemones, kurios gali padėti sutaupyti energijos. Šios kliūtys apima apskaitos taisykles ir praktiką, kurios visą investicijų laiką trukdo apskaitos dokumentuose tinkamai pateikti kapitalo investicijų ir per metus dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių sutaupytas lėšas; |
| --- | --- |

(106)

valstybės narės ėmėsi priemonių, kad nustatytų ir pašalintų reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis. Tačiau reikia didinti pastangas panaikinti reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis, trukdančias taikyti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir trečiųjų šalių teikiamo finansavimo priemones, kurios gali padėti sutaupyti energijos. Šios kliūtys apima apskaitos taisykles ir praktiką, kurios visą investicijų laiką trukdo apskaitos dokumentuose tinkamai pateikti kapitalo investicijų ir per metus dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių sutaupytas lėšas;

| (107) | valstybės narės pasinaudojo 2014 ir 2017 m. nacionaliniais efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planais, kad praneštų apie pažangą, padarytą šalinant reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis didinti energijos vartojimo efektyvumą, susijusias su skirtingomis pastato ar pastato vienetų savininkų ir nuomininkų paskatomis arba skirtingomis savininkų paskatomis. Tačiau valstybės narės turėtų toliau dirbti šia kryptimi ir išnaudoti efektyvaus energijos vartojimo potencialą atsižvelgdamos į 2016 m. Eurostato statistinius duomenis, kurie rodo, kad daugiau nei keturi iš dešimties europiečių gyvena butuose ir daugiau kaip trys iš dešimties europiečių yra nuomininkai; |
| --- | --- |

(107)

valstybės narės pasinaudojo 2014 ir 2017 m. nacionaliniais efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planais, kad praneštų apie pažangą, padarytą šalinant reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis didinti energijos vartojimo efektyvumą, susijusias su skirtingomis pastato ar pastato vienetų savininkų ir nuomininkų paskatomis arba skirtingomis savininkų paskatomis. Tačiau valstybės narės turėtų toliau dirbti šia kryptimi ir išnaudoti efektyvaus energijos vartojimo potencialą atsižvelgdamos į 2016 m. Eurostato statistinius duomenis, kurie rodo, kad daugiau nei keturi iš dešimties europiečių gyvena butuose ir daugiau kaip trys iš dešimties europiečių yra nuomininkai;

| (108) | valstybės narės
  , regioninės ir vietos valdžios institucijos
  turėtų būti
  skatinamos
  visapusiškai naudotis lėšomis iš DFP ir „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Sanglaudos politikos fondais, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai ir Teisingos pertvarkos fondu, taip pat finansinėmis priemonėmis ir technine pagalba, teikiamomis pagal programą „InvestEU“, kad paskatintų privačias ir viešąsias investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Investuojant į energijos vartojimo efektyvumą gali būti prisidėta prie ekonomikos augimo, užimtumo, inovacijų ir namų ūkių energijos nepritekliaus mažinimo, todėl investicijomis teigiamai prisidedama prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir žaliojo ekonomikos gaivinimo. Galimos finansavimo sritys – energijos vartojimo efektyvumo priemonės viešuosiuose pastatuose ir būstuose, taip pat
  specialistų mokymas, perkvalifikavimas, kvalifikacijos kėlimas, visų pirma darbo vietose, susijusiose su pastatų renovacija,
  siekiant skatinti užimtumą energijos vartojimo efektyvumo sektoriuje. Komisija užtikrins įvairių finansavimo priemonių, visų pirma pagal pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo principą valdomų fondų (kaip antai centralizuotai valdomų programų „Europos Horizontas“ ar LIFE), taip pat dotacijų, paskolų ir techninės pagalbos sinergiją, kad užtikrintų kuo didesnį jų sverto poveikį privačiam finansavimui ir poveikį energijos vartojimo efektyvumo politikos tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

(108)

valstybės narės
  , regioninės ir vietos valdžios institucijos
  turėtų būti
  skatinamos
  visapusiškai naudotis lėšomis iš DFP ir „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Sanglaudos politikos fondais, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai ir Teisingos pertvarkos fondu, taip pat finansinėmis priemonėmis ir technine pagalba, teikiamomis pagal programą „InvestEU“, kad paskatintų privačias ir viešąsias investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Investuojant į energijos vartojimo efektyvumą gali būti prisidėta prie ekonomikos augimo, užimtumo, inovacijų ir namų ūkių energijos nepritekliaus mažinimo, todėl investicijomis teigiamai prisidedama prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir žaliojo ekonomikos gaivinimo. Galimos finansavimo sritys – energijos vartojimo efektyvumo priemonės viešuosiuose pastatuose ir būstuose, taip pat
  specialistų mokymas, perkvalifikavimas, kvalifikacijos kėlimas, visų pirma darbo vietose, susijusiose su pastatų renovacija,
  siekiant skatinti užimtumą energijos vartojimo efektyvumo sektoriuje. Komisija užtikrins įvairių finansavimo priemonių, visų pirma pagal pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo principą valdomų fondų (kaip antai centralizuotai valdomų programų „Europos Horizontas“ ar LIFE), taip pat dotacijų, paskolų ir techninės pagalbos sinergiją, kad užtikrintų kuo didesnį jų sverto poveikį privačiam finansavimui ir poveikį energijos vartojimo efektyvumo politikos tikslų įgyvendinimui;

| (109) | valstybės narės turėtų skatinti naudoti finansavimo priemones šios direktyvos tikslams siekti. Tokios finansavimo priemonės galėtų apimti finansinius įnašus ir baudas už tam tikrų šios direktyvos nuostatų nesilaikymą, išteklius, skirtus energijos vartojimo efektyvumui pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (49) 10 straipsnio 3 dalį, išteklius, skirtus energijos vartojimo efektyvumui pagal Europos fondus ir programas ir specialias Europos finansines priemones, kaip antai Europos energijos vartojimo efektyvumo fondą
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų kurti platformas, kuriomis būtų siekiama sujungti mažus ir vidutinio dydžio projektus, kad būtų sukurti finansavimui tinkami projektų rinkiniai
  ; |
| --- | --- |

(109)

valstybės narės turėtų skatinti naudoti finansavimo priemones šios direktyvos tikslams siekti. Tokios finansavimo priemonės galėtų apimti finansinius įnašus ir baudas už tam tikrų šios direktyvos nuostatų nesilaikymą, išteklius, skirtus energijos vartojimo efektyvumui pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (49) 10 straipsnio 3 dalį, išteklius, skirtus energijos vartojimo efektyvumui pagal Europos fondus ir programas ir specialias Europos finansines priemones, kaip antai Europos energijos vartojimo efektyvumo fondą
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų kurti platformas, kuriomis būtų siekiama sujungti mažus ir vidutinio dydžio projektus, kad būtų sukurti finansavimui tinkami projektų rinkiniai
  ;

| (110) | finansavimo priemonėms, kuomet įmanoma, galėtų būti naudojami ištekliai, skirti energijos vartojimo efektyvumui iš Sąjungos projektų obligacijų įplaukų, ištekliai, skirti energijos vartojimo efektyvumui iš Europos investicijų banko ir kitų Europos finansų įstaigų, visų pirma, iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Europos Tarybos plėtros banko, ištekliai, kuriems finansų įstaigose taikomas svertas, nacionaliniai ištekliai, be kita ko, sukuriant reguliavimo ir fiskalinę sistemas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvas ir programas, pajamos iš metinių emisijos kvotų pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (50); |
| --- | --- |

(110)

finansavimo priemonėms, kuomet įmanoma, galėtų būti naudojami ištekliai, skirti energijos vartojimo efektyvumui iš Sąjungos projektų obligacijų įplaukų, ištekliai, skirti energijos vartojimo efektyvumui iš Europos investicijų banko ir kitų Europos finansų įstaigų, visų pirma, iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Europos Tarybos plėtros banko, ištekliai, kuriems finansų įstaigose taikomas svertas, nacionaliniai ištekliai, be kita ko, sukuriant reguliavimo ir fiskalinę sistemas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvas ir programas, pajamos iš metinių emisijos kvotų pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (50);

| (111) | finansavimo priemonės visų pirma tuos įnašus, išteklius ir pajamas galėtų naudoti tam, kad būtų skatinamos privataus kapitalo investicijos ir sudaromos tam sąlygos, ypač pasitelkiant institucinius investuotojus, kartu taikant kriterijus, kuriais skiriant lėšas užtikrinamas aplinkos apsaugos ir socialinių tikslų įgyvendinimas, naudoti novatoriškus finansavimo mechanizmus (pvz., privataus kapitalo paskolų garantijas, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo skatinančias paskolų garantijas, dotacijas, subsidijuojamas paskolas ir specialias kredito linijas, trečiųjų šalių finansavimo sistemas), mažinančius energijos vartojimo efektyvumo projektų rizikingumą, taip pat sudarančius sąlygas net ir žemų ir vidutinių pajamų namų ūkiams atlikti ekonomiškai efektyvią renovaciją, būti susietos su programomis ar agentūromis, kurios apjungs energijos taupymo projektus ir vertins jų kokybę, teiks techninę pagalbą, skatins energetinių paslaugų rinkos vystymąsi ir padės sukurti vartotojų paklausą energetinėms paslaugoms; |
| --- | --- |

(111)

finansavimo priemonės visų pirma tuos įnašus, išteklius ir pajamas galėtų naudoti tam, kad būtų skatinamos privataus kapitalo investicijos ir sudaromos tam sąlygos, ypač pasitelkiant institucinius investuotojus, kartu taikant kriterijus, kuriais skiriant lėšas užtikrinamas aplinkos apsaugos ir socialinių tikslų įgyvendinimas, naudoti novatoriškus finansavimo mechanizmus (pvz., privataus kapitalo paskolų garantijas, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo skatinančias paskolų garantijas, dotacijas, subsidijuojamas paskolas ir specialias kredito linijas, trečiųjų šalių finansavimo sistemas), mažinančius energijos vartojimo efektyvumo projektų rizikingumą, taip pat sudarančius sąlygas net ir žemų ir vidutinių pajamų namų ūkiams atlikti ekonomiškai efektyvią renovaciją, būti susietos su programomis ar agentūromis, kurios apjungs energijos taupymo projektus ir vertins jų kokybę, teiks techninę pagalbą, skatins energetinių paslaugų rinkos vystymąsi ir padės sukurti vartotojų paklausą energetinėms paslaugoms;

| (112) | finansavimo priemonės taip pat galėtų teikti pakankamai išteklių mokymo ir sertifikavimo programoms, kuriomis didinami ir patvirtinami gebėjimai efektyvaus energijos vartojimo srityje, remti, teikti išteklių nedidelės galios technologijų ir labai mažos galios technologijų, skirtų energijai gaminti, moksliniams tyrimams ir demonstravimo veiklai, taip pat šių technologijų diegimo paspartinimui bei tų generatorių jungtims prie tinklo optimizuoti, būti susiejamos su programomis, kurias įgyvendinant skatinamas efektyvus energijos vartojimas visuose gyvenamuosiuose būstuose, kad nebūtų energijos nepritekliaus ir gyvenamuosius būstus išnuomoję jų savininkai būtų skatinami kuo labiau padidinti savo nuosavybės energijos vartojimo efektyvumą, teikti pakankamai išteklių, kad būtų remiamas socialinis dialogas ir standartų nustatymas, siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrinti geras darbo sąlygas ir sveikatos apsaugą bei saugą darbe; |
| --- | --- |

(112)

finansavimo priemonės taip pat galėtų teikti pakankamai išteklių mokymo ir sertifikavimo programoms, kuriomis didinami ir patvirtinami gebėjimai efektyvaus energijos vartojimo srityje, remti, teikti išteklių nedidelės galios technologijų ir labai mažos galios technologijų, skirtų energijai gaminti, moksliniams tyrimams ir demonstravimo veiklai, taip pat šių technologijų diegimo paspartinimui bei tų generatorių jungtims prie tinklo optimizuoti, būti susiejamos su programomis, kurias įgyvendinant skatinamas efektyvus energijos vartojimas visuose gyvenamuosiuose būstuose, kad nebūtų energijos nepritekliaus ir gyvenamuosius būstus išnuomoję jų savininkai būtų skatinami kuo labiau padidinti savo nuosavybės energijos vartojimo efektyvumą, teikti pakankamai išteklių, kad būtų remiamas socialinis dialogas ir standartų nustatymas, siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrinti geras darbo sąlygas ir sveikatos apsaugą bei saugą darbe;

| (113) | turėtų būti naudojamos Sąjungos turimos finansavimo programos, finansinės priemonės ir novatoriški finansavimo mechanizmai, kad būtų pasiektas viešųjų organizacijų pastatų energinio naudingumo didinimo tikslo įgyvendinimo praktinis poveikis. Šiuo požiūriu tokių mechanizmų kūrimui valstybės narės savanoriškai gali naudoti savo pajamas, gautas iš metinių išmetamo dujų kiekio kvotų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB, atsižvelgdamos į nacionalines biudžeto taisykles
  . Komisija ir valstybės narės regioninėms ir vietos administracijoms turėtų suteikti pakankamai informacijos apie tokias programas. Pvz., Merų pakto iniciatyva galėtų būti viena iš priemonių suteikti pakankamai informacijos
  ; |
| --- | --- |

(113)

turėtų būti naudojamos Sąjungos turimos finansavimo programos, finansinės priemonės ir novatoriški finansavimo mechanizmai, kad būtų pasiektas viešųjų organizacijų pastatų energinio naudingumo didinimo tikslo įgyvendinimo praktinis poveikis. Šiuo požiūriu tokių mechanizmų kūrimui valstybės narės savanoriškai gali naudoti savo pajamas, gautas iš metinių išmetamo dujų kiekio kvotų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB, atsižvelgdamos į nacionalines biudžeto taisykles
  . Komisija ir valstybės narės regioninėms ir vietos administracijoms turėtų suteikti pakankamai informacijos apie tokias programas. Pvz., Merų pakto iniciatyva galėtų būti viena iš priemonių suteikti pakankamai informacijos
  ;

| (114) | įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo tikslą, Komisija turėtų stebėti aktualių priemonių poveikį Direktyvai 2003/87/EB, nustatančiai Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ETS), kad būtų išsaugotos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos paskatos, kuriomis skatinamos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, o ETS sektoriai pasirengtų būsimoms inovacijoms. Ji turės stebėti poveikį tiems pramonės sektoriams, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kaip nustatyta Komisijos sprendime 2014/746/ES (51), siekiant užtikrinti, kad šia direktyva minėtų sektorių plėtojimas būtų skatinamas ir jam nebūtų trukdoma; |
| --- | --- |

(114)

įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo tikslą, Komisija turėtų stebėti aktualių priemonių poveikį Direktyvai 2003/87/EB, nustatančiai Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ETS), kad būtų išsaugotos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos paskatos, kuriomis skatinamos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, o ETS sektoriai pasirengtų būsimoms inovacijoms. Ji turės stebėti poveikį tiems pramonės sektoriams, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kaip nustatyta Komisijos sprendime 2014/746/ES (51), siekiant užtikrinti, kad šia direktyva minėtų sektorių plėtojimas būtų skatinamas ir jam nebūtų trukdoma;

| (115) | valstybių narių priemones turėtų remti tinkamai parengtos ir veiksmingos Sąjungos finansinės priemonės pagal programą „InvestEU“, taip pat finansavimas iš Europos investicijų banko (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), kurie turėtų remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą visuose energijos grandinės etapuose ir pasitelkti išsamią kaštų ir naudos analizę su diferencijuotų diskonto normų modeliu. Teikiant finansinę paramą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ekonomiškai efektyviems energijos vartojimo efektyvumo didinimo metodams, dėl kurių sumažėtų suvartojamos energijos kiekis. EIB ir ERPB, veikdami kartu su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais, turėtų kurti, rengti ir finansuoti programas ir projektus, pritaikytus efektyvumo didinimo sričiai, įskaitant energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius; |
| --- | --- |

(115)

valstybių narių priemones turėtų remti tinkamai parengtos ir veiksmingos Sąjungos finansinės priemonės pagal programą „InvestEU“, taip pat finansavimas iš Europos investicijų banko (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), kurie turėtų remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą visuose energijos grandinės etapuose ir pasitelkti išsamią kaštų ir naudos analizę su diferencijuotų diskonto normų modeliu. Teikiant finansinę paramą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ekonomiškai efektyviems energijos vartojimo efektyvumo didinimo metodams, dėl kurių sumažėtų suvartojamos energijos kiekis. EIB ir ERPB, veikdami kartu su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais, turėtų kurti, rengti ir finansuoti programas ir projektus, pritaikytus efektyvumo didinimo sričiai, įskaitant energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius;

| (116) | tarpsektoriniai teisės aktai suteikia tvirtą pagrindą apsaugoti vartotojus, besinaudojančius įvairiomis dabar teikiamomis energetinėmis paslaugomis ir, tikėtina, kad jis bus plėtojamas. Vis dėlto tam tikros pagrindinės vartotojų sutartinės teisės turėtų būti aiškiai nustatytos. Vartotojams reikėtų teikti paprastą ir nedviprasmišką informaciją apie jų teises, susijusias su energetikos sektoriumi; |
| --- | --- |

(116)

tarpsektoriniai teisės aktai suteikia tvirtą pagrindą apsaugoti vartotojus, besinaudojančius įvairiomis dabar teikiamomis energetinėmis paslaugomis ir, tikėtina, kad jis bus plėtojamas. Vis dėlto tam tikros pagrindinės vartotojų sutartinės teisės turėtų būti aiškiai nustatytos. Vartotojams reikėtų teikti paprastą ir nedviprasmišką informaciją apie jų teises, susijusias su energetikos sektoriumi;

| (117) | didesnė vartotojų apsauga užtikrinama visiems vartotojams suteikiant galimybę naudotis veiksmingais, nepriklausomais neteisminio ginčų sprendimo mechanizmais, kaip antai kreiptis į energetikos ombudsmeną, vartotojų instituciją arba reguliavimo instituciją. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti greitas ir veiksmingas skundų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

(117)

didesnė vartotojų apsauga užtikrinama visiems vartotojams suteikiant galimybę naudotis veiksmingais, nepriklausomais neteisminio ginčų sprendimo mechanizmais, kaip antai kreiptis į energetikos ombudsmeną, vartotojų instituciją arba reguliavimo instituciją. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti greitas ir veiksmingas skundų nagrinėjimo procedūras;

| (118) | siekiant įvertinti šios direktyvos veiksmingumą, reikėtų nustatyti reikalavimą atlikti bendrą jos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2027 m. vasario 28 d. Ta peržiūra turėtų užtikrinti galimybę atlikti būtinus derinimus, taip pat atsižvelgiant į ekonominius ir inovacijų pokyčius; |
| --- | --- |

(118)

siekiant įvertinti šios direktyvos veiksmingumą, reikėtų nustatyti reikalavimą atlikti bendrą jos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2027 m. vasario 28 d. Ta peržiūra turėtų užtikrinti galimybę atlikti būtinus derinimus, taip pat atsižvelgiant į ekonominius ir inovacijų pokyčius;

| (119) | vietos ir regionų institucijos turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį plėtojant, rengiant, įgyvendinant ir vertinant šioje direktyvoje nustatytas priemones, kad jos galėtų tinkamai spręsti klausimus, susijusius su jų klimato, kultūros ir visuomenės ypatumais; |
| --- | --- |

(119)

vietos ir regionų institucijos turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį plėtojant, rengiant, įgyvendinant ir vertinant šioje direktyvoje nustatytas priemones, kad jos galėtų tinkamai spręsti klausimus, susijusius su jų klimato, kultūros ir visuomenės ypatumais;

| (119a) | atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus, kaip pripažinta SESV 349 straipsnyje, visų pirma susijusius su energijos jungtimis, gamyba, tiekimu ir vartojimu, ir didesnę energijos nepritekliaus riziką, rengiant, įgyvendinant ir vertinant šioje direktyvoje nustatytas priemones, ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausiems regionams ir jų gyventojams; |
| --- | --- |

(119a)

atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus, kaip pripažinta SESV 349 straipsnyje, visų pirma susijusius su energijos jungtimis, gamyba, tiekimu ir vartojimu, ir didesnę energijos nepritekliaus riziką, rengiant, įgyvendinant ir vertinant šioje direktyvoje nustatytas priemones, ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausiems regionams ir jų gyventojams;

| (120) | atsižvelgiant į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, sutaupytos elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti taikomas nustatytasis koeficientas, turėtų būti peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgta į elektros ir kitų energijos nešiklių pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius. Elektros PEK apskaičiavimas, atspindintis energijos rūšių derinį, grindžiamas metinėmis vidutinėmis vertėmis. „Fizinės energijos turinio“ apskaičiavimo metodas naudojamas branduolinės elektros energijos ir šilumos gamybai, o „techninės konversijos našumo“ metodas – elektros energijos ir šilumos gamybai iš iškastinio kuro ir biomasės. Ne degimo būdu pagamintai atsinaujinančiųjų išteklių energijai taikomas metodas – tiesioginis ekvivalentas, grindžiamas „bendro pirminės energijos kiekio“ požiūriu. Siekiant apskaičiuoti, kokią pirminės energijos dalį kogeneracijoje sudaro elektros energija, naudojamas šios direktyvos II priede pateiktas metodas. Naudojama vidutinė, o ne ribinė rinkos pozicija. Laikoma, kad ne degimo būdu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos konversijos našumas yra 100 proc., geoterminių jėgainių pagamintos energijos – 10 proc., o branduolinių elektrinių – 33 proc. Bendras kogeneracijos naudingumas apskaičiuojamas remiantis naujausiais Eurostato duomenimis. Kalbant apie sistemos ribas, visų energijos šaltinių PEK yra 1. PEK vertė nurodo 2018 m. ir grindžiama duomenimis, interpoliuotais iš naujausios 2015 ir 2020 m. PRIMES pagrindinio scenarijaus versijos bei patikslintais Eurostato iki 2016 m. turimais duomenimis. Analizė apima valstybes nares ir Norvegiją. Norvegijos duomenų rinkinys yra grindžiamas ENTSO-E duomenimis; |
| --- | --- |

(120)

atsižvelgiant į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, sutaupytos elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti taikomas nustatytasis koeficientas, turėtų būti peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgta į elektros ir kitų energijos nešiklių pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius. Elektros PEK apskaičiavimas, atspindintis energijos rūšių derinį, grindžiamas metinėmis vidutinėmis vertėmis. „Fizinės energijos turinio“ apskaičiavimo metodas naudojamas branduolinės elektros energijos ir šilumos gamybai, o „techninės konversijos našumo“ metodas – elektros energijos ir šilumos gamybai iš iškastinio kuro ir biomasės. Ne degimo būdu pagamintai atsinaujinančiųjų išteklių energijai taikomas metodas – tiesioginis ekvivalentas, grindžiamas „bendro pirminės energijos kiekio“ požiūriu. Siekiant apskaičiuoti, kokią pirminės energijos dalį kogeneracijoje sudaro elektros energija, naudojamas šios direktyvos II priede pateiktas metodas. Naudojama vidutinė, o ne ribinė rinkos pozicija. Laikoma, kad ne degimo būdu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos konversijos našumas yra 100 proc., geoterminių jėgainių pagamintos energijos – 10 proc., o branduolinių elektrinių – 33 proc. Bendras kogeneracijos naudingumas apskaičiuojamas remiantis naujausiais Eurostato duomenimis. Kalbant apie sistemos ribas, visų energijos šaltinių PEK yra 1. PEK vertė nurodo 2018 m. ir grindžiama duomenimis, interpoliuotais iš naujausios 2015 ir 2020 m. PRIMES pagrindinio scenarijaus versijos bei patikslintais Eurostato iki 2016 m. turimais duomenimis. Analizė apima valstybes nares ir Norvegiją. Norvegijos duomenų rinkinys yra grindžiamas ENTSO-E duomenimis;

| (121) | dėl Sąjungos teisės įgyvendinimo sutaupytos energijos kiekis neturėtų būti įskaičiuojamas, nebent tas sutaupymas atsirado dėl priemonės, kuri viršija atitinkamu Sąjungos teisės aktu reikalaujamus būtiniausius lygius tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai valstybės narės lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama. Pastatų sektoriuje esama didelių galimybių dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvumą, o pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis didesnio energijos sutaupymo elementas, kuriam būdinga masto ekonomija. Taigi būtina išaiškinti, kad gali būti įskaičiuotas bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupytos energijos kiekis, su sąlyga, kad toks sutaupymas viršija kiekį, kuris būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir su sąlyga, kad valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie nurodyto energijos sutaupymo pasiekimo; |
| --- | --- |

(121)

dėl Sąjungos teisės įgyvendinimo sutaupytos energijos kiekis neturėtų būti įskaičiuojamas, nebent tas sutaupymas atsirado dėl priemonės, kuri viršija atitinkamu Sąjungos teisės aktu reikalaujamus būtiniausius lygius tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai valstybės narės lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama. Pastatų sektoriuje esama didelių galimybių dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvumą, o pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis didesnio energijos sutaupymo elementas, kuriam būdinga masto ekonomija. Taigi būtina išaiškinti, kad gali būti įskaičiuotas bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupytos energijos kiekis, su sąlyga, kad toks sutaupymas viršija kiekį, kuris būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir su sąlyga, kad valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie nurodyto energijos sutaupymo pasiekimo;

| (122) | vadovaujantis energetikos sąjungos strategija ir geresnio reglamentavimo principais, daugiau dėmesio reikėtų skirti energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių, įskaitant reikalavimą patikrinti statistiškai reprezentatyvų priemonių ėminį, įgyvendinimo stebėsenos ir patikros taisyklėms. Šioje direktyvoje energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių „statistiškai reikšminga dalis ir reprezentatyvusis ėminys“ turėtų būti suprantami kaip reikalaujantys nustatyti tokį atitinkamų energijos taupymo priemonių statistinės populiacijos poaibį, kuris tiksliai atspindėtų visų energijos taupymo priemonių visą statistinę populiaciją, ir juo remiantis būtų galima daryti pagrįstai patikimas išvadas dėl pasikliovimo priemonių visuma; |
| --- | --- |

(122)

vadovaujantis energetikos sąjungos strategija ir geresnio reglamentavimo principais, daugiau dėmesio reikėtų skirti energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių, įskaitant reikalavimą patikrinti statistiškai reprezentatyvų priemonių ėminį, įgyvendinimo stebėsenos ir patikros taisyklėms. Šioje direktyvoje energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių „statistiškai reikšminga dalis ir reprezentatyvusis ėminys“ turėtų būti suprantami kaip reikalaujantys nustatyti tokį atitinkamų energijos taupymo priemonių statistinės populiacijos poaibį, kuris tiksliai atspindėtų visų energijos taupymo priemonių visą statistinę populiaciją, ir juo remiantis būtų galima daryti pagrįstai patikimas išvadas dėl pasikliovimo priemonių visuma;

| (123) | energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iš iškastinio kuro teikiamos energijos kiekį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030 m. nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai bei įsipareigojimai pasaulio mastu pagal Paryžiaus susitarimą. Įpareigojimo dėl suminio sutaupytos energijos kiekio tikslu valstybės narės gali į energijos taupymo reikalavimų įgyvendinimą pagal šioje direktyvoje pateiktą skaičiavimo metodiką, įskaityti sutaupytos energijos kiekį, gautą dėl politikos priemonių, kuriomis skatinama naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas gaminti energijai savo reikmėms. Energija, sutaupyta dėl politikos priemonių, kuriomis skatinama naudoti tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijas, neturėtų būti įskaičiuojama; |
| --- | --- |

(123)

energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iš iškastinio kuro teikiamos energijos kiekį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030 m. nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai bei įsipareigojimai pasaulio mastu pagal Paryžiaus susitarimą. Įpareigojimo dėl suminio sutaupytos energijos kiekio tikslu valstybės narės gali į energijos taupymo reikalavimų įgyvendinimą pagal šioje direktyvoje pateiktą skaičiavimo metodiką, įskaityti sutaupytos energijos kiekį, gautą dėl politikos priemonių, kuriomis skatinama naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas gaminti energijai savo reikmėms. Energija, sutaupyta dėl politikos priemonių, kuriomis skatinama naudoti tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijas, neturėtų būti įskaičiuojama;

| (124) | dėl kai kurių šia direktyva padarytų pakeitimų gali prireikti iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2018/1999, kad abu šie teisės aktai derėtų tarpusavyje. Naujos nuostatos, daugiausia susijusios su
  privalomų
  nacionalinių įnašų nustatymu,
  trajektorijomis ir tarpiniais tikslais,
  atotrūkio panaikinimo mechanizmais ir ataskaitų teikimo įpareigojimais, turėtų būti supaprastintos ir perkeltos į tą reglamentą, kai jis bus iš dalies keičiamas. Kai kurias Reglamento (ES) 2018/1999 nuostatas taip pat gali reikėti iš naujo įvertinti atsižvelgiant į siūlomus šios direktyvos pakeitimus. Papildomais ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimais neturėtų būti kuriama jokios naujos lygiagrečios ataskaitų teikimo sistemos, o taikoma dabartinė stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema pagal Reglamentą (ES) 2018/1999; |
| --- | --- |

(124)

dėl kai kurių šia direktyva padarytų pakeitimų gali prireikti iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2018/1999, kad abu šie teisės aktai derėtų tarpusavyje. Naujos nuostatos, daugiausia susijusios su
  privalomų
  nacionalinių įnašų nustatymu,
  trajektorijomis ir tarpiniais tikslais,
  atotrūkio panaikinimo mechanizmais ir ataskaitų teikimo įpareigojimais, turėtų būti supaprastintos ir perkeltos į tą reglamentą, kai jis bus iš dalies keičiamas. Kai kurias Reglamento (ES) 2018/1999 nuostatas taip pat gali reikėti iš naujo įvertinti atsižvelgiant į siūlomus šios direktyvos pakeitimus. Papildomais ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimais neturėtų būti kuriama jokios naujos lygiagrečios ataskaitų teikimo sistemos, o taikoma dabartinė stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema pagal Reglamentą (ES) 2018/1999;

| (125) | siekdama skatinti praktinį šios direktyvos įgyvendinimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, Komisija turėtų toliau skatinti naudojantis internetine platforma keistis patirtimi, susijusia su praktika, lyginamąja analize, tinklų kūrimo veikla ir novatoriška praktika; |
| --- | --- |

(125)

siekdama skatinti praktinį šios direktyvos įgyvendinimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, Komisija turėtų toliau skatinti naudojantis internetine platforma keistis patirtimi, susijusia su praktika, lyginamąja analize, tinklų kūrimo veikla ir novatoriška praktika;

| (126) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo, tikslo nutiesti kelią tolesniam energijos vartojimo efektyvumo didinimui ir siekti poveikio klimatui neutralumo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(126)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo, tikslo nutiesti kelią tolesniam energijos vartojimo efektyvumo didinimui ir siekti poveikio klimatui neutralumo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (127) | siekiant sudaryti sąlygas prisitaikyti prie technikos pažangos ir energijos šaltinių paskirstymo pokyčių, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su remiantis šia direktyva nustatytų suderintųjų naudingumo atskaitos verčių peržiūra ir šios direktyvos prieduose nurodytomis vertėmis, skaičiavimo metodais, numatytuoju pirminės energijos koeficientu ir reikalavimais; |
| --- | --- |

(127)

siekiant sudaryti sąlygas prisitaikyti prie technikos pažangos ir energijos šaltinių paskirstymo pokyčių, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su remiantis šia direktyva nustatytų suderintųjų naudingumo atskaitos verčių peržiūra ir šios direktyvos prieduose nurodytomis vertėmis, skaičiavimo metodais, numatytuoju pirminės energijos koeficientu ir reikalavimais;

| (128) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(128)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (52) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (129) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (53); |
| --- | --- |

(129)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (53);

| (130) | pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal tą anksčiau priimtą direktyvą; |
| --- | --- |

(130)

pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal tą anksčiau priimtą direktyvą;

| (131) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su XV priedo B dalyje nustatytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, |
| --- | --- |

(131)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su XV priedo B dalyje nustatytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS, TERMINŲ APIBRĖŽTYS IR ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO tikslai

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo skatinimo Sąjungoje priemonių sistema, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas
  privalomas
  Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas ir sudarytos sąlygos toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą,
  prisidedant prie Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir Sąjungos energijos tiekimo saugumo, mažinant jos priklausomybę nuo energijos importo, įskaitant iškastinį kurą, ir sykiu reformuojant Sąjungos santykius su partnerėmis trečiosiomis valstybėmis energetikos srityje, siekiant užtikrinti poveikio klimatui neutralumą
  .

Šioje direktyvoje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama energijos vartojimo efektyvumui teikti pirmenybę visuose sektoriuose, šalinti kliūtis energijos rinkoje ir rinkos trūkumus, trukdančius efektyviai tiekti
  , perduoti, kaupti
  ir naudoti energiją. Joje taip pat numatoma nustatyti
  privalomus
  2030 m. nacionalinius privalomus energijos vartojimo efektyvumo įnašus.

Šia direktyva prisidedama prie principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo ir taip padedama Sąjungoje kurti įtraukią, teisingą ir klestinčią visuomenę ir šiuolaikinę, efektyviai išteklius naudojančią ir konkurencingą ekonomiką.

2.   Šioje direktyvoje nustatyti būtiniausi reikalavimai, ir jie nekliudo nė vienai valstybei narei toliau taikyti arba nustatyti griežtesnes priemones. Tokios priemonės turi atitikti Sąjungos teisę. Jei nacionalinės teisės aktuose numatomos griežtesnės priemonės, valstybė narė apie tokius teisės aktus praneša Komisijai.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| (1) | energija – visų formų energetikos produktai, degusis kuras, šiluma, atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektra ar kitos formos energija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 (54) 2 straipsnio d punkte; |
| --- | --- |

(1)

energija – visų formų energetikos produktai, degusis kuras, šiluma, atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektra ar kitos formos energija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 (54) 2 straipsnio d punkte;

| (2) | „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – principas, apibrėžtas Reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte; |
| --- | --- |

(2)

„svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – principas, apibrėžtas Reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte;

| (3) | energetikos sistema – sistema, visų pirma skirta energetinėms paslaugoms teikti, siekiant patenkinti galutinio naudojimo sektorių energijos – šilumos, vėsumos, kuro ir elektros – poreikį; |
| --- | --- |

(3)

energetikos sistema – sistema, visų pirma skirta energetinėms paslaugoms teikti, siekiant patenkinti galutinio naudojimo sektorių energijos – šilumos, vėsumos, kuro ir elektros – poreikį;

| (3a) | sistemos efektyvumas – efektyvaus energijos vartojimo sprendimų rinkinys, kai jais taip pat sudaromos sąlygos ekonomiškai efektyviai siekti dekarbonizavimo, užtikrinti papildomą lankstumą ir efektyviai naudoti išteklius; |
| --- | --- |

(3a)

sistemos efektyvumas – efektyvaus energijos vartojimo sprendimų rinkinys, kai jais taip pat sudaromos sąlygos ekonomiškai efektyviai siekti dekarbonizavimo, užtikrinti papildomą lankstumą ir efektyviai naudoti išteklius;

| (4) | pirminės energijos vartojimas – bendrasis turimos energijos vartojimas, išskyrus tarptautinį jūrinį bunkeriavimą, galutinį suvartojimą neenergetinėms reikmėms ir aplinkos šilumą
  , taip pat šilumos siurbliuose naudojamą geoterminę energiją
  ; |
| --- | --- |

(4)

pirminės energijos vartojimas – bendrasis turimos energijos vartojimas, išskyrus tarptautinį jūrinį bunkeriavimą, galutinį suvartojimą neenergetinėms reikmėms ir aplinkos šilumą
  , taip pat šilumos siurbliuose naudojamą geoterminę energiją
  ;

| (5) | galutinės energijos vartojimas – visa pramonės, transporto (įskaitant tarptautinėje aviacijoje suvartojamą energiją), namų ūkių, viešųjų ir privačių paslaugų, žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriams ir kitiems galutiniams naudotojams (galutiniams energijos vartotojams) tiekiama energija. Ji neapima vykdant tarptautinį jūrinį bunkeriavimą tiekiamos energijos, aplinkos šilumos bei
  šilumos siurbliuose naudojamos geoterminės energijos
  ir transformavimo sektoriui ir energetikos sektoriui tiekiamos energijos, taip pat perdavimo ir paskirstymo nuostolių (vartojami Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 A priede apibrėžti terminai); |
| --- | --- |

(5)

galutinės energijos vartojimas – visa pramonės, transporto (įskaitant tarptautinėje aviacijoje suvartojamą energiją), namų ūkių, viešųjų ir privačių paslaugų, žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriams ir kitiems galutiniams naudotojams (galutiniams energijos vartotojams) tiekiama energija. Ji neapima vykdant tarptautinį jūrinį bunkeriavimą tiekiamos energijos, aplinkos šilumos bei
  šilumos siurbliuose naudojamos geoterminės energijos
  ir transformavimo sektoriui ir energetikos sektoriui tiekiamos energijos, taip pat perdavimo ir paskirstymo nuostolių (vartojami Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 A priede apibrėžti terminai);

| (6) | energijos vartojimo efektyvumas – sukurto darbo, paslaugų, prekių ar gautos energijos ir energijos sąnaudų santykis; |
| --- | --- |

(6)

energijos vartojimo efektyvumas – sukurto darbo, paslaugų, prekių ar gautos energijos ir energijos sąnaudų santykis;

| (7) | sutaupyta energija – sutaupytos energijos kiekis, kuris nustatomas matuojant ir (arba) įvertinant suvartojimą prieš tai ir po to, kai buvo įgyvendinta energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonė, tuo pačiu užtikrinant suvartoto energijos kiekio normalizavimą atsižvelgiant į išorės sąlygas, darančias poveikį energijos vartojimui; |
| --- | --- |

(7)

sutaupyta energija – sutaupytos energijos kiekis, kuris nustatomas matuojant ir (arba) įvertinant suvartojimą prieš tai ir po to, kai buvo įgyvendinta energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonė, tuo pačiu užtikrinant suvartoto energijos kiekio normalizavimą atsižvelgiant į išorės sąlygas, darančias poveikį energijos vartojimui;

| (8) | energijos vartojimo efektyvumo didinimas – energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas dėl technologinių, elgsenos ir (arba) ekonominių pokyčių; |
| --- | --- |

(8)

energijos vartojimo efektyvumo didinimas – energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas dėl technologinių, elgsenos ir (arba) ekonominių pokyčių;

| (9) | energetinė paslauga – fizinė nauda, naudingumas ar gėrybė, sukuriami derinant energiją su energetiškai efektyvia technologija ar veiksmu, kuris gali apimti eksploatavimą, techninę priežiūrą ir kontrolę, būtinus teikiant paslaugą, kuri teikiama pagal sutartį ir kurios teikimo įprastinėmis sąlygomis atsirado patikrinamas ir išmatuojamas ar apskaičiuojamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas ar sutaupyta pirminės energijos; |
| --- | --- |

(9)

energetinė paslauga – fizinė nauda, naudingumas ar gėrybė, sukuriami derinant energiją su energetiškai efektyvia technologija ar veiksmu, kuris gali apimti eksploatavimą, techninę priežiūrą ir kontrolę, būtinus teikiant paslaugą, kuri teikiama pagal sutartį ir kurios teikimo įprastinėmis sąlygomis atsirado patikrinamas ir išmatuojamas ar apskaičiuojamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas ar sutaupyta pirminės energijos;

| (10) | viešosios įstaigos – perkančiosios organizacijos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (55); |
| --- | --- |

(10)

viešosios įstaigos – perkančiosios organizacijos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (55);

| (10a) | socialinės paskirties pastatai – tai pastatai, kuriuos naudoja tik tokios įstaigos (išskyrus viešąsias įstaigas), kurios yra finansuojamos valstybės ir kurios teikia visuotinės svarbos paslaugas, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos priežiūros, socialines paslaugas ar socialinį būstą; |
| --- | --- |

(10a)

socialinės paskirties pastatai – tai pastatai, kuriuos naudoja tik tokios įstaigos (išskyrus viešąsias įstaigas), kurios yra finansuojamos valstybės ir kurios teikia visuotinės svarbos paslaugas, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos priežiūros, socialines paslaugas ar socialinį būstą;

| (11) | bendras naudingasis patalpų plotas – pastato arba pastato dalies plotas, kuriame patalpų mikroklimatui palaikyti vartojama energija; |
| --- | --- |

(11)

bendras naudingasis patalpų plotas – pastato arba pastato dalies plotas, kuriame patalpų mikroklimatui palaikyti vartojama energija;

| (12) | perkančiosios organizacijos – perkančiosios organizacijos, apibrėžtos Direktyvos 2014/23/ES 6 straipsnio 1 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(12)

perkančiosios organizacijos – perkančiosios organizacijos, apibrėžtos Direktyvos 2014/23/ES 6 straipsnio 1 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 3 straipsnio 1 dalyje;

| (13) | perkantieji subjektai – perkantieji subjektai, apibrėžti direktyvose 2014/23/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

(13)

perkantieji subjektai – perkantieji subjektai, apibrėžti direktyvose 2014/23/ES ir 2014/25/ES;

| (14) | energijos naudojimo vadybos sistema – tarpusavyje susijusių arba sąveikaujančių plano, kuriame nustatomas energijos vartojimo efektyvumo tikslas ir šio tikslo pasiekimo strategija, dalių visuma, įskaitant faktinio energijos suvartojimo stebėseną, energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir pažangos matavimo veiksmus; |
| --- | --- |

(14)

energijos naudojimo vadybos sistema – tarpusavyje susijusių arba sąveikaujančių plano, kuriame nustatomas energijos vartojimo efektyvumo tikslas ir šio tikslo pasiekimo strategija, dalių visuma, įskaitant faktinio energijos suvartojimo stebėseną, energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir pažangos matavimo veiksmus;

| (15) | Europos standartas – Europos standartizacijos komiteto, Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto arba Europos telekomunikacijų standartų instituto priimtas standartas, kuris prieinamas viešam naudojimui; |
| --- | --- |

(15)

Europos standartas – Europos standartizacijos komiteto, Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto arba Europos telekomunikacijų standartų instituto priimtas standartas, kuris prieinamas viešam naudojimui;

| (16) | tarptautinis standartas – Tarptautinės standartizacijos organizacijos priimtas ir viešai prieinamas standartas; |
| --- | --- |

(16)

tarptautinis standartas – Tarptautinės standartizacijos organizacijos priimtas ir viešai prieinamas standartas;

| (17) | įpareigotoji šalis – energijos skirstytojas, mažmeninės prekybos energija įmonė arba perdavimo sistemos operatorius, kuriam (kuriai) privalomos 9 straipsnyje nurodytos nacionalinės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos; |
| --- | --- |

(17)

įpareigotoji šalis – energijos skirstytojas, mažmeninės prekybos energija įmonė arba perdavimo sistemos operatorius, kuriam (kuriai) privalomos 9 straipsnyje nurodytos nacionalinės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos;

| (18) | įgaliotoji šalis – juridinis asmuo, kuriam vyriausybė ar kita viešoji organizacija suteikė įgaliojimus vyriausybės ar kitos viešosios organizacijos vardu kurti, valdyti ar taikyti finansavimo sistemą; |
| --- | --- |

(18)

įgaliotoji šalis – juridinis asmuo, kuriam vyriausybė ar kita viešoji organizacija suteikė įgaliojimus vyriausybės ar kitos viešosios organizacijos vardu kurti, valdyti ar taikyti finansavimo sistemą;

| (19) | dalyvaujančioji šalis – įmonė arba viešoji organizacija, kuri yra įsipareigojusi pagal savanorišką susitarimą pasiekti tam tikrus tikslus arba kuriai taikoma nacionalinė reguliavimo politikos priemonė; |
| --- | --- |

(19)

dalyvaujančioji šalis – įmonė arba viešoji organizacija, kuri yra įsipareigojusi pagal savanorišką susitarimą pasiekti tam tikrus tikslus arba kuriai taikoma nacionalinė reguliavimo politikos priemonė;

| (20) | įgyvendinančioji valdžios institucija – viešosios teisės reglamentuojamas subjektas, atsakingas už įgyvendinimą arba stebėseną energijos arba anglies dioksido apmokestinimo, finansinių sistemų ir priemonių, fiskalinių paskatų, standartų ir normų, energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemų, mokymo arba švietimo srityse; |
| --- | --- |

(20)

įgyvendinančioji valdžios institucija – viešosios teisės reglamentuojamas subjektas, atsakingas už įgyvendinimą arba stebėseną energijos arba anglies dioksido apmokestinimo, finansinių sistemų ir priemonių, fiskalinių paskatų, standartų ir normų, energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemų, mokymo arba švietimo srityse;

| (21) | politikos priemonė – reguliavimo, finansinė, fiskalinė, savanoriška arba informacijos teikimo priemonė, oficialiai nustatyta ir įgyvendinama valstybėje narėje siekiant sukurti palankias sąlygas, nustatyti reikalavimus ar paskatas, kurie būtų palankūs tam, kad rinkos dalyviai teiktų ir įsigytų energetines paslaugas ir imtųsi kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių; |
| --- | --- |

(21)

politikos priemonė – reguliavimo, finansinė, fiskalinė, savanoriška arba informacijos teikimo priemonė, oficialiai nustatyta ir įgyvendinama valstybėje narėje siekiant sukurti palankias sąlygas, nustatyti reikalavimus ar paskatas, kurie būtų palankūs tam, kad rinkos dalyviai teiktų ir įsigytų energetines paslaugas ir imtųsi kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių;

| (22) | atskiri veiksmai – veiksmai, kurių rezultatas yra patikrinamas ir išmatuojamas ar įvertinamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas, ir kurių imamasi įgyvendinant politikos priemonę; |
| --- | --- |

(22)

atskiri veiksmai – veiksmai, kurių rezultatas yra patikrinamas ir išmatuojamas ar įvertinamas energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas, ir kurių imamasi įgyvendinant politikos priemonę;

| (23) | energijos skirstytojas – fizinis ar juridinis asmuo (įskaitant skirstymo sistemos operatorių), atsakingas už energijos transportavimą siekiant ją pateikti galutiniams vartotojams arba paskirstymo centrams, parduodantiems energiją galutiniams vartotojams; |
| --- | --- |

(23)

energijos skirstytojas – fizinis ar juridinis asmuo (įskaitant skirstymo sistemos operatorių), atsakingas už energijos transportavimą siekiant ją pateikti galutiniams vartotojams arba paskirstymo centrams, parduodantiems energiją galutiniams vartotojams;

| (24) | skirstymo sistemos operatorius – skirstymo sistemos operatorius, apibrėžtas atitinkamai Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 29 punkte (elektros) ir Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 6 punkte (dujų); |
| --- | --- |

(24)

skirstymo sistemos operatorius – skirstymo sistemos operatorius, apibrėžtas atitinkamai Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 29 punkte (elektros) ir Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 6 punkte (dujų);

| (25) | mažmeninės prekybos energija įmonė – fizinis arba juridinis asmuo, kuris parduoda energiją galutiniams vartotojams; |
| --- | --- |

(25)

mažmeninės prekybos energija įmonė – fizinis arba juridinis asmuo, kuris parduoda energiją galutiniams vartotojams;

| (26) | galutinis vartotojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsigyja energiją galutiniam vartojimui; |
| --- | --- |

(26)

galutinis vartotojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsigyja energiją galutiniam vartojimui;

| (27) | energetinių paslaugų teikėjas – fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis energetines paslaugas arba energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones galutinio vartotojo įrenginiams ar galutinio vartotojo patalpose; |
| --- | --- |

(27)

energetinių paslaugų teikėjas – fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis energetines paslaugas arba energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones galutinio vartotojo įrenginiams ar galutinio vartotojo patalpose;

| (27a) | mažoji arba vidutinė įmonė (MVĮ) – įmonė, apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB
   (56)

  priedo 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(27a)

mažoji arba vidutinė įmonė (MVĮ) – įmonė, apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB
   (56)

  priedo 2 straipsnio 1 dalyje;

| (27b) | labai maža įmonė – įmonė, apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(27b)

labai maža įmonė – įmonė, apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnio 3 dalyje;

| (28) | energijos vartojimo auditas – sisteminė procedūra, kurios tikslas yra gauti pakankamai informacijos apie pastato ar pastatų grupės, pramoninių ar komercinių procesų arba įrenginių, paslaugų privačiajame arba viešajame sektoriuose energijos vartojimo charakteristikas
  ir valdymą
  , nustatyti ir apskaičiuoti ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybes ir ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo arba gamybos potencialą bei pranešti rezultatus; |
| --- | --- |

(28)

energijos vartojimo auditas – sisteminė procedūra, kurios tikslas yra gauti pakankamai informacijos apie pastato ar pastatų grupės, pramoninių ar komercinių procesų arba įrenginių, paslaugų privačiajame arba viešajame sektoriuose energijos vartojimo charakteristikas
  ir valdymą
  , nustatyti ir apskaičiuoti ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybes ir ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo arba gamybos potencialą bei pranešti rezultatus;

| (29) | sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo – naudos gavėjo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės teikėjo sutartis, tikrinama ir stebima visą susitarimo laikotarpį, kai už darbą, prekių ar paslaugų tiekimą pagal tą priemonę mokama atsižvelgiant į suderintą energijos vartojimo efektyvumo didinimo lygį ar kitą sutartą energinio naudingumo kriterijų, pvz., sutaupytas lėšas; |
| --- | --- |

(29)

sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo – naudos gavėjo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės teikėjo sutartis, tikrinama ir stebima visą susitarimo laikotarpį, kai už darbą, prekių ar paslaugų tiekimą pagal tą priemonę mokama atsižvelgiant į suderintą energijos vartojimo efektyvumo didinimo lygį ar kitą sutartą energinio naudingumo kriterijų, pvz., sutaupytas lėšas;

| (30) | išmanioji matavimo sistema arba pažangioji matavimo sistema – pažangioji matavimo sistema, apibrėžta Direktyvoje (ES) 2019/944; |
| --- | --- |

(30)

išmanioji matavimo sistema arba pažangioji matavimo sistema – pažangioji matavimo sistema, apibrėžta Direktyvoje (ES) 2019/944;

| (30a) | įkrovimo punktas – įkrovimo punktas, kaip apibrėžta Direktyvos ... [AFIR 2021/0223(COD)] 2 straipsnio 41 punkte; |
| --- | --- |

(30a)

įkrovimo punktas – įkrovimo punktas, kaip apibrėžta Direktyvos ... [AFIR 2021/0223(COD)] 2 straipsnio 41 punkte;

| (31) | perdavimo sistemos operatorius – perdavimo sistemos operatorius, apibrėžtas atitinkamai Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 35 punkte (elektros) ir Direktyvoje 2009/73/EB (dujų); |
| --- | --- |

(31)

perdavimo sistemos operatorius – perdavimo sistemos operatorius, apibrėžtas atitinkamai Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 35 punkte (elektros) ir Direktyvoje 2009/73/EB (dujų);

| (32) | kogeneracija – vienu metu vykstanti šilumos ir elektros energijos ar mechaninės energijos gamyba; |
| --- | --- |

(32)

kogeneracija – vienu metu vykstanti šilumos ir elektros energijos ar mechaninės energijos gamyba;

| (33) | ekonomiškai pagrįsta paklausa – šildymo ar vėsinimo poreikių neviršijanti paklausa, kuri kitu atveju rinkos sąlygomis būtų patenkinama ne kogeneracijos būdu, o vykdant kitus energijos gamybos procesus; |
| --- | --- |

(33)

ekonomiškai pagrįsta paklausa – šildymo ar vėsinimo poreikių neviršijanti paklausa, kuri kitu atveju rinkos sąlygomis būtų patenkinama ne kogeneracijos būdu, o vykdant kitus energijos gamybos procesus;

| (34) | naudingoji šiluma – kogeneracijos metu pagaminta šiluma, skirta ekonomiškai pagrįstai šildymo ar vėsinimo paklausai tenkinti; |
| --- | --- |

(34)

naudingoji šiluma – kogeneracijos metu pagaminta šiluma, skirta ekonomiškai pagrįstai šildymo ar vėsinimo paklausai tenkinti;

| (35) | kogeneracijos būdu pagaminta elektros energija – vykdant procesą, susijusį su naudingosios šilumos gamyba, pagaminta energija, kuriai apskaičiuoti naudojama II priede nustatyta metodika; |
| --- | --- |

(35)

kogeneracijos būdu pagaminta elektros energija – vykdant procesą, susijusį su naudingosios šilumos gamyba, pagaminta energija, kuriai apskaičiuoti naudojama II priede nustatyta metodika;

| (36) | didelio naudingumo kogeneracija – III priede nustatytus kriterijus atitinkanti kogeneracija; |
| --- | --- |

(36)

didelio naudingumo kogeneracija – III priede nustatytus kriterijus atitinkanti kogeneracija;

| (37) | bendras naudingumas – elektros energijos ir mechaninės energijos gamybos ir pagamintos naudingosios šilumos kiekio metinė suma, padalyta iš kuro kiekio, kuris sunaudotas šilumos gamybai kogeneracijos metu ir elektros energijos ir mechaninės energijos bendrai gamybai; |
| --- | --- |

(37)

bendras naudingumas – elektros energijos ir mechaninės energijos gamybos ir pagamintos naudingosios šilumos kiekio metinė suma, padalyta iš kuro kiekio, kuris sunaudotas šilumos gamybai kogeneracijos metu ir elektros energijos ir mechaninės energijos bendrai gamybai;

| (38) | elektros energijos ir šilumos santykis – kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai gamyba visu pajėgumu vykdoma kogeneracijos režimu remiantis konkretaus įrenginio darbiniais duomenimis; |
| --- | --- |

(38)

elektros energijos ir šilumos santykis – kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai gamyba visu pajėgumu vykdoma kogeneracijos režimu remiantis konkretaus įrenginio darbiniais duomenimis;

| (39) | kogeneracijos įrenginys – įrenginys, galintis veikti kogeneracijos režimu; |
| --- | --- |

(39)

kogeneracijos įrenginys – įrenginys, galintis veikti kogeneracijos režimu;

| (40) | mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesnės kaip 1 MWe įrengtosios galios kogeneracijos įrenginys; |
| --- | --- |

(40)

mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesnės kaip 1 MWe įrengtosios galios kogeneracijos įrenginys;

| (41) | labai mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesnės kaip 50 kWe galios kogeneracijos įrenginys; |
| --- | --- |

(41)

labai mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesnės kaip 50 kWe galios kogeneracijos įrenginys;

| (42) | efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas – centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, atitinkanti 24 straipsnyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(42)

efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas – centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, atitinkanti 24 straipsnyje nustatytus kriterijus;

| (43) | efektyvus šildymas ir vėsinimas – šildymo ir vėsinimo galimybė, kuri, palyginti su įprastinės veiklos padėtį atspindinčiu bazinio lygio scenarijumi, išmatuojamai sumažina pirminės energijos kiekį, kurio reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvelgiant į atitinkamas sistemos ribas, ekonomiškai efektyviu būdu, kuris įvertinamas atliekant šioje direktyvoje nurodytą kaštų ir naudos analizę, atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, transformavimui, transportavimui ir paskirstymui; |
| --- | --- |

(43)

efektyvus šildymas ir vėsinimas – šildymo ir vėsinimo galimybė, kuri, palyginti su įprastinės veiklos padėtį atspindinčiu bazinio lygio scenarijumi, išmatuojamai sumažina pirminės energijos kiekį, kurio reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvelgiant į atitinkamas sistemos ribas, ekonomiškai efektyviu būdu, kuris įvertinamas atliekant šioje direktyvoje nurodytą kaštų ir naudos analizę, atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, transformavimui, transportavimui ir paskirstymui;

| (44) | efektyvus individualus šildymas ir vėsinimas – individualaus šilumos ir vėsumos tiekimo galimybė, kuri, palyginti su efektyviu centralizuotu šilumos ir vėsumos tiekimu, išmatuojamai sumažina neatsinaujinančiųjų energijos išteklių pirminės energijos kiekį, kurio reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvelgiant į atitinkamą sistemos ribą, arba kuriai reikia tokio pat neatsinaujinančiųjų energijos išteklių pirminės energijos kiekio, bet už mažesnę kainą, atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, transformavimui, transportavimui ir paskirstymui; |
| --- | --- |

(44)

efektyvus individualus šildymas ir vėsinimas – individualaus šilumos ir vėsumos tiekimo galimybė, kuri, palyginti su efektyviu centralizuotu šilumos ir vėsumos tiekimu, išmatuojamai sumažina neatsinaujinančiųjų energijos išteklių pirminės energijos kiekį, kurio reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvelgiant į atitinkamą sistemos ribą, arba kuriai reikia tokio pat neatsinaujinančiųjų energijos išteklių pirminės energijos kiekio, bet už mažesnę kainą, atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, transformavimui, transportavimui ir paskirstymui;

| (45) | duomenų centras – statinys ar jų grupė
  , skirta kompiuterinėms sistemoms / serveriams ir susijusiai duomenų saugojimo, tvarkymo ir (arba) paskirstymo įrangai
  laikyti, sujungti ir
  (arba)
  eksploatuoti
  , taip pat susijusiai veiklai, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (ES) 2022/132
   (57)

  , vykdyti
  ; |
| --- | --- |

(45)

duomenų centras – statinys ar jų grupė
  , skirta kompiuterinėms sistemoms / serveriams ir susijusiai duomenų saugojimo, tvarkymo ir (arba) paskirstymo įrangai
  laikyti, sujungti ir
  (arba)
  eksploatuoti
  , taip pat susijusiai veiklai, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (ES) 2022/132
   (57)

  , vykdyti
  ;

| (46) | esminis atnaujinimas – atnaujinimas, kurio kaštai viršija 50 proc. investicinių kaštų į naują panašų objektą; |
| --- | --- |

(46)

esminis atnaujinimas – atnaujinimas, kurio kaštai viršija 50 proc. investicinių kaštų į naują panašų objektą;

| (47) | telkėjas – terminas atitinka nepriklausomo telkėjo apibrėžtį, pateiktą Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 19 punkte; |
| --- | --- |

(47)

telkėjas – terminas atitinka nepriklausomo telkėjo apibrėžtį, pateiktą Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 19 punkte;

| (48) | energijos nepriteklius – namų ūkio
  nepajėgumas, susijęs su neįperkamumu, patenkinti savo pagrindinių apsirūpinimo energija poreikių ir
  galimybių naudotis pagrindinėmis energetikos paslaugomis
  , siekiant užsitikrinti bazinį patogumo ir sveikatos lygį,
  deramą gyvenimo lygį, įskaitant tinkamą
  šildymą, karštą vandenį
  , vėsinimą, apšvietimą ir energiją prietaisams, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines aplinkybes, esamą socialinę politiką ir kitas susijusias politikos priemones, nebuvimas
  dėl vieno ar kelių šių veiksnių: nepakankamų disponuojamųjų pajamų, didelių išlaidų energijai ir mažo būstų energijos vartojimo efektyvumo
  ; |
| --- | --- |

(48)

energijos nepriteklius – namų ūkio
  nepajėgumas, susijęs su neįperkamumu, patenkinti savo pagrindinių apsirūpinimo energija poreikių ir
  galimybių naudotis pagrindinėmis energetikos paslaugomis
  , siekiant užsitikrinti bazinį patogumo ir sveikatos lygį,
  deramą gyvenimo lygį, įskaitant tinkamą
  šildymą, karštą vandenį
  , vėsinimą, apšvietimą ir energiją prietaisams, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines aplinkybes, esamą socialinę politiką ir kitas susijusias politikos priemones, nebuvimas
  dėl vieno ar kelių šių veiksnių: nepakankamų disponuojamųjų pajamų, didelių išlaidų energijai ir mažo būstų energijos vartojimo efektyvumo
  ;

| (49) | galutinis naudotojas – fizinis ar juridinis asmuo, perkantis šilumą, vėsumą ar buitinį karštą vandenį savo reikmėms, arba fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsikūręs atskirame pastate arba daugiabučio ar daugiafunkcio pastato vienete, kuriam tiekiama šiluma, vėsuma arba buitinis karštas vanduo iš centrinio šaltinio, bet kuris su energijos tiekėju nėra sudaręs tiesioginės ar individualios sutarties; |
| --- | --- |

(49)

galutinis naudotojas – fizinis ar juridinis asmuo, perkantis šilumą, vėsumą ar buitinį karštą vandenį savo reikmėms, arba fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsikūręs atskirame pastate arba daugiabučio ar daugiafunkcio pastato vienete, kuriam tiekiama šiluma, vėsuma arba buitinis karštas vanduo iš centrinio šaltinio, bet kuris su energijos tiekėju nėra sudaręs tiesioginės ar individualios sutarties;

| (50) | skirtingos paskatos – sąžiningo ir pagrįsto su investicijomis į energijos vartojimo efektyvumą susijusių finansinių įsipareigojimų ir naudos paskirstymo susijusiems dalyviams, pavyzdžiui, savininkams ir nuomininkams arba skirtingiems pastato vienetų savininkams, arba daugiabučių arba daugiafunkcių pastatų savininkams ir nuomininkams arba skirtingiems savininkams, stoka; |
| --- | --- |

(50)

skirtingos paskatos – sąžiningo ir pagrįsto su investicijomis į energijos vartojimo efektyvumą susijusių finansinių įsipareigojimų ir naudos paskirstymo susijusiems dalyviams, pavyzdžiui, savininkams ir nuomininkams arba skirtingiems pastato vienetų savininkams, arba daugiabučių arba daugiafunkcių pastatų savininkams ir nuomininkams arba skirtingiems savininkams, stoka;

| (50a) | bendradarbiavimo strategija – strategija, kurioje nustatomi tikslai, plėtojami metodai ir nustatomas procesas, kaip į politikos formavimo procesą įtraukti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus nacionaliniu ir vietos lygmenimis, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, pvz., vartotojų organizacijas, siekiant didinti informuotumą, gauti grįžtamosios informacijos apie tokią politiką ir didinti visuomenės pritarimą jai; |
| --- | --- |

(50a)

bendradarbiavimo strategija – strategija, kurioje nustatomi tikslai, plėtojami metodai ir nustatomas procesas, kaip į politikos formavimo procesą įtraukti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus nacionaliniu ir vietos lygmenimis, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, pvz., vartotojų organizacijas, siekiant didinti informuotumą, gauti grįžtamosios informacijos apie tokią politiką ir didinti visuomenės pritarimą jai;

| (50b) | vieno langelio centras – bendras prieigos punktas konsultacijoms, rekomendacijoms ir informacijai teikti. |
| --- | --- |

(50b)

vieno langelio centras – bendras prieigos punktas konsultacijoms, rekomendacijoms ir informacijai teikti.

3 straipsnis

Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“

1.   Laikydamosi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, valstybės narės užtikrina, kad ▌energijos vartojimo efektyvumo
  sprendimai, įskaitant paklausos srities išteklius ir sistemos lankstumo galimybes, būtų vertinami projektuojant ir planuojant
  politikos ir pagrindinių investicijų sprendimus, susijusius su:

| a) | energetikos sistemomis ir |
| --- | --- |

a)

energetikos sistemomis ir

| b) | ne energetikos sektoriais, jeigu nuo jų priklauso energijos vartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
  , įskaitant pastatų, transporto, vandens, informacinių ir ryšių technologijų (IRT), žemės ūkio ir finansų sektorius
  . |
| --- | --- |

b)

ne energetikos sektoriais, jeigu nuo jų priklauso energijos vartojimas ir energijos vartojimo efektyvumas
  , įskaitant pastatų, transporto, vandens, informacinių ir ryšių technologijų (IRT), žemės ūkio ir finansų sektorius
  .

2.   Valstybės narės užtikrina, kad principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymą
  ir, kai tikslinga, sektoriaus integracijos ir tarpsektorinio poveikio analizę
  tikrintų atitinkami subjektai, kai politikos, planavimo ir investicijų sprendimams taikomi tvirtinimo ir stebėsenos reikalavimai.

2a.
     
  Taikydamos šį straipsnį, valstybės narės atsižvelgia į Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/1749
   (58).

3.   Taikydamos principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, valstybės narės:

| a) | parengia, taiko ir viešai paskelbia
  kaštų ir naudos
  metodiką, pagal kurią galima tinkamai įvertinti platesnę energijos vartojimo efektyvumo sprendimų naudą, atsižvelgiant į visą gyvavimo ciklą ir numatomus pokyčius, sistemos ir išlaidų efektyvumą, tiekimo saugumą ir kiekybinį įvertinimą iš visuomenės, sveikatos, ekonomikos ir poveikio klimatui neutralumo
  perspektyvos; |
| --- | --- |

a)

parengia, taiko ir viešai paskelbia
  kaštų ir naudos
  metodiką, pagal kurią galima tinkamai įvertinti platesnę energijos vartojimo efektyvumo sprendimų naudą, atsižvelgiant į visą gyvavimo ciklą ir numatomus pokyčius, sistemos ir išlaidų efektyvumą, tiekimo saugumą ir kiekybinį įvertinimą iš visuomenės, sveikatos, ekonomikos ir poveikio klimatui neutralumo
  perspektyvos;

| aa) | užtikrina, kad principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas turėtų teigiamą poveikį sprendžiant energijos nepritekliaus problemas; |
| --- | --- |

aa)

užtikrina, kad principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas turėtų teigiamą poveikį sprendžiant energijos nepritekliaus problemas;

| b) | nustato subjektą, atsakingą už principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymo stebėseną ir
  reguliavimo sistemų, įskaitant finansinius reglamentus,
  planavimo, politikos ir investicijų sprendimų poveikio energijos vartojimui ir energijos vartojimo efektyvumui
  bei energetikos sistemoms
  stebėseną; |
| --- | --- |

b)

nustato subjektą, atsakingą už principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymo stebėseną ir
  reguliavimo sistemų, įskaitant finansinius reglamentus,
  planavimo, politikos ir investicijų sprendimų poveikio energijos vartojimui ir energijos vartojimo efektyvumui
  bei energetikos sistemoms
  stebėseną;

| ba) | užtikrina, kad padarytos investicijos būtų aplinkos atžvilgiu tvarios visuose energijos vertės grandinės etapuose ir kad būtų taikomi žiediškumo principai siekiant poveikio klimatui neutralumo; |
| --- | --- |

ba)

užtikrina, kad padarytos investicijos būtų aplinkos atžvilgiu tvarios visuose energijos vertės grandinės etapuose ir kad būtų taikomi žiediškumo principai siekiant poveikio klimatui neutralumo;

| c) | teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, praneša Komisijai, kaip į principą
  „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“
  buvo atsižvelgta priimant nacionalinius, regioninius
  ir vietos
  planavimo, politikos ir investicijų sprendimus, susijusius su nacionalinėmis ir regioninėmis energetikos sistemomis
  ir ne energetikos sektoriais, kai tie sektoriai turi įtakos energijos suvartojimui ir energijos vartojimo efektyvumui, ir pateikia, be kita ko, šią informaciją:










  i) | principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sistemingo taikymo ir naudos energetikos sistemoms vertinimą, visų pirma atsižvelgiant į energijos suvartojimą; |
| --- | --- | --- |

c)

teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, praneša Komisijai, kaip į principą
  „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“
  buvo atsižvelgta priimant nacionalinius, regioninius
  ir vietos
  planavimo, politikos ir investicijų sprendimus, susijusius su nacionalinėmis ir regioninėmis energetikos sistemomis
  ir ne energetikos sektoriais, kai tie sektoriai turi įtakos energijos suvartojimui ir energijos vartojimo efektyvumui, ir pateikia, be kita ko, šią informaciją:

i)

principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sistemingo taikymo ir naudos energetikos sistemoms vertinimą, visų pirma atsižvelgiant į energijos suvartojimą;

| ii) | sąrašą veiksmų, kurių imtasi siekiant pašalinti reguliavimo ar su reguliavimu nesusijusias principo „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“ ir paklausos sprendimų įgyvendinimo kliūtis, be kita ko, nustatant nacionalinės teisės aktus ir priemones, kurie prieštarauja principui „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. |
| --- | --- |

ii)

sąrašą veiksmų, kurių imtasi siekiant pašalinti reguliavimo ar su reguliavimu nesusijusias principo „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“ ir paklausos sprendimų įgyvendinimo kliūtis, be kita ko, nustatant nacionalinės teisės aktus ir priemones, kurie prieštarauja principui „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

3a.
     
  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija priima deleguotąjį aktą, kuriuo ši direktyva papildoma nustatant bendrą visuotinę sistemą, įskaitant priežiūros, stebėjimo ir ataskaitų teikimo procedūrą, kurią valstybės narės galėtų naudoti 3 dalies a punkte nurodytoms kaštų ir naudos metodikoms parengti, kad būtų užtikrintas palyginamumas, sykiu paliekant valstybėms narėms galimybę prisitaikyti prie nacionalinių ir vietos aplinkybių.

4 straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumo tikslai

1.   Valstybės narės kartu užtikrina
  galutinės
  energijos vartojimo sumažinimą bent
  40
   proc.
  ir pirminės energijos vartojimo sumažinimą bent 42,5 proc.
  2030 m., palyginti su
  2007 m.
  atskaitos scenarijaus projekcijomis, kad 2030 m. Sąjungoje galutinės energijos būtų suvartojama ne daugiau kaip
  740 mln.
   tne, o pirminės energijos – ne daugiau kaip
  960 mln.
   tne (59).

2.   Kiekviena valstybė narė nustato
  privalomą
  nacionalinį galutinės ir (arba) pirminės energijos vartojimo mažinimo įnašą, kad kartu būtų pasiektas 1 dalyje nustatytas privalomas Sąjungos tikslas. Valstybės narės praneša apie tuos įnašus ir jų pasiekimo trajektoriją
  su dviem 2025 ir 2027 m. atskaitos rodikliais (tarpiniais tikslais)
  Komisijai pateikdamos savo atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį ir integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, nurodytus Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 7–12 straipsniuose, ir pagal tuose straipsniuose nustatytą procedūrą.
  Nustatydamos savo privalomus nacionalinius įnašus,
   valstybės narės 
  taiko
  šios direktyvos I priede pateiktą formulę ir paaiškina, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis buvo apskaičiuoti įnašai.

Valstybės narės pateikdamos savo nacionalinius įnašus į energijos vartojimo efektyvumo tikslą taip pat nurodo, kokią dalį energijos suvartoja galutinio energijos suvartojimo sektoriai, apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos, įskaitant pramonę, gyvenamuosius namus, paslaugas ir transportą. Taip pat nurodomos energijos suvartojimo ▌IRT ▌sektoriuje projekcijos.

Nustatydamos tuos įnašus, valstybės narės atsižvelgia į:

| a) | tai, kad 2030 m. Sąjungos energijos suvartojimas neturi viršyti
  740 mln.
   tne galutinės energijos ir
  960 mln.
   tne pirminės energijos; |
| --- | --- |

a)

tai, kad 2030 m. Sąjungos energijos suvartojimas neturi viršyti
  740 mln.
   tne galutinės energijos ir
  960 mln.
   tne pirminės energijos;

| b) | šioje direktyvoje numatytas priemones; |
| --- | --- |

b)

šioje direktyvoje numatytas priemones;

| c) | kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygiu priemones; |
| --- | --- |

c)

kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygiu priemones;

| d) | šiuos
  svarbius veiksnius, nuo kurių priklauso efektyvumo didinimo pastangos
  , įtrauktus į I priede nustatytą formulę
  :






  i. | bendrą užmojo lygį, būtiną klimato srities tikslams pasiekti; |
| --- | --- | --- |

d)

šiuos
  svarbius veiksnius, nuo kurių priklauso efektyvumo didinimo pastangos
  , įtrauktus į I priede nustatytą formulę
  :

i.

bendrą užmojo lygį, būtiną klimato srities tikslams pasiekti;

| ii. | teisingą pastangų paskirstymą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

ii.

teisingą pastangų paskirstymą visoje Sąjungoje;

| iii. | ekonomikos energijos vartojimo intensyvumą; |
| --- | --- |

iii.

ekonomikos energijos vartojimo intensyvumą;

| iv) | likusį ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo potencialą; |
| --- | --- |

iv)

likusį ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo potencialą;

| e) | kitus nacionalinius veiksnius
  ,
  turinčius
  įtakos energijos suvartojimui, visų pirma:






  i) | BVP pokyčius ir prognozes; |
| --- | --- | --- |

e)

kitus nacionalinius veiksnius
  ,
  turinčius
  įtakos energijos suvartojimui, visų pirma:

i)

BVP pokyčius ir prognozes;

| ii) | energijos importo ir eksporto pokyčiais, energijos rūšių derinio pokyčiais ir naujų tvarių degalų diegimu; |
| --- | --- |

ii)

energijos importo ir eksporto pokyčiais, energijos rūšių derinio pokyčiais ir naujų tvarių degalų diegimu;

| iii) | visų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimu, branduoline energija, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu; |
| --- | --- |

iii)

visų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimu, branduoline energija, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu;

| iv) | energijai imlių pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą; |
| --- | --- |

iv)

energijai imlių pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą;

| iva) | nacionalinių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir (arba) poveikio klimatui neutralumo planų užmojų mastą. |
| --- | --- |

iva)

nacionalinių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir (arba) poveikio klimatui neutralumo planų užmojų mastą.

Kai valstybės narės atsižvelgia į trečios pastraipos e punkte nurodytus nacionalinius veiksnius, dėl to Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas negali būti nepasiektas. Komisija įvertina, ar bendras valstybių narių įnašas yra pakankamas, kad būtų pasiektas Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas, ir įvertina, ar įnašai atitinka tarpinių tikslų siekius. Jei ji padaro išvadą, kad to nepakanka, ji per du mėnesius nuo valstybių narių pranešimo apie jų nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo įnašus pasiūlo kiekvienai valstybei narei pataisytą nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo įnašą, užtikrindama, kad kolektyvinis valstybių narių įnašas pasiektų Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Taikydama tą mechanizmą Komisija užtikrina, kad nebūtų skirtumo tarp valstybių narių nacionalinių įnašų sumos ir Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo pirminės ir galutinės energijos suvartojimo srityje.

3.   Komisija pagal Reglamento (ES) 2018/1999 29 straipsnio 1 ir 3 dalis
  įvertina valstybių narių pažangą, padarytą siekiant šio straipsnio 2 dalyje nurodytų privalomų nacionalinių įnašų ir tarpinių tikslų
  .
  Jei Komisija, remdamasi savo vertinimu, padaro išvadą
  , kad prisidedant prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo daroma nepakankama pažanga, valstybės narės, kurios viršija šio straipsnio 2 dalyje nurodytų ▌ trajektorijų
  ir tarpinių tikslų skaičius
  , užtikrina, kad per vienus metus nuo Komisijos vertinimo gavimo dienos būtų įgyvendintos papildomos priemonės jų įnašams į energijos vartojimo efektyvumą užtikrinti. Tos papildomos priemonės, be kitų, apima šias priemones:

| a. | nacionalines priemones, kuriomis užtikrinamas papildomas energijos taupymas, įskaitant didesnę pagalbą rengiant investicijų į energijos vartojimo efektyvumą priemonių įgyvendinimo projektus; |
| --- | --- |

a.

nacionalines priemones, kuriomis užtikrinamas papildomas energijos taupymas, įskaitant didesnę pagalbą rengiant investicijų į energijos vartojimo efektyvumą priemonių įgyvendinimo projektus;

| b. | 8 straipsnyje nustatyto įpareigojimo taupyti energiją padidinimą; |
| --- | --- |

b.

8 straipsnyje nustatyto įpareigojimo taupyti energiją padidinimą;

| c. | įpareigojimo viešajam sektoriui koregavimą; |
| --- | --- |

c.

įpareigojimo viešajam sektoriui koregavimą;

| d. | savanorišką finansinį įnašą į 28 straipsnyje nurodytą nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą arba į kitą energijos vartojimo efektyvumo finansavimo priemonę. Metiniai finansiniai įnašai yra lygūs investicijoms, kurių reikia ▌trajektorijai užtikrinti. |
| --- | --- |

d.

savanorišką finansinį įnašą į 28 straipsnyje nurodytą nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą arba į kitą energijos vartojimo efektyvumo finansavimo priemonę. Metiniai finansiniai įnašai yra lygūs investicijoms, kurių reikia ▌trajektorijai užtikrinti.

Jei valstybė narė viršija savo ▌trajektorijos, nurodytos šio straipsnio 2 dalyje, skaičius, ji į savo integruotą nacionalinę energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį įtraukia
  priemonių, kurių ji imsis, siekdama
  panaikinti atotrūkį, kad užtikrintų savo nacionalinį įnašą į energijos vartojimo efektyvumą, paaiškinimą
  ir sutaupomos energijos kiekį, kurį, kaip numatoma, kiekviena priemonė turi užtikrinti.

Komisija įvertina, ar šioje dalyje nurodytų nacionalinių priemonių pakanka Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslams pasiekti. Jei manoma, kad nacionalinių priemonių nepakanka, Komisija, be tų rekomendacijų, prireikus siūlo priemones ir naudojasi savo įgaliojimais Sąjungos lygmeniu, visų pirma siekdama užtikrinti, kad būtų pasiekti Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai.

4.   Komisija iki 2026 m. gruodžio 31 d. įvertina visus duomenų, teikiamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos, skaičiavimo metodikos, energijos balanso apskaičiavimo metodikos ir Europos energijos suvartojimo modelių pakeitimus ir, jei reikia, pasiūlo techninius Sąjungos 2030 m. tikslų skaičiavimo patikslinimus, kad būtų išlaikytas šio straipsnio 1 dalyje nustatytas užmojo lygis.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

PAVYZDINIS VIEŠOJO SEKTORIAUS VAIDMUO

PAVYZDINIS VIEŠOJO SEKTORIAUS VAIDMUO

5 straipsnis

Viešojo sektoriaus rodomas energijos vartojimo efektyvumo didinimo pavyzdys

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bendras visų viešųjų įstaigų suvartojamos galutinės energijos kiekis kasmet sumažėtų bent
  2 proc.
  , palyginti su X-2 metais (X – šios direktyvos įsigaliojimo metai).

Apskaičiuodama savo viešųjų įstaigų galutinės energijos suvartojimą, valstybė narė gali atsižvelgti į klimato skirtumus valstybėje narėje.

2.   Valstybės narės, pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 rengdamos savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos atnaujindamos, įtraukia
  visų
  viešųjų įstaigų, kurios prisideda prie šio straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo vykdymo, sąrašą, nurodydamos energijos suvartojimo sumažinimą
  ir sutaupomą energijos kiekį
  , kurį kiekviena iš jų turi pasiekti, ir priemones, kurių jos planuoja imtis šiam tikslui pasiekti. Rengdamos savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, valstybės narės praneša Komisijai pasiektą metinį galutinės energijos suvartojimo sumažinimą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad regioninės ir vietos valdžios institucijos, pasikonsultavusios su
  atitinkamais
  suinteresuotaisiais subjektais
  , savo energetikos agentūromis, kai aktualu,
  ir visuomene, įskaitant konkrečias grupes, kurioms gresia energijos nepriteklius arba kurios yra pažeidžiamesnės dėl jo poveikio
  dėl pajamų, lyties, demografijos, sveikatos būklės ar priklausomybės mažumų grupėms
  , pvz., rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius asmenis, savo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planuose nustatytų konkrečias energijos vartojimo efektyvumo priemones.
  Valstybės narės taip pat užtikrina, kad rengdamos ir įgyvendindamos energijos vartojimo efektyvumo priemones regioninės ir vietos valdžios institucijos vengtų neigiamo tiesioginio ar netiesioginio energijos vartojimo efektyvumo priemonių poveikio energijos nepriteklių patiriantiems, mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ar pažeidžiamoms grupėms.

4.   Valstybės narės
  teikia finansinę ir techninę
  paramą viešosioms įstaigoms diegiant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones
  ir skatina jas atsižvelgti ne tik į energijos taupymą, bet ir į platesnę naudą, pavyzdžiui, geresnę patalpų oro ir aplinkos kokybę, geresnę žmonių gyvenimo kokybę ir patogumą, užtikrinamą renovuojant viešuosius pastatus, ypač mokyklas, dienos užimtumo centrus, slaugos namus, globos įstaigas, ligonines ir socialinį būstą
  , be kita ko, regiono ir vietos lygmenimis.
  Valstybės narės teikia
  gaires,
  skatina
  gebėjimų stiprinimo bei mokymo galimybes
  , įskaitant pastatų atnaujinimo galimybes sudarant energinio naudingumo sutartis ir užmezgant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, taip pat skatina
  viešąsias įstaigas bendradarbiauti tarpusavyje.
  Valstybės narės padeda viešosioms įstaigoms spręsti problemas, susijusias su darbo jėgos, reikalingos visiems žaliosios pertvarkos etapams, įskaitant amatininkus ir aukštos kvalifikacijos žaliųjų technologijų ekspertus, taikomųjų sričių mokslininkus ir inovatorius, trūkumu.

5.   Valstybės narės skatina viešąsias įstaigas atsižvelgti į su jų investavimo ir politikos veikla susijusį per visą gyvavimo ciklą išmetamo anglies dioksido kiek
  į, taip pat į tokio investavimo ir politikos veiklos naudą ekonomikai, visuomenei ir energetiniam saugumui, ir teikia konkrečias rekomendacijas dėl šių aspektų.

5a.
     
  Valstybės narės skatina viešąsias įstaigas imtis tinkamų priemonių, kad būtų sprendžiamas viešosioms įstaigoms priklausančių arba jų naudojamų pastatų šildymo aspekto klausimas, visų pirma pakeičiant senas ir neefektyvias šildymo priemones ir palaipsniui atsisakant iškastinio kuro.

5b.
     
  Valstybės narės skatina naudotis viešuoju transportu ir kitomis mažiau teršiančiomis ir labiau energiją taupančiomis judumo priemonėmis, pvz., geležinkeliu, dviračiais, ėjimu ar bendrai naudojamomis transporto priemonėmis, atnaujindamos transporto priemonių parkus ir mažindamos jų priklausomybę nuo iškastinio kuro, skatindamos perėjimą prie kitų transporto rūšių ir įtraukdamos šias transporto rūšis į judumo mieste planavimą.

6 straipsnis

Pavyzdinis viešųjų įstaigų pastatų vaidmuo

1.   Nedarant poveikio ▌Direktyvos 2010/31/ES 7 straipsniui, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kasmet bent 3 proc. bendro viešosioms įstaigoms priklausančių
  toliau nurodytų kategorijų ir socialinės paskirties
  šildomų ir (arba) vėsinamų pastatų patalpų ploto būtų renovuojama taip, kad jie taptų beveik nulinės energijos pastatais
  arba nulinės energijos pastatais
  pagal Direktyvos 2010/31/ES 9 straipsnį,
  tinkamai atsižvelgiant į išlaidų veiksmingumą ir techninį įgyvendinamumą:

| a) | viešosioms įstaigoms priklausančių pastatų, |
| --- | --- |

a)

viešosioms įstaigoms priklausančių pastatų,

| b) | pastatų, kuriuose viešosios įstaigos pradėjo veikti nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena], |
| --- | --- |

b)

pastatų, kuriuose viešosios įstaigos pradėjo veikti nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena],

| c) | pastatų, kuriuose veikia viešosios įstaigos, kai vyksta lemiamas įvykis (nuomos sutarties atnaujinimas, pardavimas, naudojimo paskirties pakeitimas, dideli remonto arba techninės priežiūros darbai). |
| --- | --- |

c)

pastatų, kuriuose veikia viešosios įstaigos, kai vyksta lemiamas įvykis (nuomos sutarties atnaujinimas, pardavimas, naudojimo paskirties pakeitimas, dideli remonto arba techninės priežiūros darbai).

Valstybės narės gali socialiniam būstui taikyti pirmoje pastraipoje nurodytos renovacijos pareigos išimtį, jeigu renovacijos darbai išlaidų požiūriu nebūtų neutralūs ir dėl to socialiniame būste gyvenantiems žmonėms nuomos kaina padidėtų tokia suma, kuri bet kokiu atveju būtų didesnė už sąskaitų už energiją ekonominius sutaupymus.

Jei viešosios įstaigos įsikūrusios pastate, kuris joms nepriklauso, jos kiek įmanoma naudojasi savo sutartinėmis teisėmis ir skatina pastato savininką, kad jis renovuotų pastatą, kad jis taptų beveik nulinės energijos pastatu pagal Direktyvos 2010/31/ES 9 straipsnį
  , arba įgyvendintų energijos naudojimo vadybos sistemą arba sudarytų sutartį dėl energijos vartojimo efektyvumo, kad ilgainiui išlaikytų ir pagerintų pastato energinį naudingumą
  . Sudarydamos naują sutartį dėl pastato, kuris joms nepriklauso, viešosios įstaigos
  užtikrina
  , kad tai būtų pastatas, pagal energinio naudingumo sertifikatą
  priskiriamas
  vienai iš dviejų aukščiausių energinio naudingumo klasių
  , arba nustato sutarties sąlygas, pagal kurias pastato savininkas būtų įpareigotas renovuoti pastatą, kad jis taptų beveik nulinės energijos pastatu anksčiau, nei jį užims viešoji įstaiga
  .

Minimali 3 proc. norma apskaičiuojama pagal ▌viešosioms įstaigoms priklausančių pastatų
  ir socialinės paskirtis pastatų
  , kurių naudingasis patalpų plotas viršija 250 m2 ir kurie 2024 m. sausio 1 d. nėra beveik nulinės energijos pastatai, bendrą patalpų plotą.

Valstybės narės gali nustatyti reikalavimus, siekdamos užtikrinti, kad, kai tai techniškai ir ekonomiškai įmanoma, pastatuose, kurie priklauso viešosioms įstaigoms arba kuriuose jos veikia, kaip nurodyta šios dalies pirmoje ir trečioje pastraipose, ir socialinės paskirties pastatuose, kurių plotas viršija 250 m2, būtų įrengtos pastatų automatizavimo ir kontrolės sistemos arba kiti aktyvaus energijos srautų valdymo sprendimai pagal Direktyvos 2010/31/ES 14 straipsnio 4 dalį.

Kai techniškai įmanoma ir ekonomiškai efektyvu, valstybės narės deda visas pastangas, kad viešosioms įstaigoms priklausančiuose ar jų naudojamuose pastatuose būtų įrengta daugiau įkrovimo punktų nei nurodyta pagal Direktyvos ... [nauja pastatų energinio naudingumo direktyvos redakcija 2021/0426 (COD)] 12 straipsnyje nustatytus minimaliuosius reikalavimus.

1a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės gali taikyti ne tokius griežtus reikalavimus ir nustatyti skirtingus energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus šių kategorijų pastatams:

| a) | pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl savo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, tokiu mastu, kokiu dėl tam tikrų būtiniausių energinio naudingumo reikalavimų laikymosi nepriimtinai pakistų charakteringos jų savybės arba išvaizda; |
| --- | --- |

a)

pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl savo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, tokiu mastu, kokiu dėl tam tikrų būtiniausių energinio naudingumo reikalavimų laikymosi nepriimtinai pakistų charakteringos jų savybės arba išvaizda;

| b) | pastatams, priklausantiems ginkluotosioms pajėgoms arba centrinės valdžios subjektams ir naudojamiems nacionalinės gynybos tikslams, išskyrus atskiras gyvenamąsias patalpas arba ginkluotųjų pajėgų ir kito nacionalinės gynybos valdžios institucijų įdarbinto personalo naudojamus biurų pastatus; |
| --- | --- |

b)

pastatams, priklausantiems ginkluotosioms pajėgoms arba centrinės valdžios subjektams ir naudojamiems nacionalinės gynybos tikslams, išskyrus atskiras gyvenamąsias patalpas arba ginkluotųjų pajėgų ir kito nacionalinės gynybos valdžios institucijų įdarbinto personalo naudojamus biurų pastatus;

| c) | pastatams, naudojamiems kaip kulto vietos ir religinei veiklai. |
| --- | --- |

c)

pastatams, naudojamiems kaip kulto vietos ir religinei veiklai.

1b.
     
  Siekiant paspartinti energijos taupymą ir suteikti paskatą ankstyviems veiksmams, valstybė narė, kuri renovuoja daugiau kaip 3 proc. bendro savo pastatų patalpų ploto pagal 1 dalį bet kuriais metais iki 2026 m. gruodžio 31 d., perviršį gali įtraukti į metinį renovacijos rodiklį bet kuriais kitais tolesniais trejais metais. Jeigu valstybė narė nuo 2027 m. sausio 1 d. renovuoja daugiau nei 3 proc. bendro savo pastatų patalpų ploto, perviršį ji gali įskaičiuoti į kitų dvejų metų metinį renovacijos rodiklį.

2.   Išimtiniais atvejais valstybės narės gali į pastatų metinę renovacijos normą įskaičiuoti naujus pastatus, įsigytus vietoj konkrečių viešųjų įstaigų pastatų, kurie buvo nugriauti kuriais nors iš dvejų praėjusių metų. Tokios išimtys taikomos tik tuo atveju, jei tai būtų ekonomiškai efektyviau ir tvariau atsižvelgiant į energijos suvartojimą ir per gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį, palyginti su tokių pastatų renovacija. Kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia bendruosius tokių išimtinių atvejų nustatymo kriterijus, metodiką ir procedūras.

3.   Šio straipsnio tikslais valstybės narės viešai paskelbia šildomų ir (arba) vėsinamų
  viešosioms įstaigoms priklausančių arba jų naudojamų pastatų, kaip nurodyta 1 dalies pirmoje ir trečioje pastraipose, ir socialinės paskirties
  pastatų, kurių bendras naudingasis patalpų plotas yra didesnis kaip 250 m2, inventorių. Šis inventorius sudaromas
  ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. ir
  atnaujinamas bent kartą per metus.
  Jis integruojamas į naudotojui patogią duomenų bazę ir susiejamas su pastatų fondo apžvalga, atliekama įgyvendinant nacionalines ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Direktyvos 2010/31/ES 2a straipsnį, ir duomenų bazėmis, sukurtomis pagal tos direktyvos [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)] [19] straipsnį.

Jei toks inventorius jau sudarytas vietos ir regioniniais lygmenimis, kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad palengvintų duomenų rinkimo ir tvarkymo veiklą, susijusią su savo inventoriumi. Inventorius taip pat suteikia galimybę privatiems subjektams, įskaitant energetinių paslaugų bendroves, dalyvauti įgyvendinant renovacijos sprendimus. Duomenis apie pastatų fondo charakteristikas, pastatų karkaso eksploatacines savybes, technines pastatų sistemas, pastatų renovaciją ir energinį naudingumą gali apibendrinti ES pastatų ūkio stebėsenos centras, kad palyginamais duomenimis būtų užtikrintos geresnės žinios apie pastatų sektoriaus energinį naudingumą.

Inventoriuje pateikiami bent šie duomenys:

| a) | patalpų plotas (m2); |
| --- | --- |

a)

patalpų plotas (m2);

| ab) | metinis šilumos, vėsumos, elektros ir karšto vandens suvartojimas, kai turimi tokie duomenys; |
| --- | --- |

ab)

metinis šilumos, vėsumos, elektros ir karšto vandens suvartojimas, kai turimi tokie duomenys;

| b) | pagal
  Direktyvos ... [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)]
  16 straipsnį išduotas kiekvieno pastato energinio naudingumo sertifikatas
  arba, kai pastato energinio naudingumo sertifikato nėra, pateikiama informacija apie pastato šildymo šaltinį, pastato energijos vartojimo intensyvumą (kWh/m2*y), vėdinimo ir vėsinimo įrenginius ir kitus techninius įrenginius; |
| --- | --- |

b)

pagal
  Direktyvos ... [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)]
  16 straipsnį išduotas kiekvieno pastato energinio naudingumo sertifikatas
  arba, kai pastato energinio naudingumo sertifikato nėra, pateikiama informacija apie pastato šildymo šaltinį, pastato energijos vartojimo intensyvumą (kWh/m2*y), vėdinimo ir vėsinimo įrenginius ir kitus techninius įrenginius;

| ba) | išmatuotas energijos kiekis, sutaupytas dėl viešosioms įstaigoms priklausančių arba jų naudojamų pastatų ir socialinės paskirties pastatų renovacijos ir kitų su tais pastatais susijusių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų; |
| --- | --- |

ba)

išmatuotas energijos kiekis, sutaupytas dėl viešosioms įstaigoms priklausančių arba jų naudojamų pastatų ir socialinės paskirties pastatų renovacijos ir kitų su tais pastatais susijusių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų;

| bb) | pastatų amžius, naudojimo tipas, tipologija ir vieta (miesto ar kaimo pastatas). |
| --- | --- |

bb)

pastatų amžius, naudojimo tipas, tipologija ir vieta (miesto ar kaimo pastatas).

Be trečioje pastraipoje nurodytų duomenų, valstybės narės deda visas pastangas, kad į savo inventorius įtrauktų kokybinius aspektus. Visų pirma jie gali prie savo inventorių pridėti priemonių, susijusių su jų bendradarbiavimo strategijomis, kuriomis siekiama užtikrinti, kad pastatų savininkai ir gyventojai ar naudotojai prisitaikytų prie energijos taupymo ir beveik nulinės energijos pastatų eksploatavimo reikalavimų, aprašą. Tokie priedai pateikiami vietos valdžios institucijų tvarkomos išteklių centrinės informacijos forma arba pridedami prie tokios centrinės informacijos, jei ji jau anksčiau surinkta, ir ja gali naudotis suinteresuotieji subjektai, įskaitant politikos formuotojus, privačius socialinio būsto savininkus ir nuomininkų asociacijas bei privačių biurų valdytojus.

7 straipsnis

Viešasis pirkimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, sudarydami viešąsias sutartis ir koncesijas, kurių vertė yra ne mažesnė už Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 4 straipsnyje arba Direktyvos 2014/25/ES 15 straipsnyje nustatytas ribas, pirktų tik aukštus energijos vartojimo efektyvumo rodiklius atitinkančius produktus, paslaugas, pastatus ir darbus
  , tinkamai atsižvelgdami į veiksmingą finansinių išteklių valdymo principą
  , laikydamiesi šios direktyvos IV priede nurodytų reikalavimų.

Valstybės narės taip pat užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, sudarydami viešąsias sutartis ir koncesijas, kurių vertė yra ne mažesnė už pirmoje pastraipoje nurodytas ribas, taikytų šios direktyvos 3 straipsnyje nurodytą principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, taip pat ir sudarydami tas viešąsias sutartis ir koncesijas, kurioms jokių konkrečių reikalavimų IV priede nenustatyta.

2.   1 dalyje nurodyta pareiga taikoma ginkluotųjų pajėgų sutartims, tačiau tik tokia apimtimi, kad jos taikymas neprieštarautų ginkluotųjų pajėgų veiklos pobūdžiui ir svarbiausiam tikslui. Pareiga netaikoma karinės įrangos tiekimo sutartims, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/81/EB (60).

3.   Nepaisant šios direktyvos 26 straipsnio 4 dalies, valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai rengdami viešąjį pirkimą dėl energiniu požiūriu reikšmingų paslaugų teikimo sutarčių, įvertintų, ar įmanoma sudaryti ilgalaikes sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurios padėtų ilguoju laikotarpiu sutaupyti energijos.

4.   Nedarant poveikio 1 daliai, perkant gaminių rinkinį, kuriam visam taikomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369 (61) priimtas deleguotasis aktas, valstybės narės gali reikalauti, kad pirmenybė būtų teikiama bendram energijos vartojimo efektyvumui, o ne atskirų tą rinkinį sudarančių gaminių energijos vartojimo efektyvumui – būtų perkamas gaminių rinkinys, kuris atitinka priskyrimo aukščiausiai
  galimai
  energijos vartojimo efektyvumo klasei kriterijų.

5.   Valstybės narės
  reikalauja
  , kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai pirkimo praktikoje, kai tinkama, atsižvelgtų į platesnius tvarumo, socialinius, aplinkos ir žiedinės ekonomikos aspektus,
  visų pirma transporto sektoriuje,
  kad būtų pasiekti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir nulinės taršos tikslai. Kai tinkama ir kai reikia laikytis IV priede nustatytų reikalavimų, valstybės narės reikalauja, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai atsižvelgtų į Sąjungos žaliojo viešojo pirkimo kriterijus.

Siekdamos užtikrinti energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų taikymo viešojo pirkimo procese skaidrumą, valstybės narės viešai skelbia informaciją apie sutarčių, kurių vertė ne mažesnė už 1 dalyje nurodytas ribas, poveikį energijos vartojimo efektyvumui. Perkančiosios organizacijos
  reikalauja
  , kad konkurso dalyviai atskleistų informaciją apie naujo pastato
  ir renovuotino pastato
  visuotinio atšilimo potencialą per gyvavimo ciklą
  , įskaitant mažo anglies dioksido pėdsako medžiagų naudojimą ir naudojamų medžiagų žiediškumą,
  ir ▌viešai
  skelbia
  šią sutarčių, ypač sudaromų dėl naujų pastatų, kurių patalpų plotas didesnis nei 2 000 kvadratinių metrų, informaciją.

Valstybės narės padeda perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams plačiau taikyti energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, be kita ko, regiono ir vietos lygmenimis, pateikdamos aiškias taisykles ir gaires, įskaitant gyvavimo ciklo sąnaudų ir poveikio aplinkai bei sąnaudų vertinimo metodikas, steigdamos kompetencijos palaikymo centrus, skatindamos perkančiąsias organizacijas bendradarbiauti tarpusavyje, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu, ir, kai įmanoma, vykdyti bendrus viešuosius pirkimus ir skaitmeninius viešuosius pirkimus.

5a.
     
  Kai tikslinga, Komisija nacionalinėms valdžios institucijoms ir viešųjų pirkimų pareigūnams gali pateikti papildomų gairių ir priemonių dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų viešojo pirkimo procese. Tokia parama gali sustiprinti esamus valstybių narių rėmimo forumus (pvz., suderintus veiksmus) ir padėti joms atsižvelgti į žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus.

6.   Valstybės narės nustato teisines ir reguliavimo nuostatas bei administravimo praktiką, susijusias su viešaisiais pirkimais, metinio biudžeto sudarymu ir apskaita, kurių reikia, kad atskiros viešosios organizacijos nebūtų atgrasomos nuo investicijų į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir nuo naudojimosi sutartimis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir kitais trečiųjų šalių finansavimo mechanizmais pagal ilgalaikes sutartis.

7.   Valstybės narės pašalina visas reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis didinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma kliūtis dėl teisinių ir reguliavimo nuostatų bei administracinės praktikos, susijusios su viešaisiais pirkimais, metinio biudžeto sudarymu ir apskaita, siekdamos užtikrinti, kad atskiros viešosios organizacijos nebūtų atgrasomos nuo investicijų į energijos efektyvumo didinimą ir nuo naudojimosi sutartimis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir trečiųjų šalių finansavimo mechanizmais ilgalaikių sutarčių pagrindu.

Valstybės narės, teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi siekiant pašalinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo kliūtis.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMAS

ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMAS

8 straipsnis

Pareiga taupyti energiją

-1.
     
  Siekiant užtikrinti stabilų ir nuspėjamą įnašą siekiant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, valstybės narės per du įpareigojimų taikymo laikotarpius turi užtikrinti bendrą suminį galutinės sutaupytos energijos kiekį. Pirmasis įpareigojimų taikymo laikotarpis, nurodytas 1 dalies a punkte, yra 2014–2020 m. Antrasis įpareigojimų taikymo laikotarpis, nurodytas 1 dalies b ir c punktuose, yra 2021–2030 m.

1.   Valstybės narės sutaupo bent tokį suminį galutinės energijos kiekį, kuris atitinka:

| a) | nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5 proc. metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal trejų metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis. Į tą apskaičiavimą gali būti visiškai arba iš dalies neįtraukiamas transporto sektoriui parduotas ir sunaudotas energijos kiekis; |
| --- | --- |

a)

nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5 proc. metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal trejų metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis. Į tą apskaičiavimą gali būti visiškai arba iš dalies neįtraukiamas transporto sektoriui parduotas ir sunaudotas energijos kiekis;

| b) | nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 0,8 proc. metinio galutinės suvartojamos energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis. Nukrypstant nuo to reikalavimo Kipras ir Malta nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. kasmet naujai sutaupo kiekį, lygų 0,24 proc. metinio galutinės suvartojamos energijos kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis; |
| --- | --- |

b)

nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 0,8 proc. metinio galutinės suvartojamos energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis. Nukrypstant nuo to reikalavimo Kipras ir Malta nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. kasmet naujai sutaupo kiekį, lygų 0,24 proc. metinio galutinės suvartojamos energijos kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis;

| c) | nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų
  2 proc.
  metinio galutinės suvartojamos energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2020 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis. |
| --- | --- |

c)

nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų
  2 proc.
  metinio galutinės suvartojamos energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2020 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis.

Valstybės narės nusprendžia, kokiu būdu paskirstyti apskaičiuotą naujos sutaupytos energijos kiekį pagal kiekvieną pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytą laikotarpį su sąlyga, kad kiekvieno įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigoje būtų pasiektas bendras suminis galutinės sutaupytos energijos kiekis.

Po 2030 m. dešimties metų laikotarpiu valstybės narės toliau pagal pirmos pastraipos c punkte nustatytą taupymo normą mažina metinį suvartojamos energijos kiekį.

2.   Valstybės narės sutaupo pagal šio straipsnio 1 dalį reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sukurdamos 9 straipsnyje nurodytas energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas arba priimdamos 10 straipsnyje nurodytas alternatyvias politikos priemones. Valstybės narės gali derinti energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas su alternatyviomis politikos priemonėmis. Valstybės narės užtikrina, kad energijos kiekis, sutaupytas dėl 9 ir 10 straipsniuose bei 28 straipsnio 11 dalyje nurodytų politikos priemonių taikymo, būtų apskaičiuotas pagal V priedą.

3.   Valstybės narės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, alternatyvias politikos priemones arba jų derinį, programas ar priemones, finansuojamas iš nacionalinio energijos vartojimo efektyvumo fondo, įgyvendina pirmenybę teikdamos energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms,
  mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams,
  pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms. Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį įgyvendinamos politikos priemonės neturėtų neigiamo poveikio tiems asmenims. Kai taikytina, valstybės narės kuo geriau naudoja finansavimą, įskaitant viešąjį finansavimą, Sąjungos lygmeniu nustatytas finansavimo priemones ir pajamas iš apyvartinių taršos leidimų pagal 22 straipsnio 3 dalies b punktą, siekdamos pašalinti neigiamą poveikį ir užtikrinti teisingą ir įtraukią energetikos pertvarką.

Kad sutaupytų tokį energijos kiekį, kokio reikalaujama pagal 1 dalį
  , valstybės narės apsvarsto, kaip prie šių politikos priemonių įgyvendinimo gali prisidėti atsinaujinančių išteklių energijos bendrijos ir piliečių energetikos bendruomenės, ir skatina jų vaidmenį.

Valstybės narės
  nustato ir
  užtikrina, kad
  minimaliąją
  dalį reikalaujamo sutaupyti galutinės energijos kiekio sutaupytų energijos nepriteklių patiriantys žmonės,
  mažas pajamas gaunantys namų ūkiai,
  pažeidžiami vartotojai ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės. Ši dalis turi būti bent lygi energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių daliai, įvertintai nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3 straipsnio 3 dalies d punktą.
  Valstybės narės, vertindamos energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių dalį savo nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, atsižvelgia į šios pastraipos a–bb punktuose nurodytus rodiklius.
  Jei valstybė narė savo nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nepranešė apie energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių dalį, energijos nepriteklių patiriančių žmonių,
  mažas pajamas gaunančių namų ūkių,
  pažeidžiamų vartotojų ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančių žmonių bendro sutaupytos galutinės energijos kiekio dalis turi būti bent jau lygi toliau nurodytų rodiklių 2019 m. aritmetiniam vidurkiui arba, jei tokių 2019 m. duomenų nėra, tiesiškai ekstrapoliuotoms turimoms jų pastarųjų trejų metų vertėms:

| a) | neišgalėjimas tinkamai šildyti būsto (Eurostatas, SPGS [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

neišgalėjimas tinkamai šildyti būsto (Eurostatas, SPGS [ilc_mdes01]);

| b) | įsiskolinimai už komunalines paslaugas (Eurostatas, SPGS, [ilc_mdes07]) ir |
| --- | --- |

b)

įsiskolinimai už komunalines paslaugas (Eurostatas, SPGS, [ilc_mdes07]) ir

| ba) | bendras gyventojų, gyvenančių būste su nesandariu stogu, drėgnomis sienomis, grindimis ar pamatais, arba su puviniu langų rėmuose ar grindyse, skaičius (Eurostatas, SPGS [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

ba)

bendras gyventojų, gyvenančių būste su nesandariu stogu, drėgnomis sienomis, grindimis ar pamatais, arba su puviniu langų rėmuose ar grindyse, skaičius (Eurostatas, SPGS [ilc_mdho01]);

| bb) | nepritekliaus rizikos lygis (Eurostato, SPGS ir ECHP tyrimai [ilc_li02]) (ribinis taškas: 60 proc. ekvivalentinių pajamų po socialinių išmokų pervedimų mediana). |
| --- | --- |

bb)

nepritekliaus rizikos lygis (Eurostato, SPGS ir ECHP tyrimai [ilc_li02]) (ribinis taškas: 60 proc. ekvivalentinių pajamų po socialinių išmokų pervedimų mediana).

▌

4.   Valstybės narės įtraukia informaciją apie taikomus rodiklius, aritmetinį vidurkį ir politikos priemonių, nustatytų pagal šio straipsnio 3 dalį, rezultatus į savo atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, savo vėlesnius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 7–12 straipsnius ir atitinkamas pažangos ataskaitas pagal to reglamento 17 straipsnį.

5.   Valstybės narės gali įskaičiuoti sutaupytą energijos kiekį, kurį lemia politikos priemonės, nustatytos ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. arba po tos datos, jei dėl tų priemonių imamasi naujų atskirų veiksmų po 2020 m. gruodžio 31 d. Bet kuriuo įpareigojimo taikymo laikotarpiu sutaupytos energijos kiekis neįskaičiuojamas į 1 dalyje nustatytą energijos kiekį, kurį reikalaujama sutaupyti ankstesniais įpareigojimo taikymo laikotarpiais.

6.   Su sąlyga, kad valstybės narės pasiekia bent 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą suminį sutaupytos galutinės energijos kiekį, jos gali 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį apskaičiuoti naudodamos vieną ar daugiau iš toliau išvardytų būdų:

| a) | taikydamos metinę sutaupymo normą galutiniams vartotojams parduodamos energijos arba galutinės suvartojamos energijos kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis; |
| --- | --- |

a)

taikydamos metinę sutaupymo normą galutiniams vartotojams parduodamos energijos arba galutinės suvartojamos energijos kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutinių trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis;

| b) | į apskaičiavimo bazinio lygio scenarijų visiškai arba iš dalies neįtraukdamos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos; |
| --- | --- |

b)

į apskaičiavimo bazinio lygio scenarijų visiškai arba iš dalies neįtraukdamos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos;

| c) | pasinaudodamos kuria nors iš 8 dalyje nustatytų pasirinkimo galimybių. |
| --- | --- |

c)

pasinaudodamos kuria nors iš 8 dalyje nustatytų pasirinkimo galimybių.

7.   Jei valstybės narės pasinaudoja bet kuria iš 6 dalyje nurodytų galimybių, susijusių su 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytu reikalaujamu sutaupyti energijos kiekiu, jos nustato:

| a) | savo pačių metinę taupymo normą, kuri bus taikoma apskaičiuojant savo suminį galutinės energijos suvartojimą ir kuria užtikrinama, kad galutinis grynasis jų sutaupytos energijos kiekis nebūtų mažesnis, nei tas, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos pastraipos b punktą, |
| --- | --- |

a)

savo pačių metinę taupymo normą, kuri bus taikoma apskaičiuojant savo suminį galutinės energijos suvartojimą ir kuria užtikrinama, kad galutinis grynasis jų sutaupytos energijos kiekis nebūtų mažesnis, nei tas, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos pastraipos b punktą,

| b) | savo pačių apskaičiavimo bazinį scenarijų, į kurį gali būti visiškai arba iš dalies neįtraukta transporto sektoriuje sunaudojama energija. |
| --- | --- |

b)

savo pačių apskaičiavimo bazinį scenarijų, į kurį gali būti visiškai arba iš dalies neįtraukta transporto sektoriuje sunaudojama energija.

8.   Taikant 9 dalį kiekviena valstybė narė gali:

| a) | atlikti apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, 2014 m. ir 2015 m. naudodama 1 proc. vertes, 1,25 proc. – 2016 m. ir 2017 m. ir 1,5 proc. – 2018 m., 2019 m. ir 2020 m.; |
| --- | --- |

a)

atlikti apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, 2014 m. ir 2015 m. naudodama 1 proc. vertes, 1,25 proc. – 2016 m. ir 2017 m. ir 1,5 proc. – 2018 m., 2019 m. ir 2020 m.;

| b) | neįtraukti į apskaičiavimą visos ar dalies parduotos ir sunaudotos energijos (pagal kiekį) 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu arba galutinės suvartotos energijos tos pastraipos b punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytoms pramoninės veiklos rūšims; |
| --- | --- |

b)

neįtraukti į apskaičiavimą visos ar dalies parduotos ir sunaudotos energijos (pagal kiekį) 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu arba galutinės suvartotos energijos tos pastraipos b punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytoms pramoninės veiklos rūšims;

| c) | įtraukti į 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą įgyvendinant 23 straipsnio 4 dalyje, 24 straipsnio 4 dalies a punkte bei 25 straipsnio 1, 5–9 ir 11 dalyse nustatytus reikalavimus energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo infrastruktūrą. Valstybės narės informuoja Komisiją apie pagal šį punktą jų numatomas politikos priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., kurios yra jų integruotųjų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų dalis. Tų priemonių poveikis apskaičiuojamas pagal V priedą ir įtraukiamas į tuos planus; |
| --- | --- |

c)

įtraukti į 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą įgyvendinant 23 straipsnio 4 dalyje, 24 straipsnio 4 dalies a punkte bei 25 straipsnio 1, 5–9 ir 11 dalyse nustatytus reikalavimus energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo infrastruktūrą. Valstybės narės informuoja Komisiją apie pagal šį punktą jų numatomas politikos priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., kurios yra jų integruotųjų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų dalis. Tų priemonių poveikis apskaičiuojamas pagal V priedą ir įtraukiamas į tuos planus;

| d) | įtraukti į reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir toliau daro poveikį 2020 m. – 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu, o po 2020 m. – 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyto laikotarpio atžvilgiu, ir kurie gali būti išmatuoti bei patikrinti; |
| --- | --- |

d)

įtraukti į reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir toliau daro poveikį 2020 m. – 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu, o po 2020 m. – 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyto laikotarpio atžvilgiu, ir kurie gali būti išmatuoti bei patikrinti;

| e) | įtraukti į reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą dėl politikos priemonių, su sąlyga, kad galima įrodyti, jog dėl tų priemonių imtasi atskirų veiksmų laikotarpiu nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir dėl kurių taikymo sutaupoma energija po 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

e)

įtraukti į reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytos energijos kiekį, pasiektą dėl politikos priemonių, su sąlyga, kad galima įrodyti, jog dėl tų priemonių imtasi atskirų veiksmų laikotarpiu nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir dėl kurių taikymo sutaupoma energija po 2020 m. gruodžio 31 d.;

| f) | neįskaičiuoti į pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą ir b punktą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį 30 proc. patikrinamo energijos, kuri savoms reikmėms pasigaminama ant pastatų arba juose sumontuotais įrenginiais, įdiegtais dėl politikos priemonių, skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas, kiekio; |
| --- | --- |

f)

neįskaičiuoti į pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą ir b punktą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį 30 proc. patikrinamo energijos, kuri savoms reikmėms pasigaminama ant pastatų arba juose sumontuotais įrenginiais, įdiegtais dėl politikos priemonių, skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas, kiekio;

| g) | įtraukti į pagal 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktus reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį tuos sutaupytos energijos kiekius, kurie viršija įpareigojimo taikymo laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį, su sąlyga, kad tie sutaupyti kiekiai atsirado dėl atskirų veiksmų, atliktų vykdant 9 ir 10 straipsniuose nurodytas politikos priemones, apie kurias valstybės narės pranešė savo nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose ir nurodė savo pažangos ataskaitose pagal 24 straipsnį. |
| --- | --- |

g)

įtraukti į pagal 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktus reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį tuos sutaupytos energijos kiekius, kurie viršija įpareigojimo taikymo laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį, su sąlyga, kad tie sutaupyti kiekiai atsirado dėl atskirų veiksmų, atliktų vykdant 9 ir 10 straipsniuose nurodytas politikos priemones, apie kurias valstybės narės pranešė savo nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose ir nurodė savo pažangos ataskaitose pagal 24 straipsnį.

9.   Valstybės narės pagal 8 dalį pasirinktas galimybes taiko ir jų taikymo poveikį apskaičiuoja 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytu laikotarpiu atskirai:

| a) | reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą įpareigojimo taikymo laikotarpį apskaičiuoti valstybės narės gali taikyti 8 dalies a–d punktus. Dėl visų pagal 8 dalį pasirinktų galimybių taikymo sutaupytas kiekis turi būti ne didesnis kaip 25 proc. 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto reikalaujamo sutaupyti kiekio; |
| --- | --- |

a)

reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą įpareigojimo taikymo laikotarpį apskaičiuoti valstybės narės gali taikyti 8 dalies a–d punktus. Dėl visų pagal 8 dalį pasirinktų galimybių taikymo sutaupytas kiekis turi būti ne didesnis kaip 25 proc. 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto reikalaujamo sutaupyti kiekio;

| b) | reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą įpareigojimo taikymo laikotarpį apskaičiuoti valstybės narės gali taikyti 8 dalies b–g punktus su sąlyga, kad 8 dalies d punkte nurodyti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turi patikrinamą ir išmatuojamą poveikį. Dėl visų pagal 8 dalį pasirinktų galimybių taikymo pagal 6 ir 7 dalis apskaičiuotas sutaupytos energijos kiekis negali sumažėti daugiau kaip 35 proc. |
| --- | --- |

b)

reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą įpareigojimo taikymo laikotarpį apskaičiuoti valstybės narės gali taikyti 8 dalies b–g punktus su sąlyga, kad 8 dalies d punkte nurodyti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turi patikrinamą ir išmatuojamą poveikį. Dėl visų pagal 8 dalį pasirinktų galimybių taikymo pagal 6 ir 7 dalis apskaičiuotas sutaupytos energijos kiekis negali sumažėti daugiau kaip 35 proc.

Nepaisant to, ar valstybės narės visiškai arba iš dalies neįtraukia transporto sektoriuje sunaudotos energijos į savo apskaičiavimo bazinį scenarijų, ar pasinaudoja kuria nors iš 8 dalyje išvardytų galimybių, jos užtikrina, kad apskaičiuotas 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytas naujas grynasis sutaupytos energijos kiekis, kuris turi būti pasiektas vartojant galutinę energiją įpareigojimo taikymo laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., būtų ne mažesnis nei kiekis, gaunamas taikant 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą metinę sutaupymo normą.

10.   Valstybės narės savo atnaujintuose integruotuosiuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, savo vėlesniuose integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 7–12 straipsnius ir pagal Reglamento (ES) 2018/1999 III priedą ir atitinkamose pažangos ataskaitose apibūdina sutaupytos energijos kiekio, kuris turi būti pasiektas per laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., apskaičiavimą ir prireikus paaiškina, kaip buvo nustatyta metinė sutaupymo norma ir apskaičiavimo bazinis scenarijus ir kaip bei kokiu mastu buvo taikomos šio straipsnio 8 dalyje nurodytos galimybės.

11.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį, nurodytą šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte ir 3 dalyje, apibūdina politikos priemones, kurios turi būti įgyvendintos, kad būtų pasiektas reikalaujamas bendras suminis galutinės sutaupytos energijos kiekis, ir kiekio apskaičiavimo metodikas pagal šios direktyvos V priedą, atnaujindamos savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį ir rengdamos savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, nurodytus Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 7–12 straipsniuose, pagal tuose straipsniuose nurodytą procedūrą. Valstybės narės naudoja Komisijos joms pateiktą ataskaitų šabloną.

12.   Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų vertinimu pagal Reglamento (ES) 2018/1999 29 straipsnį arba pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį atnaujinto paskutinio pateikto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto ar galutinės versijos arba pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 7–12 straipsnius teikiamų vėlesnių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektų ar galutinių versijų vertinimu, Komisija padaro išvadą, kad politikos priemonėmis neužtikrinama, kad iki įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos bus pasiektas reikalaujamas suminis sutaupytos galutinės energijos kiekis, ji pagal Reglamento (ES) 2018/1999 34 straipsnį gali pateikti rekomendacijas valstybėms narėms, kurių politikos priemones laiko nepakankamomis jų energijos taupymo įpareigojimams įvykdyti.

13.   Jei valstybė narė iki kiekvieno šio straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos nepasiekia reikalaujamo suminio galutinės sutaupytos energijos kiekio, ji, be suminio galutinės energijos kiekio, kurį reikalaujama sutaupyti iki kito įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos, turi sutaupyti ir trūkstamą energijos kiekį.

14.   Atnaujintuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir atitinkamose pažangos ataskaitose, taip pat vėlesniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, kurie teikiami pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, valstybės narės turi įrodyti, prireikus taip pat pateikdamos patvirtinamuosius duomenis ir skaičiavimus:

| a) | kad, kai politikos priemonių ar atskirų veiksmų poveikis sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra skaičiuojamas du kartus; |
| --- | --- |

a)

kad, kai politikos priemonių ar atskirų veiksmų poveikis sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra skaičiuojamas du kartus;

| b) | kaip pagal 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktus sutaupyta energija padeda užtikrinti jų nacionalinį įnašą pagal 4 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kaip pagal 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktus sutaupyta energija padeda užtikrinti jų nacionalinį įnašą pagal 4 straipsnį;

| c) | kad yra nustatytos politikos priemonės, skirtos jų energijos taupymo įpareigojimui įvykdyti, parengtos laikantis šio straipsnio reikalavimų, ir kad tos politikos priemonės atitinka reikalavimus ir yra tinkamos siekiant užtikrinti, kad iki kiekvieno įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos būtų sutaupytas reikalaujamas suminis galutinės energijos kiekis. |
| --- | --- |

c)

kad yra nustatytos politikos priemonės, skirtos jų energijos taupymo įpareigojimui įvykdyti, parengtos laikantis šio straipsnio reikalavimų, ir kad tos politikos priemonės atitinka reikalavimus ir yra tinkamos siekiant užtikrinti, kad iki kiekvieno įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos būtų sutaupytas reikalaujamas suminis galutinės energijos kiekis.

9 straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos

1.   Jei valstybės narės nusprendžia įvykdyti savo pareigas sutaupyti pagal 8 straipsnio 1 dalį reikalaujamą energijos kiekį taikydamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, jos užtikrina, kad kiekvienos valstybės narės teritorijoje veiklą vykdančios įpareigotosios šalys, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, nedarant poveikio 8 straipsnio 8 ir 9 dalims, įgyvendintų 8 straipsnio 1 dalyje nustatytą jų suminio galutinio energijos suvartojimo taupymo reikalavimą.

Kai taikytina, valstybės narės gali nuspręsti, kad įpareigotosios šalys tą taupymo įpareigojimą visiškai arba iš dalies įvykdytų įnašo į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą forma laikantis 28 straipsnio 11 dalies.

2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstybės narės paskiria įpareigotąsias šalis iš perdavimo
  sistemos operatorių, skirstymo
  sistemos operatorių, energijos skirstytojų, mažmeninės prekybos energija įmonių ir transporto degalų skirstytojų arba mažmeninės prekybos transporto degalais įmonių, veikiančių jų teritorijoje. Įpareigotosios šalys, kurias valstybė narė paskiria iš galutinių vartotojų, energijos kiekį, reikiamą įpareigojimui įvykdyti, sutaupo nepriklausomai nuo skaičiavimo, atlikto pagal 8 straipsnio 1 dalį, arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuotą kitų šalių sutaupytos energijos kiekį, kaip apibūdinta šio straipsnio 10 dalies a punkte.

3.   Jeigu mažmeninės prekybos energija įmonės yra paskirtos įpareigotosiomis šalimis pagal 2 dalį, valstybės narės užtikrina, kad vykdydamos savo įpareigojimus mažmeninės prekybos energija įmonės nesudarytų jokių kliūčių vartotojų galimybei pakeisti vieną tiekėją kitu.

4.   Valstybės narės
  skatina įpareigotąsias šalis užtikrinti
  , kad dalį reikalaujamo sutaupyti energijos kiekio sutaupytų energijos nepriteklių patiriantys žmonės, pažeidžiami vartotojai
  , mažas pajamas gaunantys namų ūkiai
  ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės. Valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys pasiektų išlaidų energijai mažinimo tikslus ir sutaupytų energijos, propaguodamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, įskaitant finansinės paramos priemones, kuriomis mažinamas anglies dioksido apmokestinimo poveikis MVĮ
  ir labai mažoms įmonėms
  .

5.   Valstybės narės
  reikalauja
  , kad įpareigotosios šalys bendradarbiautų su
  regioninėmis ir
  vietos valdžios institucijomis ar savivaldybėmis
  , taip pat su socialinėmis tarnybomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekdamos sukurti bendradarbiavimo platformą, skirtą energijos nepritekliaus mažinimui
  , skatindamos energijos nepriteklių patiriančius žmones, pažeidžiamus vartotojus
  , mažas pajamas gaunančius namų ūkius
  ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones taikyti energijos vartojimo efektyvumo priemones. Tai apima konkrečių grupių, kurioms gresia energijos nepriteklius arba kurios yra pažeidžiamesnės dėl jo poveikio, specialių poreikių nustatymą ir tenkinimą. Siekdamos apsaugoti energijos nepriteklių patiriančius žmones, pažeidžiamus vartotojus ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones, valstybės narės skatina įpareigotąsias šalis vykdyti tokius veiksmus kaip pastatų, įskaitant socialinius būstus, renovacija, prietaisų pakeitimas, finansinė parama ir paskatos įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, laikantis nacionalinių finansavimo ir paramos sistemų arba energijos vartojimo audito reikalavimų.

6.   Valstybės narės reikalauja, kad įpareigotosios šalys kasmet teiktų ataskaitas dėl įpareigotųjų šalių sutaupytos energijos vykdant veiksmus, kuriais remiami energijos nepriteklių patiriantys žmonės, pažeidžiami vartotojai ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės, ir reikalauja apibendrintos statistinės informacijos apie jų galutinius vartotojus (nurodant sutaupytos energijos pokyčius, palyginti su anksčiau pateikta informacija) ir apie suteiktą techninę ir finansinę paramą.

7.   Energijos kiekį, kurį privalo sutaupyti kiekviena įpareigotoji šalis, valstybės narės išreiškia galutinės arba pirminės suvartojamos energijos kiekiu. Metodas, kuris pasirinktas reikalaujamos sutaupyti energijos kiekiui išreikšti, naudojamas taip pat energijos kiekiui, kurį įpareigotosios šalys nurodo sutaupiusios, apskaičiuoti. Konvertuojant sutaupytos energijos kiekį taikomos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 (62) VI priede nustatytos apatinio šilumingumo vertės ir pirminės energijos koeficientas pagal 29 straipsnį, nebent kitų perskaičiavimo koeficientų naudojimas yra pagrįstas.

8.   Valstybės narės nustato matavimo, kontrolės ir tikrinimo sistemas, pagal kurias atliekamas dokumentuotas įpareigotųjų šalių įdiegtų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių bent statistiškai reikšmingos dalies ir reprezentatyviojo ėminio patikrinimas. Matavimas, kontrolė ir tikrinimas turi būti atliekami nepriklausomai nuo įpareigotųjų šalių. [Kai subjektas yra įpareigotoji šalis pagal nacionalinę energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą pagal 9 straipsnį ir pagal pastatams ir kelių transportui taikomą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD) (63)], stebėsenos ir patikros sistema turi užtikrinti, kad skaičiuojant ir pranešant energijos, sutaupytos dėl subjekto taikomų energijos taupymo priemonių, kiekį būtų atsižvelgiama į anglies dioksido kainą, perkeliamą išleidžiant degalus vartoti [pagal COM(2021)0551, 2021/0211(COD), 1 straipsnio 21 punktą].]

9.   Valstybės narės, teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, informuoja Komisiją apie įdiegtas matavimo, kontrolės ir tikrinimo sistemas, įskaitant, be kita ko, taikomus metodus, nustatytas problemas ir tai, kaip jos buvo sprendžiamos.

10.   Valstybės narės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemoje gali įpareigotosioms šalims leisti atlikti šiuos veiksmus:

| a) | į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas įstaigas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad sutaupytos energijos kiekio sertifikavimas būtų vykdomas laikantis valstybėse narėse įdiegto aiškaus, skaidraus ir visiems rinkos dalyviams atviro patvirtinimo proceso, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas įstaigas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad sutaupytos energijos kiekio sertifikavimas būtų vykdomas laikantis valstybėse narėse įdiegto aiškaus, skaidraus ir visiems rinkos dalyviams atviro patvirtinimo proceso, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas;

| b) | atitinkamais metais sutaupytą energijos kiekį laikyti bet kuriais iš ketverių ankstesnių metų arba trejų paskesnių metų, jei tai neįvyko pasibaigus 8 straipsnio 1 dalyje nustatytiems įpareigojimo taikymo laikotarpiams, sutaupytu kiekiu. |
| --- | --- |

b)

atitinkamais metais sutaupytą energijos kiekį laikyti bet kuriais iš ketverių ankstesnių metų arba trejų paskesnių metų, jei tai neįvyko pasibaigus 8 straipsnio 1 dalyje nustatytiems įpareigojimo taikymo laikotarpiams, sutaupytu kiekiu.

Valstybės narės įvertina vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų tiesioginių ir netiesioginių išlaidų poveikį tarptautinę konkurenciją patiriančių energijai imlių sektorių konkurencingumui ir, jei tikslinga, imasi priemonių kuo labiau jį sumažinti.

11.   Valstybės narės kasmet skelbia kiekvienos įpareigotosios šalies arba kiekvienos įpareigotųjų šalių pakategorės sutaupytos energijos kiekį ir bendrą įgyvendinant sistemą sutaupytos energijos kiekį.

10 straipsnis

Alternatyvios politikos priemonės

1.   Jei valstybės narės nusprendžia įvykdyti savo įpareigojimus sutaupyti pagal 8 straipsnio 1 dalį reikalaujamą energijos kiekį taikydamos alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, nedarant poveikio 8 straipsnio 8 ir 9 dalims, kad pagal 8 straipsnio 1 dalį reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį sutaupytų galutiniai vartotojai.

2.   Visoms priemonėms, išskyrus susijusias su apmokestinimu, valstybės narės sukuria matavimo, kontrolės ir tikrinimo sistemas, pagal kurias būtų atliekamas dokumentuotas dalyvaujančiųjų arba įgaliotųjų šalių įdiegtų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių bent statistiškai reikšmingos dalies ir reprezentatyviojo ėminio patikrinimas. Matavimas, kontrolė ir tikrinimas turi būti atliekami nepriklausomai nuo dalyvaujančiųjų arba įgaliotųjų šalių.

3.   Valstybės narės, teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį, informuoja Komisiją apie įdiegtas matavimo, kontrolės ir tikrinimo sistemas, įskaitant, be kita ko, taikomus metodus, nustatytas problemas ir tai, kaip jos buvo sprendžiamos.

4.   Pranešdamos apie apmokestinimo priemonę
  , įskaitant nefiskalinius mokesčius ar rinkliavas
  , valstybės narės parodo,
  kad ji parengta su tikslu užtikrinti energijos taupymą ir
  kaip rengiant apmokestinimo priemonę užtikrintas kainos signalo veiksmingumas, pvz., mokesčio tarifas ir matomumas laikui bėgant. Jei mokesčio tarifas sumažėja, valstybės narės pagrindžia, kodėl dėl apmokestinimo priemonių vis dar naujai sutaupoma energijos.

11 straipsnis

Energijos naudojimo vadybos sistemos ir energijos vartojimo auditas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės
  įgyvendintų energijos naudojimo vadybos sistemą, jei jų vidutinis metinis energijos suvartojimas per pastaruosius trejus metus, kartu sudėjus visus energijos nešiklius, yra:

| a) | nuo 2024 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 100 TJ; |
| --- | --- |

a)

nuo 2024 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 100 TJ;

| b) | nuo 2027 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 70 TJ. |
| --- | --- |

b)

nuo 2027 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 70 TJ.

Energijos naudojimo vadybos sistemą sertifikuoja nepriklausoma įstaiga pagal atitinkamus Europos arba tarptautinius standartus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonėms▌, kurios neįgyvendina energijos naudojimo vadybos sistemos, būtų taikomas energijos vartojimo auditas
  , jei jų vidutinis metinis energijos suvartojimas per pastaruosius trejus metus, kartu sudėjus visus energijos nešiklius, yra:

| a) | nuo 2024 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 10 TJ; |
| --- | --- |

a)

nuo 2024 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 10 TJ;

| b) | nuo 2027 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 6 TJ. |
| --- | --- |

b)

nuo 2027 m. sausio 1 d. – didesnis kaip 6 TJ.

Energijos vartojimo auditą
  pagal atitinkamus Europos ar tarptautinius standartus
  nepriklausomai ir ekonomiškai efektyviai atlieka kvalifikuoti arba akredituoti
  konkretaus sektoriaus
  ekspertai
  arba akredituotos nepriklausomos įstaigos
  pagal 26 straipsnyje nustatytus reikalavimus arba jį įgyvendina ir prižiūri nepriklausomos institucijos pagal nacionalinės teisės aktus. Energijos vartojimo auditas atliekamas bent kas ketverius metus nuo ankstesnio energijos vartojimo audito dienos.

Energijos vartojimo audito rezultatai, įskaitant jo rekomendacijas,
  turi būti panaudoti konkrečiuose ir įvykdomuose įgyvendinimo planuose, kuriuose nurodomos kiekvieno rekomenduojamo energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmo išlaidos ir atsipirkimo laikas, ir
  turi būti perduoti įmonės vadovybei.
  Valstybės narės užtikrina, kad rekomendacijų įgyvendinimas būtų privalomas, išskyrus tas rekomendacijas, kurias taikant atsipirkimo laikotarpis yra ilgesnis nei treji metai.
  Valstybės narės užtikrina, kad rezultatai ir įgyvendintos rekomendacijos būtų skelbiami įmonės metinėje ataskaitoje
  ir būtų viešai prieinami, išskyrus informaciją, kuriai taikomi nacionalinės teisės aktai, kuriais saugomos komercinės ir verslo paslaptys ir užtikrinamas konfidencialumas
  .

2a.
     
  Valstybės narės gali skatinti visas reikalavimus atitinkančias įmones savo metinėje ataskaitoje pateikti šią informaciją:

| a) | informaciją apie metinį energijos suvartojimą kWh; |
| --- | --- |

a)

informaciją apie metinį energijos suvartojimą kWh;

| b) | informaciją apie metinį suvartoto vandens kiekį kubiniais metrais; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie metinį suvartoto vandens kiekį kubiniais metrais;

| c) | metinį energijos ir vandens suvartojimo palyginimą su ankstesniais to paties objekto metais. |
| --- | --- |

c)

metinį energijos ir vandens suvartojimo palyginimą su ankstesniais to paties objekto metais.

3.   Valstybės narės siekia, kad visiems galutiniams vartotojams būtų prieinamas kokybiškas energijos vartojimo auditas, kuris būtų ekonomiškai efektyvus ir:

| a) | nepriklausomai atliekamas kvalifikuotų ir (arba) akredituotų ekspertų, kuriems taikomi kvalifikacijos kriterijai, arba |
| --- | --- |

a)

nepriklausomai atliekamas kvalifikuotų ir (arba) akredituotų ekspertų, kuriems taikomi kvalifikacijos kriterijai, arba

| b) | pagal nacionalinės teisės aktus įgyvendinamas ir prižiūrimas nepriklausomų institucijų. |
| --- | --- |

b)

pagal nacionalinės teisės aktus įgyvendinamas ir prižiūrimas nepriklausomų institucijų.

Pirmoje pastraipoje nurodytas energijos vartojimo auditas gali būti atliekamas įmonių vidaus ekspertų arba energijos vartojimo auditorių, jei atitinkama valstybė narė yra įdiegusi
  apsaugos priemones, kuriomis užtikrinamas jų gebėjimas nepriklausomai atlikti auditą, taip pat
  jo kokybės užtikrinimo ir tikrinimo sistemą, be kita ko, prireikus atlieka metinę atsitiktinę visų atliktų energijos vartojimo auditų bent statistiškai reikšmingos procentinės dalies atranką.

Siekdamos užtikrinti aukštą energijos vartojimo audito ir energijos naudojimo vadybos sistemų kokybę, valstybės narės nustato skaidrius ir nediskriminacinius būtiniausius energijos vartojimo audito kriterijus, grindžiamus VI priede išdėstytais principais
  ir nurodytus Europos ir tarptautiniuose standartuose
  . Valstybės narės užtikrina, kad siekiant užtikrinti audito patikimumą ir tikslumą būtų atliekami kokybės patikrinimai.

Auditas neapima nuostatų, kuriomis neleidžiama audito išvadų perduoti bet kuriam kvalifikuotam / akredituotam energetinių paslaugų teikėjui, jei tam neprieštarauja vartotojas.

4.   Valstybės narės parengia programas,
  siekdamos skatinti ir teikti techninę paramą
  MVĮ, kurioms netaikoma 1 arba 2 dalis, kad būtų atliktas energijos vartojimo auditas ir vėliau įgyvendintos šio audito rekomendacijos
  , laikantis VI priede išdėstytų būtiniausių kriterijų
  .

Remiantis skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais ir nedarant poveikio Sąjungos valstybės pagalbos teisei, valstybės narės
  įsteigia mechanizmus, tokius kaip energijos vartojimo audito centrai MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kurie nekonkuruotų su privačiais auditoriais, kad būtų atliekami subsidijuojami energijos vartojimo auditai, taip pat nustato kitas
  paramos sistemas MVĮ, apimančias savanoriškus susitarimus, jei jie sudaryti, kad būtų padengtos energijos vartojimo audito ir jame siūlomų ekonomiškai efektyviausių energijos vartojimo rekomendacijų įgyvendinimo sąnaudos, jei siūlomos priemonės yra įgyvendinamos.

Valstybės narės teikia paramą ir paskatas įgyvendinti rekomendacijas techninės ir finansinės paramos priemonėmis, kurios neįskaitomos į didžiausią de minimis pagalbos įmonėms sumą, suteikia lengvesnes galimybes gauti finansavimą, ypač daug dėmesio skirdamos MVĮ ir toms įmonėms, kurios įgyvendina rekomendacijas ir užtikrina didžiausią dekarbonizavimo poveikį, kalbant apie energijos vartojimo efektyvumą.

Valstybės narės pateikia MVĮ konkrečius pavyzdžius, be kita ko, per jų atitinkamas atstovaujančias tarpininkavimo organizacijas, kaip energijos naudojimo vadybos sistemos galėtų pasitarnauti jų verslui. Komisija padeda valstybėms narėms remdama keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais šioje srityje.

4a.
     
  Siekdamos 4 dalies tikslų valstybės narės užtikrina, kad programos apimtų:

| a) | energijos naudojimo vadybos sistemų, susijusių su įmonės valdymu, integravimą, įskaitant finansines paskatas pagal įmonės įsipareigojimą įgyvendinti nustatytas energijos vartojimo efektyvumo priemones; |
| --- | --- |

a)

energijos naudojimo vadybos sistemų, susijusių su įmonės valdymu, integravimą, įskaitant finansines paskatas pagal įmonės įsipareigojimą įgyvendinti nustatytas energijos vartojimo efektyvumo priemones;

| b) | paramą MVĮ kiekybiškai įvertinant įvairialypę energijos vartojimo efektyvumo priemonių naudą jų veikloje; |
| --- | --- |

b)

paramą MVĮ kiekybiškai įvertinant įvairialypę energijos vartojimo efektyvumo priemonių naudą jų veikloje;

| c) | konkrečių įmonių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, parengtų interaktyvaus proceso metu, nustatant tikslų, priemonių, finansinių ir technologinių galimybių prioritetus, rengimą; |
| --- | --- |

c)

konkrečių įmonių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, parengtų interaktyvaus proceso metu, nustatant tikslų, priemonių, finansinių ir technologinių galimybių prioritetus, rengimą;

| d) | MVĮ energetikos pertvarkos tinklų plėtrą, padedant nepriklausomiems tarpininkams; |
| --- | --- |

d)

MVĮ energetikos pertvarkos tinklų plėtrą, padedant nepriklausomiems tarpininkams;

| e) | paramos tokiems tinklams mechanizmus, skirtus energijos vartojimo auditų arba energijos naudojimo vadybos sistemoms diegti. |
| --- | --- |

e)

paramos tokiems tinklams mechanizmus, skirtus energijos vartojimo auditų arba energijos naudojimo vadybos sistemoms diegti.

5.   Valstybės narės parengia programas, pagal kurias įmonės, kurios nėra MVĮ ir kurioms netaikoma 1 arba 2 dalis, būtų skatinamos atlikti energijos vartojimo auditą ir vėliau įgyvendinti šio audito rekomendacijas
  , laikantis VI priede nustatytų būtiniausių kriterijų
  .

6.   Laikoma, kad energijos vartojimo auditas atitinka 2 dalies reikalavimus, kai jis atliekamas nepriklausomai ir remiantis būtiniausiais kriterijais, kurie grindžiami VI priedu ir įgyvendinami pagal savanoriškus susitarimus, kuriuos sudaro suinteresuotųjų subjektų organizacijos ir paskirtoji organizacija, ir prižiūrimas atitinkamos valstybės narės arba kitų organizacijų, kurias kompetentingos valdžios institucijos įgaliojo vykdyti atitinkamą pareigą, arba Komisijos.

Rinkos dalyvių, teikiančių energetines paslaugas, prieiga grindžiama skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais.

7.   
  Įmonės
  ,
  įgyvendinančios
  sutartį dėl energijos vartojimo efektyvumo,
  laikomos vykdančiomis
  1 ir 2 dalių
  reikalavimus
  , jei sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo
  apima būtinus energijos naudojimo vadybos sistemos elementus ir
  atitinka XIV priede nustatytus reikalavimus.

8.   Įmonės, kurios įgyvendina nepriklausomos organizacijos pagal atitinkamus Europos arba tarptautinius standartus sertifikuotą aplinkos vadybos sistemą, laikomos atitinkančiomis 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus, su sąlyga, kad valstybės narės užtikrina, jog atitinkama aplinkos vadybos sistema apima energijos vartojimo auditą, kuris atliekamas remiantis būtiniausiais kriterijais, kurie grindžiami VI priedu.

9.   Energijos vartojimo auditas gali būti atliekamas atskirai arba kartu su platesnės apimties aplinkosaugos auditu. Valstybės narės gali reikalauti, kad į energijos vartojimo auditą būtų įtrauktas prijungimo prie esamo arba planuojamo centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo tinklo techninio ir ekonominio pagrįstumo įvertinimas.

Nedarant poveikio Sąjungos valstybės pagalbos teisei, valstybės narės gali įgyvendinti skatinamąsias ir paramos sistemas, skirtas energijos vartojimo audito ir panašių priemonių rekomendacijoms įgyvendinti.

9a.
     
  Valstybės narės skatina energijos naudojimo vadybos sistemų ir energijos vartojimo audito įgyvendinimą viešojo administravimo srityje nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis.

▌

11a straipsnis

Duomenų centrai

1.   
  Ne vėliau kaip 2024 m. kovo 15 d. ir po to kasmet valstybės narės reikalauja, kad kiekvieno jų teritorijoje esančio duomenų centro, kurio įrengtosios IT galios energijos poreikis yra bent 100 kW, visų pirma IRT sektoriuje, savininkai ir operatoriai viešai skelbtų VIa priede nustatytą informaciją naudodami suderintą formą.

2.
     
  Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai informaciją, kurią jos surenka pagal 1 dalį. Informacija skelbiama viešai Komisijos sukurtoje ir administruojamoje duomenų bazėje.

3.
     
  Komisija priima duomenų centrų energijos vartojimo efektyvumo stebėsenos ir skelbimo gaires pagal VIa priedą. Tose gairėse pateikiamos suderintos kiekvieno informacijos vieneto apibrėžtys, vienoda vertinimo metodika, ataskaitų teikimo gairės ir suderintas informacijos perdavimo šablonas, kad visose valstybėse narėse būtų galima nuosekliai teikti ataskaitas.

4.
     
  Valstybės narės skatina kiekvieno jų teritorijoje esančio duomenų centro, kurio įrengtosios IT galios poreikis yra lygus 1 MW arba didesnis, savininkus ir operatorius atsižvelgti į gerąją patirtį, nurodytą naujausioje Europos duomenų centrų energijos vartojimo efektyvumo kodekso versijoje arba CEN-CENELEC dokumente CLC TR50600-99-1 „Duomenų centro įrenginiai ir infrastruktūra. 99-1 dalis: Energijos naudojimo vadybai skirta rekomenduojama praktika“, kol neįsigalioja deleguotasis aktas, priimtas pagal šios direktyvos 31 straipsnio 3 dalį.

5.   
  Iki 2025 m. kovo 15 d. Komisija įvertina turimus duomenis apie duomenų centrų energijos vartojimo efektyvumą, kuriuos valstybės narės jai pateikė pagal 2 dalį, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Je tikslinga, kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl tolesnių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, be kita ko, dėl minimalių veiksmingumo standartų nustatymo ir perėjimo prie nulinės taršos centrų įgyvendinamumo vertinimas, glaudžiai konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Tokiame pasiūlyme gali būti nustatytas laikotarpis, per kurį esami duomenų centrai turi atitikti minimaliuosius veiksmingumo standartus.

12 straipsnis

Gamtinių dujų suvartojimo matavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos suvartojimo sumažinimą, galutiniams gamtinių dujų vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai atspindi faktinį energijos vartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota.

Toks individualus skaitiklis konkurencingomis kainomis pateikiamas visuomet, kai:

| a) | keičiamas esamas skaitiklis, išskyrus atvejus, kai tai techniškai neįmanoma ar finansiškai neefektyvu atsižvelgiant į numatomą galimą sutaupyti energijos kiekį ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

a)

keičiamas esamas skaitiklis, išskyrus atvejus, kai tai techniškai neįmanoma ar finansiškai neefektyvu atsižvelgiant į numatomą galimą sutaupyti energijos kiekį ilguoju laikotarpiu;

| b) | vykdomas naujas pajungimas naujame pastate ar pastate atliekama kapitalinė renovacija, kaip nustatyta Direktyvoje 2010/31/ES. |
| --- | --- |

b)

vykdomas naujas pajungimas naujame pastate ar pastate atliekama kapitalinė renovacija, kaip nustatyta Direktyvoje 2010/31/ES.

2.   Jei valstybės narės įgyvendina pažangiųjų matavimo sistemų ir išmaniųjų skaitiklių gamtinėms dujoms diegimo tvarką pagal Direktyvą 2009/73/EB ir tokiu mastu, kokiu jos tai daro:

| a) | jos užtikrina, kad matavimo sistemos teiktų galutiniams vartotojams informaciją apie faktinį vartojimo laiką ir kad nustatant būtiniausias skaitiklių funkcijas ir rinkos dalyviams nustatytus įpareigojimus būtų visapusiškai atsižvelgiama į energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir naudą galutiniams vartotojams; |
| --- | --- |

a)

jos užtikrina, kad matavimo sistemos teiktų galutiniams vartotojams informaciją apie faktinį vartojimo laiką ir kad nustatant būtiniausias skaitiklių funkcijas ir rinkos dalyviams nustatytus įpareigojimus būtų visapusiškai atsižvelgiama į energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir naudą galutiniams vartotojams;

| b) | jos užtikrina išmaniųjų skaitiklių bei duomenų perdavimo saugumą ir galutinių vartotojų privatumą, laikantis atitinkamų Sąjungos duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktų; |
| --- | --- |

b)

jos užtikrina išmaniųjų skaitiklių bei duomenų perdavimo saugumą ir galutinių vartotojų privatumą, laikantis atitinkamų Sąjungos duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktų;

| c) | jos reikalauja, kad išmaniųjų skaitiklių įrengimo metu vartotojams būtų teikiamos atitinkamos konsultacijos ir informacija, visų pirma apie visas išmaniųjų skaitiklių galimybes, susijusias su skaitiklio rodmenų valdymu ir energijos vartojimo stebėsena. |
| --- | --- |

c)

jos reikalauja, kad išmaniųjų skaitiklių įrengimo metu vartotojams būtų teikiamos atitinkamos konsultacijos ir informacija, visų pirma apie visas išmaniųjų skaitiklių galimybes, susijusias su skaitiklio rodmenų valdymu ir energijos vartojimo stebėsena.

13 straipsnis

Šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens matavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, centralizuotai tiekiamos vėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai vartotojai konkurencingomis kainomis būtų aprūpinami skaitikliais, kurie tiksliai rodo jų faktinį energijos suvartojimą.

2.   Tais atvejais, kai šiluma, vėsuma arba buitinis karštas vanduo pastatui tiekiami iš centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio arba centralizuotos šilumos ar centralizuotos vėsumos tiekimo sistemos, skaitiklis įrengiamas prie šilumokaičio arba tiekimo vietoje.

14 straipsnis

Šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens atskiras matavimas ir jų išlaidų paskirstymas

1.   Daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose, kuriuose yra centrinis šildymo arba centrinis vėsinimo šaltinis, arba į kuriuos šiluma ir vėsuma tiekiama iš centralizuotos šilumos ar centralizuotos vėsumos tiekimo sistemos, įrengiami individualūs skaitikliai, matuojantys kiekviename pastato vienete suvartojamos šilumos, vėsumos arba buitinio karšto vandens kiekį, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai efektyvu, nes yra proporcinga, palyginti su galimos sutaupyti energijos kiekiu.

Jei šilumai matuoti kiekviename pastato vienete individualių skaitiklių naudoti neįmanoma dėl techninių priežasčių arba tai nėra ekonomiškai efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai šilumai matuoti naudojami individualūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstybė narė įrodytų, kad tokių šilumos daliklių įrengimas nebūtų ekonomiškai efektyvus. Tokiais atvejais gali būti svarstoma galimybė naudoti alternatyvius ekonomiškai veiksmingus suvartotos šilumos matavimo metodus. Kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia bendruosius kriterijus, metodiką ir (arba) procedūras, kuriuos taikant nustatoma, kas yra techniškai neįmanoma ir ekonomiškai neefektyvu.

2.   Naujuose daugiabučiuose pastatuose ir naujų daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyvenamosiose dalyse, kuriose yra centrinis šildymo šaltinis buitiniam karštam vandeniui ruošti arba į juos šiluma tiekiama iš centralizuotų šilumos tiekimo sistemų, nepaisant 1 dalies pirmos pastraipos, įrengiami individualūs buitinio karšto vandens skaitikliai.

3.   Jeigu daugiabučius ar daugeliui paskirčių naudojamus pastatus aptarnauja centralizuoto šilumos ar centralizuoto vėsumos tiekimo tinklas arba jei vyrauja nuosavos tokių pastatų bendros šildymo ar vėsinimo sistemos, valstybės narės užtikrina, kad būtų priimtos skaidrios, viešai prieinamos nacionalinės šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo tokiuose pastatuose išlaidų paskirstymo taisyklės, kad būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir tikslumas. Kai tikslinga, tokiose taisyklėse pateikiamos gairės, kaip paskirstyti išlaidas energijai, kuri naudojama:

| a) | kaip buitinis karštas vanduo; |
| --- | --- |

a)

kaip buitinis karštas vanduo;

| b) | kaip šiluma, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas, jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai, |
| --- | --- |

b)

kaip šiluma, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas, jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai,

| c) | butų šildymui arba vėsinimui. |
| --- | --- |

c)

butų šildymui arba vėsinimui.

15 straipsnis

Nuotolinio nuskaitymo reikalavimas

1.   13 ir 14 straipsnių taikymo tikslais įrengiami nauji skaitikliai ir šilumos dalikliai turi būti nuotoliniu būdu nuskaitomi prietaisai. Taikomos 14 straipsnio 1 dalyje išdėstytos sąlygos dėl techninių galimybių ir ekonominio efektyvumo.

2.   Jau įrengti skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurie nėra nuskaitomi nuotoliniu būdu, ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. pertvarkomi į nuotoliniu būdu nuskaitomus prietaisus arba tokiais pakeičiami, nebent atitinkama valstybė narė įrodytų, kad tai nėra ekonomiškai efektyvu.

16 straipsnis

Sąskaitų už gamtines dujas informacija

1.   Jei galutiniai vartotojai neturi Direktyvoje 2009/73/EB nurodytų išmaniųjų skaitiklių, valstybės narės užtikrina, kad sąskaitų už gamtines dujas informacija būtų patikima, tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu, kaip numatyta VII priedo 1.1 punkte, jei tai yra techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta.

Šis įpareigojimas gali būti įgyvendintas reguliaraus savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią galutiniai vartotojai savo skaitiklių rodmenis perduotų energijos tiekėjui. Tik tuo atveju, jei galutinis vartotojas nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.

2.   Pagal Direktyvą 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi užtikrinti, kad sąskaitų informacija būtų tiksli ir grindžiama faktiniu suvartojimu. Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė nesunkiai gauti papildomą informaciją, kuri leistų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesnį suvartojimą.

Papildoma informacija apie ankstesnį suvartojimą apima:

| a) | mažiausiai trejų paskutinių metų laikotarpio arba laikotarpio nuo tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis) suvestinius duomenis. Duomenys turi atitikti įprastai sąskaitose pateikiamos informacijos laikotarpius; |
| --- | --- |

a)

mažiausiai trejų paskutinių metų laikotarpio arba laikotarpio nuo tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis) suvestinius duomenis. Duomenys turi atitikti įprastai sąskaitose pateikiamos informacijos laikotarpius;

| b) | išsamius duomenis pagal bet kurios dienos, savaitės, mėnesio ar metų naudojimo laiką. Šie duomenys turi būti prieinami galutiniam vartotojui internetu arba naudojant skaitiklio sąsają ir turi apimti mažiausiai 24 ankstesnių mėnesių laikotarpį arba laikotarpį nuo tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis). |
| --- | --- |

b)

išsamius duomenis pagal bet kurios dienos, savaitės, mėnesio ar metų naudojimo laiką. Šie duomenys turi būti prieinami galutiniam vartotojui internetu arba naudojant skaitiklio sąsają ir turi apimti mažiausiai 24 ankstesnių mėnesių laikotarpį arba laikotarpį nuo tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis).

3.   Nepriklausomai nuo to, ar pažangieji skaitikliai įrengti, ar ne, valstybės narės:

| a) | reikalauja, kad, jeigu pateikiama informacija apie galutinių vartotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį vartojimą, galutinio vartotojo prašymu informacija būtų pateikta galutinio vartotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui; |
| --- | --- |

a)

reikalauja, kad, jeigu pateikiama informacija apie galutinių vartotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį vartojimą, galutinio vartotojo prašymu informacija būtų pateikta galutinio vartotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui;

| b) | užtikrina, kad galutiniai vartotojai turėtų galimybę susipažinti su sąskaitose pateikiama informacija elektroniniu būdu ir gauti elektronines sąskaitas ir kad, ypač tais atvejais, kai sąskaitos nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu, vartotojams paprašius jie gautų aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kaip parengiamos jų sąskaitos; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad galutiniai vartotojai turėtų galimybę susipažinti su sąskaitose pateikiama informacija elektroniniu būdu ir gauti elektronines sąskaitas ir kad, ypač tais atvejais, kai sąskaitos nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu, vartotojams paprašius jie gautų aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kaip parengiamos jų sąskaitos;

| c) | užtikrina, kad laikantis VII priedo reikalavimų kartu su sąskaita būtų pateikiama visa atitinkama informacija, kad galutiniams vartotojams būtų išsamiai aprašytos esamos energijos išlaidos; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad laikantis VII priedo reikalavimų kartu su sąskaita būtų pateikiama visa atitinkama informacija, kad galutiniams vartotojams būtų išsamiai aprašytos esamos energijos išlaidos;

| d) | gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad energijos išteklių teikėjai siūlytų lanksčią faktinių mokėjimų tvarką; |
| --- | --- |

d)

gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad energijos išteklių teikėjai siūlytų lanksčią faktinių mokėjimų tvarką;

| e) | reikalauja, kad informacija ir energijos išlaidų prognozės vartotojams paprašius būtų pateikiamos laiku ir lengvai suprantama forma, kad vartotojai galėtų lyginti sutarčių sąlygas naudodami vienodus kriterijus. |
| --- | --- |

e)

reikalauja, kad informacija ir energijos išlaidų prognozės vartotojams paprašius būtų pateikiamos laiku ir lengvai suprantama forma, kad vartotojai galėtų lyginti sutarčių sąlygas naudodami vienodus kriterijus.

17 straipsnis

Šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens sąskaitose pateikiama informacija ir informacija apie suvartojimą

1.   Kai yra įrengti skaitikliai arba šilumos dalikliai, valstybės narės užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams sąskaitose pateikiama informacija ir informacija apie suvartojimą būtų patikima, tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis, laikantis VIII priedo 1 ir 2 punktų.

Tas įpareigojimas, kai taip nustato valstybė narė, išskyrus tą atvejį, jei suvartojimas matuojamas atskirais šilumos dalikliais pagal 14 straipsnį, gali būti įgyvendintas reguliaraus galutinio vartotojo arba galutinio naudotojo savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią jie perduoda savo skaitiklių rodmenis. Tik jei galutinis vartotojas ar galutinis naudotojas nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartoti kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.

2.   Valstybės narės:

| a) | reikalauja, kad jeigu yra informacijos apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą arba šilumos daliklių rodmenis, ji, galutinio naudotojo prašymu, būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui; |
| --- | --- |

a)

reikalauja, kad jeigu yra informacijos apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą arba šilumos daliklių rodmenis, ji, galutinio naudotojo prašymu, būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui;

| b) | užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų sudaryta galimybė elektroniniu būdu gauti sąskaitose pateikiamą informaciją ir sąskaitas; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų sudaryta galimybė elektroniniu būdu gauti sąskaitose pateikiamą informaciją ir sąskaitas;

| c) | užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal VIII priedo 3 punktą kartu su sąskaita būtų pateikiama aiški ir suprantama informacija; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal VIII priedo 3 punktą kartu su sąskaita būtų pateikiama aiški ir suprantama informacija;

| d) | skatina kibernetinį saugumą ir užtikrina galutinių naudotojų privatumo ir duomenų apsaugą pagal taikytiną Sąjungos teisę. |
| --- | --- |

d)

skatina kibernetinį saugumą ir užtikrina galutinių naudotojų privatumo ir duomenų apsaugą pagal taikytiną Sąjungos teisę.

Valstybės narės gali nustatyti, kad sąskaitose esanti informacija galutinio vartotojo prašymu nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad būtų siūloma lanksti faktinio mokėjimo tvarka.

3.   Valstybės narės nusprendžia, kas turi būti atsakingas už 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos teikimą tiems galutiniams naudotojams, kurie nėra sudarę tiesioginės ar individualios sutarties su energijos tiekėju.

18 straipsnis

Prieigos prie gamtinių dujų suvartojimo matavimo informacijos ir sąskaitose pateikiamos informacijos išlaidos

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai sąskaitas už suvartotą energiją ir sąskaitose pateikiamą informaciją gautų nemokamai ir kad galutiniams vartotojams taip pat būtų suteikta galimybė tinkamu būdu ir nemokamai susipažinti su suvartojimo duomenimis.

19 straipsnis

Prieigos prie šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimo matavimo informacijos, sąskaitose pateikiamos informacijos ir informacijos apie suvartojimą išlaidos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai naudotojai visas savo sąskaitas už suvartotą energiją ir sąskaitose pateikiamą informaciją gautų nemokamai ir kad galutiniams naudotojams taip pat būtų suteikta galimybė tinkamu būdu ir nemokamai susipažinti su suvartojimo duomenimis.

2.   Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, informacijos apie individualų šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojimą daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose pateikimo sąskaitose išlaidos vadovaujantis 14 straipsniu paskirstomos nesiekiant pelno. Su tos užduoties paskyrimu trečiajai šaliai, pavyzdžiui, paslaugų teikėjui arba vietos energijos tiekėjui, susijusios išlaidos, apimančios faktinio individualaus suvartojimo matavimą, paskirstymą ir apskaitą tokiuose pastatuose, gali būti perkeltos galutiniams naudotojams, jei tokios išlaidos yra pagrįstos.

3.   Siekdamos užtikrinti, kad atskiro matavimo paslaugų išlaidos būtų pagrįstos, kaip nurodyta 2 dalyje, valstybės narės gali skatinti konkurenciją tame paslaugų sektoriuje imdamosi atitinkamų priemonių, pavyzdžiui, rekomenduoti ar kitaip skatinti skelbti konkursus arba naudoti sąveikius prietaisus ir sistemas, kurie palengvintų galimybę keisti paslaugos teikėjus.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

VARTOTOJŲ INFORMAVIMAS IR ĮGALINIMAS

VARTOTOJŲ INFORMAVIMAS IR ĮGALINIMAS

20 straipsnis

Pagrindinės sutartinės teisės dėl šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens

1.   Nedarant poveikio Sąjungos vartotojų apsaugos taisyklėms, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2011/83/ES (64) ir Tarybos direktyvai 93/13/EEB (65), valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams ir, kai tai aiškiai nurodyta, galutiniams naudotojams būtų suteiktos šio straipsnio 2–8 dalyse numatytos teisės.

2.   Galutiniai vartotojai turi teisę sudaryti sutartį su savo tiekėju, kurioje nurodoma:

| a) | tiekėjo tapatybė ir adresas; |
| --- | --- |

a)

tiekėjo tapatybė ir adresas;

| b) | teikiamos paslaugos ir siūlomi paslaugų kokybės lygiai; |
| --- | --- |

b)

teikiamos paslaugos ir siūlomi paslaugų kokybės lygiai;

| c) | siūlomų techninės priežiūros paslaugų rūšys; |
| --- | --- |

c)

siūlomų techninės priežiūros paslaugų rūšys;

| d) | būdai, kaip galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus, mokesčius už techninę priežiūrą ir susietus produktus arba paslaugas; |
| --- | --- |

d)

būdai, kaip galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus, mokesčius už techninę priežiūrą ir susietus produktus arba paslaugas;

| e) | sutarties galiojimo laikotarpis, paslaugų, įskaitant produktus ar paslaugas, susietas su tomis paslaugomis, teikimo atnaujinimo ir sutarties nutraukimo sąlygos ir informacija, ar leistina be mokesčio nutraukti sutartį; |
| --- | --- |

e)

sutarties galiojimo laikotarpis, paslaugų, įskaitant produktus ar paslaugas, susietas su tomis paslaugomis, teikimo atnaujinimo ir sutarties nutraukimo sąlygos ir informacija, ar leistina be mokesčio nutraukti sutartį;

| f) | kompensavimo ir pinigų grąžinimo tvarka tuo atveju, kai paslaugų kokybė neatitinka sutartyje nurodyto lygio, įskaitant netikslias ar vėluojančias sąskaitas; |
| --- | --- |

f)

kompensavimo ir pinigų grąžinimo tvarka tuo atveju, kai paslaugų kokybė neatitinka sutartyje nurodyto lygio, įskaitant netikslias ar vėluojančias sąskaitas;

| g) | neteisminio ginčų sprendimo procedūros inicijavimo būdas pagal 21 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

neteisminio ginčų sprendimo procedūros inicijavimo būdas pagal 21 straipsnį;

| h) | su vartotojų teisėmis susijusi informacija, įskaitant informaciją apie skundų nagrinėjimą ir visą šioje dalyje nurodytą informaciją, aiškiai pateikiama sąskaitoje arba įmonės interneto svetainėje
  ir apima šios direktyvos 21 straipsnyje nurodyto vieno langelio principu veikiančio kontaktinio centro kontaktinius duomenis arba nuorodą į jo interneto svetainę
  . |
| --- | --- |

h)

su vartotojų teisėmis susijusi informacija, įskaitant informaciją apie skundų nagrinėjimą ir visą šioje dalyje nurodytą informaciją, aiškiai pateikiama sąskaitoje arba įmonės interneto svetainėje
  ir apima šios direktyvos 21 straipsnyje nurodyto vieno langelio principu veikiančio kontaktinio centro kontaktinius duomenis arba nuorodą į jo interneto svetainę
  .

Sąlygos turi būti sąžiningos ir žinomos iš anksto. Bet kuriuo atveju ši informacija turi būti pateikiama prieš sudarant ar patvirtinant sutartį. Jei sutartys sudaromos per tarpininkus, prieš sudarant sutartį taip pat turi būti pateikta su šioje dalyje nustatytais klausimais susijusi informacija.

Galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams suprantama ir paprasta kalba pateikiama pagrindinių sutarties sąlygų santrauka.

2a.
     
  Tiekėjai galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams pateikia sutarties kopiją, skaidrią informaciją apie taikomas kainas ir tarifus bei apie standartines sąlygas, susijusias su šilumos, vėsumo ir buitinio karšto vandens paslaugų prieiga ir naudojimusi.

3.   Galutiniams vartotojams tinkamai pranešama apie ketinimą keisti sutarties sąlygas. Tiekėjai savo galutiniams vartotojams apie tiekimo kainos pakeitimą ir apie to pakeitimo priežastis ir sąlygas bei apimtį skaidriu bei suprantamu būdu praneša tiesiogiai ir tinkamu laiku, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms, o namų ūkio vartotojams – ne vėliau nei likus vienam mėnesiui iki pakeitimo įsigaliojimo.
  Galutiniai vartotojai informuojami apie teisę nutraukti sutartį, jei jie nesutinka su naujomis sutarties sąlygomis arba kainos pakeitimais, apie kuriuos jiems pranešė tiekėjas pagal sutartį. Galutiniai vartotojai nedelsdami informuoja galutinius naudotojus apie numatomus sutarties pakeitimus.

4.   Tiekėjai siūlo galutiniams vartotojams rinktis iš įvairių mokėjimo būdų. Tokiais mokėjimo būdais vartotojai neturi būti nepagrįstai diskriminuojami. Bet koks su mokėjimo metodais ar išankstinio mokėjimo sistemomis susijusių mokesčių skirtumas turi būti objektyvus, nediskriminacinis bei proporcingas ir neturi viršyti mokėtojo patiriamų tiesioginių išlaidų, kurios susidaro dėl konkretaus mokėjimo metodo ar išankstinio mokėjimo sistemos naudojimo neprieštaraujant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 (66) 62 straipsniui.

5.   Taikant 6 dalį, namų ūkio vartotojai, kurie gali naudotis išankstinio mokėjimo sistemomis, dėl išankstinio mokėjimo sistemų neturi atsidurti nepalankioje padėtyje.

6.   Tiekėjai galutiniams vartotojams ir
  , kai taikoma,
  galutiniams naudotojams siūlo sąžiningas ir skaidrias bendrąsias sąlygas, kurios pateikiamos aiškia ir nedviprasmiška kalba ir jose neturi būti nesutartinių kliūčių, trukdančių vartotojams naudotis savo teisėmis, pavyzdžiui, perteklinės sutarties dokumentacijos. Galutiniai naudotojai susipažinti su šiomis bendrosiomis sąlygomis gali pateikę prašymą. Galutiniai vartotojai ir galutiniai naudotojai turi būti apsaugoti nuo nesąžiningų ar klaidinančių pardavimo metodų. Neįgaliems galutiniams vartotojams visa svarbi informacija apie jų sutartį su tiekėju suteikiama jiems prieinama forma.

7.   Galutiniai vartotojai ir galutiniai naudotojai turi teisę reikalauti, kad jų tiekėjai teiktų kokybiškas paslaugas ir tinkamai nagrinėtų skundus. Tiekėjai skundus turi nagrinėti paprastai, sąžiningai ir operatyviai.

7a.
     
  Kompetentingos institucijos, atsakingos už šioje direktyvoje nustatytų vartotojų apsaugos priemonių laikymosi užtikrinimą, yra nepriklausomos nuo rinkos interesų ir gali priimti administracinius sprendimus.

21 straipsnis

Informavimas ir informuotumo didinimas

1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudama su regioninėms ir vietos valdžios institucijomis,
  užtikrina, kad informacija apie prieinamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, atskirus veiksmus ir finansinę bei teisinę bazę būtų skaidri
  , prieinama
  ir plačiai skleidžiama visiems atitinkamiems rinkos dalyviams, pavyzdžiui, galutiniams vartotojams, galutiniams naudotojams, vartotojų organizacijoms, pilietinės visuomenės atstovams, atsinaujinančių išteklių energijos bendrijoms, piliečių energetikos bendrijoms, vietos ir regionų valdžios institucijoms, energetikos agentūroms, socialinių paslaugų teikėjams, statytojams, architektams, inžinieriams, aplinkosaugos ir energijos vartojimo auditoriams ir Direktyvos 2010/31/ES 2 straipsnio 9 punkte apibrėžtų pastato dalių montuotojams.

2.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kuriomis galutiniai vartotojai ir galutiniai naudotojai skatinami efektyviai vartoti energiją ir tam sudaromos palankesnės sąlygos. Šios priemonės įtraukiamos į nacionalinę strategiją, kaip antai integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 arba ilgalaikę renovacijos strategiją, apibrėžtą
  Direktyvoje ... [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)]
  .

Taikant šį straipsnį šios priemonės apima įvairias elgsenos pokyčius skatinančias priemones ir politiką, pavyzdžiui:

| i) | fiskalines paskatas; |
| --- | --- |

i)

fiskalines paskatas;

| ii) | galimybę gauti finansavimą, kuponus, dotacijas ir subsidijas; |
| --- | --- |

ii)

galimybę gauti finansavimą, kuponus, dotacijas ir subsidijas;

| iia) | viešai remiamų energijos vartojimo auditų ir specialiai pritaikytų konsultavimo paslaugų prieinamumą ir paramą buitiniams vartotojams, visų pirma pažeidžiamiems vartotojams, žmonėms, patiriantiems energijos nepriteklių ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

iia)

viešai remiamų energijos vartojimo auditų ir specialiai pritaikytų konsultavimo paslaugų prieinamumą ir paramą buitiniams vartotojams, visų pirma pažeidžiamiems vartotojams, žmonėms, patiriantiems energijos nepriteklių ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms;

| iib) | specialiai pritaikytas konsultavimo paslaugas MVĮ ir labai mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

iib)

specialiai pritaikytas konsultavimo paslaugas MVĮ ir labai mažoms įmonėms;

| iii) | informacijos teikimą neįgaliesiems prieinama forma; |
| --- | --- |

iii)

informacijos teikimą neįgaliesiems prieinama forma;

| iv) | pavyzdinius projektus; |
| --- | --- |

iv)

pavyzdinius projektus;

| v) | renginius darbo vietose; |
| --- | --- |

v)

renginius darbo vietose;

| vi) | mokymo veiklą; |
| --- | --- |

vi)

mokymo veiklą;

| vii) | skaitmenines priemones; |
| --- | --- |

vii)

skaitmenines priemones;

| viia) | bendradarbiavimo strategijas. |
| --- | --- |

viia)

bendradarbiavimo strategijas.

Taikant šį straipsnį, šios priemonės, bet kita ko, gali apimti ir šiuos rinkos dalyvių, kurie nurodyti 1 dalyje, įtraukimo būdus ir priemones:

| i) | vieno langelio principu veikiančių centrų ar panašių mechanizmų sukūrimą siekiant teikti technines, administracines ir finansines konsultacijas ir pagalbą energijos vartojimo efektyvumo klausimais, įskaitant
  namų ūkių energijos sistemos patikras vietoje,
  pastatų energinį renovavimą
  , informaciją apie senų ir neefektyvių šildymo sistemų pakeitimą moderniais ir efektyvesniais įrenginiais
  ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą
  bei energijos kaupimą
  , galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams, ypač namų ūkiams ir smulkiems ne namų ūkio vartotojams
  , įskaitant MVĮ ir labai mažas įmones
  ; |
| --- | --- |

i)

vieno langelio principu veikiančių centrų ar panašių mechanizmų sukūrimą siekiant teikti technines, administracines ir finansines konsultacijas ir pagalbą energijos vartojimo efektyvumo klausimais, įskaitant
  namų ūkių energijos sistemos patikras vietoje,
  pastatų energinį renovavimą
  , informaciją apie senų ir neefektyvių šildymo sistemų pakeitimą moderniais ir efektyvesniais įrenginiais
  ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą
  bei energijos kaupimą
  , galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams, ypač namų ūkiams ir smulkiems ne namų ūkio vartotojams
  , įskaitant MVĮ ir labai mažas įmones
  ;

| ia) | bendradarbiavimą su privačiais subjektais, kurie teikia tokias paslaugas kaip energijos vartojimo auditas, finansavimo sprendimai ir energijos sistemų renovacijos vykdymas, ir tokių paslaugų propagavimą; |
| --- | --- |

ia)

bendradarbiavimą su privačiais subjektais, kurie teikia tokias paslaugas kaip energijos vartojimo auditas, finansavimo sprendimai ir energijos sistemų renovacijos vykdymas, ir tokių paslaugų propagavimą;

| ii) | informavimą apie ekonomiškai efektyvius ir lengvai įgyvendinamus energijos vartojimo įpročių pokyčius; |
| --- | --- |

ii)

informavimą apie ekonomiškai efektyvius ir lengvai įgyvendinamus energijos vartojimo įpročių pokyčius;

| iii) | informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir finansavimo priemones sklaidą; |
| --- | --- |

iii)

informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir finansavimo priemones sklaidą;

| iv) | bendrų informacinių centrų steigimą, siekiant galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams suteikti visą būtiną informaciją apie jų teises, taikytinas teisės normas ir ginčų sprendimo mechanizmus, kuriais jie gali naudotis kilus ginčui. Tokie bendri informacijos centrai gali būti bendrų vartotojų informacijos centrų dalimi. |
| --- | --- |

iv)

bendrų informacinių centrų steigimą, siekiant galutiniams vartotojams ir galutiniams naudotojams suteikti visą būtiną informaciją apie jų teises, taikytinas teisės normas ir ginčų sprendimo mechanizmus, kuriais jie gali naudotis kilus ginčui. Tokie bendri informacijos centrai gali būti bendrų vartotojų informacijos centrų dalimi.

2a.
     
  Taikant šį straipsnį, valstybės narės bendradarbiauja su atitinkamomis institucijomis ir privačiais suinteresuotaisiais subjektais kurdamos specialius vietos, regioninius ar nacionalinius vieno langelio energijos vartojimo efektyvumo centrus. Šie vieno langelio centrai turėtų būti tarpsektorinio ir tarpdalykinio pobūdžio ir padėti įgyvendinti vietos lygmeniu parengtus projektus:

| a) | patardami ir suteikdami supaprastintą informaciją apie technines ir finansines galimybes ir sprendimus namų ūkiams, MVĮ, labai mažoms įmonėms, viešosioms įstaigoms; |
| --- | --- |

a)

patardami ir suteikdami supaprastintą informaciją apie technines ir finansines galimybes ir sprendimus namų ūkiams, MVĮ, labai mažoms įmonėms, viešosioms įstaigoms;

| b) | sujungdami galimus projektus rinkos subjektams, visų pirma mažesnės apimties projektus; |
| --- | --- |

b)

sujungdami galimus projektus rinkos subjektams, visų pirma mažesnės apimties projektus;

| c) | konsultuodami energijos vartojimo elgsenos klausimais siekiant aktyviai įtraukti vartotojus; |
| --- | --- |

c)

konsultuodami energijos vartojimo elgsenos klausimais siekiant aktyviai įtraukti vartotojus;

| d) | teikdami informaciją apie mokymo programas ir švietimą, siekiant užtikrinti didesnį skaičių energijos vartojimo efektyvumo specialistų, perkvalifikuoti specialistus ir kelti jų kvalifikaciją, kad būtų patenkinti rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

d)

teikdami informaciją apie mokymo programas ir švietimą, siekiant užtikrinti didesnį skaičių energijos vartojimo efektyvumo specialistų, perkvalifikuoti specialistus ir kelti jų kvalifikaciją, kad būtų patenkinti rinkos poreikiai;

| e) | rinkdami ir teikdami Komisijai energijos vartojimo efektyvumo projektų, kuriuos palengvina vieno langelio centrai, tipologinius suvestinius duomenis, kuriuos Komisija skelbia kas dvejus metus rengiamoje ataskaitoje, siekiant dalytis patirtimi ir stiprinti tarpvalstybinį valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų propaguojami geriausios praktikos pavyzdžiai, susiję su įvairiais pastatų, būstų ir įmonių tipais; |
| --- | --- |

e)

rinkdami ir teikdami Komisijai energijos vartojimo efektyvumo projektų, kuriuos palengvina vieno langelio centrai, tipologinius suvestinius duomenis, kuriuos Komisija skelbia kas dvejus metus rengiamoje ataskaitoje, siekiant dalytis patirtimi ir stiprinti tarpvalstybinį valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų propaguojami geriausios praktikos pavyzdžiai, susiję su įvairiais pastatų, būstų ir įmonių tipais;

| f) | teikdami holistinę paramą visiems namų ūkiams, ypatingą dėmesį skiriant energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams ir prasčiausio energinio naudingumo pastatams, taip pat akredituotoms įmonėms ir montuotojams, teikiantiems modernizavimo paslaugas, prisitaikant prie skirtingų būsto tipologijų ir geografinės aprėpties, ir teikdami paramą, apimančią įvairius modernizavimo projekto etapus, visų pirma padedant įgyvendinti Direktyvos ... [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)] 9 straipsnyje numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus; |
| --- | --- |

f)

teikdami holistinę paramą visiems namų ūkiams, ypatingą dėmesį skiriant energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams ir prasčiausio energinio naudingumo pastatams, taip pat akredituotoms įmonėms ir montuotojams, teikiantiems modernizavimo paslaugas, prisitaikant prie skirtingų būsto tipologijų ir geografinės aprėpties, ir teikdami paramą, apimančią įvairius modernizavimo projekto etapus, visų pirma padedant įgyvendinti Direktyvos ... [Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija 2021/0426(COD)] 9 straipsnyje numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus;

| g) | plėtodami paslaugas energijos nepriteklių patiriantiems, pažeidžiamiems vartotojams ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. |
| --- | --- |

g)

plėtodami paslaugas energijos nepriteklių patiriantiems, pažeidžiamiems vartotojams ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams.

Valstybės narės bendradarbiauja su vietos ir regioninės valdžios institucijomis, siekdamos skatinti viešųjų įstaigų, energetikos agentūrų ir iniciatyvas vykdančių bendruomenių bendradarbiavimą, taip pat propaguoti, plėtoti ir plėsti vieno langelio centrus taikant integruotą procesą. Komisija teikia valstybėms narėms gaires dėl vieno langelio centrų kūrimo, siekdama visoje Sąjungoje sukurti suderintą požiūrį.

3.   Valstybės narės sudaro tinkamas sąlygas rinkos dalyviams teikti galutiniams vartotojams, įskaitant pažeidžiamus vartotojus, energijos nepriteklių patiriančius žmones ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones,
  MVĮ ir labai mažas įmones,
  tinkamą bei tikslinę informaciją ir juos konsultuoti energijos vartojimo efektyvumo klausimais.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai, galutiniai naudotojai, pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės galėtų naudotis paprastais, sąžiningais, skaidriais, nepriklausomais, veiksmingais ir efektyviais neteisminiais mechanizmais spręsti ginčams dėl šioje direktyvoje nustatytų teisių ir pareigų, per nepriklausomą mechanizmą, pavyzdžiui, energetikos reikalų ombudsmeną ar vartotojų instituciją, arba per reguliavimo instituciją. Jei galutinis vartotojas yra vartotojas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES (67) 4 straipsnio 1 dalies a punkte, tokie neteisminio ginčų sprendimo mechanizmai turi atitikti toje direktyvoje nustatytus reikalavimus.

Kai būtina, valstybės narės užtikrina, kad alternatyvaus ginčų sprendimo subjektai bendradarbiautų siekdami suteikti paprastus, sąžiningus, skaidrius, nepriklausomus, efektyvius ir veiksmingus neteisminius ginčų sprendimų mechanizmus nagrinėti visiems ginčams, kurie kyla dėl produktų ar paslaugų, susijusių arba susietų su bet kuriuo produktu ar paslauga, kuriems taikoma ši direktyva.

Įmonės privalo dalyvauti neteisminio namų ūkio vartotojų ginčų sprendimo mechanizmuose, nebent valstybė narė įrodo Komisijai, kad kiti mechanizmai yra vienodai veiksmingi.

5.   Nepažeisdamos pagrindinių savo nuosavybės ir nuomos teisės pagrindinių principų, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad pašalintų reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis energijos vartojimo efektyvumui, susijusių su savininkams ir nuomininkams arba skirtingiems pastato arba pastato vieneto savininkams skirtų skatinamųjų priemonių atskyrimo, siekiant užtikrinti, kad šios šalys nebūtų atgrasomos nuo investicijų į energijos vartojimo efektyvumo didinimą, kurias jos būtų vykdžiusios, jei jų nebūtų atgrasę tai, kad joms atskirai teks ne visa nauda arba kad nėra kaštų ir naudos pasidalijimo taisyklių.

Tokių kliūčių šalinimo priemonės gali apimti paskatų numatymą
  , įskaitant finansavimą ir galimybes taikyti trečiųjų šalių teikiamo finansavimo sprendimus
  , teisinių ar reguliavimo nuostatų panaikinimą ar pakeitimą arba gairių ir aiškinamųjų rekomendacijų priėmimą, arba administracinių procedūrų, įskaitant nacionalines taisykles ir priemones, kuriomis reglamentuojamos sprendimų priėmimo procedūros bendrosios nuosavybės atveju, supaprastinimą. Priemones galima jungti su švietimo, mokymo ir specialios informacijos bei techninės pagalbos 1 dalyje nurodytiems rinkos dalyviams teikimu energijos vartojimo efektyvumo srityje.

Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad paremtų daugiašalį dialogą, kuriame dalyvautų
  atitinkamos vietos ir regioninės valdžios institucijos,
  viešieji ir socialiniai partneriai, pavyzdžiui, savininkų ir nuomininkų organizacijos, vartotojų organizacijos,
  energijos skirstytojai arba mažmeninės energijos prekybos įmonės, energetikos paslaugų įmonės,
  atsinaujinančių išteklių energijos bendrijos, piliečių energetikos bendrijos, vietos ir regionų valdžios institucijos, atitinkamos valdžios institucijos ir agentūros, ir siekia pateikti pasiūlymus dėl bendrai priimamų priemonių, paskatų ir gairių, susijusių su skirtingomis pastato arba pastato vieneto savininkų ir nuomininkų arba skirtingų savininkų paskatomis.

Kiekviena valstybė narė praneša apie tokias kliūtis ir priemones, kurių imtasi jos ilgalaikėje renovacijos strategijoje pagal Direktyvos 2010/31/ES 2a straipsnį ir Reglamentą (ES) 2018/1999.

6.   Komisija skatina, kad būtų keičiamasi informacija apie valstybių narių gerosios praktikos pavyzdžius energijos vartojimo efektyvumo ir skirtingų paskatų klausimo sprendimo metodikų srityje
  , ir teikia techninę paramą
  , kad ji būtų plačiai išplatinta.

21a straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumo partnerystės

1.
     
  Ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija konkrečiuose sektoriuose užmezga su energijos vartojimo efektyvumu susijusias Europos lygmens partnerystes suburdama pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinius partnerius, iš tokių sektorių kaip IRT, transporto, finansų ir pastatų sektoriai, užtikrindama įtraukumą ir tinkamą atstovavimą. Komisija skiria pirmininką kiekvienai Europos konkrečių sektorių energijos vartojimo efektyvumo partnerystei.

2.
     
  1 dalyje nurodytos partnerystės palengvins dialogą klimato klausimais ir paskatins sektorius parengti energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus, siekiant nustatyti prieinamas priemones ir technologines galimybes, padėsiančias sutaupyti daugiau energijos, pasirengti naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir mažinti sektorių priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tokie veiksmų planai turi būti naudingas įnašas padedant sektoriams planuoti būtinas investicijas, reikalingas šios direktyvos ir Reglamento (ES) 2021/1119 tikslams pasiekti, taip pat palengvinti tarpvalstybinį subjektų bendradarbiavimą, siekiant stiprinti Sąjungos vidaus rinką.

22 straipsnis

Pažeidžiamų vartotojų įgalinimas, apsauga ir energijos nepritekliaus mažinimas

1.   Valstybės narės
  parengia tvirtą ilgalaikę strategiją ir
  imasi tinkamų priemonių, kad suteiktų galių energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams
  , mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams
  ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms ir juos apsaugotų.

Apibrėždamos pažeidžiamų vartotojų sąvoką pagal Direktyvos (ES) 2019/944 28 straipsnio 1 dalį ir 29 straipsnį ir Direktyvos 2009/73/EB 3 straipsnio 3 dalį, valstybės narės atsižvelgia į galutinius naudotojus.

2.   Siekdamos sumažinti energijos nepriteklių, valstybės narės energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir susijusias vartotojų apsaugos ar informavimo priemones, visų pirma nustatytas 21 straipsnyje ir 8 straipsnio 3 dalyje, įgyvendina pirmenybę teikdamos energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams
  , mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams
  ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms.
  Valstybės narės nustato tinkamas stebėsenos ir vertinimo priemones, siekdamos užtikrinti, kad žmonėms, kurie patiria energijos nepriteklių, būtų padedama taikant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones.

3.   Siekdamos remti pažeidžiamus vartotojus, energijos nepriteklių patiriančius žmones
  , mažas pajamas gaunančius namų ūkius
  ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančius žmones, valstybės narės:

| a) | įgyvendina energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones siekdamos sumažinti kitų politikos krypčių ir priemonių, kaip antai pagal šios direktyvos 10 straipsnį įgyvendinamų apmokestinimo priemonių, arba apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo pastatų ir transporto sektoriuose pagal ATLPS direktyvą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] poveikį pajamų pasiskirstymui; |
| --- | --- |

a)

įgyvendina energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones siekdamos sumažinti kitų politikos krypčių ir priemonių, kaip antai pagal šios direktyvos 10 straipsnį įgyvendinamų apmokestinimo priemonių, arba apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo pastatų ir transporto sektoriuose pagal ATLPS direktyvą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] poveikį pajamų pasiskirstymui;

| aa) | užtikrina, kad energijos vartojimo efektyvumo skatinimo arba palengvinimo priemonėmis, visų pirma turinčiomis įtakos pastatams ir judumui, nebūtų neproporcingai didinamos šių paslaugų kainos ar didinama socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

aa)

užtikrina, kad energijos vartojimo efektyvumo skatinimo arba palengvinimo priemonėmis, visų pirma turinčiomis įtakos pastatams ir judumui, nebūtų neproporcingai didinamos šių paslaugų kainos ar didinama socialinė atskirtis;

| b) | investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones kaip prioritetiniams veiksmams kuo geriau panaudoja nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis prieinamą viešąjį finansavimą, įskaitant, kai taikytina, finansinį įnašą, kurį valstybė narė gauna iš Socialinio klimato fondo pagal [Socialinio klimato fondo reglamento (COM(2021)0568) 9 ir 14 straipsnius], ir pajamas iš apyvartinių taršos leidimų aukcionų pagal ES ATLPS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

b)

investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones kaip prioritetiniams veiksmams kuo geriau panaudoja nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis prieinamą viešąjį finansavimą, įskaitant, kai taikytina, finansinį įnašą, kurį valstybė narė gauna iš Socialinio klimato fondo pagal [Socialinio klimato fondo reglamento (COM(2021)0568) 9 ir 14 straipsnius], ir pajamas iš apyvartinių taršos leidimų aukcionų pagal ES ATLPS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| c) | kai taikytina, iš anksto investuoja į perspektyvias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones
  , tokias kaip šilumos, vėsumos ir vėdinimo sistemų modernizavimas
  , kol nepasireiškė kitų politikos krypčių ir priemonių poveikis pajamų pasiskirstymui; |
| --- | --- |

c)

kai taikytina, iš anksto investuoja į perspektyvias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones
  , tokias kaip šilumos, vėsumos ir vėdinimo sistemų modernizavimas
  , kol nepasireiškė kitų politikos krypčių ir priemonių poveikis pajamų pasiskirstymui;

| d) | skatina teikti techninę pagalbą
  , kuria sudaromos sąlygos keistis geriausia patirtimi, susijusia su reglamentavimo sistemų, pvz., nuosavybės ir nuomos teisės aktų, reformomis, susijusiomis su energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis
  , ir plėtoti finansavimo ir finansines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos, pvz., išsimokėjimo apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, vietos atidėjinių blogoms paskoloms rezervą, garantijų fondus, esminės renovacijos ir renovacijos, kurią įvykdžius sutaupomas minimalus energijos kiekis, fondus; |
| --- | --- |

d)

skatina teikti techninę pagalbą
  , kuria sudaromos sąlygos keistis geriausia patirtimi, susijusia su reglamentavimo sistemų, pvz., nuosavybės ir nuomos teisės aktų, reformomis, susijusiomis su energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis
  , ir plėtoti finansavimo ir finansines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos, pvz., išsimokėjimo apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, vietos atidėjinių blogoms paskoloms rezervą, garantijų fondus, esminės renovacijos ir renovacijos, kurią įvykdžius sutaupomas minimalus energijos kiekis, fondus;

| e) | skatina teikti techninę pagalbą socialiniams subjektams, siekiant skatinti pažeidžiamus vartotojus aktyviai dalyvauti energijos rinkoje ir teigiama linkme keisti savo energijos vartojimo įpročius; |
| --- | --- |

e)

skatina teikti techninę pagalbą socialiniams subjektams, siekiant skatinti pažeidžiamus vartotojus aktyviai dalyvauti energijos rinkoje ir teigiama linkme keisti savo energijos vartojimo įpročius;

| f) | užtikrina galimybę gauti finansavimą, dotacijas ar subsidijas, susietas su sutaupytinu minimaliu energijos kiekiu
  , ir palengvina prieigą prie įperkamų banko paskolų arba specialių kredito linijų
  . |
| --- | --- |

f)

užtikrina galimybę gauti finansavimą, dotacijas ar subsidijas, susietas su sutaupytinu minimaliu energijos kiekiu
  , ir palengvina prieigą prie įperkamų banko paskolų arba specialių kredito linijų
  .

3a.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad apsaugotų energijos nepriteklių patiriančius asmenis, mažas pajamas gaunančius namų ūkius, pažeidžiamus vartotojus ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenančius asmenis nuo neteisingo kainų nustatymo ir šilumos, vėsumos ir buitinio karšto vandens tiekimo kainų padidėjimo.

4.   Valstybės narės sukuria įvairių sektorių, pvz., sveikatos sektoriaus,
  energetikos sektoriaus,
  pastatų sektoriaus,
  šilumos ir vėsumos sektoriaus
  ir socialinio sektoriaus,
  įskaitant vietos ir regionų energetikos agentūras, kai taikytina,
  ekspertų tinklą, kad būtų parengtos strategijos, kurios padėtų vietos ir nacionalinius sprendimus priimantiems subjektams įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, kuriomis mažinamas energijos nepriteklius, priemones, kuriomis siekiama rasti patikimų ilgalaikių sprendimų energijos nepritekliui mažinti, ir parengti tinkamą techninę pagalbą ir finansines priemones. Valstybės narės siekia, kad ekspertų tinklo sudėtis užtikrintų lyčių pusiausvyrą ir atspindėtų visas žmonių, atsižvelgiant į jų įvairovę, perspektyvas.

Tas pats ekspertų tinklas
  padeda valstybėms narėms
  :

| a) | nustatyti nacionalines energijos nepritekliaus, energijos nepriteklių patiriančių ir pažeidžiamų vartotojų, įskaitant galutinius naudotojus, sąvokų apibrėžtis, rodiklius ir kriterijus; |
| --- | --- |

a)

nustatyti nacionalines energijos nepritekliaus, energijos nepriteklių patiriančių ir pažeidžiamų vartotojų, įskaitant galutinius naudotojus, sąvokų apibrėžtis, rodiklius ir kriterijus;

| b) | parengti arba patobulinti atitinkamus taikytinus ir praneštinus rodiklius ir duomenų rinkinius, susijusius su energijos nepritekliaus problema; |
| --- | --- |

b)

parengti arba patobulinti atitinkamus taikytinus ir praneštinus rodiklius ir duomenų rinkinius, susijusius su energijos nepritekliaus problema;

| c) | nustatyti metodus ir priemones, kuriais būtų užtikrinamas įperkamumas, neutralus poveikis būsto išlaidoms arba būdai užtikrinti, kad į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones investuotas viešasis finansavimas būtų naudingas ir pastatų bei pastatų vienetų savininkams, ir nuomininkams, visų pirma pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

c)

nustatyti metodus ir priemones, kuriais būtų užtikrinamas įperkamumas, neutralus poveikis būsto išlaidoms arba būdai užtikrinti, kad į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones investuotas viešasis finansavimas būtų naudingas ir pastatų bei pastatų vienetų savininkams, ir nuomininkams, visų pirma pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms;

| d) | įvertinti ir, kai taikytina, siūlyti priemones, kad nesusiklostytų arba būtų ištaisyta padėtis, kai tam tikros grupės patiria didesnį energijos nepriteklių ar joms kyla didesnė rizika jį patirti arba jos pažeidžiamesnės dėl neigiamo energijos nepritekliaus poveikio, pavyzdžiui, moterys, neįgalieji, vyresnio amžiaus asmenys, vaikai ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys. |
| --- | --- |

d)

įvertinti ir, kai taikytina, siūlyti priemones, kad nesusiklostytų arba būtų ištaisyta padėtis, kai tam tikros grupės patiria didesnį energijos nepriteklių ar joms kyla didesnė rizika jį patirti arba jos pažeidžiamesnės dėl neigiamo energijos nepritekliaus poveikio, pavyzdžiui, moterys, neįgalieji, vyresnio amžiaus asmenys, vaikai ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys.

V SKYRIUS

V SKYRIUS

ENERGIJOS TIEKIMO EFEKTYVUMAS

ENERGIJOS TIEKIMO EFEKTYVUMAS

23 straipsnis

Šildymo ir vėsinimo vertinimas ir planavimas

1.   Kiekviena valstybė narė, sudarydama savo integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, paskesnį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir atitinkamas pažangos ataskaitas, pateikiamus pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, pateikia Komisijai išsamų šildymo ir vėsinimo vertinimą
  , įskaitant naujiems šildymo ir vėsinimo tinklams skirtų teritorijų žemėlapį
  . Tame išsamiame vertinime pateikiama IX priede nurodyta informacija ir kartu pateikiamas vertinimas, atliktas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 15 straipsnio 7 dalį.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad
  visoms atitinkamoms šalims, įskaitant visuomenę ir privačius suinteresuotuosius subjektus, būtų
  suteikta galimybė dalyvauti rengiant šildymo ir vėsinimo planus, atliekant išsamų vertinimą ir formuojant politiką bei priemones.

3.   1 dalyje nurodyto vertinimo tikslais valstybės narės atlieka jų teritoriją apimančią kaštų ir naudos analizę, kuri grindžiama klimato sąlygomis, ekonominiu pagrįstumu ir techniniu tinkamumu. Pagal kaštų ir naudos analizę turi būti galima sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti tausiausiai išteklius naudojančius ir ekonomiškai efektyviausius sprendimus šildymo ir vėsinimo poreikiams patenkinti
  , atsižvelgiant į bendrą sistemos efektyvumą, elektros energijos sistemos tinkamumą ir atsparumą, taip pat į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“
  . Ta kaštų ir naudos analizė gali būti įtraukta į aplinkos vertinimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB (68).

Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, atsakingas už kaštų ir naudos analizių atlikimą, pateikia išsamias metodikas ir prielaidas pagal X priedą ir nustato bei viešai paskelbia ekonominės analizės procedūras.

4.   Tais atvejais, kai, atlikus 1 dalyje nurodytą vertinimą ir 3 dalyje nurodytą analizę nustatomos galimybės taikyti didelio naudingumo kogeneraciją ir (arba) efektyvų centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą
  ir (arba) užtikrinti elektros energijos gamybą iš atliekinės šilumos vartojimui savo reikmėms
  , kurios nauda viršija kaštus, valstybės narės
  arba atsakingos vietos ir regioninės valdžios institucijos
  , vadovaudamosi 1 dalimi ir 24 straipsnio 4 ir 6 dalimis, imasi tinkamų priemonių, kad būtų sukurta efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo infrastruktūra
  ir (arba) skatinamas įrenginių, skirtų perteklinei šilumai paversti elektros energija, vartojama savo reikmėms, plėtojimas,
  ir (arba) kad būtų pasirengta plėtoti didelio naudingumo kogeneraciją, taip pat naudoti šildymo ir vėsinimo energiją iš atliekinės šilumos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

Tais atvejais, kai, atlikus 1 dalyje nurodytą vertinimą ir 3 dalyje nurodytą analizę, nenustatomos galimybės, kurių nauda viršija kaštus, įskaitant 24 straipsnio 4 dalyje nurodytos kaštų ir naudos analizės atlikimo administracines sąnaudas, atitinkama valstybė narė
  kartu su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis
  gali įrenginiams netaikyti toje dalyje nustatytų reikalavimų.

5.   Valstybės narės priima politiką ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad pagal 1 dalį atlikus išsamius vertinimus nustatytas potencialas būtų išnaudotas. Į šias politiką ir priemones įtraukiami bent IX priede nustatyti elementai. Kiekviena valstybė narė praneša apie tą politiką ir priemones atnaujindama savo integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, rengdama savo paskesnį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir atitinkamas pažangos ataskaitas, teikiamus pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

Rengdamos savo politiką ir priemones, valstybės narės renka informaciją apie kogeneracijos objektus ir įrenginius esamuose centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinkluose ir atlieka energijos taupymo galimybių vertinimą. Tą informaciją sudaro bent duomenys apie sistemos efektyvumą, sistemos nuostolius, prijungtų vartotojų tankį, tinklo nuostolius ir temperatūros skirtumus, pirminės energijos ir galutinės energijos suvartojimą, išmetamųjų teršalų faktorius ir energijos šaltinių pradinės grandies grandines. Tie duomenys paskelbiami ir valstybės narės padaro tuos duomenis viešai prieinamus.

6.   Valstybės narės
  užtikrina, kad
  regioninės ir vietos valdžios institucijos parengtų vietos šildymo ir vėsinimo planus bent tose savivaldybėse, kurių bendras gyventojų skaičius yra
  mažiausiai 35 000, ir skatina savivaldybes, kurių gyventojų skaičius mažesnis, parengti tokius planus
  . Tie planai
  turi
  :

| a) | būti grindžiami informacija ir duomenimis, pateiktais išsamiuose vertinimuose, atliktuose pagal 1 dalį, juose turėtų būti pateikti galimo energijos vartojimo efektyvumo didinimo, be kita ko, užtikrinant
  žemos temperatūros centrinio šildymo sistemų pasirengimą, didelio naudingumo kogeneraciją,
  panaudojant atliekinę šilumą, ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo šildymo ir vėsinimo reikmėms toje konkrečioje vietovėje įverčiai ir žemėlapis;
  be to, turi būti atlikta vietos pastatų fondo šildymo ir vėsinimo prietaisų analizė, kurioje būtų atsižvelgta į vietovei būdingą energijos vartojimo efektyvumo priemonių potencialą ir kuriami panašių tipų pastatų renovacijos veiksmų plano šablonai, siekiant sparčiai, ekonomiškai efektyviai ir tarpusavyje suderintai pertvarkyti pastatus ir tiekimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

a)

būti grindžiami informacija ir duomenimis, pateiktais išsamiuose vertinimuose, atliktuose pagal 1 dalį, juose turėtų būti pateikti galimo energijos vartojimo efektyvumo didinimo, be kita ko, užtikrinant
  žemos temperatūros centrinio šildymo sistemų pasirengimą, didelio naudingumo kogeneraciją,
  panaudojant atliekinę šilumą, ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo šildymo ir vėsinimo reikmėms toje konkrečioje vietovėje įverčiai ir žemėlapis;
  be to, turi būti atlikta vietos pastatų fondo šildymo ir vėsinimo prietaisų analizė, kurioje būtų atsižvelgta į vietovei būdingą energijos vartojimo efektyvumo priemonių potencialą ir kuriami panašių tipų pastatų renovacijos veiksmų plano šablonai, siekiant sparčiai, ekonomiškai efektyviai ir tarpusavyje suderintai pertvarkyti pastatus ir tiekimo infrastruktūrą;

| aa) | visiškai atitikti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

aa)

visiškai atitikti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| b) | apimti pagal 6 dalies a punktą nustatyto potencialo išnaudojimo strategiją; |
| --- | --- |

b)

apimti pagal 6 dalies a punktą nustatyto potencialo išnaudojimo strategiją;

| c) | būti parengti dalyvaujant visiems atitinkamiems regiono ar vietos suinteresuotiesiems subjektams ir užtikrinti plačiosios visuomenės dalyvavimą
  , įskaitant vietos energetikos infrastruktūros operatorius, ankstyvame etape
  ; |
| --- | --- |

c)

būti parengti dalyvaujant visiems atitinkamiems regiono ar vietos suinteresuotiesiems subjektams ir užtikrinti plačiosios visuomenės dalyvavimą
  , įskaitant vietos energetikos infrastruktūros operatorius, ankstyvame etape
  ;

| ca) | juose turėtų būti atsižvelgta į esamą dujų, šilumos ir elektros energijos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

ca)

juose turėtų būti atsižvelgta į esamą dujų, šilumos ir elektros energijos infrastruktūrą;

| d) | juose turėtų būti atsižvelgta į bendrus vietos bendruomenių ir daugelio vietos ar regioninių administracinių vienetų ar regionų poreikius; |
| --- | --- |

d)

juose turėtų būti atsižvelgta į bendrus vietos bendruomenių ir daugelio vietos ar regioninių administracinių vienetų ar regionų poreikius;

| da) | būti įvertinantys energijos bendrijų ir kitų vartotojų iniciatyvų, kurios gali aktyviai prisidėti prie vietos šildymo ir vėsinimo projektų įgyvendinimo, vaidmenį; |
| --- | --- |

da)

būti įvertinantys energijos bendrijų ir kitų vartotojų iniciatyvų, kurios gali aktyviai prisidėti prie vietos šildymo ir vėsinimo projektų įgyvendinimo, vaidmenį;

| db) | būti apimantys strategiją, pagal kurią pirmenybė būtų teikiama energijos nepriteklių patiriantiems asmenims, mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikytina, asmenims, gyvenantiems socialiniuose būstuose, kaip nurodyta 22 straipsnyje, įskaitant rinkos analizę siekiant nustatyti ir suprasti tikslinių grupių poreikius ir pasiūlyti pritaikytas programas; |
| --- | --- |

db)

būti apimantys strategiją, pagal kurią pirmenybė būtų teikiama energijos nepriteklių patiriantiems asmenims, mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikytina, asmenims, gyvenantiems socialiniuose būstuose, kaip nurodyta 22 straipsnyje, įskaitant rinkos analizę siekiant nustatyti ir suprasti tikslinių grupių poreikius ir pasiūlyti pritaikytas programas;

| dc) | būti įvertinantys, kaip finansuoti nustatytos politikos ir priemonių įgyvendinimą, ir numatantys finansinius mechanizmus, leidžiančius vartotojams pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių šilumos ir vėsumos; |
| --- | --- |

dc)

būti įvertinantys, kaip finansuoti nustatytos politikos ir priemonių įgyvendinimą, ir numatantys finansinius mechanizmus, leidžiančius vartotojams pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių šilumos ir vėsumos;

| dd) | juose turėtų būti atsižvelgta į energijos įperkamumą, tiekimo saugumą, elektros energijos sistemos tinkamumą ir atsparumą; |
| --- | --- |

dd)

juose turėtų būti atsižvelgta į energijos įperkamumą, tiekimo saugumą, elektros energijos sistemos tinkamumą ir atsparumą;

| e) | būti apimantys
  tokią trajektoriją, kad būtų pasiekti planų tikslai, atitinkantys poveikio klimatui neutralumo principą, ir
  nustatytos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangos stebėseną; |
| --- | --- |

e)

būti apimantys
  tokią trajektoriją, kad būtų pasiekti planų tikslai, atitinkantys poveikio klimatui neutralumo principą, ir
  nustatytos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangos stebėseną;

| ea) | plėtojantys strategiją, pagal kurią būtų planuojama pakeisti senus ir neefektyvius šildymo ir vėsinimo prietaisus viešosiose įstaigose labai efektyviomis alternatyvomis, siekiant palaipsniui atsisakyti iškastinio kuro; |
| --- | --- |

ea)

plėtojantys strategiją, pagal kurią būtų planuojama pakeisti senus ir neefektyvius šildymo ir vėsinimo prietaisus viešosiose įstaigose labai efektyviomis alternatyvomis, siekiant palaipsniui atsisakyti iškastinio kuro;

| eb) | juose turėtų būti įvertinta galima sinergija su kaimyninių regionų ar vietos valdžios institucijų planais, siekiant skatinti bendras investicijas ir ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- |

eb)

juose turėtų būti įvertinta galima sinergija su kaimyninių regionų ar vietos valdžios institucijų planais, siekiant skatinti bendras investicijas ir ekonominį efektyvumą.

Valstybės narės užtikrina, kad
  visoms atitinkamoms šalims, įskaitant visuomenę ir atitinkamus privačius suinteresuotuosius subjektus, būtų
  suteikta galimybė dalyvauti rengiant šildymo ir vėsinimo planus, atliekant išsamų vertinimą ir formuojant politiką bei priemones.

Šiuo tikslu valstybės narės parengia rekomendacijas, padedančias regionų ir vietos valdžios institucijoms įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo ir šildymo ir vėsinimo naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją politiką ir priemones regiono ir vietos lygmenimis, išnaudojant nustatytą potencialą. Valstybės narės kuo labiau remia regionines ir vietos valdžios institucijas bet kokiomis priemonėmis, įskaitant finansinę paramą ir techninės paramos schemas.
  Valstybės narės užtikrina, kad šildymo ir vėsinimo planai būtų suderinti su kitais vietos klimato, energetikos ir aplinkos planavimo reikalavimais, kad būtų išvengta vietos ir regioninėms valdžios institucijoms tenkančios administracinės naštos ir būtų skatinamas veiksmingas planų įgyvendinimas.

6a.
     
  Vietos šildymo ir vėsinimo planus gali kartu rengti kelių kaimyninių vietos valdžios institucijų grupė, jei yra tinkamos geografinės ir administracinės aplinkybės bei šildymo ir vėsinimo infrastruktūra.

6b.
     
  Vietos šildymo ir vėsinimo planų įgyvendinimą tikrina ir įvertina kompetentinga institucija. Jei, remiantis trajektorija ir stebėsena pagal 6 dalies e punktą, įgyvendinimas laikomas nepakankamu, kompetentinga institucija pasiūlo priemones įgyvendinimo spragoms pašalinti.

24 straipsnis

Šilumos ir vėsumos tiekimas

1.   Siekiant padidinti pirminės energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje, veiksminga centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema yra sistema, atitinkanti šiuos kriterijus:

| a. | iki
  2027 m.
  gruodžio 31 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, 50 proc. atliekinė šiluma, 75 proc. kogeneracijos būdu pagaminta šiluma arba 50 proc. tokios energijos ir šilumos
  , tiekiamos į tinklą,
  derinio; |
| --- | --- |

a.

iki
  2027 m.
  gruodžio 31 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, 50 proc. atliekinė šiluma, 75 proc. kogeneracijos būdu pagaminta šiluma arba 50 proc. tokios energijos ir šilumos
  , tiekiamos į tinklą,
  derinio;

| b. | nuo
  2028 m.
  sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, 50 proc. atliekinė šiluma, 80 proc. didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagaminta šiluma arba į tinklą tiekiamas bent toks šiluminės energijos derinys, kuriame atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudaro bent 5 proc., o bendra atsinaujinančiųjų išteklių energijos, atliekinės šilumos arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos šilumos dalis yra bent 50 proc.; |
| --- | --- |

b.

nuo
  2028 m.
  sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, 50 proc. atliekinė šiluma, 80 proc. didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagaminta šiluma arba į tinklą tiekiamas bent toks šiluminės energijos derinys, kuriame atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudaro bent 5 proc., o bendra atsinaujinančiųjų išteklių energijos, atliekinės šilumos arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos šilumos dalis yra bent 50 proc.;

| c. | nuo 2035 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra bent 20 proc.; |
| --- | --- |

c.

nuo 2035 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 50 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra bent 20 proc.;

| d. | nuo 2045 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 75 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra bent 40 proc.; |
| --- | --- |

d.

nuo 2045 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje bent 75 proc. suvartojamos energijos sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra bent 40 proc.;

| e. | nuo 2050 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje naudojama tik atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudaro bent 60 proc.; |
| --- | --- |

e.

nuo 2050 m. sausio 1 d. – sistema, kurioje naudojama tik atsinaujinančiųjų išteklių energija ir atliekinė šiluma, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudaro bent 60 proc.;

| f. | laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kai atliekinės šilumos dalis viršija c, d ir e punktuose nustatytus kriterijus ir jei kitu atveju atliekinė šiluma būtų prarasta, atliekinė šiluma gali pakeisti bet kuriuos kitus energijos išteklius; |
| --- | --- |

f.

laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kai atliekinės šilumos dalis viršija c, d ir e punktuose nustatytus kriterijus ir jei kitu atveju atliekinė šiluma būtų prarasta, atliekinė šiluma gali pakeisti bet kuriuos kitus energijos išteklius;

| g. | atliktas didžiausių reikalingų temperatūrų skirstomajame tinkle vertinimas. |
| --- | --- |

g.

atliktas didžiausių reikalingų temperatūrų skirstomajame tinkle vertinimas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad pastatyta arba iš esmės atnaujinta centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema atitiktų 1 dalyje nustatytus kriterijus, taikytinus tuo metu, kai ji pradedama naudoti arba toliau naudojama po atnaujinimo. Be to, valstybės narės užtikrina, kad, pastačius arba iš esmės atnaujinus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemą, esamuose šilumos šaltiniuose nedidėtų iškastinio kuro, išskyrus gamtines dujas, naudojimas, palyginti su vidutiniu metiniu suvartojimu per paskutinius trejus kalendorinius sistemos naudojimo visu pajėgumu metus prieš atnaujinant, ir kad visuose naujuose tos sistemos šilumos šaltiniuose nebūtų naudojamas ▌iškastinis kuras.
  Be to, valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytas ir paskelbtas esamų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų geografinis maršrutas.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo 2025 m. sausio 1 d. ir po to kas penkerius metus visų esamų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų, kurių bendra atiduodamoji galia viršija 5 MW ir kurios neatitinka 1 dalies b–e punktuose nustatytų kriterijų, operatoriai parengtų planą, kaip padidinti pirminės energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį
  ir sumažinti skirstymo nuostolius
  . Į planą įtraukiamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti atitiktį 1 dalies b–e punktuose nustatytiems kriterijams, ir jį patvirtina kompetentinga institucija.

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad duomenų centras, kurio bendra vardinė vartojamoji galia viršija 100 kW, naudotų atliekinę šilumą ar kitas atliekinės šilumos naudojimo priemones, nebent jis gali įrodyti, kad, remiantis 4 dalyje nurodytu vertinimu, tai techniškai ar ekonomiškai neįmanoma.

4.   Siekdamos įvertinti, ar įmanoma toliau ekonomiškai didinti šilumos ir vėsumos tiekimo efektyvumą, valstybės narės užtikrina, kad įrenginio lygmeniu kaštų ir naudos analizė pagal X priedą būtų atlikta, kai planuojama statyti naujus arba iš esmės atnaujinti toliau išvardytus įrenginius
  ir jų esminės išlaidos dar nepatirtos
  :

| a) | šiluminį elektros energijos gamybos įrenginį, kurio bendra vidutinė metinė vartojamoji galia didesnė nei 5 MW, kad būtų įvertinti įrenginio kaštai ir nauda užtikrinant, kad jis veiktų kaip didelio naudingumo kogeneracijos įrenginys; |
| --- | --- |

a)

šiluminį elektros energijos gamybos įrenginį, kurio bendra vidutinė metinė vartojamoji galia didesnė nei 5 MW, kad būtų įvertinti įrenginio kaštai ir nauda užtikrinant, kad jis veiktų kaip didelio naudingumo kogeneracijos įrenginys;

| b) | pramonės įrenginį, kurio vidutinė metinė vartojamoji galia viršija 5 MW, siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimą vietoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

b)

pramonės įrenginį, kurio vidutinė metinė vartojamoji galia viršija 5 MW, siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimą vietoje ir už jos ribų;

| c) | paslaugų įrenginį, kurio vidutinė metinė vartojamoji galia viršija 5 MW, pvz., nuotekų valymo įrenginius ir suskystintų gamtinių dujų įrenginius, siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimą vietoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

c)

paslaugų įrenginį, kurio vidutinė metinė vartojamoji galia viršija 5 MW, pvz., nuotekų valymo įrenginius ir suskystintų gamtinių dujų įrenginius, siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimą vietoje ir už jos ribų;

| d) | duomenų centrą, kurio bendra vardinė vartojamoji galia viršija
  100 kW
  , siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimo ekonomiškai pagrįstai paklausai patenkinti ir to įrenginio prijungimo prie centralizuoto šilumos tiekimo tinklo arba efektyvios / atsinaujinančiųjų išteklių energijos centralizuoto vėsinimo sistemos
  arba kitų atliekinės šilumos panaudojimo priemonių techninį įgyvendinamumą, ekonominį efektyvumą, poveikį energijos vartojimo efektyvumui ir vietos šilumos paklausą, įskaitant sezoninius skirtumus
  . Atliekant analizę atsižvelgiama į vėsinimo sistemos sprendimus, leidžiančius atliekinę šilumą pašalinti arba surinkti esant naudingajai temperatūrai minimaliomis pagalbinėmis energijos sąnaudomis. |
| --- | --- |

d)

duomenų centrą, kurio bendra vardinė vartojamoji galia viršija
  100 kW
  , siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimo ekonomiškai pagrįstai paklausai patenkinti ir to įrenginio prijungimo prie centralizuoto šilumos tiekimo tinklo arba efektyvios / atsinaujinančiųjų išteklių energijos centralizuoto vėsinimo sistemos
  arba kitų atliekinės šilumos panaudojimo priemonių techninį įgyvendinamumą, ekonominį efektyvumą, poveikį energijos vartojimo efektyvumui ir vietos šilumos paklausą, įskaitant sezoninius skirtumus
  . Atliekant analizę atsižvelgiama į vėsinimo sistemos sprendimus, leidžiančius atliekinę šilumą pašalinti arba surinkti esant naudingajai temperatūrai minimaliomis pagalbinėmis energijos sąnaudomis.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų pašalintos reguliavimo kliūtys atliekinės šilumos naudojimui ir būtų pakankamai remiamas atliekinės šilumos įsisavinimas, kai planuojama statyti naujus arba atnaujinti a–d punktuose išvardytus įrenginius.
  Siekiant įvertinti atliekinės šilumos naudojimą vietoje, taikant b–d punktus, vietoj šioje dalyje nustatytos kaštų ir naudos analizės gali būti atliekamas energijos vartojimo auditas pagal VI priedą.

Įrangos, skirtos kurą deginančio įrenginio gaminamam anglies dioksidui surinkti, kad jį būtų galima geologiškai saugoti, kaip numatyta Direktyvoje 2009/31/EB, įrengimas pagal šios dalies b ir c punktus nelaikomas atnaujinimu.

Valstybės narės reikalauja, kad kaštų ir naudos analizė būtų atliekama bendradarbiaujant su įmonėmis, atsakingomis už įrenginio eksploatavimą.

5.   Valstybės narės gali 4 dalies netaikyti:

| a) | tiems didžiausios apkrovos ir rezerviniams elektros energijos gamybos įrenginiams, kuriuos planuojama eksploatuoti mažiau nei 1 500 eksploatavimo valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), remiantis valstybių narių nustatyta tikrinimo procedūra, kuria užtikrinama, kad laikomasi šio išimties kriterijaus; |
| --- | --- |

a)

tiems didžiausios apkrovos ir rezerviniams elektros energijos gamybos įrenginiams, kuriuos planuojama eksploatuoti mažiau nei 1 500 eksploatavimo valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), remiantis valstybių narių nustatyta tikrinimo procedūra, kuria užtikrinama, kad laikomasi šio išimties kriterijaus;

| b) | įrenginiams, kurie turi būti pastatyti netoli geologinio saugojimo vietos, patvirtintos pagal Direktyvą 2009/31/EB; |
| --- | --- |

b)

įrenginiams, kurie turi būti pastatyti netoli geologinio saugojimo vietos, patvirtintos pagal Direktyvą 2009/31/EB;

| c) | duomenų centrams, kurių atliekinė šiluma yra arba bus naudojama centralizuoto šilumos tiekimo tinkle arba tiesiogiai patalpoms šildyti, buitiniam karštam vandeniui ruošti arba kitoms reikmėms pastate ar pastatų grupėje, kurioje yra atitinkamas duomenų centras
  , arba kitoms reikmėms atitinkamoje aplink duomenų centrą esančioje vietovėje
  . |
| --- | --- |

c)

duomenų centrams, kurių atliekinė šiluma yra arba bus naudojama centralizuoto šilumos tiekimo tinkle arba tiesiogiai patalpoms šildyti, buitiniam karštam vandeniui ruošti arba kitoms reikmėms pastate ar pastatų grupėje, kurioje yra atitinkamas duomenų centras
  , arba kitoms reikmėms atitinkamoje aplink duomenų centrą esančioje vietovėje
  .

Kad atskiriems individualiems įrenginiams nebūtų taikomos 4 dalies c ir d punktų nuostatos, valstybės narės taip pat gali nustatyti ribines vertes, išreikštas esamos naudingosios atliekinės šilumos kiekiu, šilumos poreikiu arba atstumais tarp pramonės įrenginių ir centralizuoto šilumos tiekimo tinklų.

Valstybės narės praneša Komisijai apie pagal šią dalį patvirtintas išimtis.

6.   Valstybės narės patvirtina Direktyvos (ES) 2019/944 8 straipsnyje nurodytus leidimų išdavimo kriterijus arba lygiaverčius leidimo kriterijus, siekdamos:

| a) | atsižvelgti į 23 straipsnio 1 dalyje nurodytų išsamių vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgti į 23 straipsnio 1 dalyje nurodytų išsamių vertinimų rezultatus;

| b) | užtikrinti, kad būtų įvykdyti 4 dalies reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad būtų įvykdyti 4 dalies reikalavimai;

| c) | atsižvelgti į 4 dalyje nurodytos kaštų ir naudos analizės rezultatus. |
| --- | --- |

c)

atsižvelgti į 4 dalyje nurodytos kaštų ir naudos analizės rezultatus.

7.   Valstybės narės gali, patvirtindamos 6 dalyje nurodytus leidimų išdavimo ir leidimo kriterijus, atskiriems įrenginiams netaikyti reikalavimų įgyvendinti galimybes, kurių nauda viršija kaštus, jei tai būtina dėl privalomų teisinių, nuosavybės ar finansinių priežasčių. Šiais atvejais atitinkama valstybė narė per tris mėnesius nuo sprendimo priėmimo Komisijai praneša apie savo sprendimą ir pateikia jo motyvus. Komisija gali pateikti nuomonę dėl pranešimo per tris mėnesius nuo jo gavimo.

8.   Šio straipsnio 4, 5, 6 ir 7 dalys taikomos įrenginiams, kuriems taikoma Direktyva 2010/75/ES, nedarant poveikio tos direktyvos reikalavimams.

9.   Valstybės narės renka informaciją apie kaštų ir naudos analizę, atliktą pagal šio straipsnio 4 dalies a, b, c ir d punktus. Ta informacija turėtų apimti bent duomenis apie galimus tiekti šilumos kiekius ir šilumos parametrus, planuojamų eksploatavimo valandų skaičių per metus ir geografinę objektų padėtį. Tie duomenys skelbiami tinkamai atsižvelgiant į galimą jų neskelbtinumą.

10.   Remdamosi III priedo f punkte nurodytomis suderintosiomis naudingumo atskaitos vertėmis, valstybės narės užtikrina, kad didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kilmė galėtų būti užtikrinama remiantis kiekvienos valstybės narės nustatytais objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais. Jos užtikrina, kad ši kilmės garantija atitiktų XI priedo reikalavimus ir kad joje būtų pateikta bent tame priede nurodyta informacija. Valstybės narės abipusiai pripažįsta viena kitos kilmės garantijas, išimtinai kaip šioje dalyje nurodytos informacijos įrodymą. Bet koks atsisakymas pripažinti kilmės garantiją kaip tokį įrodymą, visų pirma dėl priežasčių, susijusių su sukčiavimo prevencija, turi būti pagrįstas objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais. Valstybės narės praneša Komisijai apie tokį atsisakymą ir jo motyvus. Jei atsisakoma pripažinti kilmės garantiją, Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo atsisakiusioji šalis būtų priversta ją pripažinti, visų pirma dėl objektyvių, skaidrių ir nediskriminacinių kriterijų, kuriais toks pripažinimas yra grindžiamas.

Komisija turi teisę, priimdama deleguotuosius aktus pagal šios direktyvos 31 straipsnį, persvarstyti Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2015/2402 (69) nustatytas suderintąsias atskaitos naudingumo vertes.

11.   Valstybės narės užtikrina, kad teikiant bet kokią paramą kogeneracijai būtų nustatyta sąlyga, kad elektros energija būtų pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos būdu, o atliekinė šiluma efektyviai naudojama siekiant sutaupyti pirminės energijos. Kogeneracijai ir centralizuotai šilumos gamybai, taip pat tinklams skirtai valstybės paramai, kai taikytina, taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

25 straipsnis

Energijos transformavimas, perdavimas ir skirstymas

1.   Nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos, vykdydamos joms direktyvomis (ES) 2019/944 ir 2009/73/EB nustatytas reguliavimo užduotis, susijusias su jų sprendimais dėl dujų ir elektros energijos infrastruktūros veikimo, įskaitant sprendimus dėl tinklo tarifų, 
  nedarant poveikio nediskriminavimo ir ekonominio efektyvumo principams,
  taiko principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ pagal šios direktyvos 3 straipsnį.
  Be principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos atsižvelgia į ekonominį efektyvumą, sistemos efektyvumą ir tiekimo saugumą ir taiko gyvavimo ciklo metodą, siekiant apsaugoti Sąjungos klimato srities tikslus ir tvarumą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad dujų ir elektros energijos perdavimo bei skirstymo tinklų operatoriai planuodami, plėtodami tinklą ir priimdami investavimo sprendimus taikytų principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ pagal šios direktyvos 3 straipsnį
  ir Sąjungos klimato srities bei tvarumo tikslus
  .
  Paklausos lankstumas turi būti pagrindinė tinklo planavimo ir eksploatavimo vertinimo dalis.
  Atsižvelgdamos į tiekimo saugumą ir rinkos integraciją, valstybės narės užtikrina, kad perdavimo sistemos operatoriai ir skirstymo sistemos operatoriai ▌investuotų į 
  perspektyvų
  turtą siekdami prisidėti prie klimato kaitos švelninimo.
  Glaudžiai bendradarbiaudamos su perdavimo sistemos operatoriais ir skirstymo sistemos operatoriais, kurie gali pasidalyti pagrindinėmis techninėmis žiniomis,
  nacionalinės reguliavimo institucijos, tvirtindamos, tikrindamos arba stebėdamos perdavimo sistemos operatorių ar skirstymo sistemos operatorių pateiktus projektus,
  gali
  pateikti metodiką ir gaires, kaip kaštų ir naudos analizėje įvertinti alternatyvas, atsižvelgiant į platesnę naudą, ir tikrinti, kaip perdavimo sistemos operatoriai arba skirstymo sistemos operatoriai įgyvendina principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai
  stebėtų ir kiekybiškai įvertintų bendrą
  tinklo nuostolių
  , susijusių su jų eksploatuojamu tinklu, apimtį
  ir imtųsi ekonomiškai efektyvių priemonių tinklo
  efektyvumui didinti, infrastruktūros plėtros poreikiams tenkinti ir nuostoliams dėl didėjančio elektrifikavimo tiek paklausos, tiek gamybos srityje šalinti
  . Perdavimo ir skirstymo tinklų operatoriai apie tas priemones ▌praneša nacionalinei energetikos reguliavimo institucijai. ▌Valstybės narės užtikrina, kad perdavimo ir skirstymo tinklų operatoriai įvertintų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones savo esamų dujų arba elektros energijos perdavimo ar skirstymo sistemų atžvilgiu ir didintų energijos vartojimo efektyvumą projektuojant ir eksploatuojant infrastruktūrą
  , visų pirma atsižvelgiant į išmaniųjų tinklų diegimą
  . Valstybės narės, taikydamos paskatomis grindžiamas taisykles, skatina perdavimo ir skirstymo tinklų operatorius kurti novatoriškus sprendimus
  , siekiant didinti
  esamų
  ir būsimų
  sistemų
  efektyvumą ir tvarumą, be kita ko,
  energijos vartojimo efektyvumą.

4.   Nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos į metinę ataskaitą, rengiamą pagal Direktyvos (ES) 2019/944 59 straipsnio l dalies i punktą ir pagal Direktyvos 2009/73/EB 41 straipsnį, įtraukia konkretų skirsnį apie pažangą, padarytą didinant energijos vartojimo efektyvumą, kiek tai susiję su dujų ir elektros energijos infrastruktūros eksploatavimu. Šiose ataskaitose nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos įvertina
  bendrą efektyvumą
  eksploatuojant dujų ir elektros energijos infrastruktūrą▌, nurodo perdavimo ir skirstymo sistemų operatorių įgyvendintas priemones ir, kai taikytina, pateikia rekomendacijas dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  , įskaitant ekonomiškai efektyvias alternatyvas, kurios sumažintų piko apkrovas ir bendrą suvartojamą elektros kiekį
  .

5.   Valstybės narės užtikrina, kad elektros tinklo reguliavimas ir elektros tinklo tarifai atitiktų XII priede nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į gaires ir kodeksus, parengtus pagal Reglamentą (ES) 2019/943.

6.   Valstybės narės gali leisti nustatyti tokias tinklais perduodamos ir skirstomos energijos schemų ir tarifų struktūrų dalis, kurias taikant būtų siekiama socialinio tikslo, jei užtikrinama, kad bet kokie perdavimo ir skirstymo sistemos sutrikimai būtų kuo mažesni ir būtų proporcingi siekiamam socialiniam tikslui.

7.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad iš perdavimo ir skirstymo tarifų būtų pašalintos paskatos, kurios neigiamai veikia elektros energijos ir dujų gamybos, perdavimo, skirstymo ir tiekimo energijos vartojimo efektyvumą
  ir paklausos atsaką
  .
  Valstybės narės užtikrina efektyvumą projektuojant infrastruktūrą ir eksploatuojant esamą infrastruktūrą ir pagal Direktyvą (ES) 2019/944 užtikrina, kad tarifai tiekėjams leistų pagerinti vartotojų dalyvavimą didinant sistemos efektyvumą.

8.   Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai laikosi XII priede nustatytų reikalavimų.

9.   Atitinkamais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti, kad perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai mažintų prijungimo ir sistemos naudojimo mokesčius ir tokiu būdu skatintų, kad didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiai būtų statomi šalia šilumos paklausos vietų.

10.   Didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos gamintojams, norintiems prisijungti prie tinklo, valstybės narės gali leisti skelbti konkursus prisijungimo darbams atlikti.

11.   Teikdamos ataskaitas pagal Direktyvą 2010/75/ES, taip pat nedarant poveikio tos direktyvos 9 straipsnio 2 daliai, valstybės narės svarsto galimybę įtraukti informaciją apie energijos vartojimo efektyvumo lygius įrenginiuose, kurių bendra nominali kuro deginimo šiluminė galia yra 50 MW arba didesnė, atsižvelgdamos į atitinkamus geriausius esamus gamybos būdus, parengtus pagal Direktyvą 2010/75/ES.

VI SKYRIUS

VI SKYRIUS

HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS

HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS

26 straipsnis

Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad energijos vartojimo efektyvumo specialistų kompetencijos lygis atitiktų rinkos poreikius. Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, užtikrina, kad energijos vartojimo efektyvumo specialistams, įskaitant energetinių paslaugų teikėjus, energijos vartojimo audito paslaugų teikėjus, energijos naudojimo vadybos specialistus, nepriklausomus ekspertus ir Direktyvoje apibrėžtų 2010/31/ES pastato dalių montuotojus, būtų taikomos sertifikavimo ir (arba) lygiavertės kvalifikacijos sistemos, įskaitant, jei reikia, tinkamas mokymo programas, ir kad jos būtų patikimos ir padėtų siekti nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų ir bendrų ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų.

Sertifikavimo ir (arba) lygiaverčių kvalifikacijos sistemų, įskaitant, jei reikia, tinkamas mokymo programas, teikėjai akredituojami pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (70).

1a.
     
  Valstybės narės propaguoja sertifikavimo, mokymų ir švietimo programas, siekdamos užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo specialistų kompetencijos lygis atitiktų rinkos poreikius. Valstybės narės taiko priemones, kuriomis skatinamas visų pirma MVĮ ir savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas tokiose programose. Ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija parengia Sąjungos masto kampaniją, kuria siekiama pritraukti daugiau žmonių į energijos vartojimo efektyvumo profesijų sektorių ir užtikrinti lygias galimybes moterims.

1b.
     
  Ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija sukuria bendro prieigos punkto platformą, kurioje teikiama parama ir dalijamasi žiniomis siekiant užtikrinti tinkamą kvalifikuotų specialistų lygį, kad būtų pasiekti Sąjungos klimato ir energetikos tikslai. Šioje platformoje suburiamos valstybės narės, socialiniai partneriai, švietimo įstaigos, akademinė bendruomenė ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai, kad būtų skatinama ir propaguojama geriausia praktika siekiant užtikrinti, kad būtų daugiau energijos vartojimo efektyvumo specialistų, taip pat perkvalifikuojami specialistai ir keliama esamų specialistų kvalifikacija, siekiant patenkinti rinkos poreikius.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės sertifikavimo ar lygiavertės kvalifikacijos sistemos, įskaitant, jei reikia, mokymo programas, būtų
  grindžiamos galiojančiais
  Europos arba
  tarptautiniais standartais
  .

3.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytos sertifikavimo sistemos arba lygiavertės kvalifikacijos sistemos ar tinkamos mokymo programos būtų viešai prieinamos, ir bendradarbiauja tarpusavyje bei su Komisija šių sistemų palyginimo ir pripažinimo srityje.

Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių vartotojams informuoti apie tų sistemų prieinamumą pagal 27 straipsnio 1 dalį.

4.   Valstybės narės iki 2024 m. gruodžio 31 d. ir po to kas
  antrus
  metus įvertina, ar sistemos užtikrina reikiamą energetinių paslaugų teikėjų, energijos vartojimo auditorių, energijos naudojimo vadybos specialistų, nepriklausomų ekspertų ir Direktyvoje 2010/31/ES apibrėžtų pastato dalių montuotojų kompetencijos lygį
  ir lyčių pusiausvyrą
  .
  Jos taip pat įvertina atotrūkį tarp turimų ir reikalingų specialistų. Jos
  viešai paskelbia tą vertinimą ir rekomendacijas.

27 straipsnis

Energetinės paslaugos

1.   Siekdamos remti energetinių paslaugų rinką ir MVĮ galimybes į ją patekti, valstybės narės platina aiškią ir lengvai prieinamą informaciją apie:

| a) | esamas energetinių paslaugų sutartis ir sąlygas, kurias reikėtų įtraukti į tokias sutartis, kad būtų užtikrintas energijos taupymas ir galutinių vartotojų teisės; |
| --- | --- |

a)

esamas energetinių paslaugų sutartis ir sąlygas, kurias reikėtų įtraukti į tokias sutartis, kad būtų užtikrintas energijos taupymas ir galutinių vartotojų teisės;

| b) | finansines priemones, skatinamąsias priemones, dotacijas, apyvartinius fondus, garantijas, draudimo sistemas ir paskolas energijos vartojimo efektyvumo paslaugų projektams remti; |
| --- | --- |

b)

finansines priemones, skatinamąsias priemones, dotacijas, apyvartinius fondus, garantijas, draudimo sistemas ir paskolas energijos vartojimo efektyvumo paslaugų projektams remti;

| c) | esamus energetikos paslaugų teikėjus, kurie yra kvalifikuoti ir (arba) sertifikuoti ir kurių kvalifikacija ir (arba) sertifikatai atitinka 26 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

esamus energetikos paslaugų teikėjus, kurie yra kvalifikuoti ir (arba) sertifikuoti ir kurių kvalifikacija ir (arba) sertifikatai atitinka 26 straipsnį;

| d) | esamas stebėsenos ir tikrinimo metodikas ir kokybės kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

d)

esamas stebėsenos ir tikrinimo metodikas ir kokybės kontrolės sistemas.

2.   Valstybės narės skatina kurti kokybės ženklus, be kita ko, prekybos asociacijų kokybės ženklus, kai aktualu, remiantis Europos arba tarptautiniais standartais.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad esamų energetinių paslaugų teikėjų, kurie yra kvalifikuoti ir (arba) sertifikuoti ir kurių kvalifikacija ir (arba) sertifikavimas atitinka 26 straipsnį, sąrašas būtų viešai prieinamas ir reguliariai atnaujinamas, arba suteikia galimybę naudotis sąsaja, kurioje energetinių paslaugų teikėjai gali pateikti informaciją

4.   Valstybės narės
  užtikrina, kad
  viešosios įstaigos didelių pastatų renovacijai taikytų sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo. Didelių negyvenamųjų pastatų
  ir viešųjų gyvenamųjų
  pastatų, kurių naudingasis patalpų plotas viršija
  500 m2, taip pat socialinės paskirties pastatų
  renovacijos atveju valstybės narės užtikrina, kad viešosios įstaigos įvertintų galimybę sudaryti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo
  ir kitų efektyvumu grindžiamų energetinių paslaugų
  .

Valstybės narės gali skatinti viešąsias įstaigas derinti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo su išplėstomis energetinėmis paslaugomis, įskaitant paklausos atsaką ir kaupimą
  , kad būtų užtikrintas energijos taupymas ir ilgainiui pasiekti rezultatai vykdant nuolatinę stebėseną, efektyvią eksploataciją ir priežiūrą
  .

5.   Valstybės narės remia viešąjį sektorių jam priimant pasiūlymus dėl energetinių paslaugų, visų pirma dėl pastatų atnaujinimo; tai daroma:

| a) | rengiant pavyzdines sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, į kurias įtraukiamos bent XIII priede išvardytos nuostatos ir kuriose atsižvelgiama į esamus Europos arba tarptautinius standartus, konkursų rengimo gaires ir Eurostato vadovą dėl sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo traktavimo valdžios sektoriaus sąskaitose; |
| --- | --- |

a)

rengiant pavyzdines sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, į kurias įtraukiamos bent XIII priede išvardytos nuostatos ir kuriose atsižvelgiama į esamus Europos arba tarptautinius standartus, konkursų rengimo gaires ir Eurostato vadovą dėl sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo traktavimo valdžios sektoriaus sąskaitose;

| b) | teikiant informaciją apie sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo geriausios praktikos pavyzdžius, įskaitant prireikus kaštų ir naudos analizę, paremtą gyvavimo ciklo metodu; |
| --- | --- |

b)

teikiant informaciją apie sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo geriausios praktikos pavyzdžius, įskaitant prireikus kaštų ir naudos analizę, paremtą gyvavimo ciklo metodu;

| c) | skatinant ir
  sukuriant viešą pagal sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo įgyvendintų ir vykdomų projektų duomenų bazę, kurioje nurodomas numatomas sutaupyti ir sutaupytas energijos kiekis. |
| --- | --- |

c)

skatinant ir
  sukuriant viešą pagal sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo įgyvendintų ir vykdomų projektų duomenų bazę, kurioje nurodomas numatomas sutaupyti ir sutaupytas energijos kiekis.

6.   Valstybės narės remia tinkamą energetinių paslaugų rinkos veikimą, imdamosi šių priemonių:

| a) | nurodydamos kontaktinį (-ius) centrą (-us), kuriame (-iuose) galutiniai vartotojai gali gauti 1 dalyje nurodytos informacijos, ir viešindamos informaciją apie jį (juos); |
| --- | --- |

a)

nurodydamos kontaktinį (-ius) centrą (-us), kuriame (-iuose) galutiniai vartotojai gali gauti 1 dalyje nurodytos informacijos, ir viešindamos informaciją apie jį (juos);

| b) | šalindamos reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis, trukdančias naudotis sutartimis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir kitais energijos vartojimo efektyvumo paslaugų modeliais energijos taupymo priemonėms nustatyti ir (arba) įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

šalindamos reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias kliūtis, trukdančias naudotis sutartimis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir kitais energijos vartojimo efektyvumo paslaugų modeliais energijos taupymo priemonėms nustatyti ir (arba) įgyvendinti;

| c) | kurdamos patariamąsias įstaigas,
  energetinių paslaugų bendroves,
  nepriklausomus rinkos tarpininkus, įskaitant vieno langelio centrus arba panašius paramos mechanizmus, ir stiprindamos jų vaidmenį, kad būtų skatinama rinkos paklausos ir pasiūlos plėtra, bei pateikdamos informaciją apie tuos paramos mechanizmus viešai, kad ji būtų prieinama rinkos dalyviams. |
| --- | --- |

c)

kurdamos patariamąsias įstaigas,
  energetinių paslaugų bendroves,
  nepriklausomus rinkos tarpininkus, įskaitant vieno langelio centrus arba panašius paramos mechanizmus, ir stiprindamos jų vaidmenį, kad būtų skatinama rinkos paklausos ir pasiūlos plėtra, bei pateikdamos informaciją apie tuos paramos mechanizmus viešai, kad ji būtų prieinama rinkos dalyviams.

7.   Siekdamos remti tinkamą energetinių paslaugų rinkos veikimą, valstybės narės gali sukurti atskirą mechanizmą arba paskirti ombudsmeną, kuris užtikrintų veiksmingą skundų nagrinėjimą ir neteisminį ginčų dėl energetinių paslaugų ir energijos vartojimo efektyvumo sutarčių sprendimą.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad energijos skirstytojai, skirstymo sistemų operatoriai ir mažmeninės prekybos energija įmonės nevykdytų jokios veiklos, kuri galėtų riboti energetinių paslaugų ar energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių paklausą ir teikimą arba kliudytų tokių paslaugų ar priemonių rinkų raidai, įskaitant konkurentų neįsileidimą į rinką ar piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi.

28 straipsnis

Nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo fondas, finansavimas ir techninė pagalba

1.   Nedarant poveikio SESV 107 ir 108 straipsniams, valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas sukurti finansavimo priemones arba naudotis esamomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis, kad būtų padidinta daugiašalio finansavimo ir dotacijų, finansinių priemonių ir techninės pagalbos derinio teikiama nauda.

2.   Komisija atitinkamais atvejais tiesiogiai arba pasitelkdama Europos finansų įstaigas padeda valstybėms narėms sukurti finansavimo priemones ir projektų rengimo pagalbos centrus nacionaliniu, regiono ar vietos lygmeniu, skirtus investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą didinti įvairiuose sektoriuose ir pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms apsaugoti bei įgalinti, taip pat integruojant lygybės principą, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje.

3.   Valstybės narės patvirtina priemones, kuriomis užtikrinama, kad finansų įstaigos plačiai ir nediskriminuodamos teiktų paskolas energijos vartojimo efektyvumui didinti, pavyzdžiui, žaliąsias hipotekos paskolas ir užtikrintas ar neužtikrintas žaliąsias paskolas, ir kad jos būtų matomos ir prieinamos vartotojams. Valstybės narės patvirtina priemones, kuriomis sudaromos sąlygos įgyvendinti išsimokėjimo apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas ir mokant mokesčius schemas. Valstybės narės užtikrina, kad bankai ir kitos finansų įstaigos gautų informaciją apie galimybes dalyvauti finansuojant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, be kita ko, kuriant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes.

3a.
     
  Nedarant poveikio SESV 107 ir 108 straipsniams, valstybės narės patvirtina finansinės paramos schemas, kuriomis siekiama padidinti naujai statomų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių taikymą arba iš esmės atnaujinti individualias ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas, pakeisti senus ir neefektyvius šildymo ir vėsinimo prietaisus labai efektyviomis alternatyvomis.

Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas kaupti vietos lygmens ekspertines žinias ir diegti techninę pagalbą, kad būtų galima teikti konsultacijas dėl geriausios praktikos, susijusios su vietos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, pavyzdžiui, prieigos prie vietoje įgyvendinamų projektų ir specialios finansinės paramos.

4.   Komisija sudaro palankesnes sąlygas kompetentingoms nacionalinėms ar regioninėms valdžios institucijoms ar įstaigoms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, rengiant metinius reguliavimo subjektų susitikimus, naudojant viešai prieinamas duomenų bazes, kuriose pateikiama informacija apie tai, kaip valstybės narės įgyvendina priemones, ir skirtingų šalių palyginimas.

5.   Kad sutelktų privatųjį finansavimą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir energijos sistemų renovacijoms
  , siekiant prisidėti prie Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslų įgyvendinimo ir nacionalinių įnašų pagal šios direktyvos 4 straipsnį
  ir ▌Direktyvos 2010/31/ES
  tikslų pasiekimo
  , Komisija veda dialogą tiek su viešosiomis, tiek su privačiomis finansų įstaigomis
  , taip pat konkrečiais sektoriais, tokiais kaip transporto, IRT ir pastatų sektoriai
  , kad būtų nustatyti
  poreikiai ir
  galimi veiksmai, kurių ji galėtų imtis.

6.   5 dalyje nurodytus veiksmus sudaro šie elementai:

| a) | kapitalo investicijų į energijos vartojimo efektyvumą sutelkimas, atsižvelgiant į sutaupytos energijos platesnio pobūdžio poveikį; |
| --- | --- |

a)

kapitalo investicijų į energijos vartojimo efektyvumą sutelkimas, atsižvelgiant į sutaupytos energijos platesnio pobūdžio poveikį;

| aa) | finansų įstaigų nustatytų tikslinių energijos vartojimo efektyvumo finansinių priemonių ir plataus masto finansavimo schemų įgyvendinimo palengvinimas; |
| --- | --- |

aa)

finansų įstaigų nustatytų tikslinių energijos vartojimo efektyvumo finansinių priemonių ir plataus masto finansavimo schemų įgyvendinimo palengvinimas;

| b) | geresnių energijos ir finansų sričių veiklos rezultatų duomenų užtikrinimas imantis šių veiksmų:






  i) | toliau nagrinėti, kaip investicijos į energijos vartojimo efektyvumą padidina pagrindinio turto vertę; |
| --- | --- | --- |

b)

geresnių energijos ir finansų sričių veiklos rezultatų duomenų užtikrinimas imantis šių veiksmų:

i)

toliau nagrinėti, kaip investicijos į energijos vartojimo efektyvumą padidina pagrindinio turto vertę;

| ii) | remti tyrimus, kuriais siekiama įvertinti investicijų į energijos vartojimo efektyvumą su energija nesusijusios naudos monetizavimą. |
| --- | --- |

ii)

remti tyrimus, kuriais siekiama įvertinti investicijų į energijos vartojimo efektyvumą su energija nesusijusios naudos monetizavimą.

7.   Siekdamos sutelkti privatųjį finansavimą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir energetinėms renovacijoms, įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės:

| a) | apsvarsto būdus, kaip geriau pasinaudoti
  energijos naudojimo vadybos sistemomis ir
  energijos vartojimo auditais pagal 11 straipsnį siekiant paveikti sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

a)

apsvarsto būdus, kaip geriau pasinaudoti
  energijos naudojimo vadybos sistemomis ir
  energijos vartojimo auditais pagal 11 straipsnį siekiant paveikti sprendimų priėmimą;

| b) | optimaliai naudojasi galimybėmis ir priemonėmis, prieinamomis iš Sąjungos biudžeto ir pasiūlytomis Pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvoje ir Komisijos komunikate „Renovacijos banga“. |
| --- | --- |

b)

optimaliai naudojasi galimybėmis ir priemonėmis, prieinamomis iš Sąjungos biudžeto ir pasiūlytomis Pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvoje ir Komisijos komunikate „Renovacijos banga“.

8.   Komisija iki 2024 m. gruodžio 31 d. pateikia valstybėms narėms ir rinkos dalyviams rekomendacijas, kaip paskatinti privačiojo sektoriaus investicijas.

Rekomendacijų tikslas – padėti valstybėms narėms ir rinkos dalyviams plėtoti ir įgyvendinti jų investicijas į energijos vartojimo efektyvumą pagal įvairias Sąjungos programas ir pasiūlyti tinkamus finansinius mechanizmus ir sprendimus, derinamus su dotacijomis, finansinėmis priemonėmis ir projektų rengimo pagalba, siekiant išplėsti esamas iniciatyvas ir panaudoti Sąjungos finansavimą kaip katalizatorių siekiant pritraukti ir paskatinti privatų finansavimą.

9.   
  Ne vėliau kaip ... [perkėlimo į nacionalinę teisę data]
  valstybės narės gali įsteigti
  nacionalinį
  energijos vartojimo efektyvumo ▌fondą.
  Nacionalinio energijos vartojimo efektyvumo fondo
  tikslas – įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo priemones
  , kuriomis remiami valstybių narių nacionaliniai įnašai pagal 4 straipsnio 2 dalį
  .
  Nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo fondas gali būti įsteigtas kaip specialus fondas pagal jau esamą nacionalinę priemonę, kuria skatinamos kapitalo investicijos.

Valstybės narės nustato finansavimo priemones, įskaitant valstybės garantijas savo nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo fonduose, siekdamos padidinti privačių investicijų į energijos vartojimo efektyvumo priemones ir šio straipsnio 3 dalyje nurodytų energijos vartojimo efektyvumo skolinimo produktų ir novatoriškų schemų plėtrą.
  Pagal 8 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnį
  nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo fondas pirmiausia remia priemonių įgyvendinimą
  pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms.
  Ta parama apima MVĮ energijos vartojimo efektyvumo priemonių finansavimą, kad būtų pritraukiamas ir skatinamas MVĮ skirtas privatus finansavimas, taip remiant
  nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo priemonių, siekiant padėti valstybėms narėms užtikrinti 4 straipsnio 2 dalyje nurodytus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo įnašus ir orientacines trajektorijas,
  įgyvendinimą
  .
  [Nacionalinis
  energijos vartojimo efektyvumo ▌fondas gali būti finansuojamas pajamomis iš pastatų ir transporto sektoriams skirtų apyvartinių taršos leidimų aukcionų pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą.]

10.   Valstybės narės gali leisti viešosioms įstaigoms įvykdyti 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus įpareigojimus į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą kasmet įmokant sumą, lygiavertę investicijų, kurių reikia tiems įpareigojimams įvykdyti, sumai.

11.   Valstybės narės gali nustatyti, kad įpareigotosios šalys galėtų įvykdyti 8 straipsnio 1 ir 4 dalyje nustatytus įpareigojimus kasmet įmokėdamos į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą sumą, lygią investicijoms, kurių reikia tiems įpareigojimams įvykdyti.

12.   Valstybės narės savo pajamas, gautas iš metinių išmetamo dujų kiekio kvotų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB, gali naudoti novatoriškam energijos vartojimo efektyvumo didinimo finansavimui kurti.

12a.
     
  Komisija įvertina valstybėse narėse įgyvendinamų investavimo į energijos vartojimo efektyvumą priemonių veiksmingumą ir efektyvumą ir jų pajėgumą didinti privačių investicijų į energijos vartojimo efektyvumą plėtrą, sykiu atsižvelgdama į viešojo finansavimo poreikius, išreikštus nacionaliniuose energetikos ir klimato srities planuose. Komisija įvertina, ar Sąjungos lygmeniu nustatytas energijos vartojimo efektyvumo mechanizmas, kurio tikslas būtų suteikti ES garantiją, techninę pagalbą, įskaitant vieno langelio centrų paslaugas, ir susijusias dotacijas, kad būtų galima įgyvendinti finansines priemones ir finansavimo bei paramos schemas nacionaliniu lygmeniu, galėtų ekonomiškai efektyviai padėti siekti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo ir klimato srities tikslų, ir, jei tikslinga, pasiūlo nustatyti tokį mechanizmą.

Tuo tikslu ne vėliau kaip ... [2024 m. kovo 30 d.] Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, prie kurios, jei tikslinga, prideda pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

12b
     
  . Valstybės narės pateikia šiuos duomenis Komisijai ne vėliau kaip ... [2025 m. kovo 15 d.] ir po to kas dvejus metus, teikdamos integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 ir 21 straipsnius:

| a) | viešųjų ir privačiųjų investicijų į energijos vartojimo efektyvumą apimties įvertinimą, įskaitant investicijas pagal sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir sverto koeficientą, pasiektą naudojant viešąjį finansavimą, kuriuo remiamos energijos vartojimo efektyvumo priemonės; |
| --- | --- |

a)

viešųjų ir privačiųjų investicijų į energijos vartojimo efektyvumą apimties įvertinimą, įskaitant investicijas pagal sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir sverto koeficientą, pasiektą naudojant viešąjį finansavimą, kuriuo remiamos energijos vartojimo efektyvumo priemonės;

| b) | energijos vartojimo efektyvumo skolinimo produktų apimtį, diferencijuojant užtikrinto ir neužtikrinto skolinimo produktus; |
| --- | --- |

b)

energijos vartojimo efektyvumo skolinimo produktų apimtį, diferencijuojant užtikrinto ir neužtikrinto skolinimo produktus;

| c) | taikomas nacionalines finansavimo programas, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumo ir gerosios praktikos plėtrą, ir novatoriškas energijos vartojimo efektyvumo finansavimo schemas. |
| --- | --- |

c)

taikomas nacionalines finansavimo programas, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumo ir gerosios praktikos plėtrą, ir novatoriškas energijos vartojimo efektyvumo finansavimo schemas.

Siekdama palengvinti pirmoje pastraipoje nurodytų duomenų teikimą, Komisija ne vėliau kaip ... [2024 m. kovo 15 d.] pateikia valstybėms narėms bendrą šabloną. Valstybės narės prie savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų, parengtų pagal tą šabloną, prideda priedą.

29 straipsnis

Perskaičiavimo koeficientai ir pirminės energijos koeficientai

1.   Siekiant palyginti sutaupytos energijos kiekį ir perskaičiuoti jį palyginamais vienetais, taikomos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 (71) VI priede nustatytos apatinio šilumingumo vertės ir 2 dalyje nustatyti pirminės energijos koeficientai, nebent būtų pagrįsta taikyti kitokias vertes ar koeficientus.

2.   Jei sutaupytos energijos kiekis apskaičiuojamas kaip pirminė energija taikant galutinės energijos suvartojimu grindžiamą metodą „iš apačios į viršų“, taikomas pirminės energijos koeficientas.

3.   Sutaupytos elektros energijos kiekiui (kWh) apskaičiuoti valstybės narės taiko koeficientą, kad galėtų tiksliai apskaičiuoti sutaupytą pirminės energijos kiekį. Valstybės narės taiko numatytąjį koeficientą 2,1, išskyrus atvejus, kai jos, remdamosi pagrįstomis nacionalinėmis aplinkybėmis, savo nuožiūra nustato kitokį koeficientą.

4.   Sutaupytos kitų nešiklių energijos kiekiui (kWh) apskaičiuoti valstybės narės taiko koeficientą, kad galėtų tiksliai apskaičiuoti sutaupytą pirminės energijos kiekį.

5.   Kai vietoje šioje direktyvoje nustatytos numatytosios vertės valstybės narės nustato savo koeficientą, jos jį nustato pagal skaidrią metodiką, remdamosi nacionalinėmis
  ar vietos
  aplinkybėmis, nuo kurių priklauso pirminės energijos suvartojimas. Tos aplinkybės turi būti pagrįstos, patikrinamos ir grindžiamos objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

6.   Nustatydamos savo koeficientą valstybės narės atsižvelgia į savo energijos rūšių derinį, nurodytą jų atnaujintuose integruotuosiuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir paskesniuose integruotuosiuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, pateiktinuose Komisijai pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. Jei nukrypsta nuo numatytosios vertės, valstybės narės praneša Komisijai taikomą koeficientą kartu su apskaičiavimo metodika ir pagrindžiamaisiais duomenimis savo atnaujintuose integruotuosiuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir paskesniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

7.   Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 25 d. ir po to kas ketverius metus Komisija peržiūri nustatytąjį koeficientą remdamasi stebėjimų duomenimis. Ta peržiūra atliekama atsižvelgiant į jos poveikį kitiems Sąjungos teisės aktams, pavyzdžiui, Direktyvai 2009/125/EB ir Reglamentui (ES) 2017/1369.
  Metodika reguliariai vertinama siekiant užtikrinti, kad sutaupius energijos būtų kuo labiau sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir kartu būtų prisidedama prie laipsniško iškastinio kuro naudojimo nutraukimo.

VII SKYRIUS

VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų dėl nacionalinių nuostatų, priimtų šią direktyvą, nesilaikymo ir imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas nuostatas iki [perkėlimo į nacionalinę teisę data] ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius šių nuostatų pakeitimus.

31 straipsnis

Deleguotieji aktai

1.   Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl 24 straipsnio 10 dalies antroje pastraipoje nurodytų suderintųjų naudingumo atskaitos verčių peržiūros.

2.   Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva iš dalies keičiama arba papildoma suderinant II, III, V, VII–XI ir XIII prieduose ir 29 straipsnyje nurodytas vertes, skaičiavimo metodus, pirminės energijos koeficientus ir reikalavimus su technine pažanga.

3.   Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  per mėnesį nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos
  priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nuostatomis, pagal kurias, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, nustatoma bendra Sąjungos teritorijoje esančių duomenų centrų darnumo vertinimo sistema. Sistemoje nustatoma duomenų centrų darnumo rodiklių apibrėžtis ir pagal šios direktyvos
  11a straipsnį
  apibrėžiamos mažiausios didelio energijos suvartojimo ribinės vertės ir nustatomi pagrindiniai rodikliai bei jų matavimo metodika.

32 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   31 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [paskelbimo OL data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 31 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 31 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

33 straipsnis

Peržiūra ir įgyvendinimo stebėsena

1.   Teikdama energetikos sąjungos būklės ataskaitą, Komisija praneša apie anglies dioksido rinkos veikimą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 35 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies c punktą, atsižvelgdama į šios direktyvos įgyvendinimo poveikį.

2.   Iki 2025 m. spalio 31 d. ir po to kas ketverius metus Komisija įvertina esamas priemones, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro šildymo ir vėsinimo sektoriuje. Vertinant atsižvelgiama į:

| a) | energijos vartojimo efektyvumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tendencijas šildymo ir vėsinimo sektoriuje, įskaitant centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą; |
| --- | --- |

a)

energijos vartojimo efektyvumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tendencijas šildymo ir vėsinimo sektoriuje, įskaitant centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą;

| b) | taikomų priemonių tarpusavio sąsajas; |
| --- | --- |

b)

taikomų priemonių tarpusavio sąsajas;

| c) | energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio pokyčius šildymo ir vėsinimo sektoriuje; |
| --- | --- |

c)

energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio pokyčius šildymo ir vėsinimo sektoriuje;

| d) | esamą ir planuojamą nacionalinę ir ES energijos vartojimo efektyvumo politiką ir priemones bei šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo politiką ir priemones ir |
| --- | --- |

d)

esamą ir planuojamą nacionalinę ir ES energijos vartojimo efektyvumo politiką ir priemones bei šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo politiką ir priemones ir

| e) | priemones, kurias valstybės narės nurodė savo išsamiuose vertinimuose pagal šios direktyvos 23 straipsnio 1 dalį ir apie kurias pranešė pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

e)

priemones, kurias valstybės narės nurodė savo išsamiuose vertinimuose pagal šios direktyvos 23 straipsnio 1 dalį ir apie kurias pranešė pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnio 1 dalį.

Iki pirmoje pastraipoje nurodytų datų
  Komisija
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai to vertinimo ataskaitą ir
  prireikus pasiūlo priemones Sąjungos klimato srities energetikos tikslams pasiekti.

3.   Valstybės narės anksčiau nei kiekvienų metų balandžio 30 d., taikydamos II priede pateiktą metodiką, pateikia nacionalinės didelio ir mažo naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos ir šilumos statistinius duomenis, susijusius su bendra šilumos ir elektros gamyba. Jos taip pat teikia kogeneracijos būdu pagamintos šilumos ir elektros pajėgumų ir kogeneracijai skirto kuro, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo energijos gamybos ir pajėgumų metinius statistinius duomenis, susijusius su bendrais šilumos ir elektros pajėgumais. Taikydamos III priede pateiktą metodiką, valstybės narės teikia statistinius duomenis apie pirminę energiją, sutaupytą taikant kogeneraciją.

4.   Komisija ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. įvertina energijos vartojimo efektyvumo potencialą energijos keitimo, transformacijos, perdavimo, transportavimo ir kaupimo srityse bei pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Su ta ataskaita, jei tikslinga, pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

5.   Jei bus padaryta Direktyvos 2009/73/EB nuostatų dėl mažmeninės rinkos pakeitimų, Komisija ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. atlieka įvertinimą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl nuostatų, susijusių su gamtinių dujų suvartojimo matavimo informacija, sąskaitose pateikiama informacija ir informacija apie suvartojimą, siekiant jas suderinti, kai tikslinga, su atitinkamomis Direktyvos (ES) 2019/944 nuostatomis dėl elektros energijos, kad sustiprintų vartotojų apsaugą ir sudarytų sąlygas galutiniams vartotojams dažniau gauti aiškią ir naujausią informaciją apie jų suvartotą gamtinių dujų kiekį ir reguliuoti savo energijos suvartojimą. Kai tik ta ataskaita pateikiama, Komisija, kai tikslinga, priima pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

6.   Ne vėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. Komisija įvertina, ar Sąjunga pasiekė savo 2020 m. pagrindinį tikslą dėl energijos vartojimo efektyvumo.

7.   Komisija ne vėliau kaip 2027 m. vasario 28 d. ir po to kas penkerius metus įvertina šią direktyvą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

Tas vertinimas apima:

| a) | bendro šios direktyvos veiksmingumo ir būtinybės toliau koreguoti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politiką atsižvelgiant į 2015 m. Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat į ekonomikos ir inovacijų raidą, vertinimą; |
| --- | --- |

a)

bendro šios direktyvos veiksmingumo ir būtinybės toliau koreguoti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politiką atsižvelgiant į 2015 m. Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat į ekonomikos ir inovacijų raidą, vertinimą;

| aa) | išsamų bendro šios direktyvos makroekonominio poveikio vertinimą, daugiausia dėmesio skiriant poveikiui Sąjungos energetiniam saugumui, energijos kainoms, energijos nepritekliaus mažinimui, ekonomikos augimui, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, judumo sąnaudoms ir namų ūkių perkamajai galiai; |
| --- | --- |

aa)

išsamų bendro šios direktyvos makroekonominio poveikio vertinimą, daugiausia dėmesio skiriant poveikiui Sąjungos energetiniam saugumui, energijos kainoms, energijos nepritekliaus mažinimui, ekonomikos augimui, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, judumo sąnaudoms ir namų ūkių perkamajai galiai;

| b) | 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus pagrindinius Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslus, siekiant tuos tikslus peržiūrėti ir padidinti, jei dėl ekonominių ar technologinių pokyčių labai sumažėtų išlaidos arba jei to prireiktų 2040 arba 2050 m. Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams pasiekti arba įvykdyti Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

b)

4 straipsnio 1 dalyje nustatytus pagrindinius Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslus, siekiant tuos tikslus peržiūrėti ir padidinti, jei dėl ekonominių ar technologinių pokyčių labai sumažėtų išlaidos arba jei to prireiktų 2040 arba 2050 m. Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams pasiekti arba įvykdyti Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| c) | vertinimą, ar valstybės narės dešimties metų laikotarpiu po 2030 m. ir toliau pagal 8 straipsnio pirmos pastraipos c punktą per metus sutaupo naują energijos kiekį; |
| --- | --- |

c)

vertinimą, ar valstybės narės dešimties metų laikotarpiu po 2030 m. ir toliau pagal 8 straipsnio pirmos pastraipos c punktą per metus sutaupo naują energijos kiekį;

| d) | vertinimą, ar valstybės narės ir toliau užtikrina, kad pagal 6 straipsnio 1 dalį kasmet būtų renovuojama ne mažiau kaip 3 proc. bendro viešosioms įstaigoms priklausančių šildomų ir (arba) vėsinamų pastatų patalpų ploto, siekiant patikslinti tame straipsnyje nustatytą renovacijos normą; |
| --- | --- |

d)

vertinimą, ar valstybės narės ir toliau užtikrina, kad pagal 6 straipsnio 1 dalį kasmet būtų renovuojama ne mažiau kaip 3 proc. bendro viešosioms įstaigoms priklausančių šildomų ir (arba) vėsinamų pastatų patalpų ploto, siekiant patikslinti tame straipsnyje nustatytą renovacijos normą;

| e) | vertinimą, ar valstybės narės dešimties metų laikotarpiu po 2030 m. ir toliau pagal 8 straipsnio 3 dalį užtikrina, kad dalį energijos sutaupytų pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės; |
| --- | --- |

e)

vertinimą, ar valstybės narės dešimties metų laikotarpiu po 2030 m. ir toliau pagal 8 straipsnio 3 dalį užtikrina, kad dalį energijos sutaupytų pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir, kai taikytina, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės;

| f) | vertinimą, ar valstybės narės ir toliau mažina galutinės energijos suvartojimą pagal 5 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

f)

vertinimą, ar valstybės narės ir toliau mažina galutinės energijos suvartojimą pagal 5 straipsnio 1 dalį.

Su ta ataskaita
  pateikiamas išsamus vertinimas, ar esama poreikio persvarstyti šią direktyvą siekiant reglamentavimo supaprastinimo, ir,
  jei tikslinga, pasiūlymai dėl tolesnių priemonių.
  Komisija nuolat prisitaiko prie geriausia patirtimi grindžiamų administracinių procedūrų ir imasi visų priemonių, kad supaprastintų šios direktyvos įgyvendinimą, siekdama, kad administracinė našta būtų kuo mažesnė.

34 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

35 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad [...] straipsnių ir [...] priedų [straipsniai ir priedai, kurie, palyginti su panaikinama direktyva, buvo iš esmės pakeisti] būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [...] .

Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvą, kurią panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir minėto teiginio formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

36 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2012/27/ES su pakeitimais, padarytais XV priedo A dalyje nurodytais aktais, panaikinama nuo [...] [kita diena po 35 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos], nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su XV priedo B dalyje nustatytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.

37 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

[...] straipsniai ir [...] priedai [straipsniai ir priedai, kurie nepakeisti, palyginti su panaikinta direktyva], taikomi nuo [...] [diena po 35 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos].

38 straipsnis.

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

Tarybos vardu

Pirmininkas

I PRIEDAS

NACIONALINIAI ĮNAŠAI Į SĄJUNGOS 2030 M. GALUTINĖS IR (ARBA) PIRMINĖS ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO TIKSLUS

| 1. | Nacionalinių įnašų lygis skaičiuojamas pagal ▌formulę:


  C1252023LT16610120220913LT0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/1999.)C1252023LT17110120220913LT0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2036.)C1252023LT29310120220913LT0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2037.)C1252023LT29410120220913LT0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2056.)C1252023LT39710120220914LT0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/2041.)C1252023LT46210120220915LT0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1628.)

  Čia CEU –
  Komisijos, valstybėms narėms pranešus apie savo tikslą, nustatytas
  pataisos koeficientas, Target – nacionalinio užmojo lygis, FECB2030 PECB2030
  – 2020 m. atskaitos scenarijus, kuriuo grindžiami 2030 m. tikslai. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023LT16610120220913LT0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/1999.)C1252023LT17110120220913LT0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2036.)C1252023LT29310120220913LT0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2037.)C1252023LT29410120220913LT0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2056.)C1252023LT39710120220914LT0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/2041.)C1252023LT46210120220915LT0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1628.)

Čia CEU –
  Komisijos, valstybėms narėms pranešus apie savo tikslą, nustatytas
  pataisos koeficientas, Target – nacionalinio užmojo lygis, FECB2030 PECB2030
  – 2020 m. atskaitos scenarijus, kuriuo grindžiami 2030 m. tikslai.

| 2. | Toliau pateiktoje ▌formulėje naudojami 4 straipsnio 2 dalies d punkto i–iv papunkčiuose išvardytus veiksnius atspindintys kriterijai; pagal kiekvieną tų kriterijų nustatomas nacionalinio užmojo lygis (Target) procentais ir kiekvienam iš jų formulėje priskiriamas tas pats svorinis daugiklis (0,25):






  a) | sutartinis įnašas („Fflat“); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sutartinis įnašas („Fflat“);

| b) | nuo BVP vienam gyventojui priklausantis įnašas („Fwealth“); |
| --- | --- |

b)

nuo BVP vienam gyventojui priklausantis įnašas („Fwealth“);

| c) | nuo energijos vartojimo intensyvumo priklausantis įnašas („Fintensity“); |
| --- | --- |

c)

nuo energijos vartojimo intensyvumo priklausantis įnašas („Fintensity“);

| d) | ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo potencialo įnašas („Fpotential“). |
| --- | --- |

d)

ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo potencialo įnašas („Fpotential“).

| 3. | Fflat atitinka Sąjungos 2030 m. tikslą, į kurį įtrauktos papildomos pastangos, būtinos norint pasiekti Sąjungos FEC ir PEC energijos vartojimo efektyvumo tikslus, palyginti su
  2007 m.
  atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth apskaičiuojamas kiekvienai valstybei narei remiantis jos trejų metų (2017–2019) Eurostato pateikto BVP vienam gyventojui indekso vidurkio santykiu su to paties laikotarpio Sąjungos vidurkiu, išreikštu perkamosios galios paritetais (PPP). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity apskaičiuojamas kiekvienai valstybei narei remiantis jos trejų metų (2017–2019) vidutiniu galutinės energijos suvartojimo intensyvumo (FEC arba PEC tikrajam BVP, išreikštam PPP) indeksu, palyginti su Sąjungos to paties laikotarpio vidurkiu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential apskaičiuojamas kiekvienai valstybei narei remiantis galutine arba pirmine sutaupyta energija pagal 2030 m. PRIMES MIX 55 proc. scenarijų. Sutaupytas kiekis išreiškiamas
  2007 m.
  atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijų atžvilgiu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kiekvienam 2 punkto a–e papunkčiuose nurodytam kriterijui taikomos apatinė ir viršutinė ribos. Kiekvieno veiksnio užmojo lygis ribojamas 50 proc. ir 150 proc. to veiksnio Sąjungos vidutinio užmojo lygio. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Veiksniai skaičiuojami pagal Eurostato duomenis, nebent nurodyta kitaip. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal apskaičiuojamas kaip svorinė visų keturių veiksnių (Fflat, Fwealth ,Fintensity ir Fpotential) suma. Tuomet tikslas apskaičiuojamas bendrą veiksnį Ftotal padauginant iš ES tikslo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija nustato
  visų valstybių narių
  paskirstytiems tikslams
  taikomą pirminės ir galutinės energijos pataisos koeficientą CEU, siekiant visų nacionalinių įnašų sumą sukalibruoti su Sąjungos 2030 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo tikslais. Visoms valstybėms narėms koeficientas CEU yra tas pats. |
| --- | --- |

10.

II PRIEDAS

BENDRIEJI KOGENERACIJOS BŪDU PAGAMINTOS ELEKTROS ENERGIJOS KIEKIO APSKAIČIAVIMO PRINCIPAI I

I dalis

Bendrieji principai

Kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekiui apskaičiuoti naudojamos vertės nustatomos remiantis planuojamu arba faktiniu įrenginio darbu įprastomis eksploatavimo sąlygomis. Labai mažos galios kogeneracijos įrenginiais pagamintos elektros kiekį galima apskaičiuoti remiantis patvirtintomis vertėmis.

| a) | Laikoma, kad kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis lygus to įrenginio bendram metiniam pagamintos elektros energijos kiekiui, matuojant ties pagrindinių generatorių gnybtais, jei tenkinamos šios sąlygos:






  i) | II dalyje nurodytų b, d, e, f, g ir h tipų kogeneracijos įrenginių, kurių bendras metinis naudingumas, nustatytas valstybių narių, yra bent 75 proc.; |
| --- | --- | --- |

a)

Laikoma, kad kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis lygus to įrenginio bendram metiniam pagamintos elektros energijos kiekiui, matuojant ties pagrindinių generatorių gnybtais, jei tenkinamos šios sąlygos:

i)

II dalyje nurodytų b, d, e, f, g ir h tipų kogeneracijos įrenginių, kurių bendras metinis naudingumas, nustatytas valstybių narių, yra bent 75 proc.;

| ii) | II dalyje nurodytų a ir c tipų kogeneracijos įrenginių, kurių bendras metinis naudingumas, nustatytas valstybių narių, yra bent 80 proc. |
| --- | --- |

ii)

II dalyje nurodytų a ir c tipų kogeneracijos įrenginių, kurių bendras metinis naudingumas, nustatytas valstybių narių, yra bent 80 proc.

| b) | Kai kogeneracijos įrenginių bendras metinis naudingumas yra mažesnis už a punkto i papunktyje nurodytą vertę (II dalyje nurodyti b, d, e, f, g ir h tipų kogeneracijos įrenginiai) arba kai jų bendras metinis naudingumas yra mažesnis už a punkto ii papunktyje nurodytą vertę (II dalyje nurodyti a ir c tipų kogeneracijos įrenginiai), kogeneracijos būdu pagamintai elektros energijai apskaičiuoti naudojama ši formulė:
  ECHP=HCHP*C
  kai:
  ECHP tai termofikacijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis,
  C – tai elektros ir šilumos santykis;
  HCHP – kogeneracijos būdu pagamintos naudingosios šilumos kiekis (šiuo tikslu apskaičiuojamas iš bendro pagamintos šilumos kiekio atėmus šilumą, pagamintą atskiruose katiluose arba naudojant garų nuėmimą iš garų generatoriaus prieš jiems patenkant į turbiną).
  Kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekio apskaičiavimas turi būti pagrįstas faktiniu elektros energijos ir šilumos santykiu. Kai kogeneracijos įrenginio faktinis elektros energijos ir šilumos santykis nežinomas, II dalyje nurodytais a, b, c, d ir e tipų įrenginiais pagamintos elektros energijos kiekiui apskaičiuoti (ypač statistiniais tikslais) galima naudoti šias nustatytąsias vertes, jei apskaičiuotas kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis yra mažesnis už to įrenginio bendrą pagamintą elektros energijos kiekį arba yra jai lygus:






  Įrenginio tipas | Nustatytasis elektros energijos ir šilumos santykis, C |
| --- | --- | --- |
| Kombinuotojo ciklo dujų turbina su šilumos panaudojimu | 0,95 |
| Priešslėginė garų turbina | 0,45 |
| Kondensacinė garų išgavimo turbina | 0,45 |
| Dujų turbina su šilumos panaudojimu | 0,55 |
| Vidaus degimo variklis | 0,75 |

b)

Kai kogeneracijos įrenginių bendras metinis naudingumas yra mažesnis už a punkto i papunktyje nurodytą vertę (II dalyje nurodyti b, d, e, f, g ir h tipų kogeneracijos įrenginiai) arba kai jų bendras metinis naudingumas yra mažesnis už a punkto ii papunktyje nurodytą vertę (II dalyje nurodyti a ir c tipų kogeneracijos įrenginiai), kogeneracijos būdu pagamintai elektros energijai apskaičiuoti naudojama ši formulė:

ECHP=HCHP*C

kai:

ECHP tai termofikacijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis,

C – tai elektros ir šilumos santykis;

HCHP – kogeneracijos būdu pagamintos naudingosios šilumos kiekis (šiuo tikslu apskaičiuojamas iš bendro pagamintos šilumos kiekio atėmus šilumą, pagamintą atskiruose katiluose arba naudojant garų nuėmimą iš garų generatoriaus prieš jiems patenkant į turbiną).

Kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekio apskaičiavimas turi būti pagrįstas faktiniu elektros energijos ir šilumos santykiu. Kai kogeneracijos įrenginio faktinis elektros energijos ir šilumos santykis nežinomas, II dalyje nurodytais a, b, c, d ir e tipų įrenginiais pagamintos elektros energijos kiekiui apskaičiuoti (ypač statistiniais tikslais) galima naudoti šias nustatytąsias vertes, jei apskaičiuotas kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis yra mažesnis už to įrenginio bendrą pagamintą elektros energijos kiekį arba yra jai lygus:

Įrenginio tipas

Nustatytasis elektros energijos ir šilumos santykis, C

Kombinuotojo ciklo dujų turbina su šilumos panaudojimu

0,95

Priešslėginė garų turbina

0,45

Kondensacinė garų išgavimo turbina

0,45

Dujų turbina su šilumos panaudojimu

0,55

Vidaus degimo variklis

0,75

Jei valstybės narės nustato II dalyje nurodytų f, g, h, i, j ir k tipų įrenginių elektros ir šilumos santykio nustatytąsias vertes, šios nustatytosios vertės paskelbiamos ir apie jas pranešama Komisijai.

| c) | Kai kogeneracijos proceso metu sunaudojamo kuro energetinės vertės dalis susigrąžinama cheminių medžiagų pavidalu ir perdirbama, prieš apskaičiuojant a ir b punktuose nurodytą bendrą naudingumą tą dalį galima atimti iš sunaudojamo kuro kiekio. |
| --- | --- |

c)

Kai kogeneracijos proceso metu sunaudojamo kuro energetinės vertės dalis susigrąžinama cheminių medžiagų pavidalu ir perdirbama, prieš apskaičiuojant a ir b punktuose nurodytą bendrą naudingumą tą dalį galima atimti iš sunaudojamo kuro kiekio.

| d) | Valstybės narės gali nustatyti, kad elektros energijos ir šilumos santykis – tai elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai tas įrenginys veikia mažesnio pajėgumo kogeneracijos režimu, remiantis konkretaus įrenginio darbiniais duomenimis. |
| --- | --- |

d)

Valstybės narės gali nustatyti, kad elektros energijos ir šilumos santykis – tai elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai tas įrenginys veikia mažesnio pajėgumo kogeneracijos režimu, remiantis konkretaus įrenginio darbiniais duomenimis.

| e) | Apskaičiavimams pagal a ir b punktus valstybės narės gali taikyti kitus nei vienų metų ataskaitinius laikotarpius. |
| --- | --- |

e)

Apskaičiavimams pagal a ir b punktus valstybės narės gali taikyti kitus nei vienų metų ataskaitinius laikotarpius.

II dalis

Kogeneracijos technologijos, kurioms taikoma ši direktyva

| a) | Kombinuotojo ciklo dujų turbina su šilumos panaudojimu |
| --- | --- |

a)

Kombinuotojo ciklo dujų turbina su šilumos panaudojimu

| b) | Priešslėginė garų turbina |
| --- | --- |

b)

Priešslėginė garų turbina

| c) | Kondensacinė garų išgavimo turbina |
| --- | --- |

c)

Kondensacinė garų išgavimo turbina

| d) | Dujų turbina su šilumos panaudojimu |
| --- | --- |

d)

Dujų turbina su šilumos panaudojimu

| e) | Vidaus degimo variklis |
| --- | --- |

e)

Vidaus degimo variklis

| f) | Mikroturbinos |
| --- | --- |

f)

Mikroturbinos

| g) | Stirlingo varikliai |
| --- | --- |

g)

Stirlingo varikliai

| h) | Kuro elementai |
| --- | --- |

h)

Kuro elementai

| i) | Garo varikliai |
| --- | --- |

i)

Garo varikliai

| j) | Organiniai Rankino ciklai |
| --- | --- |

j)

Organiniai Rankino ciklai

| k) | Kito tipo technologijos ar jų deriniai, kuriems taikoma 2 straipsnio 32 punkte pateikta apibrėžtis. |
| --- | --- |

k)

Kito tipo technologijos ar jų deriniai, kuriems taikoma 2 straipsnio 32 punkte pateikta apibrėžtis.

Įgyvendindamos ir taikydamos bendruosius kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekio apskaičiavimo principus, valstybės narės vadovaujasi Komisijos sprendime 2008/952/EB (72) nustatytomis išsamiomis rekomendacijomis.

III PRIEDAS

KOGENERACIJOS PROCESO NAUDINGUMO NUSTATYMO METODIKA

Kogeneracijos naudingumui ir sutaupytos pirminės energijos kiekiui apskaičiuoti naudojamos vertės nustatomos remiantis planuojamu arba faktiniu įrenginio veikimu įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

a)   Didelio naudingumo kogeneracija

Šios direktyvos įgyvendinimo tikslais didelio naudingumo kogeneracija turi atitikti šiuos kriterijus:

| — | kogeneracijos įrenginiuose vykdant kogeneracijos gamybą, apskaičiuojant pagal b punktą, sutaupoma bent 10 proc. pirminės energijos, palyginti su atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos atskaitos vertėmis; |
| --- | --- |

—

kogeneracijos įrenginiuose vykdant kogeneracijos gamybą, apskaičiuojant pagal b punktą, sutaupoma bent 10 proc. pirminės energijos, palyginti su atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos atskaitos vertėmis;

| — | gamyba mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiuose, kuriuos naudojant taupoma pirminė energija, gali būti priskiriama didelio naudingumo kogeneracijai; |
| --- | --- |

—

gamyba mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiuose, kuriuos naudojant taupoma pirminė energija, gali būti priskiriama didelio naudingumo kogeneracijai;

| — | iš kogeneracijos įrenginių, kuriuose deginamas iškastinis kuras, tiesiogiai išmetama mažiau nei 270 g CO2 pagaminant 1 kWh bendros energijos (įskaitant šildymo ir vėsinimo, elektros ir mechaninę energiją); |
| --- | --- |

—

iš kogeneracijos įrenginių, kuriuose deginamas iškastinis kuras, tiesiogiai išmetama mažiau nei 270 g CO2 pagaminant 1 kWh bendros energijos (įskaitant šildymo ir vėsinimo, elektros ir mechaninę energiją);

| — | kai kogeneracijos įrenginys pastatomas arba iš esmės atnaujinamas, valstybės narės užtikrina, kad esamuose šilumos šaltiniuose iškastinio kuro, išskyrus gamtines dujas, suvartojimas nepadidėtų, palyginti su trejų prieš rekonstrukciją metų vidutiniu metiniu veikiant visu pajėgumu suvartotu kiekiu, ir kad tos sistemos visuose naujuose šilumos šaltiniuose nebūtų naudojamas iškastinis kuras, išskyrus gamtines dujas. |
| --- | --- |

—

kai kogeneracijos įrenginys pastatomas arba iš esmės atnaujinamas, valstybės narės užtikrina, kad esamuose šilumos šaltiniuose iškastinio kuro, išskyrus gamtines dujas, suvartojimas nepadidėtų, palyginti su trejų prieš rekonstrukciją metų vidutiniu metiniu veikiant visu pajėgumu suvartotu kiekiu, ir kad tos sistemos visuose naujuose šilumos šaltiniuose nebūtų naudojamas iškastinis kuras, išskyrus gamtines dujas.

b)   Sutaupytos pirminės energijos kiekio apskaičiavimas

Vykdant kogeneracijos gamybą sutaupytos pirminės energijos kiekis, kaip apibrėžta II priede, apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Image 2C1252023LT16610120220913LT0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (kodifikuota redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/1999.)C1252023LT17110120220913LT0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyva 2014/59/ES, kiek tai susiję su prudencine tvarka, taikoma pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms, kurios laikosi vienalaikio grupės dalies pertvarkymo strategijos, ir minimaliam nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimui vykdyti tinkamų priemonių netiesioginio pasirašymo metodų(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2036.)C1252023LT29310120220913LT0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2037.)C1252023LT29410120220913LT0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo nustatomos Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne konvencijos rajone taikytinos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2056.)C1252023LT39710120220914LT0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/2041.)C1252023LT46210120220915LT0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1628.)

čia:

PES – sutaupytos pirminės energijos kiekis;

CHP Hη – kogeneracijos gamybos šiluminis naudingumas, apibrėžtas kaip pagamintos naudingosios šilumos kiekis per metus, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai naudingajai šilumai ir elektros energijai pagaminti kogeneracijos būdu;

Ref Hη – atskirosios šilumos gamybos naudingumo atskaitos vertė;

CHP Eη – kogeneracijos gamybos elektros naudingumas, apibrėžtas kaip per metus kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai naudingajai šilumai ir elektros energijai pagaminti kogeneracijos būdu. Kai kogeneracijos įrenginyje gaminama mechaninė energija, per metus kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis gali būti padidinamas pridedant papildomą elementą, kuris atitinka elektros energijos kiekį, lygiavertį mechaninės energijos kiekiui. Šis papildomas elementas nesuteikia teisės išduoti kilmės garantijų pagal 24 straipsnio 10 dalį.

Ref Eη – atskirosios elektros energijos gamybos naudingumo atskaitos vertė.

c)   Sutaupytos energijos kiekio apskaičiavimas taikant alternatyvią apskaičiavimo metodiką

Valstybės narės gali apskaičiuoti pirminės energijos, sutaupytos gaminant šilumos, elektros ir mechaninę energiją, kiekį, kaip nurodyta toliau, netaikydamos II priedo to paties proceso šilumai ir elektros energijai, pagamintai ne kogeneracijos būdu, atimti. Ši gamyba gali būti laikoma didelio naudingumo kogeneracija, jei ji atitinka šio priedo a punkte nustatytus naudingumo kriterijus ir jei didesnio kaip 25 MW elektrinės galios kogeneracijos įrenginių bendras naudingumas yra didesnis kaip 70 proc. Tačiau šios gamybos metu kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis, nurodomas išduodant kilmės garantiją ir statistikos tikslais nustatomas pagal II priedą.

Jei su procesu susijusios sutaupytos pirminės energijos kiekis apskaičiuojamas taikant pirmiau nurodytą alternatyvią apskaičiavimo metodiką, sutaupytos pirminės energijos kiekiui apskaičiuoti naudojama šio priedo b punkte pateikta formulė „CHP Hη“ pakeičiant „Hη“, o „CHP Eη“ pakeičiant „Eη“, kur:

Hη – proceso šiluminis naudingumas, apibrėžtas kaip per metus pagamintos šilumos kiekis, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai pagamintai šilumai ir elektros energijai pagaminti;

Eη – proceso elektros naudingumas, apibrėžtas kaip per metus pagamintos elektros energijos kiekis, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai pagamintai šilumai ir elektros energijai pagaminti. Kai kogeneracijos įrenginyje gaminama mechaninė energija, per metus kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kiekis gali būti padidinamas pridedant papildomą elementą, kuris atitinka elektros energijos kiekį, lygiavertį mechaninės energijos kiekiui. Šis papildomas elementas nesuteiks teisės išduoti kilmės garantijų pagal 24 straipsnio 10 dalį.

| d) | Apskaičiavimams pagal šio priedo b ir c punktus valstybės narės gali taikyti kitus nei vienų metų ataskaitinius laikotarpius. |
| --- | --- |

d)

Apskaičiavimams pagal šio priedo b ir c punktus valstybės narės gali taikyti kitus nei vienų metų ataskaitinius laikotarpius.

| e) | Labai mažos galios kogeneracijos įrenginių sutaupytos pirminės energijos kiekio apskaičiavimas gali būti atliekamas remiantis patvirtintais duomenimis. |
| --- | --- |

e)

Labai mažos galios kogeneracijos įrenginių sutaupytos pirminės energijos kiekio apskaičiavimas gali būti atliekamas remiantis patvirtintais duomenimis.

f)   Atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos naudingumo atskaitos vertės

Suderintąsias naudingumo atskaitos vertes sudaro pagal atitinkamus veiksnius diferencijuotų verčių sistema, įskaitant pagaminimo metus ir kuro rūšis; jos turi remtis tinkamai dokumentais pagrįsta analize, be kita ko, atsižvelgiant į darbinio naudojimo duomenis realiomis sąlygomis, kuro rūšių derinį ir klimato sąlygas, taip pat taikomas kogeneracijos technologijas.

Taikant b punkte pateiktą formulę, atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos naudingumo atskaitos vertėmis nustatomas atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kurią siekiama pakeisti kogeneracija, darbinis naudingumas.

Naudingumo atskaitos vertės apskaičiuojamos pagal šiuos principus:

| i) | nustatant kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos vertes, su atskirąja elektros energijos gamyba lyginama pagal tų pačių kuro rūšių palyginimo principą; |
| --- | --- |

i)

nustatant kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos vertes, su atskirąja elektros energijos gamyba lyginama pagal tų pačių kuro rūšių palyginimo principą;

| ii) | kiekvienas kogeneracijos įrenginys lyginamas su to kogeneracijos įrenginio pagaminimo metais rinkoje siūloma geriausia ir labiausiai ekonomiškai pagrįsta atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos technologija; |
| --- | --- |

ii)

kiekvienas kogeneracijos įrenginys lyginamas su to kogeneracijos įrenginio pagaminimo metais rinkoje siūloma geriausia ir labiausiai ekonomiškai pagrįsta atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos technologija;

| iii) | senesnių kaip 10 metų kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos vertės nustatomos pagal 10 metų senumo įrenginių atskaitos vertes; |
| --- | --- |

iii)

senesnių kaip 10 metų kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos vertės nustatomos pagal 10 metų senumo įrenginių atskaitos vertes;

| iv) | atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo atskaitos vertės parodo valstybių narių klimato skirtumus. |
| --- | --- |

iv)

atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo atskaitos vertės parodo valstybių narių klimato skirtumus.

IV PRIEDAS

ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO REIKALAVIMAI, TAIKOMI VYKDANT VIEŠUOSIUS PIRKIMUS

Vykdydami viešojo pirkimo sutarčių ir koncesijų skyrimo procedūras, perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, kurie perka produktus, paslaugas, pastatus ir darbus, kiek įmanoma:

| a) | jei produktui taikomas deleguotasis aktas, priimtas pagal Reglamentą (ES) 2017/1369, arba susijusi Komisijos įgyvendinimo direktyva, perka tik tokius produktus, kurie atitinka to reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą kriterijų; |
| --- | --- |

a)

jei produktui taikomas deleguotasis aktas, priimtas pagal Reglamentą (ES) 2017/1369, arba susijusi Komisijos įgyvendinimo direktyva, perka tik tokius produktus, kurie atitinka to reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą kriterijų;

| b) | kai produktui, kuriam netaikomas a punktas, taikoma Direktyvoje 2009/125/EB numatyta įgyvendinimo priemonė, priimta jau įsigaliojus šiai direktyvai, perka tik produktus, kurie atitinka toje įgyvendinimo priemonėje nustatytus efektyvaus energijos vartojimo kriterijus; |
| --- | --- |

b)

kai produktui, kuriam netaikomas a punktas, taikoma Direktyvoje 2009/125/EB numatyta įgyvendinimo priemonė, priimta jau įsigaliojus šiai direktyvai, perka tik produktus, kurie atitinka toje įgyvendinimo priemonėje nustatytus efektyvaus energijos vartojimo kriterijus;

| c) | kai produktui arba paslaugai taikomi Sąjungos žaliojo viešojo pirkimo kriterijai, aktualūs produkto arba paslaugos energijos vartojimo efektyvumui, įskaitant, be kita ko, duomenų centrų, serverių patalpų ir debesijos paslaugų viešojo pirkimo kriterijus, Sąjungos kelių apšvietimo įrangos ir šviesoforų žaliojo viešojo pirkimo kriterijus, Sąjungos kompiuterių, monitorių, planšetinių kompiuterių ir išmaniųjų telefonų žaliojo viešojo pirkimo kriterijus, deda visas pastangas pirkti tik produktus ir paslaugas, kurie atitinka bent nustatytas atitinkamų Sąjungos žaliojo viešojo pirkimo kriterijų pagrindinių kriterijų lygio technines specifikacijas; |
| --- | --- |

c)

kai produktui arba paslaugai taikomi Sąjungos žaliojo viešojo pirkimo kriterijai, aktualūs produkto arba paslaugos energijos vartojimo efektyvumui, įskaitant, be kita ko, duomenų centrų, serverių patalpų ir debesijos paslaugų viešojo pirkimo kriterijus, Sąjungos kelių apšvietimo įrangos ir šviesoforų žaliojo viešojo pirkimo kriterijus, Sąjungos kompiuterių, monitorių, planšetinių kompiuterių ir išmaniųjų telefonų žaliojo viešojo pirkimo kriterijus, deda visas pastangas pirkti tik produktus ir paslaugas, kurie atitinka bent nustatytas atitinkamų Sąjungos žaliojo viešojo pirkimo kriterijų pagrindinių kriterijų lygio technines specifikacijas;

| d) | perka tik padangas, kurios atitinka aukščiausios degalų ir (arba) energijos vartojimo efektyvumo klasės kriterijų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2020/740 (73). Šiuo reikalavimu viešosioms organizacijoms nėra draudžiama pirkti aukščiausios sukibimo su šlapia danga klasės arba išorinio riedėjimo triukšmo klasės padangų, jei tai pagrįsta dėl saugos ar visuomenės sveikatos priežasčių; |
| --- | --- |

d)

perka tik padangas, kurios atitinka aukščiausios degalų ir (arba) energijos vartojimo efektyvumo klasės kriterijų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2020/740 (73). Šiuo reikalavimu viešosioms organizacijoms nėra draudžiama pirkti aukščiausios sukibimo su šlapia danga klasės arba išorinio riedėjimo triukšmo klasės padangų, jei tai pagrįsta dėl saugos ar visuomenės sveikatos priežasčių;

| e) | konkurso dėl paslaugų sutarčių dokumentuose reikalauja, kad atitinkamoms paslaugoms teikti paslaugų teikėjai naudotų tik tuos produktus, kurie atitinka a, b ir d punktuose nurodytus reikalavimus. Šis reikalavimas taikomas tik naujiems produktams, kuriuos paslaugų teikėjai perka iš dalies arba tik dėl to, kad galėtų teikti atitinkamas paslaugas; |
| --- | --- |

e)

konkurso dėl paslaugų sutarčių dokumentuose reikalauja, kad atitinkamoms paslaugoms teikti paslaugų teikėjai naudotų tik tuos produktus, kurie atitinka a, b ir d punktuose nurodytus reikalavimus. Šis reikalavimas taikomas tik naujiems produktams, kuriuos paslaugų teikėjai perka iš dalies arba tik dėl to, kad galėtų teikti atitinkamas paslaugas;

| f) | perka tik tuos pastatus arba sudaro naujas nuomos sutartis tik dėl tų pastatų, kurie atitinka bent Direktyvos 2010/31/ES 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus minimalius energinio naudingumo reikalavimus, išskyrus tuos atvejus, kai nebent pirkimo tikslas yra:






  i) | atlikti esminę renovaciją ar nugriauti; |
| --- | --- | --- |

f)

perka tik tuos pastatus arba sudaro naujas nuomos sutartis tik dėl tų pastatų, kurie atitinka bent Direktyvos 2010/31/ES 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus minimalius energinio naudingumo reikalavimus, išskyrus tuos atvejus, kai nebent pirkimo tikslas yra:

i)

atlikti esminę renovaciją ar nugriauti;

| ii) | viešųjų įstaigų atveju – pastatą perparduoti nenaudojant jo viešosios įstaigos reikmėms; arba |
| --- | --- |

ii)

viešųjų įstaigų atveju – pastatą perparduoti nenaudojant jo viešosios įstaigos reikmėms; arba

| iii) | jį išsaugoti kaip pastatą, oficialiai saugomą kaip tam tikros aplinkos dalį arba dėl jo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės. |
| --- | --- |

iii)

jį išsaugoti kaip pastatą, oficialiai saugomą kaip tam tikros aplinkos dalį arba dėl jo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės.

Kaip šių reikalavimų laikomasi, tikrinama pagal Direktyvos 2010/31/ES 11 straipsnyje nurodytus energinio naudingumo sertifikatus.

V PRIEDAS

8, 9 IR 10 STRAIPSNIUOSE IR 28 STRAIPSNIO 11 DALYJE NURODYTŲ ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO ĮPAREIGOJIMŲ SISTEMŲ ARBA KITŲ POLITIKOS PRIEMONIŲ POVEIKIO APSKAIČIAVIMO BENDRIEJI METODAI IR PRINCIPAI

| 1. | Energijos, sutaupytos taikant kitas nei apmokestinimo priemones, kiekio apskaičiavimo taikant 8, 9 ir 10 straipsnius ir 28 straipsnio 11 dalį metodai.
  Įpareigotosios, dalyvaujančiosios ar įgaliotosios šalys arba įgyvendinančiosios valdžios institucijos, apskaičiuodamos sutaupytos energijos kiekį, gali taikyti toliau nurodytus metodus:






  a) | numanomai sutaupyto kiekio nustatymą, atsižvelgdamos į nepriklausomai stebėto ankstesnio energijos vartojimo efektyvumo padidinimo panašiuose įrenginiuose rezultatus. Bendrai šis metodas vadinamas ex ante; |
| --- | --- | --- |

1.

Įpareigotosios, dalyvaujančiosios ar įgaliotosios šalys arba įgyvendinančiosios valdžios institucijos, apskaičiuodamos sutaupytos energijos kiekį, gali taikyti toliau nurodytus metodus:

a)

numanomai sutaupyto kiekio nustatymą, atsižvelgdamos į nepriklausomai stebėto ankstesnio energijos vartojimo efektyvumo padidinimo panašiuose įrenginiuose rezultatus. Bendrai šis metodas vadinamas ex ante;

| b) | sutaupyto kiekio išmatavimą, pagal kurį dėl įdiegtos priemonės ar priemonių rinkinio sutaupytos energijos kiekis nustatomas užregistravus faktinį energijos suvartojimo sumažėjimą, tinkamai atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip papildomumas, ploto naudojimas, gamybos lygiai ir klimatinės sąlygos, kurie gali turėti įtakos suvartojimui. Bendrai šis metodas vadinamas ex post; |
| --- | --- |

b)

sutaupyto kiekio išmatavimą, pagal kurį dėl įdiegtos priemonės ar priemonių rinkinio sutaupytos energijos kiekis nustatomas užregistravus faktinį energijos suvartojimo sumažėjimą, tinkamai atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip papildomumas, ploto naudojimas, gamybos lygiai ir klimatinės sąlygos, kurie gali turėti įtakos suvartojimui. Bendrai šis metodas vadinamas ex post;

| c) | sutaupyto kiekio moduliavimą, pagal kurį naudojamos inžinerinės sutaupytos energijos sąmatos. Šis metodas gali būti taikomas tik tada, kai sunku arba neproporcingai brangu nustatyti patikimus išmatuotus konkretaus įrenginio duomenis, pvz., keičiant kompresorių ar elektros variklį, kuris suvartoja kitokį kWh kiekį nei tas, kurio sutaupyto kiekio duomenys buvo nepriklausomai nustatyti, arba kai, vadovaudamiesi nacionaliniu lygmeniu nustatytomis metodikomis ir kriterijais, tas sąmatas sudaro kvalifikuoti arba akredituoti ekspertai, kurie yra nepriklausomi nuo atitinkamų įpareigotųjų, dalyvaujančiųjų ar įgaliotųjų šalių; |
| --- | --- |

c)

sutaupyto kiekio moduliavimą, pagal kurį naudojamos inžinerinės sutaupytos energijos sąmatos. Šis metodas gali būti taikomas tik tada, kai sunku arba neproporcingai brangu nustatyti patikimus išmatuotus konkretaus įrenginio duomenis, pvz., keičiant kompresorių ar elektros variklį, kuris suvartoja kitokį kWh kiekį nei tas, kurio sutaupyto kiekio duomenys buvo nepriklausomai nustatyti, arba kai, vadovaudamiesi nacionaliniu lygmeniu nustatytomis metodikomis ir kriterijais, tas sąmatas sudaro kvalifikuoti arba akredituoti ekspertai, kurie yra nepriklausomi nuo atitinkamų įpareigotųjų, dalyvaujančiųjų ar įgaliotųjų šalių;

| d) | sutaupyto kiekio įvertinimą atliekant apklausą, kurios metu nustatoma vartotojų reakcija į rekomendacijas, informavimo kampanijas, ženklinimo ar sertifikavimo sistemas ar pažangiųjų skaitiklių naudojimą. Šis metodas gali būti taikomas tik apskaičiuojant energijos kiekį, sutaupytą dėl vartotojų elgesio pokyčių. Jo negalima taikyti apskaičiuojant įdiegus fizines priemones sutaupytą kiekį. |
| --- | --- |

d)

sutaupyto kiekio įvertinimą atliekant apklausą, kurios metu nustatoma vartotojų reakcija į rekomendacijas, informavimo kampanijas, ženklinimo ar sertifikavimo sistemas ar pažangiųjų skaitiklių naudojimą. Šis metodas gali būti taikomas tik apskaičiuojant energijos kiekį, sutaupytą dėl vartotojų elgesio pokyčių. Jo negalima taikyti apskaičiuojant įdiegus fizines priemones sutaupytą kiekį.

| 2. | 8, 9 ir 10 straipsnių ir 28 straipsnio 11 dalies taikymo tikslais nustatant dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės sutaupytą energiją taikomi šie principai:






  a) | valstybės narės įrodo, kad buvo įgyvendinta politikos priemonė, kuria siekiama įvykdyti energijos taupymo įpareigojimą ir pasiekti sutaupytos galutinės energijos kiekį pagal 8 straipsnio 1 dalį. Valstybės narės pateikia įrodymus ir dokumentus, kurie rodo, kad energija sutaupyta taikant politikos priemonę, įskaitant savanoriškus susitarimus; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

valstybės narės įrodo, kad buvo įgyvendinta politikos priemonė, kuria siekiama įvykdyti energijos taupymo įpareigojimą ir pasiekti sutaupytos galutinės energijos kiekį pagal 8 straipsnio 1 dalį. Valstybės narės pateikia įrodymus ir dokumentus, kurie rodo, kad energija sutaupyta taikant politikos priemonę, įskaitant savanoriškus susitarimus;

| b) | turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai arba įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti nurodomas kaip papildomas, valstybės narės atsižvelgia į tai, kokia būtų energijos vartojimo ir paklausos raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės, įvertindama bent šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologinę pažangą ir kitų Sąjungos bei nacionaliniu lygmenimis įgyvendintų priemonių sukeltus pokyčius; |
| --- | --- |

b)

turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai arba įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti nurodomas kaip papildomas, valstybės narės atsižvelgia į tai, kokia būtų energijos vartojimo ir paklausos raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės, įvertindama bent šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologinę pažangą ir kitų Sąjungos bei nacionaliniu lygmenimis įgyvendintų priemonių sukeltus pokyčius;

| c) | dėl privalomos Sąjungos teisės įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kuriuo atveju, todėl jis negali būti laikomas sutaupytu energijos kiekiu 8 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu. Taikant nukrypti nuo to reikalavimo leidžiančią nuostatą, sutaupytas energijos kiekis, susijęs su esamų pastatų renovacija, gali būti laikomas sutaupytu energijos kiekiu 8 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, su sąlyga, kad užtikrinamas šio priedo 3 punkto h papunktyje nurodytas reikšmingumo kriterijus. Priemonės, kuriomis skatinama didinti viešojo sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą pagal 5 ir 6 straipsnius, gali būti tinkamos siekiant įvykdyti energijos sutaupymo reikalavimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, jei jas taikant sutaupytą galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

dėl privalomos Sąjungos teisės įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kuriuo atveju, todėl jis negali būti laikomas sutaupytu energijos kiekiu 8 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu. Taikant nukrypti nuo to reikalavimo leidžiančią nuostatą, sutaupytas energijos kiekis, susijęs su esamų pastatų renovacija, gali būti laikomas sutaupytu energijos kiekiu 8 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, su sąlyga, kad užtikrinamas šio priedo 3 punkto h papunktyje nurodytas reikšmingumo kriterijus. Priemonės, kuriomis skatinama didinti viešojo sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą pagal 5 ir 6 straipsnius, gali būti tinkamos siekiant įvykdyti energijos sutaupymo reikalavimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, jei jas taikant sutaupytą galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų;

| d) | priemonės, kurių imtasi pagal Reglamentą (ES) 2018/842, kuriuo nustatomi įpareigojimai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, gali būti laikomos svarbiomis, tačiau valstybės narės turi parodyti, kad jas taikant sutaupytą galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų; |
| --- | --- |

d)

priemonės, kurių imtasi pagal Reglamentą (ES) 2018/842, kuriuo nustatomi įpareigojimai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, gali būti laikomos svarbiomis, tačiau valstybės narės turi parodyti, kad jas taikant sutaupytą galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų;

| e) | siekdamos įvykdyti energijos taupymo įpareigojimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, valstybės narės gali įskaičiuoti energijos suvartojimo sumažėjimą sektoriuose, įskaitant transporto ir pastatų sektorius, kuris būtų gautas bet kuriuo atveju dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos pagal ES ATLPS direktyvą. Jeigu subjektas yra įpareigotoji šalis pagal nacionalinę energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą, taikomą pagal šios direktyvos 9 straipsnį, ir pagal pastatų ir kelių transporto sektoriams skirtų ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], stebėsenos ir patikros sistema turi užtikrinti, kad skaičiuojant ir pranešant energijos, kurią jis sutaupė imdamasis energijos taupymo priemonių, kiekį, būtų atsižvelgiama į anglies dioksido kainą, perkeltą išleidžiant degalus suvartoti [pagal COM(2021)0551, 2021/0211(COD) 1 straipsnio 21 dalį]; |
| --- | --- |

e)

siekdamos įvykdyti energijos taupymo įpareigojimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, valstybės narės gali įskaičiuoti energijos suvartojimo sumažėjimą sektoriuose, įskaitant transporto ir pastatų sektorius, kuris būtų gautas bet kuriuo atveju dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos pagal ES ATLPS direktyvą. Jeigu subjektas yra įpareigotoji šalis pagal nacionalinę energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą, taikomą pagal šios direktyvos 9 straipsnį, ir pagal pastatų ir kelių transporto sektoriams skirtų ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], stebėsenos ir patikros sistema turi užtikrinti, kad skaičiuojant ir pranešant energijos, kurią jis sutaupė imdamasis energijos taupymo priemonių, kiekį, būtų atsižvelgiama į anglies dioksido kainą, perkeltą išleidžiant degalus suvartoti [pagal COM(2021)0551, 2021/0211(COD) 1 straipsnio 21 dalį];

| f) | atsižvelgti galima tik į tokį sutaupytą kiekį, kuris viršija šiuos lygius:






  i) | Sąjungos naujų keleivinių automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normas, įgyvendinus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631 (74). Valstybės narės turi pateikti įrodymus, savo prielaidas ir skaičiavimo metodiką, kad parodytų Sąjungos naujų transporto priemonių išmetamo CO2 reikalavimų papildomumą. |
| --- | --- | --- |

f)

atsižvelgti galima tik į tokį sutaupytą kiekį, kuris viršija šiuos lygius:

i)

Sąjungos naujų keleivinių automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normas, įgyvendinus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631 (74). Valstybės narės turi pateikti įrodymus, savo prielaidas ir skaičiavimo metodiką, kad parodytų Sąjungos naujų transporto priemonių išmetamo CO2 reikalavimų papildomumą.

| ii) | Sąjungos reikalavimus, susijusius su tam tikrų su energija susijusių gaminių pašalinimu iš rinkos, įgyvendinus įgyvendinimo priemones pagal Direktyvą 2009/125/EB. Valstybės narės pateikia pagrindimą, savo prielaidas ir skaičiavimo metodiką, kad parodytų papildomumą; |
| --- | --- |

ii)

Sąjungos reikalavimus, susijusius su tam tikrų su energija susijusių gaminių pašalinimu iš rinkos, įgyvendinus įgyvendinimo priemones pagal Direktyvą 2009/125/EB. Valstybės narės pateikia pagrindimą, savo prielaidas ir skaičiavimo metodiką, kad parodytų papildomumą;

| g) | leidžiama vykdyti politikos priemones, kuriomis skatinama, kad produktų, įrangos, transporto sistemų, transporto priemonių ir degalų, pastatų ir statybos elementų, procesų ar rinkų energijos vartojimo efektyvumas būtų aukštesnio lygio, išskyrus tas politikos priemones dėl tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijų naudojimo, kurios įgyvendinamos
  nuo 2028 m. liepos 1 d., ir išskyrus tas politikos priemones, kuriomis subsidijuojamos tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijos gyvenamuosiuose pastatuose nuo 2024 m. sausio 1 d. Energijos kiekis, sutaupytas dėl politikos priemonių, susijusių su tiesioginiu iškastinio kuro deginimu, gali būti įskaičiuojamas vertinant energijos taupymo įpareigojimo vykdymą, imant ne didesnį kiekį kaip ketvirtadalis sutaupytos energijos, nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2028 m. birželio 30 d.
  ; |
| --- | --- |

g)

leidžiama vykdyti politikos priemones, kuriomis skatinama, kad produktų, įrangos, transporto sistemų, transporto priemonių ir degalų, pastatų ir statybos elementų, procesų ar rinkų energijos vartojimo efektyvumas būtų aukštesnio lygio, išskyrus tas politikos priemones dėl tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijų naudojimo, kurios įgyvendinamos
  nuo 2028 m. liepos 1 d., ir išskyrus tas politikos priemones, kuriomis subsidijuojamos tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijos gyvenamuosiuose pastatuose nuo 2024 m. sausio 1 d. Energijos kiekis, sutaupytas dėl politikos priemonių, susijusių su tiesioginiu iškastinio kuro deginimu, gali būti įskaičiuojamas vertinant energijos taupymo įpareigojimo vykdymą, imant ne didesnį kiekį kaip ketvirtadalis sutaupytos energijos, nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2028 m. birželio 30 d.
  ;

| ga) | nuo 2028 m. liepos 1 d. neleidžiama imtis atskirų veiksmų dėl tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijų. Leidžiami atskiri veiksmai, kuriais skatinami technologijų deriniai. Jei politikos priemonėmis skatinama derinti technologijas, su iškastinio kuro deginimo technologijomis susijusios sutaupytos energijos dalis neatitinka įskaičiavimo reikalavimų nuo 2028 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

ga)

nuo 2028 m. liepos 1 d. neleidžiama imtis atskirų veiksmų dėl tiesioginio iškastinio kuro deginimo technologijų. Leidžiami atskiri veiksmai, kuriais skatinami technologijų deriniai. Jei politikos priemonėmis skatinama derinti technologijas, su iškastinio kuro deginimo technologijomis susijusios sutaupytos energijos dalis neatitinka įskaičiavimo reikalavimų nuo 2028 m. liepos 1 d.;

| ▌ | [20 pakeit.] |
| --- | --- |

▌

[20 pakeit.]

| i) | energijos taupymo, kaip reikalaujama pagal 8 straipsnio 1 dalį, įgyvendinimo tikslu galima atsižvelgti į priemones, skatinančias ant pastatų arba juose montuoti mažos galios energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas, su sąlyga, kad dėl jų sutaupytos galutinės energijos kiekį būtų galima patikrinti ir, išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų; |
| --- | --- |

i)

energijos taupymo, kaip reikalaujama pagal 8 straipsnio 1 dalį, įgyvendinimo tikslu galima atsižvelgti į priemones, skatinančias ant pastatų arba juose montuoti mažos galios energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas, su sąlyga, kad dėl jų sutaupytos galutinės energijos kiekį būtų galima patikrinti ir, išmatuoti arba apskaičiuoti. Sutaupytos energijos kiekis turi būti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavimų;

| j) | priemonės, kuriomis skatinama įrengti saulės šilumos energijos technologijas, gali būti tinkamos siekiant įvykdyti energijos taupymo reikalavimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, jei dėl jų sutaupytos galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Saulės šilumos energijos technologijomis surinktą aplinkos šilumos kiekį galima išskaičiuoti iš suvartotos galutinės energijos kiekio; |
| --- | --- |

j)

priemonės, kuriomis skatinama įrengti saulės šilumos energijos technologijas, gali būti tinkamos siekiant įvykdyti energijos taupymo reikalavimą pagal 8 straipsnio 1 dalį, jei dėl jų sutaupytos galutinės energijos kiekį galima patikrinti ir išmatuoti arba apskaičiuoti. Saulės šilumos energijos technologijomis surinktą aplinkos šilumos kiekį galima išskaičiuoti iš suvartotos galutinės energijos kiekio;

| k) | galima nurodyti visą politikos priemonių, kuriomis skatinama sparčiau diegti taupiau energiją vartojančius produktus ir transporto priemones, išskyrus tas, kurios susijusios su tiesioginio kietojo iškastinio kuro deginimo technologijų naudojimu, poveikį, jei įrodoma, kad toks įdiegimas įvyksta anksčiau, nei baigiasi vidutinė tikėtina produkto ar transporto priemonės gyvavimo trukmė, arba anksčiau, nei produktą arba transporto priemonę būtų įprasta pakeisti, o sutaupytas kiekis įskaičiuojamas tik už laikotarpį iki vidutinės tikėtinos keičiamo produkto arba transporto priemonės gyvavimo trukmės pabaigos; |
| --- | --- |

k)

galima nurodyti visą politikos priemonių, kuriomis skatinama sparčiau diegti taupiau energiją vartojančius produktus ir transporto priemones, išskyrus tas, kurios susijusios su tiesioginio kietojo iškastinio kuro deginimo technologijų naudojimu, poveikį, jei įrodoma, kad toks įdiegimas įvyksta anksčiau, nei baigiasi vidutinė tikėtina produkto ar transporto priemonės gyvavimo trukmė, arba anksčiau, nei produktą arba transporto priemonę būtų įprasta pakeisti, o sutaupytas kiekis įskaičiuojamas tik už laikotarpį iki vidutinės tikėtinos keičiamo produkto arba transporto priemonės gyvavimo trukmės pabaigos;

| l) | skatindamos diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones, valstybės narės, kai aktualu, užtikrina, kad būtų išlaikyti produktų, paslaugų ir priemonių diegimo kokybės standartai, o jei tų standartų nėra – jie būtų nustatyti; |
| --- | --- |

l)

skatindamos diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones, valstybės narės, kai aktualu, užtikrina, kad būtų išlaikyti produktų, paslaugų ir priemonių diegimo kokybės standartai, o jei tų standartų nėra – jie būtų nustatyti;

| m) | kad būtų atsižvelgta į skirtingą klimatą regionuose, valstybės narės gali nuspręsti sutaupomą kiekį pakoreguoti pagal standartinę vertę arba skirtingą sutaupomos energijos kiekį derinti su regionams būdingais oro temperatūros skirtumais; |
| --- | --- |

m)

kad būtų atsižvelgta į skirtingą klimatą regionuose, valstybės narės gali nuspręsti sutaupomą kiekį pakoreguoti pagal standartinę vertę arba skirtingą sutaupomos energijos kiekį derinti su regionams būdingais oro temperatūros skirtumais;

| n) | apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę ir kokia verte taupymo poveikis laikui bėgant mažėja. Tai daroma apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu laikotarpiu nuo jo įgyvendinimo dienos iki kiekvieno įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras sutaupytos energijos kiekis. Naudodamos kitą metodą valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant tą metodą, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį laikotarpiu nuo to veiksmo įgyvendinimo dienos iki 2030 m. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, valstybės narės išsamiai apibūdina tuos kitus metodus ir priimtas nuostatas, skirtas užtikrinti, kad būtų laikomasi privalomo apskaičiavimo reikalavimo. |
| --- | --- |

n)

apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę ir kokia verte taupymo poveikis laikui bėgant mažėja. Tai daroma apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu laikotarpiu nuo jo įgyvendinimo dienos iki kiekvieno įpareigojimo taikymo laikotarpio pabaigos. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras sutaupytos energijos kiekis. Naudodamos kitą metodą valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant tą metodą, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį laikotarpiu nuo to veiksmo įgyvendinimo dienos iki 2030 m. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, valstybės narės išsamiai apibūdina tuos kitus metodus ir priimtas nuostatas, skirtas užtikrinti, kad būtų laikomasi privalomo apskaičiavimo reikalavimo.

| 3. | Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi toliau nurodytų politikos priemonėms, kurių imamasi pagal 10 straipsnį ir 28 straipsnio 11 dalį, taikomų reikalavimų:






  a) | dėl politikos priemonių ir atskirų veiksmų sutaupomas patikrinamas galutinės energijos kiekis; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

dėl politikos priemonių ir atskirų veiksmų sutaupomas patikrinamas galutinės energijos kiekis;

| b) | aiškiai apibrėžiama kiekvienos dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos (priklausomai nuo to, kas aktualu) atsakomybė; |
| --- | --- |

b)

aiškiai apibrėžiama kiekvienos dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos (priklausomai nuo to, kas aktualu) atsakomybė;

| c) | energijos, kuri yra arba bus sutaupyta, kiekis nustatomas skaidriu būdu; |
| --- | --- |

c)

energijos, kuri yra arba bus sutaupyta, kiekis nustatomas skaidriu būdu;

| d) | pagal politikos priemonę reikalaujamas sutaupyti energijos kiekis arba kiekis, kuris turi būti pasiektas, išreiškiamas suvartotos galutinės arba pirminės energijos kiekiu, naudojant 29 straipsnyje nurodytas apatinio šilumingumo vertes arba pirminės energijos koeficientus; |
| --- | --- |

d)

pagal politikos priemonę reikalaujamas sutaupyti energijos kiekis arba kiekis, kuris turi būti pasiektas, išreiškiamas suvartotos galutinės arba pirminės energijos kiekiu, naudojant 29 straipsnyje nurodytas apatinio šilumingumo vertes arba pirminės energijos koeficientus;

| e) | parengiama ir viešai skelbiama metinė ataskaita apie energijos, kurią sutaupė įgaliotosios šalys, dalyvaujančiosios šalys ir įgyvendinančiosios valdžios institucijos, kiekį, taip pat metinių energijos taupymo tendencijų duomenys; |
| --- | --- |

e)

parengiama ir viešai skelbiama metinė ataskaita apie energijos, kurią sutaupė įgaliotosios šalys, dalyvaujančiosios šalys ir įgyvendinančiosios valdžios institucijos, kiekį, taip pat metinių energijos taupymo tendencijų duomenys;

| f) | rezultatai stebimi ir imamasi atitinkamų priemonių, jei daroma pažanga yra nepakankama; |
| --- | --- |

f)

rezultatai stebimi ir imamasi atitinkamų priemonių, jei daroma pažanga yra nepakankama;

| g) | dėl atskiro veiksmo sutaupytos energijos kiekį gali nurodyti ne daugiau kaip viena šalis; |
| --- | --- |

g)

dėl atskiro veiksmo sutaupytos energijos kiekį gali nurodyti ne daugiau kaip viena šalis;

| h) | įrodoma, kad dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos veikla buvo reikšminga nurodytam energijos kiekiui sutaupyti; |
| --- | --- |

h)

įrodoma, kad dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos veikla buvo reikšminga nurodytam energijos kiekiui sutaupyti;

| i) | įrodoma, kad dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos veikla neturėjo neigiamo poveikio pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms. |
| --- | --- |

i)

įrodoma, kad dalyvaujančiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinančiosios valdžios institucijos veikla neturėjo neigiamo poveikio pažeidžiamiems vartotojams, energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms.

| 4. | Nustatant energijos kiekį, sutaupytą taikant su apmokestinimu
  ir nefiskalinėmis rinkliavomis
  susijusias politikos priemones pagal 10 straipsnį, taikomi šie principai:






  a) | dėl apmokestinimo priemonių taikymo sutaupytos energijos kiekis įskaitomas tik jei tos priemonės viršija minimalius kurui taikomo apmokestinimo lygius, kaip reikalaujama Tarybos direktyvose 2003/96/EB (75) arba 2006/112/EB (76); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

dėl apmokestinimo priemonių taikymo sutaupytos energijos kiekis įskaitomas tik jei tos priemonės viršija minimalius kurui taikomo apmokestinimo lygius, kaip reikalaujama Tarybos direktyvose 2003/96/EB (75) arba 2006/112/EB (76);

| aa) | kreditas suteikiamas tik už energiją, sutaupomą dėl apmokestinimo priemonių ir nefiskalinių rinkliavų, skirtų energijos taupymui užtikrinti pagal šios direktyvos 2 straipsnio 7 punkte pateiktą apibrėžtį; |
| --- | --- |

aa)

kreditas suteikiamas tik už energiją, sutaupomą dėl apmokestinimo priemonių ir nefiskalinių rinkliavų, skirtų energijos taupymui užtikrinti pagal šios direktyvos 2 straipsnio 7 punkte pateiktą apibrėžtį;

| b) | apskaičiuojant (energijos produktų) apmokestinimo priemonių poveikį, kainų elastingumas 
  turi būti nustatytas konkrečiam galutinio naudotojo segmentui, įskaitant naudotojų klases pagal pajamas, įmonės tipą ir dydį, turi atitinkamai atitikti
  energijos paklausos reakciją į kainų pokyčius ir
  turi būti nustatytas
  remiantis naujais ir reprezentatyviais oficialių šaltinių duomenimis, kurie taikomi valstybėje narėje ir, kai taikoma, grindžiami susijusiais nepriklausomo instituto tyrimais; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant (energijos produktų) apmokestinimo priemonių poveikį, kainų elastingumas 
  turi būti nustatytas konkrečiam galutinio naudotojo segmentui, įskaitant naudotojų klases pagal pajamas, įmonės tipą ir dydį, turi atitinkamai atitikti
  energijos paklausos reakciją į kainų pokyčius ir
  turi būti nustatytas
  remiantis naujais ir reprezentatyviais oficialių šaltinių duomenimis, kurie taikomi valstybėje narėje ir, kai taikoma, grindžiami susijusiais nepriklausomo instituto tyrimais;

| c) | energijos, sutaupytos taikant papildomas mokesčių politikos priemones, įskaitant fiskalines paskatas ar mokėjimą fondui, kiekis skaičiuojamas atskirai; |
| --- | --- |

c)

energijos, sutaupytos taikant papildomas mokesčių politikos priemones, įskaitant fiskalines paskatas ar mokėjimą fondui, kiekis skaičiuojamas atskirai;

| d) | siekiant išvengti sanklotos su Sąjungos teise ir kitomis politikos priemonėmis, dėl apmokestinimo priemonių sutaupytos energijos kiekis ▌vertinamas remiantis apskaičiuotu trumpojo laikotarpio elastingumu; |
| --- | --- |

d)

siekiant išvengti sanklotos su Sąjungos teise ir kitomis politikos priemonėmis, dėl apmokestinimo priemonių sutaupytos energijos kiekis ▌vertinamas remiantis apskaičiuotu trumpojo laikotarpio elastingumu;

| e) | valstybės narės nustato apmokestinimo ir lygiaverčių priemonių poveikį pajamų pasiskirstymui, kurį patirs pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės, ir parodo švelninimo priemonių, įgyvendintų pagal 22 straipsnio 1–3 dalis, poveikį; |
| --- | --- |

e)

valstybės narės nustato apmokestinimo ir lygiaverčių priemonių poveikį pajamų pasiskirstymui, kurį patirs pažeidžiami vartotojai, energijos nepriteklių patiriantys žmonės ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantys žmonės, ir parodo švelninimo priemonių, įgyvendintų pagal 22 straipsnio 1–3 dalis, poveikį;

| f) | valstybės narės pateikia įrodymus, įskaitant skaičiavimo metodikas, kad, kai energijos arba anglies dioksido apmokestinimo priemonės arba apyvartinių taršos leidimų prekybos pagal ES ATLPS direktyvą priemonės [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] iš dalies sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra įskaičiuojamas du kartus. |
| --- | --- |

f)

valstybės narės pateikia įrodymus, įskaitant skaičiavimo metodikas, kad, kai energijos arba anglies dioksido apmokestinimo priemonės arba apyvartinių taršos leidimų prekybos pagal ES ATLPS direktyvą priemonės [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] iš dalies sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra įskaičiuojamas du kartus.

| 5. | Pranešimas apie metodiką
  Valstybės narės pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 praneša Komisijai apie išsamią metodiką, kurią jos norėtų naudoti įgyvendindamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas ir alternatyvias priemones, kaip nurodyta 9 ir 10 straipsniuose ir 28 straipsnio 11 dalyje. Išskyrus apmokestinimo atvejį, tokiame pranešime pateikiama išsami informacija apie:






  a) | tai, kiek energijos reikalaujama sutaupyti pagal 8 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą arba tikimasi, kad bus sutaupyta per visą laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- |

5.

Valstybės narės pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 praneša Komisijai apie išsamią metodiką, kurią jos norėtų naudoti įgyvendindamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas ir alternatyvias priemones, kaip nurodyta 9 ir 10 straipsniuose ir 28 straipsnio 11 dalyje. Išskyrus apmokestinimo atvejį, tokiame pranešime pateikiama išsami informacija apie:

a)

tai, kiek energijos reikalaujama sutaupyti pagal 8 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą arba tikimasi, kad bus sutaupyta per visą laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.;

| b) | kaip apskaičiuotas naujas sutaupysimos energijos kiekis, kurio reikalaujama pagal 8 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, arba energijos kiekis, kurį tikimasi sutaupyti, pasiskirstys per įpareigojimo taikymo laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

kaip apskaičiuotas naujas sutaupysimos energijos kiekis, kurio reikalaujama pagal 8 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, arba energijos kiekis, kurį tikimasi sutaupyti, pasiskirstys per įpareigojimo taikymo laikotarpį;

| c) | įpareigotąsias, dalyvaujančiąsias ar įgaliotąsias šalis arba įgyvendinančiąsias valdžios institucijas; |
| --- | --- |

c)

įpareigotąsias, dalyvaujančiąsias ar įgaliotąsias šalis arba įgyvendinančiąsias valdžios institucijas;

| d) | tikslinius sektorius; |
| --- | --- |

d)

tikslinius sektorius;

| e) | politikos priemones ir atskirus veiksmus, įskaitant bendrą suminį taikant kiekvieną priemonę numatomos sutaupyti energijos kiekį; |
| --- | --- |

e)

politikos priemones ir atskirus veiksmus, įskaitant bendrą suminį taikant kiekvieną priemonę numatomos sutaupyti energijos kiekį;

| f) | informaciją apie politikos priemones ar programas arba iš nacionalinio energijos vartojimo efektyvumo fondo finansuojamas priemones, įgyvendinamas pirmenybę teikiant energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

f)

informaciją apie politikos priemones ar programas arba iš nacionalinio energijos vartojimo efektyvumo fondo finansuojamas priemones, įgyvendinamas pirmenybę teikiant energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms;

| g) | kokią dalį sudarys energijos nepriteklių patiriančių žmonių, pažeidžiamų vartotojų ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančių žmonių sutaupyta energija ir koks bus jos kiekis; |
| --- | --- |

g)

kokią dalį sudarys energijos nepriteklių patiriančių žmonių, pažeidžiamų vartotojų ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančių žmonių sutaupyta energija ir koks bus jos kiekis;

| h) | kai taikoma, informaciją apie taikytus rodiklius, vidutinę dalį (aritmetinį vidurkį) ir politikos priemonių, kurių imtasi pagal 8 straipsnio 3 dalį, rezultatą; |
| --- | --- |

h)

kai taikoma, informaciją apie taikytus rodiklius, vidutinę dalį (aritmetinį vidurkį) ir politikos priemonių, kurių imtasi pagal 8 straipsnio 3 dalį, rezultatą;

| i) | kai taikoma, informaciją apie politikos priemonių, įgyvendintų pagal 8 straipsnio 3 dalį, poveikį ir nepageidaujamą poveikį energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

i)

kai taikoma, informaciją apie politikos priemonių, įgyvendintų pagal 8 straipsnio 3 dalį, poveikį ir nepageidaujamą poveikį energijos nepriteklių patiriantiems žmonėms, pažeidžiamiems vartotojams ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenantiems žmonėms;

| j) | energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemoje numatytą įpareigojimo taikymo laikotarpio trukmę; |
| --- | --- |

j)

energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemoje numatytą įpareigojimo taikymo laikotarpio trukmę;

| k) | kai taikoma, koks bus sutaupytos energijos kiekis arba kokie bus energijos nepriteklių patiriančių žmonių, pažeidžiamų vartotojų ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančių žmonių patiriamų išlaidų mažinimo tikslai, kuriuos turės pasiekti įpareigotosios šalys; |
| --- | --- |

k)

kai taikoma, koks bus sutaupytos energijos kiekis arba kokie bus energijos nepriteklių patiriančių žmonių, pažeidžiamų vartotojų ir, kai taikoma, socialiniuose būstuose gyvenančių žmonių patiriamų išlaidų mažinimo tikslai, kuriuos turės pasiekti įpareigotosios šalys;

| l) | veiksmus, numatytus politikos priemonėje; |
| --- | --- |

l)

veiksmus, numatytus politikos priemonėje;

| m) | skaičiavimo metodiką, įskaitant tai, kaip buvo nustatytas papildomumas ir reikšmingumas, ir kurios metodikos ir kriterijai naudojami numanomam ir moduliuotam sutaupytos energijos kiekiui nustatyti, taip pat, kai taikytina, naudojamas apatinio šilumingumo vertes ir perskaičiavimo koeficientus; |
| --- | --- |

m)

skaičiavimo metodiką, įskaitant tai, kaip buvo nustatytas papildomumas ir reikšmingumas, ir kurios metodikos ir kriterijai naudojami numanomam ir moduliuotam sutaupytos energijos kiekiui nustatyti, taip pat, kai taikytina, naudojamas apatinio šilumingumo vertes ir perskaičiavimo koeficientus;

| n) | priemonių gyvavimo trukmę ir tai, kaip ji apskaičiuojama arba kuo ji pagrįsta; |
| --- | --- |

n)

priemonių gyvavimo trukmę ir tai, kaip ji apskaičiuojama arba kuo ji pagrįsta;

| o) | tai, pagal kokį metodą atsižvelgiama į klimato sąlygų skirtumus valstybėje narėje; |
| --- | --- |

o)

tai, pagal kokį metodą atsižvelgiama į klimato sąlygų skirtumus valstybėje narėje;

| p) | pagal 9 ir 10 straipsnius priimtų priemonių stebėsenos ir tikrinimo sistemas ir tai, kaip užtikrinamas jų nepriklausomumas nuo įpareigotųjų, dalyvaujančiųjų ar įgaliotųjų šalių; |
| --- | --- |

p)

pagal 9 ir 10 straipsnius priimtų priemonių stebėsenos ir tikrinimo sistemas ir tai, kaip užtikrinamas jų nepriklausomumas nuo įpareigotųjų, dalyvaujančiųjų ar įgaliotųjų šalių;

| q) | apmokestinimo atveju:






  i) | tikslinius sektorius ir mokesčių mokėtojų segmentą; |
| --- | --- | --- |

q)

apmokestinimo atveju:

i)

tikslinius sektorius ir mokesčių mokėtojų segmentą;

| ii) | įgyvendinančiąją valdžios instituciją; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendinančiąją valdžios instituciją;

| iii) | numatomą sutaupyti energijos kiekį; |
| --- | --- |

iii)

numatomą sutaupyti energijos kiekį;

| iv) | apmokestinimo priemonės trukmę |
| --- | --- |

iv)

apmokestinimo priemonės trukmę

| v) | skaičiavimo metodiką, įskaitant tai, kokios rūšies kainų elastingumas naudojamas ir kaip jis buvo nustatytas; ir |
| --- | --- |

v)

skaičiavimo metodiką, įskaitant tai, kokios rūšies kainų elastingumas naudojamas ir kaip jis buvo nustatytas; ir

| vi) | kaip buvo išvengta sanklotos su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagal ES ATLPS direktyvą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] ir įskaičiavimo du kartus rizikos. |
| --- | --- |

vi)

kaip buvo išvengta sanklotos su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagal ES ATLPS direktyvą [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] ir įskaičiavimo du kartus rizikos.

VI PRIEDAS

BŪTINIAUSI ENERGIJOS VARTOJIMO AUDITO, ĮSKAITANT AUDITO, ATLIEKAMO KAIP ENERGIJOS NAUDOJIMO VADYBOS SISTEMŲ DALIS, KRITERIJAI

11 straipsnyje nurodytas energijos vartojimo auditas grindžiamas šiomis gairėmis:

| a) | jis pagrįstas naujausiais, išmatuotais ir galimais atkartoti duomenimis apie energijos suvartojimą ir apkrovos charakteristikomis (elektros energijos atveju); |
| --- | --- |

a)

jis pagrįstas naujausiais, išmatuotais ir galimais atkartoti duomenimis apie energijos suvartojimą ir apkrovos charakteristikomis (elektros energijos atveju);

| b) | jame pateikiama išsami pastatų ar pastatų grupių, pramoninių procesų ar įrenginių, įskaitant pervežimą, energijos suvartojimo charakteristikos apžvalga; |
| --- | --- |

b)

jame pateikiama išsami pastatų ar pastatų grupių, pramoninių procesų ar įrenginių, įskaitant pervežimą, energijos suvartojimo charakteristikos apžvalga;

| c) | per jį nustatomos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės energijos suvartojimui mažinti; |
| --- | --- |

c)

per jį nustatomos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės energijos suvartojimui mažinti;

| d) | per jį nustatomas ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo arba gamybos potencialas; |
| --- | --- |

d)

per jį nustatomas ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo arba gamybos potencialas;

| e) | kai įmanoma, jį atliekant remiamasi gyvavimo ciklo sąnaudų analize, o ne investuotų lėšų paprasto atsipirkimo laikotarpiais, kad būtų atsižvelgta į per ilgąjį laikotarpį sutaupomus energijos kiekius, ilgalaikių investicijų likutines vertes ir diskonto normas; |
| --- | --- |

e)

kai įmanoma, jį atliekant remiamasi gyvavimo ciklo sąnaudų analize, o ne investuotų lėšų paprasto atsipirkimo laikotarpiais, kad būtų atsižvelgta į per ilgąjį laikotarpį sutaupomus energijos kiekius, ilgalaikių investicijų likutines vertes ir diskonto normas;

| f) | jis yra proporcingas ir pakankamai reprezentatyvus, kad būtų galima gauti patikimos informacijos apie bendrą energinį naudingumą ir patikimai nustatyti svarbiausias tobulinimo galimybes. |
| --- | --- |

f)

jis yra proporcingas ir pakankamai reprezentatyvus, kad būtų galima gauti patikimos informacijos apie bendrą energinį naudingumą ir patikimai nustatyti svarbiausias tobulinimo galimybes.

Energijos vartojimo auditu sudaroma galimybė atlikti išsamius ir pagrįstus apskaičiavimus, susijusius su siūlomomis priemonėmis, kad būtų gauta tikslios informacijos apie galimą sutaupyti energijos kiekį.

Energijos vartojimo auditui naudojamus duomenis turi būti įmanoma saugoti, kad būtų galima atlikti ankstesnių duomenų analizę ir stebėti veiklos rezultatus.

▌

VIA PRIEDAS

BŪTINIEJI DUOMENŲ CENTRŲ ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO STEBĖSENOS IR SKELBIMO REIKALAVIMAI

Stebima ir skelbiama bent ši su 11a straipsnio 1 dalyje nurodytu duomenų centrų energijos vartojimo efektyvumu susijusi informacija:

| a) | duomenų centro pavadinimas, duomenų centro savininko ir operatorių vardai ir pavardės ar pavadinimai, savivaldybė, kurioje yra duomenų centras, išskyrus nacionalinio saugumo ir gynybos tikslais naudojamus centrus; |
| --- | --- |

a)

duomenų centro pavadinimas, duomenų centro savininko ir operatorių vardai ir pavardės ar pavadinimai, savivaldybė, kurioje yra duomenų centras, išskyrus nacionalinio saugumo ir gynybos tikslais naudojamus centrus;

| b) | duomenų centro patalpų plotas; įrengtoji galia; temperatūros nuostačiai; metinis gaunamų ir išsiunčiamų duomenų srautas, jei duomenų centro operatoriui jis žinomas, atsižvelgiant į verslo modelį ir kliento tipą; duomenų centre saugomų ir apdorojamų duomenų kiekis, kai tai turi įtakos duomenų centro energijos suvartojimui; |
| --- | --- |

b)

duomenų centro patalpų plotas; įrengtoji galia; temperatūros nuostačiai; metinis gaunamų ir išsiunčiamų duomenų srautas, jei duomenų centro operatoriui jis žinomas, atsižvelgiant į verslo modelį ir kliento tipą; duomenų centre saugomų ir apdorojamų duomenų kiekis, kai tai turi įtakos duomenų centro energijos suvartojimui;

| c) | duomenų centro veiklos rezultatus per paskutinius visus kalendorinius metus pagal toliau nurodytus CEN/CENELEC EN 50600–4 „Informacinės technologijos. Duomenų centro įranga ir infrastruktūra“ pagrindinius veiklos rodiklius, tinkamai atsižvelgiant į duomenų centro geografinę padėtį, pakartotinio šilumos naudojimo paklausą ir esamą šilumos infrastruktūrą, iki deleguotojo akto pagal šios direktyvos 31 straipsnį įsigaliojimo dienos:










  i) | energijos vartojimo efektyvumas (PUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-2; |
| --- | --- | --- |

c)

duomenų centro veiklos rezultatus per paskutinius visus kalendorinius metus pagal toliau nurodytus CEN/CENELEC EN 50600–4 „Informacinės technologijos. Duomenų centro įranga ir infrastruktūra“ pagrindinius veiklos rodiklius, tinkamai atsižvelgiant į duomenų centro geografinę padėtį, pakartotinio šilumos naudojimo paklausą ir esamą šilumos infrastruktūrą, iki deleguotojo akto pagal šios direktyvos 31 straipsnį įsigaliojimo dienos:

i)

energijos vartojimo efektyvumas (PUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-2;

| ii) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos koeficientas (REF) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-3; |
| --- | --- |

ii)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos koeficientas (REF) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-3;

| iii) | pakartotinio energijos naudojimo koeficientas (ERF) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-6; |
| --- | --- |

iii)

pakartotinio energijos naudojimo koeficientas (ERF) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-6;

| iv) | aušinimo efektyvumo koeficientas (CER) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-7; |
| --- | --- |

iv)

aušinimo efektyvumo koeficientas (CER) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-7;

| v) | anglies vartojimo efektyvumas (CUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-8; |
| --- | --- |

v)

anglies vartojimo efektyvumas (CUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-8;

| vi) | vandens vartojimo efektyvumas (WUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-9. |
| --- | --- |

vi)

vandens vartojimo efektyvumas (WUE) pagal CEN/CENELEC EN 50600-4-9.

VII PRIEDAS

FAKTINIU GAMTINIŲ DUJŲ SUVARTOJIMU GRINDŽIAMŲ SĄSKAITŲ IŠRAŠYMO IR INFORMACIJOS PATEIKIMO SĄSKAITOSE BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI

1.   Būtiniausi sąskaitų išrašymo reikalavimai

1.1.   Faktiškai suvartotu kiekiu grindžiamas sąskaitų išrašymas

Kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė reguliuoti savo energijos vartojimą, faktiškai suvartotu kiekiu grindžiamos sąskaitos turėtų būti išrašomos ne rečiau nei kartą per metus, o sąskaitose pateikiama informacija turėtų būti teikiama ne rečiau kaip kas ketvirtį, jei gautas prašymas arba tais atvejais, kai vartotojai pasirinko galimybę gauti elektroninę sąskaitą, kitais atvejais – dukart per metus. Šis reikalavimas gali būti netaikomas dujoms, kurios naudojamos tik maistui gaminti.

1.2.   Būtiniausia sąskaitoje nurodoma informacija

Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamais atvejais galutiniams vartotojams jiems išrašomose sąskaitose, sudaromose sutartyse, sandoriuose ir paskirstymo centruose išduodamuose kvituose arba kartu su jais būtų aiškiai ir suprantamai pateikiama toliau nurodyta informacija:

| a) | galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis; |
| --- | --- |

a)

galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis;

| b) | galutinio vartotojo per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas (pageidautina, kad būtų pavaizduota grafiškai); |
| --- | --- |

b)

galutinio vartotojo per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas (pageidautina, kad būtų pavaizduota grafiškai);

| c) | galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas. |
| --- | --- |

c)

galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas.

Be to, kai tai įmanoma ir naudinga, valstybės narės užtikrina, kad galutiniam vartotojui išrašomose sąskaitose, sudaromose sutartyse, sandoriuose ir paskirstymo centruose išduodamuose kvituose arba kartu su jais galutiniams vartotojams būtų aiškiai ir suprantamai pateikiamas palyginimas su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu vartotoju arba juose būtų daroma nuoroda į tokį palyginimą.

1.3.   Konsultacijos dėl lydimųjų energijos vartojimo efektyvumo sąskaitų ir kita galutiniams vartotojams teikiama grįžtamoji informacija

Siųsdami sutartis ir sutarčių pakeitimus, taip pat vartotojų gaunamose sąskaitose arba interneto svetainėse, kuriose teikiama informacija individualiems vartotojams, energijos skirstytojai, skirstymo sistemų operatoriai ir mažmeninės prekybos energija įmonės savo klientams aiškiai ir suprantamai pateikia nepriklausomų vartotojų konsultacinių centrų, energetikos agentūrų arba panašių institucijų, kuriuose galima gauti konsultacijų dėl esamų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, lyginamųjų energijos vartojimo charakteristikų ir energiją naudojančių prietaisų techninių specifikacijų, kurios gali padėti sumažinti šių prietaisų energijos sunaudojimą, kontaktinę informaciją, įskaitant jų interneto svetainių adresus.

VIII PRIEDAS

ŠILUMOS, VĖSUMOS IR BUITINIO KARŠTO VANDENS SĄSKAITŲ IŠRAŠYMO IR INFORMACIJOS APIE SUVARTOJIMĄ BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI

1.   Faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamas sąskaitų išrašymas

Tam, kad galutiniai naudotojai galėtų reguliuoti savo energijos vartojimą, sąskaitų išrašymas grindžiamas faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis ir atliekamas ne rečiau kaip kartą per metus.

2.   Minimalus sąskaitų išrašymo arba informacijos apie suvartojimą pateikimo dažnumas

Jei įrengti nuotoliniu būdu nuskaitomi skaitikliai arba šilumos dalikliai, iki 2021 m. gruodžio 31 d. faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamos sąskaitos išrašomos arba informacija apie suvartojimą pateikiama galutiniams naudotojams bent kartą per ketvirtį, jei galutiniai vartotojai to prašo arba jei jie pasirinko galimybę gauti elektronines sąskaitas, kitu atveju – du kartus per metus.

Jei įrengti nuotoliniu būdu nuskaitomi skaitikliai arba šilumos dalikliai, nuo 2022 m. sausio 1 d. faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamos sąskaitos išrašomos arba informacija apie suvartojimą pateikiama galutiniams naudotojams bent kartą per mėnesį. Ji taip pat gali būti pateikiama internetu ir atnaujinama taip dažnai, kiek įmanoma atsižvelgiant į naudojamus matavimo prietaisus ir sistemas. Šilumai ir vėsumai tas reikalavimas gali būti netaikomas ne šildymo (vėsinimo) sezono metu.

3.   Būtiniausia sąskaitoje nurodoma informacija

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams išrašomose sąskaitose, kai jos yra grindžiamos faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis, arba kartu su jomis būtų aiškiai ir suprantamai pateikiama toliau nurodyta informacija:

| a) | galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotos energijos kiekis arba bendra šilumos kaina ir šilumos daliklio rodmenys; |
| --- | --- |

a)

galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotos energijos kiekis arba bendra šilumos kaina ir šilumos daliklio rodmenys;

| b) | informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį ir susijusį metinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, be kita ko, galutiniams naudotojams, kuriems šiluma arba vėsuma tiekiama centralizuotai, ir taikomų įvairių mokesčių, rinkliavų ir tarifų aprašymas. Valstybės narės gali reikalavimą teikti informaciją apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį apriboti taip, kad jis būtų taikomas tik tiekimui iš centralizuotų šilumos tiekimo sistemų, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW; |
| --- | --- |

b)

informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį ir susijusį metinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, be kita ko, galutiniams naudotojams, kuriems šiluma arba vėsuma tiekiama centralizuotai, ir taikomų įvairių mokesčių, rinkliavų ir tarifų aprašymas. Valstybės narės gali reikalavimą teikti informaciją apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį apriboti taip, kad jis būtų taikomas tik tiekimui iš centralizuotų šilumos tiekimo sistemų, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW;

| c) | galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas; |
| --- | --- |

c)

galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas;

| d) | galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių, kuriose galima rasti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją vartojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas, adresus; |
| --- | --- |

d)

galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių, kuriose galima rasti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją vartojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas, adresus;

| e) | informacija apie atitinkamas skundų nagrinėjimo procedūras, ombudsmenų tarnybas ar alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus, taikomus valstybėse narėse; |
| --- | --- |

e)

informacija apie atitinkamas skundų nagrinėjimo procedūras, ombudsmenų tarnybas ar alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus, taikomus valstybėse narėse;

| f) | palyginimai su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu naudotoju. Kaip alternatyva, elektroninių sąskaitų atveju tokie palyginimai gali būti pateikiami internete ir į juos daroma nuoroda sąskaitose. |
| --- | --- |

f)

palyginimai su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu naudotoju. Kaip alternatyva, elektroninių sąskaitų atveju tokie palyginimai gali būti pateikiami internete ir į juos daroma nuoroda sąskaitose.

Sąskaitose, kurios nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu ar šilumos daliklio rodmenimis, turi būti aiškiai ir suprantamai paaiškinta, kaip apskaičiuota sąskaitoje pateikta suma, taip pat pateikiama bent informacija, nurodyta d ir e punktuose.

IX PRIEDAS

ŠILDYMO IR VĖSINIMO EFEKTYVUMO POTENCIALAS

23 straipsnio 1 dalyje nurodytame išsamiame nacionalinio šildymo ir vėsinimo potencialo vertinime turi būti pateikiami toliau nurodyti elementai ir jis turi būti jais grindžiamas.

I dalis

ŠILDYMO IR VĖSINIMO APŽVALGA

| 1. | Šildymo ir vėsinimo paklausa, išreikšta įvertintos naudingos energijos kiekiu (77) ir kiekybiškai įvertinu galutinės energijos vartojimu (GWh per metus) (78), pagal sektorius:






  a) | būsto; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

būsto;

| b) | paslaugų; |
| --- | --- |

b)

paslaugų;

| c) | pramonės; |
| --- | --- |

c)

pramonės;

| d) | bet kuris kitas sektorius, kuriame suvartojamas kiekis sudaro daugiau kaip 5 proc. visos nacionalinės naudingojo šildymo ir vėsinimo paklausos. |
| --- | --- |

d)

bet kuris kitas sektorius, kuriame suvartojamas kiekis sudaro daugiau kaip 5 proc. visos nacionalinės naudingojo šildymo ir vėsinimo paklausos.

| 2. | Dabartinio tiekiamos šilumos ir vėsumos kiekio nustatymas arba 2 punkto a papunkčio i dalies atveju nustatymas ar apskaičiavimas:






  a) | pagal technologiją (GWh per metus) (79), jei įmanoma, 1 punkte nurodytuose sektoriuose, atskiriant energiją, gaunamą iš iškastinio kuro ir iš atsinaujinančiųjų išteklių:






  i) | vietinis tiekimas gyvenamosiose ir paslaugų teikimo vietose:






  — | iš tik šilumai gaminti skirtų katilų; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

pagal technologiją (GWh per metus) (79), jei įmanoma, 1 punkte nurodytuose sektoriuose, atskiriant energiją, gaunamą iš iškastinio kuro ir iš atsinaujinančiųjų išteklių:

i)

vietinis tiekimas gyvenamosiose ir paslaugų teikimo vietose:

—

iš tik šilumai gaminti skirtų katilų;

| — | iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių; |
| --- | --- |

—

iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių;

| — | šilumos siurblių; |
| --- | --- |

—

šilumos siurblių;

| — | naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kitų vietoje naudojamų šaltinių; |
| --- | --- |

—

naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kitų vietoje naudojamų šaltinių;

| ii) | vietinis tiekimas ne paslaugų teikimo ir ne gyvenamosiose vietose:






  — | iš tik šilumai gaminti skirtų katilų; |
| --- | --- | --- |

ii)

vietinis tiekimas ne paslaugų teikimo ir ne gyvenamosiose vietose:

—

iš tik šilumai gaminti skirtų katilų;

| — | iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių; |
| --- | --- |

—

iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių;

| — | šilumos siurblių; |
| --- | --- |

—

šilumos siurblių;

| — | naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kitų vietoje naudojamų šaltinių; |
| --- | --- |

—

naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kitų vietoje naudojamų šaltinių;

| iii) | nevietinis tiekimas:






  — | iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių; |
| --- | --- | --- |

iii)

nevietinis tiekimas:

—

iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių;

| — | naudojant atliekinę šilumą; |
| --- | --- |

—

naudojant atliekinę šilumą;

| — | naudojant kitas ne vietoje taikomas technologijas ir iš kitų ne vietoje naudojamų šaltinių; |
| --- | --- |

—

naudojant kitas ne vietoje taikomas technologijas ir iš kitų ne vietoje naudojamų šaltinių;

| b) | iš įrenginių, kuriuose susidaro atliekinė šiluma ar vėsuma, ir jų šilumos ar vėsumos tiekimo potencialo nustatymas (GWh per metus):






  i) | šiluminių jėgainių, iš kurių gali būti tiekiama arba kurios gali būti modifikuotos taip, kad iš jų galėtų būti tiekiama atliekinė šiluma, ir kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 50 MW; |
| --- | --- | --- |

b)

iš įrenginių, kuriuose susidaro atliekinė šiluma ar vėsuma, ir jų šilumos ar vėsumos tiekimo potencialo nustatymas (GWh per metus):

i)

šiluminių jėgainių, iš kurių gali būti tiekiama arba kurios gali būti modifikuotos taip, kad iš jų galėtų būti tiekiama atliekinė šiluma, ir kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 50 MW;

| ii) | šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių, kuriuose naudojamos II priedo II dalyje nurodytos technologijos ir kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW; |
| --- | --- |

ii)

šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių, kuriuose naudojamos II priedo II dalyje nurodytos technologijos ir kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW;

| iii) | atliekų deginimo įrenginių; |
| --- | --- |

iii)

atliekų deginimo įrenginių;

| iv) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių, kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW ir kuriuose šiluma ar vėsuma gaminama naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją, išskyrus 2 punkto b papunkčio i ir ii dalyse nurodytus įrenginius; |
| --- | --- |

iv)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių, kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW ir kuriuose šiluma ar vėsuma gaminama naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją, išskyrus 2 punkto b papunkčio i ir ii dalyse nurodytus įrenginius;

| v) | pramonės įrenginių, kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW ir iš kurių gali būti tiekiama atliekinė šiluma; |
| --- | --- |

v)

pramonės įrenginių, kurių bendra šiluminė galia yra didesnė nei 20 MW ir iš kurių gali būti tiekiama atliekinė šiluma;

| c) | iš atsinaujinančiųjų išteklių ir iš atliekinės šilumos ar vėsumos gautos energijos dalis, apie kurią pranešta, galutinės energijos kiekyje, suvartotame per paskutinius 5 metus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje (80), vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001. |
| --- | --- |

c)

iš atsinaujinančiųjų išteklių ir iš atliekinės šilumos ar vėsumos gautos energijos dalis, apie kurią pranešta, galutinės energijos kiekyje, suvartotame per paskutinius 5 metus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje (80), vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001.

| 3. | Visos nacionalinės teritorijos žemėlapis, kuriame (saugant neskelbtiną komercinę informaciją) būtų nurodyta:






  a) | atlikus 1 punkte nurodytą analizę nustatyti šildymo ir vėsinimo paklausos rajonai; savivaldybių ir aglomeracijų zonos, kuriuose suvartojama daug energijos, turi būti pažymėtos pagal nuoseklius kriterijus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

atlikus 1 punkte nurodytą analizę nustatyti šildymo ir vėsinimo paklausos rajonai; savivaldybių ir aglomeracijų zonos, kuriuose suvartojama daug energijos, turi būti pažymėtos pagal nuoseklius kriterijus;

| b) | pagal 2 punkto b papunktį nustatyti esami šilumos ir vėsumos tiekimo punktai ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiai; |
| --- | --- |

b)

pagal 2 punkto b papunktį nustatyti esami šilumos ir vėsumos tiekimo punktai ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiai;

| c) | 2 punkto b papunktyje nurodyto tipo planuojami šilumos ir vėsumos tiekimo punktai ir centralizuoto šilumos perdavimo įrenginiai. |
| --- | --- |

c)

2 punkto b papunktyje nurodyto tipo planuojami šilumos ir vėsumos tiekimo punktai ir centralizuoto šilumos perdavimo įrenginiai.

| 4. | Šildymo ir vėsinimo paklausos (GWh) pokyčių prognozė ateinantiems 30 metų, visų pirma atsižvelgiant į ateinančių 10 metų prognozes, paklausos pastatų ir įvairiuose pramonės sektoriuose pokyčius ir su paklausos valdymu susijusios politikos bei strategijų, kaip antai pagal Direktyvą (ES) 2018/844 įgyvendinamų ilgalaikių pastatų renovacijos strategijų, poveikį. |
| --- | --- |

4.

II dalis

TIKSLAI, STRATEGIJOS IR POLITIKOS PRIEMONĖS

| 5. | Planuojamas valstybės narės dalyvavimas įgyvendinant su penkiais energetikos sąjungos aspektais susijusius savo nacionalinius tikslus bei uždavinius ir užtikrinant savo įnašą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2018/1999 3 straipsnio 2 dalies b punkte, efektyvaus šildymo ir vėsinimo srityje, visų pirma tikslus, uždavinius ir įnašą, susijusius su to reglamento 4 straipsnio b punkto 1–4 papunkčiais ir 15 straipsnio 4 dalies b punktu, nurodant, kuris iš šių elementų yra papildomas, palyginti su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato sričių veiksmų planais. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendra esamos politikos ir priemonių, apibūdintų naujausioje ataskaitoje, pateiktoje pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3, 20 bei 21 straipsnius ir 27 straipsnio a punktą, apžvalga. |
| --- | --- |

6.

III dalis

ŠILDYMO IR VĖSINIMO EFEKTYVUMO EKONOMINIO POTENCIALO ANALIZĖ

| 7. | Įvairių šildymo ir vėsinimo technologijų ekonominio potencialo analizė (81) turi apimti visą nacionalinę teritoriją ir turi būti atliekama remiantis 23 straipsnio 3 dalyje nurodyta kaštų ir naudos analize; joje turi būti nurodyti kiti galimi efektyvesnių ir labiau atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiamų šildymo ir vėsinimo technologijų naudojimo scenarijai, kai taikoma, atskiriant energiją, gaunamą iš iškastinio kuro ir iš atsinaujinančiųjų išteklių.
  Turėtų būti aptariamos šios technologijos:






  a) | pramonės įrenginių atliekinės šilumos ir vėsumos; |
| --- | --- | --- |

7.

Turėtų būti aptariamos šios technologijos:

a)

pramonės įrenginių atliekinės šilumos ir vėsumos;

| b) | atliekų deginimo; |
| --- | --- |

b)

atliekų deginimo;

| c) | didelio naudingumo kogeneracijos; |
| --- | --- |

c)

didelio naudingumo kogeneracijos;

| d) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos (pvz., geoterminės, saulės šiluminės ir biomasės), išskyrus didelio naudingumo kogeneracijai naudojamas technologijas; |
| --- | --- |

d)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos (pvz., geoterminės, saulės šiluminės ir biomasės), išskyrus didelio naudingumo kogeneracijai naudojamas technologijas;

| e) | šilumos siurblių; |
| --- | --- |

e)

šilumos siurblių;

| f) | turimų centralizuoto tiekimo sistemų šilumos ir vėsumos nuostolių mažinimo. |
| --- | --- |

f)

turimų centralizuoto tiekimo sistemų šilumos ir vėsumos nuostolių mažinimo.

| 8. | Ekonominio potencialo analizę, be kita ko, turi sudaryti šie veiksmai ir joje turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:






  a) | veiksniai:






  i) | įgyvendinant 23 straipsnio 3 dalį atliekama kaštų ir naudos analizė turi apimti ekonominę analizę, kurioje atsižvelgiama į socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius veiksnius (82), ir finansinę analizę, kuria siekiama įvertinti projektus iš investuotojų perspektyvos. Atliekant ekonominę ir finansinę analizes kaip vertinimo kriterijus turi būti naudojama grynoji dabartinė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

veiksniai:

i)

įgyvendinant 23 straipsnio 3 dalį atliekama kaštų ir naudos analizė turi apimti ekonominę analizę, kurioje atsižvelgiama į socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius veiksnius (82), ir finansinę analizę, kuria siekiama įvertinti projektus iš investuotojų perspektyvos. Atliekant ekonominę ir finansinę analizes kaip vertinimo kriterijus turi būti naudojama grynoji dabartinė vertė;

| ii) | atskaitos taškas turėtų būti bazinis scenarijus, kuriame atsižvelgiama į rengiant šį išsamų vertinimą galiojančią politiką (83) ir kuris turi būti susietas su duomenimis, surinktais pagal šio priedo I dalį ir II dalies 6 punktą; |
| --- | --- |

ii)

atskaitos taškas turėtų būti bazinis scenarijus, kuriame atsižvelgiama į rengiant šį išsamų vertinimą galiojančią politiką (83) ir kuris turi būti susietas su duomenimis, surinktais pagal šio priedo I dalį ir II dalies 6 punktą;

| iii) | kituose galimuose scenarijuose turi būti atsižvelgiama į Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytus energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslus. Aptariant kiekvieną scenarijų turi būti pateikiami ir su baziniu scenarijumi palyginami šie elementai:






  — | ekonominis nagrinėjamų technologijų potencialas, taikant grynosios dabartinės vertės kriterijų; |
| --- | --- | --- |

iii)

kituose galimuose scenarijuose turi būti atsižvelgiama į Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytus energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslus. Aptariant kiekvieną scenarijų turi būti pateikiami ir su baziniu scenarijumi palyginami šie elementai:

—

ekonominis nagrinėjamų technologijų potencialas, taikant grynosios dabartinės vertės kriterijų;

| — | išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas; |
| --- | --- |

—

išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas;

| — | sutaupytos pirminės energijos kiekis (GWh per metus); |
| --- | --- |

—

sutaupytos pirminės energijos kiekis (GWh per metus);

| — | poveikis atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame energijos rūšių derinyje. |
| --- | --- |

—

poveikis atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame energijos rūšių derinyje.

Scenarijai, kurių neįmanoma įgyvendinti dėl techninių ar finansinių priežasčių arba nacionalinio reguliavimo, gali būti atmesti ankstyvajame kaštų ir naudos analizės etape, jei tai pagrindžiama tiksliais, aiškiais ir tinkamais dokumentais pagrįstais motyvais.

Atliekant vertinimą ir priimant sprendimus turėtų būti atsižvelgiama į kaštus ir sutaupytos energijos kiekį dėl lankstesnio energijos tiekimo ir dėl geresnio elektros tinklų veikimo pagal analizuotus scenarijus, įskaitant kaštus, kurių išvengta, ir sutaupytų lėšų kiekį dėl mažesnių investicijų į infrastruktūrą;

| b) | kaštai ir nauda:
  8 punkto a papunktyje nurodyti kaštai ir nauda turi apimti bent šią naudą ir kaštus:






  i) | nauda:






  — | gamybos vertė vartotojui (šildymas, vėsinimas ir elektros energija); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kaštai ir nauda:

8 punkto a papunktyje nurodyti kaštai ir nauda turi apimti bent šią naudą ir kaštus:

i)

nauda:

—

gamybos vertė vartotojui (šildymas, vėsinimas ir elektros energija);

| — | kiek įmanoma, išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai, nauda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir nauda sveikatai bei saugai; |
| --- | --- |

—

kiek įmanoma, išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai, nauda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir nauda sveikatai bei saugai;

| — | kiek įmanoma, poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir konkurencingumas; |
| --- | --- |

—

kiek įmanoma, poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir konkurencingumas;

| ii) | kaštai:






  — | kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga; |
| --- | --- | --- |

ii)

kaštai:

—

kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga;

| — | kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais; |
| --- | --- |

—

kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais;

| — | kintami ir pastovūs veiklos kaštai; |
| --- | --- |

—

kintami ir pastovūs veiklos kaštai;

| — | energijos kaštai; |
| --- | --- |

—

energijos kaštai;

| — | kiek įmanoma, kaštai, susiję su aplinka, sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

—

kiek įmanoma, kaštai, susiję su aplinka, sveikata ir sauga;

| — | kiek įmanoma, kaštai, susiję su darbo rinka, energetinis saugumas ir konkurencingumas; |
| --- | --- |

—

kiek įmanoma, kaštai, susiję su darbo rinka, energetinis saugumas ir konkurencingumas;

| c) | svarbių scenarijų palyginimas su baziniu scenarijumi:
  visi svarbūs scenarijai turi būti išnagrinėti atsižvelgiant į bazinį scenarijų ir, be kita ko, turi būti išnagrinėtas efektyvaus individualaus šildymo ir vėsinimo vaidmuo:






  i) | kaštų ir naudos analizė gali apimti projekto įvertinimą arba projektų grupės platesnio masto vietos, regioninį arba nacionalinį įvertinimą, siekiant planavimo tikslu konkrečioje geografinėje teritorijoje nustatyti ekonomiškai efektyviausią ir naudingiausią (palyginti su baziniu scenarijumi) šildymo ar vėsinimo sprendimą; |
| --- | --- | --- |

c)

svarbių scenarijų palyginimas su baziniu scenarijumi:

visi svarbūs scenarijai turi būti išnagrinėti atsižvelgiant į bazinį scenarijų ir, be kita ko, turi būti išnagrinėtas efektyvaus individualaus šildymo ir vėsinimo vaidmuo:

i)

kaštų ir naudos analizė gali apimti projekto įvertinimą arba projektų grupės platesnio masto vietos, regioninį arba nacionalinį įvertinimą, siekiant planavimo tikslu konkrečioje geografinėje teritorijoje nustatyti ekonomiškai efektyviausią ir naudingiausią (palyginti su baziniu scenarijumi) šildymo ar vėsinimo sprendimą;

| d) | ribos ir integruotas požiūris:






  i) | geografinės ribos turi žymėti tinkamą gerai apibrėžtą geografinę teritoriją; |
| --- | --- | --- |

d)

ribos ir integruotas požiūris:

i)

geografinės ribos turi žymėti tinkamą gerai apibrėžtą geografinę teritoriją;

| ii) | kaštų ir naudos analizėje turi būti atsižvelgiama į visus sistemoje ir geografinėmis ribomis apibrėžtoje teritorijoje turimus atitinkamus centralizuoto ar necentralizuoto tiekimo išteklius, įskaitant pagal šio priedo III dalies 7 punktą aptartas technologijas, ir į šildymo ir vėsinimo paklausos pokyčius ir charakteristikas; |
| --- | --- |

ii)

kaštų ir naudos analizėje turi būti atsižvelgiama į visus sistemoje ir geografinėmis ribomis apibrėžtoje teritorijoje turimus atitinkamus centralizuoto ar necentralizuoto tiekimo išteklius, įskaitant pagal šio priedo III dalies 7 punktą aptartas technologijas, ir į šildymo ir vėsinimo paklausos pokyčius ir charakteristikas;

| e) | prielaidos:






  i) | atlikdamos kaštų ir naudos analizes valstybės narės turi pateikti prielaidas dėl pagrindinių sąnaudų ir gamybos veiksnių kainų ir diskonto normos; |
| --- | --- | --- |

e)

prielaidos:

i)

atlikdamos kaštų ir naudos analizes valstybės narės turi pateikti prielaidas dėl pagrindinių sąnaudų ir gamybos veiksnių kainų ir diskonto normos;

| ii) | diskonto norma, naudojama atliekant ekonominę analizę grynajai dabartinei vertei apskaičiuoti, turi būti pasirenkama pagal europines arba nacionalines gaires; |
| --- | --- |

ii)

diskonto norma, naudojama atliekant ekonominę analizę grynajai dabartinei vertei apskaičiuoti, turi būti pasirenkama pagal europines arba nacionalines gaires;

| iii) | valstybės narės turi naudoti nacionalines, europines ar tarptautines energijos kainų kitimo prognozes, prireikus atsižvelgdamos į savo nacionalines ir (arba) regionines/vietos aplinkybes; |
| --- | --- |

iii)

valstybės narės turi naudoti nacionalines, europines ar tarptautines energijos kainų kitimo prognozes, prireikus atsižvelgdamos į savo nacionalines ir (arba) regionines/vietos aplinkybes;

| iv) | ekonominėje analizėje naudojamos kainos turi atitikti socialinius bei ekonominius kaštus ir naudą. Kiek įmanoma (t. y. kai egzistuoja rinkos kaina arba kai ji jau reguliuojama europiniu ar nacionaliniu lygmeniu), turėtų būti įtraukti išorės kaštai, pvz., poveikio aplinkai ir sveikatai; |
| --- | --- |

iv)

ekonominėje analizėje naudojamos kainos turi atitikti socialinius bei ekonominius kaštus ir naudą. Kiek įmanoma (t. y. kai egzistuoja rinkos kaina arba kai ji jau reguliuojama europiniu ar nacionaliniu lygmeniu), turėtų būti įtraukti išorės kaštai, pvz., poveikio aplinkai ir sveikatai;

| f) | Jautrumo analizė:






  i) | turi būti įtraukta jautrumo analizė, kurios tikslas – įvertinti projekto ar projektų grupės kaštus ir naudą ir kuri turi būti grindžiama tokiais didelę įtaką apskaičiavimo rezultatams turinčiais kintamaisiais, kaip skirtingos energijos kainos, paklausos lygiai, diskonto normos ir kt. |
| --- | --- | --- |

f)

Jautrumo analizė:

i)

turi būti įtraukta jautrumo analizė, kurios tikslas – įvertinti projekto ar projektų grupės kaštus ir naudą ir kuri turi būti grindžiama tokiais didelę įtaką apskaičiavimo rezultatams turinčiais kintamaisiais, kaip skirtingos energijos kainos, paklausos lygiai, diskonto normos ir kt.

IV dalis

GALIMOS NAUJOS STRATEGIJOS IR POLITIKOS PRIEMONĖS

| 9. | Naujų teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamų politikos priemonių apžvalga (84) siekiant suprasti pagal 7 ir 8 punktus nustatytą ekonominį potencialą, numatant su šiomis priemonėmis susijusius elementus:






  a) | išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas;

| b) | sutaupytos pirminės energijos kiekis (GWh per metus); |
| --- | --- |

b)

sutaupytos pirminės energijos kiekis (GWh per metus);

| c) | poveikis didelio naudingumo kogeneracijos daliai; |
| --- | --- |

c)

poveikis didelio naudingumo kogeneracijos daliai;

| d) | poveikis atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame energijos rūšių derinyje ir šildymo bei vėsinimo sektoriuje; |
| --- | --- |

d)

poveikis atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame energijos rūšių derinyje ir šildymo bei vėsinimo sektoriuje;

| e) | ryšys su nacionalinėmis finansinėmis programomis ir sutaupytomis valstybės biudžeto ir rinkos dalyvių lėšomis; |
| --- | --- |

e)

ryšys su nacionalinėmis finansinėmis programomis ir sutaupytomis valstybės biudžeto ir rinkos dalyvių lėšomis;

| f) | įvertintos valstybės paramos priemonės (jei tokių numatyta), joms skiriamas metinis biudžetas ir galimos pagalbos elementas. |
| --- | --- |

f)

įvertintos valstybės paramos priemonės (jei tokių numatyta), joms skiriamas metinis biudžetas ir galimos pagalbos elementas.

X PRIEDAS

KAŠTŲ IR NAUDOS ANALIZĖ

Principai įgyvendinant 24 straipsnio 4 ir 6 dalis

Kaštų ir naudos analizėje nurodoma informacija įgyvendinant 24 straipsnio 4 ir 6 dalių priemones:

Jei planuojamas tik elektros energijai skirtas įrenginys arba įrenginys be šilumos panaudojimo galimybės, palyginami planuojami įrenginiai arba planuojamas atnaujinimas ir lygiavertis įrenginys, kuriuo pagaminamas toks pats elektros energijos arba technologinės šilumos kiekis, tačiau panaudojantis atliekinę šilumą ir tiekiantis šilumą per didelio naudingumo kogeneracijos ir (arba) centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklus.

Atitinkamos geografinės vietovės įvertinime atsižvelgiama į planuojamą įrenginį ir bet kokias tinkamas esamas arba potencialias šilumos arba vėsumos poreikio vietas, kurioms gali būti tiekiama iš jo, atsižvelgiant į racionalias galimybes (pavyzdžiui, techninį pagrįstumą ir atstumą).

Sistemos ribos nustatomos taip, kad į jas patektų planuojamas įrenginys ir šilumos ir vėsumos apkrovos, pavyzdžiui, pastatas (-ai) ir pramoninis procesas. Šios sistemos ribose abiem atvejais nustatoma ir palyginama bendra šilumos ir elektros energijos tiekimo kaina.

Šilumos arba vėsumos apkrovos apima esamas šilumos arba vėsumos apkrovas, pavyzdžiui, pramoninius įrenginius ar esamą centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemą, o urbanizuotose vietovėse – ir šilumos arba vėsumos apkrovas bei sąnaudas, kurios atsirastų, jei pastatų grupei ar miesto daliai būtų įrengta nauja centralizuota šilumos arba vėsumos tiekimo sistema ir (arba) jie būtų prie jos prijungti.

Kaštų ir naudos analizė grindžiama planuojamo įrenginio ir lyginamojo (-ųjų) įrenginio (-ių) aprašymu, kuriame nurodoma atitinkamai elektrinė ir šiluminė galia, kuro tipas, planuojama naudojimo paskirtis ir planuojamų veikimo valandų per metus skaičius, vieta ir elektros energijos ir šilumos energijos poreikis.

Vertinant atliekinės šilumos panaudojimą atsižvelgiama į šiuolaikines technologijas. Vertinant atsižvelgiama į tiesioginį atliekinės šilumos panaudojimą ir (arba) jos nešiklio temperatūros didinimą. Kai atliekinė šiluma panaudojama vietoje, įvertinamas bent šilumokaičių, šilumos siurblių ir šilumos vertimo elektros energija technologijų naudojimas. Kai atliekinė šiluma panaudojama ne vietoje, kaip potencialios poreikio vietos įvertinami bent pramonės įrenginiai, žemės ūkio veiklos objektai ir centralizuoto šilumos tiekimo tinklai.

Palyginimo tikslais atsižvelgiama į šilumos energijos paklausą ir į tai, kokių tipų šildymą ir vėsinimą naudoja netoli esančios šilumos ar vėsumos poreikio vietos. Be kita ko, palyginami su infrastruktūra susiję planuojamo ir lyginamojo įrenginio kaštai.

24 straipsnio 4 dalies tikslais atliekamas kaštų ir naudos analizes sudaro ekonominė analizė, apimanti finansinę analizę, kurioje atspindėtos faktinės pinigų srauto operacijos, susijusios su investavimu į atskirus įrenginius ir jų eksploatavimu.

Projektai, kurių nauda viršija kaštus, yra tie projektai, kurių diskontuotos naudos ekonominėje ir finansinėje analizėje suma viršija diskontuotų kaštų sumą (kaštus viršijanti nauda).

Valstybės narės nustato metodikos, prielaidų ir laikotarpio ekonominei analizei atlikti pagrindinius principus.

Valstybės narės gali reikalauti, kad už šiluminių elektros energijos gamybos įrenginių eksploatavimą atsakingos bendrovės, pramonės įmonės, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklai ar kitos šalys, kurioms įtakos turi apibrėžtos sistemos ribos ir geografinės ribos, pateiktų duomenis, kad jie būtų naudojami įvertinant atskiro įrenginio kaštus ir naudą.

XI PRIEDAS

DIDELIO NAUDINGUMO KOGENERACIJOS BŪDU PAGAMINTOS ELEKTROS ENERGIJOS KILMĖS GARANTIJOS

| a) | Valstybės narės imasi priemonių, siekdamos užtikrinti, kad:






  i) | didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kilmės garantija:






  — | sudarytų galimybę gamintojams įrodyti, kad jų parduodama elektros energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos būdu, ir šiuo tikslu išduodama gamintojo prašymu, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Valstybės narės imasi priemonių, siekdamos užtikrinti, kad:

i)

didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos kilmės garantija:

—

sudarytų galimybę gamintojams įrodyti, kad jų parduodama elektros energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos būdu, ir šiuo tikslu išduodama gamintojo prašymu,

| — | būtų tiksli, patikima ir apsaugota nuo klastojimo, |
| --- | --- |

—

būtų tiksli, patikima ir apsaugota nuo klastojimo,

| — | būtų išduodama, perduodama ir jos galiojimas panaikinamas elektroniniu būdu, |
| --- | --- |

—

būtų išduodama, perduodama ir jos galiojimas panaikinamas elektroniniu būdu,

| ii) | į tą patį didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos energijos vienetą būtų atsižvelgta tik vieną kartą. |
| --- | --- |

ii)

į tą patį didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos energijos vienetą būtų atsižvelgta tik vieną kartą.

| b) | 24 straipsnio 10 dalyje nurodytoje kilmės garantijoje pateikiama bent ši informacija:






  i) | įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, buvimo vieta, tipas ir galia (šiluminė ir elektrinė); |
| --- | --- | --- |

b)

24 straipsnio 10 dalyje nurodytoje kilmės garantijoje pateikiama bent ši informacija:

i)

įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, buvimo vieta, tipas ir galia (šiluminė ir elektrinė);

| ii) | gamybos datos ir vietos; |
| --- | --- |

ii)

gamybos datos ir vietos;

| iii) | kuro šaltinio, kurį naudojant pagaminta elektros energija, žemutinė šilumingumo vertė; |
| --- | --- |

iii)

kuro šaltinio, kurį naudojant pagaminta elektros energija, žemutinė šilumingumo vertė;

| iv) | kartu su elektros energija pagamintos šilumos kiekis ir naudojimas; |
| --- | --- |

iv)

kartu su elektros energija pagamintos šilumos kiekis ir naudojimas;

| v) | didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos, kuriai skirta garantija, kiekis pagal III priedą; |
| --- | --- |

v)

didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintos elektros energijos, kuriai skirta garantija, kiekis pagal III priedą;

| vi) | sutaupytos pirminės energijos kiekis, apskaičiuotas pagal III priedą remiantis suderintosiomis naudingumo atskaitos vertėmis, nurodytomis III priedo f punkte; |
| --- | --- |

vi)

sutaupytos pirminės energijos kiekis, apskaičiuotas pagal III priedą remiantis suderintosiomis naudingumo atskaitos vertėmis, nurodytomis III priedo f punkte;

| vii) | nominalusis įrenginio elektros ir šilumos efektyvumas; |
| --- | --- |

vii)

nominalusis įrenginio elektros ir šilumos efektyvumas;

| viii) | ar įrenginiui teikiama investicinė parama; jei taip, tai kokiu mastu; |
| --- | --- |

viii)

ar įrenginiui teikiama investicinė parama; jei taip, tai kokiu mastu;

| ix) | ar energijos vienetui taikoma kokia nors kita nacionalinė paramos sistema ir šios sistemos rūšis; jei taip, tai kokiu mastu; |
| --- | --- |

ix)

ar energijos vienetui taikoma kokia nors kita nacionalinė paramos sistema ir šios sistemos rūšis; jei taip, tai kokiu mastu;

| x) | data, kai įrenginys pradėjo veikti; ir |
| --- | --- |

x)

data, kai įrenginys pradėjo veikti; ir

| xi) | išdavimo data bei šalis ir unikalus identifikacinis numeris. |
| --- | --- |

xi)

išdavimo data bei šalis ir unikalus identifikacinis numeris.

Kilmės garantija suteikiama tipinei 1 MWh. Ji susijusi su pagaminta grynąja elektros energija, išmatuota komercinės paskirties spintoje ir patiekta į tinklą.

XII PRIEDAS

ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO KRITERIJAI, SKIRTI ENERGETIKOS TINKLŲ REGULIAVIMUI IR ELEKTROS TINKLŲ TARIFAMS

| 1. | Tinklų tarifuose nurodomi tinkluose sutaupyti kaštai dėl paklausos, poreikio valdymo ir paskirstytos gamybos, įskaitant sutaupytą kiekį, sumažinus tiekimo arba investavimo į tinklą kaštus ir optimaliau jį eksploatuojant. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tinklo reguliavimas ir tarifai neužkerta kelio tinklo operatoriams ar mažmeninės prekybos energija įmonėms teikti sistemines paslaugas, susijusias su poreikio valdymo priemonėmis, paklausos valdymu ir paskirstyta gamyba organizuotose elektros energijos rinkose, visų pirma:






  a) | galutinių vartotojų apkrovos perkėlimui iš piko valandų į ne piko valandas, atsižvelgiant į turimą atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kogeneracijos būdu pagamintą energiją ir paskirstytą gamybą; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

galutinių vartotojų apkrovos perkėlimui iš piko valandų į ne piko valandas, atsižvelgiant į turimą atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kogeneracijos būdu pagamintą energiją ir paskirstytą gamybą;

| b) | energijos taupymu pasitelkiant energijos agregatorius, kurie valdo paskirstytųjų vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

b)

energijos taupymu pasitelkiant energijos agregatorius, kurie valdo paskirstytųjų vartotojų poreikius;

| c) | paklausos sumažinimui, energetinių paslaugų teikėjams, įskaitant energetikos paslaugų įmones, taikant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

paklausos sumažinimui, energetinių paslaugų teikėjams, įskaitant energetikos paslaugų įmones, taikant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

| d) | mažesnės įtampos lygio gamybos šaltinių prijungimui ir valdymui dispečeriniu būdu; |
| --- | --- |

d)

mažesnės įtampos lygio gamybos šaltinių prijungimui ir valdymui dispečeriniu būdu;

| e) | arčiau vartojimo tinklo esančių gamybos šaltinių prijungimui; ir |
| --- | --- |

e)

arčiau vartojimo tinklo esančių gamybos šaltinių prijungimui; ir

| f) | energijos saugojimui. |
| --- | --- |

f)

energijos saugojimui.

Šioje nuostatoje sąvoka „organizuotos elektros energijos rinkos“ apima nebiržines rinkas ir elektros energijos biržas prekiaujant energija, pajėgumais, balansavimo ir papildomomis paslaugomis visais laikotarpiais, įskaitant išankstines, kitos dienos ir tos pačios dienos rinkas.

| 3. | Tinklo arba mažmeninės prekybos tarifais gali būti palaikoma galutinių vartotojų reagavimo į paklausą priemonių dinamiška kainodara, pavyzdžiui:






  a) | tarifai pagal vartojimo laiką; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tarifai pagal vartojimo laiką;

| b) | kritinių piko valandų kainodara; |
| --- | --- |

b)

kritinių piko valandų kainodara;

| c) | realiuoju laiku grindžiama kainodara; ir |
| --- | --- |

c)

realiuoju laiku grindžiama kainodara; ir

| d) | su piko valandomis susijusios nuolaidos. |
| --- | --- |

d)

su piko valandomis susijusios nuolaidos.

XIII PRIEDAS

PERDAVIMO SISTEMŲ OPERATORIAMS IR SKIRSTYMO SISTEMŲ OPERATORIAMS TAIKOMI ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO REIKALAVIMAI

Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai:

| a) | parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys, tinklo sustiprinimas ir naujų tinklų įdiegimas, geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą, nediskriminacinio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

a)

parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys, tinklo sustiprinimas ir naujų tinklų įdiegimas, geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą, nediskriminacinio įgyvendinimo;

| b) | bet kuriam naujam didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojui, pageidaujančiam, kad jis būtų prijungtas prie sistemos, pateikia išsamią būtiną informaciją, įskaitant:






  i) | nuodugnią ir išsamią su prijungimu susijusių kaštų sąmatą; |
| --- | --- | --- |

b)

bet kuriam naujam didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos elektros energijos gamintojui, pageidaujančiam, kad jis būtų prijungtas prie sistemos, pateikia išsamią būtiną informaciją, įskaitant:

i)

nuodugnią ir išsamią su prijungimu susijusių kaštų sąmatą;

| ii) | pagrįstą ir tikslų prašymo prijungti prie tinklo gavimo ir nagrinėjimo grafiką; |
| --- | --- |

ii)

pagrįstą ir tikslų prašymo prijungti prie tinklo gavimo ir nagrinėjimo grafiką;

| iii) | pagrįstą orientacinį bet kokio siūlomo prijungimo prie tinklo grafiką. Bendras prisijungimo prie tinklo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis kaip 24 mėnesiai, atsižvelgiant į tai, kas yra pagrįstai praktiška ir nediskriminacinio pobūdžio; |
| --- | --- |

iii)

pagrįstą orientacinį bet kokio siūlomo prijungimo prie tinklo grafiką. Bendras prisijungimo prie tinklo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis kaip 24 mėnesiai, atsižvelgiant į tai, kas yra pagrįstai praktiška ir nediskriminacinio pobūdžio;

| c) | nustato standartizuotas ir supaprastintas paskirstytųjų didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos energijos gamintojų prijungimo procedūras, kad jiems būtų sudarytos palankesnės sąlygos prisijungti prie tinklo. |
| --- | --- |

c)

nustato standartizuotas ir supaprastintas paskirstytųjų didelio naudingumo kogeneracijos būdu gaminamos energijos gamintojų prijungimo procedūras, kad jiems būtų sudarytos palankesnės sąlygos prisijungti prie tinklo.

Tipinės a punkte nurodytos taisyklės grindžiamos objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais, visų pirma atsižvelgiant į visus kaštus ir naudą, susijusius su šių gamintojų prijungimu prie tinklo. Jose gali būti numatytos kitokios prijungimo rūšys.

XIV PRIEDAS

BŪTINOSIOS NUOSTATOS, KURIAS REIKIA ĮTRAUKTI Į SUTARTIS DĖL ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO ARBA Į SUSIJUSIAS KONKURSUI TAIKOMAS SPECIFIKACIJAS

| — | Prieš sudarant sutartį atliktos analizės arba audito išvados ir rekomendacijos, apimančios energijos naudojimą pastate siekiant įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. |
| --- | --- |

—

Prieš sudarant sutartį atliktos analizės arba audito išvados ir rekomendacijos, apimančios energijos naudojimą pastate siekiant įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones.

| — | Aiškus ir skaidrus įgyvendintinų energijos vartojimo efektyvumo priemonių ar numatomų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo rezultatų sąrašas. |
| --- | --- |

—

Aiškus ir skaidrus įgyvendintinų energijos vartojimo efektyvumo priemonių ar numatomų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo rezultatų sąrašas.

| — | Kiekis, kurį galima garantuotai sutaupyti įgyvendinant sutartyje numatytas priemones. |
| --- | --- |

—

Kiekis, kurį galima garantuotai sutaupyti įgyvendinant sutartyje numatytas priemones.

| — | Sutarties trukmė ir pagrindiniai etapai, sąlygos ir pranešimo laikotarpiai. |
| --- | --- |

—

Sutarties trukmė ir pagrindiniai etapai, sąlygos ir pranešimo laikotarpiai.

| — | Aiškus ir skaidrus kiekvienos susitariančiosios šalies įsipareigojimų sąrašas. |
| --- | --- |

—

Aiškus ir skaidrus kiekvienos susitariančiosios šalies įsipareigojimų sąrašas.

| — | Sutaupyto kiekio nustatymo atskaitinė (-s) data (-os). |
| --- | --- |

—

Sutaupyto kiekio nustatymo atskaitinė (-s) data (-os).

| — | Aiškus ir skaidrus veiksmų, atliktinų priemonei ar priemonių rinkiniui įgyvendinti, ir, prireikus, susijusių išlaidų sąrašas. |
| --- | --- |

—

Aiškus ir skaidrus veiksmų, atliktinų priemonei ar priemonių rinkiniui įgyvendinti, ir, prireikus, susijusių išlaidų sąrašas.

| — | Įpareigojimas visiškai įgyvendinti sutartyje numatytas priemones ir dokumentuose nurodyti visus projekto metu padarytus pakeitimus. |
| --- | --- |

—

Įpareigojimas visiškai įgyvendinti sutartyje numatytas priemones ir dokumentuose nurodyti visus projekto metu padarytus pakeitimus.

| — | Taisyklės, apibrėžiančios lygiaverčių reikalavimų įtraukimą subrangos su trečiosiomis šalimis atveju. |
| --- | --- |

—

Taisyklės, apibrėžiančios lygiaverčių reikalavimų įtraukimą subrangos su trečiosiomis šalimis atveju.

| — | Aiškus ir skaidrus projekto finansinio poveikio pateikimas ir abiem šalims tenkanti sutaupytų piniginių lėšų dalis (t. y. paslaugų teikėjo atlyginimas). |
| --- | --- |

—

Aiškus ir skaidrus projekto finansinio poveikio pateikimas ir abiem šalims tenkanti sutaupytų piniginių lėšų dalis (t. y. paslaugų teikėjo atlyginimas).

| — | Aiškios ir skaidrios nuostatos dėl garantuotai sutaupyto kiekio įvertinimo ir tikrinimo, kokybės patikrų ir garantijų. |
| --- | --- |

—

Aiškios ir skaidrios nuostatos dėl garantuotai sutaupyto kiekio įvertinimo ir tikrinimo, kokybės patikrų ir garantijų.

| — | Nuostatos, kuriomis patikslinama pasikeitusių pagrindinių sąlygų, turinčių įtakos sutarties turiniui ir rezultatui (pvz., pasikeitusios energijos kainos, įrenginio naudojimo intensyvumas) sureguliavimo procedūra. |
| --- | --- |

—

Nuostatos, kuriomis patikslinama pasikeitusių pagrindinių sąlygų, turinčių įtakos sutarties turiniui ir rezultatui (pvz., pasikeitusios energijos kainos, įrenginio naudojimo intensyvumas) sureguliavimo procedūra.

| — | Išsami informacija apie kiekvienos susitariančiosios šalies įsipareigojimus ir sankcijos už jų nesilaikymą. |
| --- | --- |

—

Išsami informacija apie kiekvienos susitariančiosios šalies įsipareigojimus ir sankcijos už jų nesilaikymą.

XV PRIEDAS

A dalis

Panaikinama direktyva ir jos vėlesnių dalinių pakeitimų sąrašas

(nurodyti 36 straipsnyje)

| Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES
  (OL L 315, 2012 11 14, p. 1) | |
| --- | --- |
| Tarybos direktyva 2013/12/ES
  (OL L 141, 2013 5 28, p. 28) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844
  (OL L 156, 2018 6 19, p. 75) | Tik 2 straipsnis |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2002
  (OL L 328, 2018 12 21, p. 210) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999
  (OL L 328, 2018 12 21, p. 1) | Tik 54 straipsnis |
| Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/504
  (OL L 85 I, 2019 3 27, p. 66) | Tik 1 straipsnis |
| Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/826
  (OL L 137, 2019 5 23, p. 3) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944
  (OL L 158, 2019 6 14, p. 125) | Tik 70 straipsnis |

Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES

(OL L 315, 2012 11 14, p. 1)

Tarybos direktyva 2013/12/ES

(OL L 141, 2013 5 28, p. 28)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844

(OL L 156, 2018 6 19, p. 75)

Tik 2 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2002

(OL L 328, 2018 12 21, p. 210)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999

(OL L 328, 2018 12 21, p. 1)

Tik 54 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/504

(OL L 85 I, 2019 3 27, p. 66)

Tik 1 straipsnis

Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/826

(OL L 137, 2019 5 23, p. 3)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944

(OL L 158, 2019 6 14, p. 125)

Tik 70 straipsnis

B dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminai

(nurodyti 36 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| Direktyva 2012/27/ES | 2014 m. birželio 5 d. |
| Direktyva (ES) 2018/844 | 2020 m. kovo 10 d. |
| Direktyva (ES) 2018/2002 | 2020 m. birželio 25 d., išskyrus 1 straipsnio 5–10 punktus ir priedo 3 ir 4 punktus
  1 straipsnio 5–10 punktų ir priedo 3 ir 4 punktų – 2020 m. spalio 25 d. |
| Direktyva (ES) 2019/944 | 70 straipsnio 5 punkto a papunkčio – 2019 m. gruodžio 31 d.
  70 straipsnio 4 punkto– 2020 m. spalio 25 d.
  70 straipsnio 1–3 punktų, 5 punkto b papunkčio ir 6 punkto – 2020 m. gruodžio 31 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

Direktyva 2012/27/ES

2014 m. birželio 5 d.

Direktyva (ES) 2018/844

2020 m. kovo 10 d.

Direktyva (ES) 2018/2002

2020 m. birželio 25 d., išskyrus 1 straipsnio 5–10 punktus ir priedo 3 ir 4 punktus

1 straipsnio 5–10 punktų ir priedo 3 ir 4 punktų – 2020 m. spalio 25 d.

Direktyva (ES) 2019/944

70 straipsnio 5 punkto a papunkčio – 2019 m. gruodžio 31 d.

70 straipsnio 4 punkto– 2020 m. spalio 25 d.

70 straipsnio 1–3 punktų, 5 punkto b papunkčio ir 6 punkto – 2020 m. gruodžio 31 d.

XVI PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2012/27/ES | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio įžanginiai žodžiai | 2 straipsnio įžanginiai žodžiai |
| 2 straipsnio 1 punktas | 2 straipsnio 1 punktas |
| — | 2 straipsnio 2 ir 3 punktai |
| 2 straipsnio 2 punktas | 2 straipsnio 4 punktas |
| 2 straipsnio 3 punktas | 2 straipsnio 5 punktas |
| 2 straipsnio 4 punktas | 2 straipsnio 6 punktas |
| 2 straipsnio 5 punktas | 2 straipsnio 7 punktas |
| 2 straipsnio 6 punktas | 2 straipsnio 8 punktas |
| 2 straipsnio 7 punktas | 2 straipsnio 9 punktas |
| 2 straipsnio 8 punktas | 2 straipsnio 10 punktas |
| 2 straipsnio 9 punktas | — |
| 2 straipsnio 10 punktas | 2 straipsnio 11 punktas |
| | 2 straipsnio 12 ir 13 punktai |
| 2 straipsnio 11 punktas | 2 straipsnio 14 punktas |
| 2 straipsnio 12 punktas | 2 straipsnio 15 punktas |
| 2 straipsnio 13 punktas | 2 straipsnio 16 punktas |
| 2 straipsnio 14 punktas | 2 straipsnio 17 punktas |
| 2 straipsnio 15 punktas | 2 straipsnio 18 punktas |
| 2 straipsnio 16 punktas | 2 straipsnio 19 punktas |
| 2 straipsnio 17 punktas | 2 straipsnio 20 punktas |
| 2 straipsnio 18 punktas | 2 straipsnio 21 punktas |
| 2 straipsnio 19 punktas | 2 straipsnio 22 punktas |
| 2 straipsnio 20 punktas | 2 straipsnio 23 punktas |
| 2 straipsnio 21 punktas | 2 straipsnio 24 punktas |
| 2 straipsnio 22 punktas | 2 straipsnio 25 punktas |
| 2 straipsnio 23 punktas | 2 straipsnio 26 punktas |
| 2 straipsnio 24 punktas | 2 straipsnio 27 punktas |
| 2 straipsnio 25 punktas | 2 straipsnio 28 punktas |
| 2 straipsnio 26 punktas | — |
| 2 straipsnio 27 punktas | 2 straipsnio 29 punktas |
| 2 straipsnio 28 punktas | 2 straipsnio 30 punktas |
| 2 straipsnio 29 punktas | 2 straipsnio 31 punktas |
| 2 straipsnio 30 punktas | 2 straipsnio 32 punktas |
| 2 straipsnio 31 punktas | 2 straipsnio 33 punktas |
| 2 straipsnio 32 punktas | 2 straipsnio 34 punktas |
| 2 straipsnio 33 punktas | 2 straipsnio 35 punktas |
| 2 straipsnio 34 punktas | 2 straipsnio 36 punktas |
| 2 straipsnio 35 punktas | 2 straipsnio 37 punktas |
| 2 straipsnio 36 punktas | 2 straipsnio 38 punktas |
| 2 straipsnio 37 punktas | 2 straipsnio 39 punktas |
| 2 straipsnio 38 punktas | 2 straipsnio 40 punktas |
| 2 straipsnio 39 punktas | 2 straipsnio 41 punktas |
| 2 straipsnio 40 punktas | — |
| 2 straipsnio 41 punktas | 2 straipsnio 42 punktas |
| 2 straipsnio 42 punktas | 2 straipsnio 43 punktas |
| 2 straipsnio 43 punktas | 2 straipsnio 44 punktas |
| — | 2 straipsnio 45 punktas |
| 2 straipsnio 44 ir 45 punktai | 2 straipsnio 46 ir 47 punktai |
| — | 2 straipsnio 48, 49 ir 50 punktai |
| — | 3 straipsnis |
| — | 4 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| 3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė |
| 3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktai | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a ir b punktai |
| 3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos c punktas | — |
| 3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktas | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos c punktas |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos įžanginė formuluotė | — |
| — | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto įžanginė formuluotė |
| — | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto i, ii ir iii papunkčiai |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto iv papunktis |
| — | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto įžanginė formuluotė |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b punktas | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto i papunktis |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto ii papunktis |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas | 4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto iii papunktis |
| 3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos e punktas | — |
| 3 straipsnio 2 ir 3 dalys | — |
| 3 straipsnio 4 dalis | 33 straipsnio 6 dalis |
| 3 straipsnio 5 ir 6 dalys | — |
| — | 4 straipsnio 3 dalis |
| — | 4 straipsnio 4 dalis |
| — | 5 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | — |
| 5 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 5 straipsnio 1 dalies ketvirta ir penkta pastraipos | — |
| 5 straipsnio 2 ir 3 dalys | — |
| 5 straipsnio 4 dalis | 6 straipsnio 2 dalis |
| 5 straipsnio 5 dalis | 6 straipsnio 3 dalis |
| 5 straipsnio 6 ir 7 dalys | — |
| 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 7 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | — |
| — | 7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | — |
| 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys | 7 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| — | 7 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| — | 7 straipsnio 7 dalies antra pastraipa |
| 7 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė, a ir b punktai | 8 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė, a ir b punktai |
| — | 8 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 8 straipsnio 5 dalis |
| 7 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 7 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa | 8 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| — | 8 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| 7 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 6 dalis |
| 7 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 7 dalis |
| 7 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 8 dalis |
| 7 straipsnio 5 dalis | 8 straipsnio 9 dalis |
| 7 straipsnio 6 dalis | 8 straipsnio 10 dalis |
| 7 straipsnio 7 dalis | — |
| 7 straipsnio 8 dalis | — |
| 7 straipsnio 9 dalis | — |
| 7 straipsnio 10 dalis | — |
| 7 straipsnio 11 dalis | — |
| | 8 straipsnio 11, 12 ir 13 dalys |
| 7 straipsnio 12 dalis | 8 straipsnio 14 dalis |
| 7a straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| — | 9 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys |
| 7a straipsnio 4 ir 5 dalys | 9 straipsnio 7 ir 8 dalys |
| — | 9 straipsnio 9 dalis |
| 7a straipsnio 6 ir 7 dalys | 9 straipsnio 10 ir 11 dalys |
| 7b straipsnio 1 ir 2 dalys | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| — | 10 straipsnio 3 ir 4 dalys |
| — | 11 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 8 straipsnio 1 ir 2 dalys | 11 straipsnio 3 ir 4 dalys |
| 8 straipsnio 3 ir 4 dalys | — |
| — | 11 straipsnio 5 dalis |
| 8 straipsnio 5 dalis | 11 straipsnio 6 dalis |
| — | 11 straipsnio 7 dalis |
| 8 straipsnio 6 dalis | 11 straipsnio 8 dalis |
| 8 straipsnio 7 dalis | 11 straipsnio 9 dalis |
| — | 11 straipsnio 10 dalis |
| 9 straipsnis | 12 straipsnis |
| 9a straipsnis | 13 straipsnis |
| 9b straipsnis | 14 straipsnis |
| 9c straipsnis | 15 straipsnis |
| 10 straipsnis | 16 straipsnis |
| 10a straipsnis | 17 straipsnis |
| 11 straipsnis | 18 straipsnis |
| 11a straipsnis | 19 straipsnis |
| — | 20 straipsnis |
| — | 21 straipsnio 1 dalis |
| 12 straipsnio 1 dalis | 21 straipsnio 2 dalis |
| 12 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė ir a punkto i–v papunkčiai | 21 straipsnio 2 dalies antros pastraipos i–v papunkčiai
  21 straipsnio 2 dalies antros pastraipos vi papunktis |
| 12 straipsnio 2 dalies b punktas | 21 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa |
| — | 21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos i papunktis |
| 12 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiai | 21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ii ir iii papunkčiai |
| — | 21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos iv papunktis |
| — | 21 straipsnio 4 dalis |
| — | 21 straipsnio 5 dalies trečia ir ketvirta pastraipos |
| — | 22 straipsnis |
| 13 straipsnis | 30 straipsnis |
| 14 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| — | 23 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 14 straipsnio 3 dalis | 23 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| — | 23 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| 14 straipsnio 4 dalis | 23 straipsnio 4 dalis |
| — | 23 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| — | 24 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| 14 straipsnio 5 dalies įžanginė formuluotė ir a punktas | 24 straipsnio 4 dalies įžanginė formuluotė ir a punktas |
| 14 straipsnio 5 dalies b, c ir d punktai | — |
| — | 24 straipsnio 4 dalies b, c ir d punktai ir antra pastraipa |
| 14 straipsnio 5 dalies antra ir trečia pastraipos | 24 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos |
| 14 straipsnio 6 dalies a punktas | 24 straipsnio 5 dalies a punktas |
| 14 straipsnio 6 dalies b punktas | — |
| 14 straipsnio 6 dalies c punktas | 24 straipsnio 5 dalies b punktas |
| — | 24 straipsnio 5 dalies c punktas |
| 14 straipsnio 6 dalies antra ir trečia pastraipos | 24 straipsnio 5 dalies antra ir trečia pastraipos |
| 14 straipsnio 7, 8 ir 9 dalys | 24 straipsnio 6, 7 ir 8 dalys |
| — | 24 straipsnio 9 dalis |
| 14 straipsnio 10 ir 11 dalys | 24 straipsnio 10 ir 11 dalys |
| 15 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 25 straipsnio 1 dalis |
| 15 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos | — |
| — | 25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| 15 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa | 25 straipsnio 5 dalis |
| 15 straipsnio 2 ir 2 a dalys | — |
| 15 straipsnio 3 ir 4 dalys bei 5 dalies pirma pastraipa | 25 straipsnio 6, 7 ir 8 dalys |
| 15 straipsnio 5 dalies antra pastraipa | — |
| 15 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa | — |
| 15 straipsnio 6 dalies antra pastraipa | 25 straipsnio 9 dalis |
| 15 straipsnio 7 dalis | 25 straipsnio 10 dalis |
| 15 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa | 25 straipsnio 11 dalis |
| 15 straipsnio 9 dalies antra pastraipa | — |
| 16 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| — | 26 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 16 straipsnio 3 dalis | 26 straipsnio 3 dalis |
| — | 26 straipsnio 4 dalis |
| 17 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | — |
| 17 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 28 straipsnio 3 dalis |
| 17 straipsnio 2 dalis | 21 straipsnio 3 dalis |
| 17 straipsnio 3 dalis | — |
| 17 straipsnio 4 dalis | — |
| 17 straipsnio 5 dalis | 21 straipsnio 6 dalis |
| 18 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 27 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |
| 18 straipsnio 1 dalies a punkto i ir ii papunkčiai | 27 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |
| — | 27 straipsnio 1 dalies c ir d punktai |
| 18 straipsnio 1 dalies b punktas | 27 straipsnio 2 dalis |
| 18 straipsnio 1 dalies c punktas | 27 straipsnio 3 dalis |
| — | 27 straipsnio 4 dalis |
| 18 straipsnio 1 dalies d punkto i ir ii papunkčiai | 27 straipsnio 5 dalies a ir b punktai |
| — | 27 straipsnio 5 dalies c punktas |
| 18 straipsnio 2 dalies a ir b punktai | 27 straipsnio 6 dalies a ir b punktai |
| 18 straipsnio 2 dalies c ir d punktai | — |
| — | 27 straipsnio 6 dalies c punktas |
| — | 27 straipsnio 7 dalis |
| 18 straipsnio 3 dalis | 27 straipsnio 8 dalis |
| 19 straipsnio 1 dalies a punktas | 21 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa |
| 19 straipsnio 1 dalies b punktas | 7 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa |
| 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 21 straipsnio 5 dalies antra pastraipa |
| 19 straipsnio 2 dalis | — |
| 20 straipsnio 1 ir 2 dalys | 28 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| — | 28 straipsnio 3 dalis |
| 20 straipsnio 3, 3a, 3b ir 3c dalys | 28 straipsnio 4, 5, 6 ir 7 dalys |
| 20 straipsnio 3 d dalis | 28 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa |
| — | 28 straipsnio 8 dalies antra pastraipa |
| 20 straipsnio 4, 5, 6 ir 7 dalys | 28 straipsnio 9, 10, 11 ir 12 dalys |
| 21 straipsnis | 29 straipsnio 1 dalis |
| — | 29 straipsnio 2, 3, 4, 5, 6 ir 7 dalys |
| 22 straipsnio 1 ir 2 dalys | 31 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| — | 31 straipsnio 3 dalis |
| 23 straipsnis | 32 straipsnis |
| 24 straipsnio 4 a, 5 ir 6 dalys | 33 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| 24 straipsnio 7, 8, 9, 10 ir 12 dalys | — |
| 24 straipsnio 13 ir 14 dalys | 33 straipsnio 4 ir 5 dalys |
| 24 straipsnio 15 dalies įžanginė formuluotė | 33 straipsnio 7 dalies įžanginė formuluotė |
| 24 straipsnio 15 dalies a punktas | — |
| 24 straipsnio 15 dalies b punktas | 33 straipsnio 7 dalies a punktas |
| | 33 straipsnio 7 dalies b, c, d, e ir f punktai |
| 24 straipsnio 15 dalies antra pastraipa | 33 straipsnio 7 dalies antra pastraipa |
| 25 straipsnis | — |
| 26 straipsnis | 34 straipsnis |
| 27 straipsnio pirma pastraipa | 36 straipsnio pirma pastraipa |
| 27 straipsnio antra pastraipa | — |
| 27 straipsnio trečia pastraipa | 36 straipsnio antra pastraipa |
| 27 straipsnio 2 ir 3 dalys | — |
| 28 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 35 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 28 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | — |
| 28 straipsnio 1 dalies trečia ir ketvirta pastraipos | 35 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos |
| 28 straipsnio 2 dalis | 35 straipsnio 2 dalis |
| 29 straipsnis | 37 straipsnis |
| 30 straipsnis | 38 straipsnis |
| — | I priedas |
| I priedas | II priedas |
| II priedas | III priedas |
| III priedas | IV priedas |
| IV priedas | — |
| V priedas | V priedas |
| VI priedas | VI priedas |
| VII priedas | VII priedas |
| VII a priedas | VIII priedas |
| VIII priedas | IX priedas |
| IX priedas | X priedas |
| X priedas | XI priedas |
| XI priedas | XII priedas |
| XII priedas | XIII priedas |
| XIII priedas | XIV priedas |
| XV priedas | — |
| — | XV priedas |
| — | XVI priedas |

Direktyva 2012/27/ES

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio įžanginiai žodžiai

2 straipsnio įžanginiai žodžiai

2 straipsnio 1 punktas

2 straipsnio 1 punktas

—

2 straipsnio 2 ir 3 punktai

2 straipsnio 2 punktas

2 straipsnio 4 punktas

2 straipsnio 3 punktas

2 straipsnio 5 punktas

2 straipsnio 4 punktas

2 straipsnio 6 punktas

2 straipsnio 5 punktas

2 straipsnio 7 punktas

2 straipsnio 6 punktas

2 straipsnio 8 punktas

2 straipsnio 7 punktas

2 straipsnio 9 punktas

2 straipsnio 8 punktas

2 straipsnio 10 punktas

2 straipsnio 9 punktas

—

2 straipsnio 10 punktas

2 straipsnio 11 punktas

2 straipsnio 12 ir 13 punktai

2 straipsnio 11 punktas

2 straipsnio 14 punktas

2 straipsnio 12 punktas

2 straipsnio 15 punktas

2 straipsnio 13 punktas

2 straipsnio 16 punktas

2 straipsnio 14 punktas

2 straipsnio 17 punktas

2 straipsnio 15 punktas

2 straipsnio 18 punktas

2 straipsnio 16 punktas

2 straipsnio 19 punktas

2 straipsnio 17 punktas

2 straipsnio 20 punktas

2 straipsnio 18 punktas

2 straipsnio 21 punktas

2 straipsnio 19 punktas

2 straipsnio 22 punktas

2 straipsnio 20 punktas

2 straipsnio 23 punktas

2 straipsnio 21 punktas

2 straipsnio 24 punktas

2 straipsnio 22 punktas

2 straipsnio 25 punktas

2 straipsnio 23 punktas

2 straipsnio 26 punktas

2 straipsnio 24 punktas

2 straipsnio 27 punktas

2 straipsnio 25 punktas

2 straipsnio 28 punktas

2 straipsnio 26 punktas

—

2 straipsnio 27 punktas

2 straipsnio 29 punktas

2 straipsnio 28 punktas

2 straipsnio 30 punktas

2 straipsnio 29 punktas

2 straipsnio 31 punktas

2 straipsnio 30 punktas

2 straipsnio 32 punktas

2 straipsnio 31 punktas

2 straipsnio 33 punktas

2 straipsnio 32 punktas

2 straipsnio 34 punktas

2 straipsnio 33 punktas

2 straipsnio 35 punktas

2 straipsnio 34 punktas

2 straipsnio 36 punktas

2 straipsnio 35 punktas

2 straipsnio 37 punktas

2 straipsnio 36 punktas

2 straipsnio 38 punktas

2 straipsnio 37 punktas

2 straipsnio 39 punktas

2 straipsnio 38 punktas

2 straipsnio 40 punktas

2 straipsnio 39 punktas

2 straipsnio 41 punktas

2 straipsnio 40 punktas

—

2 straipsnio 41 punktas

2 straipsnio 42 punktas

2 straipsnio 42 punktas

2 straipsnio 43 punktas

2 straipsnio 43 punktas

2 straipsnio 44 punktas

—

2 straipsnio 45 punktas

2 straipsnio 44 ir 45 punktai

2 straipsnio 46 ir 47 punktai

—

2 straipsnio 48, 49 ir 50 punktai

—

3 straipsnis

—

4 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė

3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a ir b punktai

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a ir b punktai

3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos c punktas

—

3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktas

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos c punktas

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos įžanginė formuluotė

—

—

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto įžanginė formuluotė

—

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto i, ii ir iii papunkčiai

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkto iv papunktis

—

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto įžanginė formuluotė

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b punktas

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto i papunktis

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto ii papunktis

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas

4 straipsnio 2 dalies antros pastraipos e punkto iii papunktis

3 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos e punktas

—

3 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

3 straipsnio 4 dalis

33 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 5 ir 6 dalys

—

—

4 straipsnio 3 dalis

—

4 straipsnio 4 dalis

—

5 straipsnis

5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

5 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

5 straipsnio 1 dalies ketvirta ir penkta pastraipos

—

5 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

5 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 6 ir 7 dalys

—

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

—

7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

—

6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

7 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

—

7 straipsnio 5 ir 6 dalys

—

7 straipsnio 7 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė, a ir b punktai

8 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė, a ir b punktai

—

8 straipsnio 1 dalies c punktas

7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

8 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

—

8 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

7 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 7 dalis

7 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 8 dalis

7 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 9 dalis

7 straipsnio 6 dalis

8 straipsnio 10 dalis

7 straipsnio 7 dalis

—

7 straipsnio 8 dalis

—

7 straipsnio 9 dalis

—

7 straipsnio 10 dalis

—

7 straipsnio 11 dalis

—

8 straipsnio 11, 12 ir 13 dalys

7 straipsnio 12 dalis

8 straipsnio 14 dalis

7a straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

—

9 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys

7a straipsnio 4 ir 5 dalys

9 straipsnio 7 ir 8 dalys

—

9 straipsnio 9 dalis

7a straipsnio 6 ir 7 dalys

9 straipsnio 10 ir 11 dalys

7b straipsnio 1 ir 2 dalys

10 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

10 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

8 straipsnio 1 ir 2 dalys

11 straipsnio 3 ir 4 dalys

8 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

—

11 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 6 dalis

—

11 straipsnio 7 dalis

8 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 8 dalis

8 straipsnio 7 dalis

11 straipsnio 9 dalis

—

11 straipsnio 10 dalis

9 straipsnis

12 straipsnis

9a straipsnis

13 straipsnis

9b straipsnis

14 straipsnis

9c straipsnis

15 straipsnis

10 straipsnis

16 straipsnis

10a straipsnis

17 straipsnis

11 straipsnis

18 straipsnis

11a straipsnis

19 straipsnis

—

20 straipsnis

—

21 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė ir a punkto i–v papunkčiai

21 straipsnio 2 dalies antros pastraipos i–v papunkčiai

21 straipsnio 2 dalies antros pastraipos vi papunktis

12 straipsnio 2 dalies b punktas

21 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

—

21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos i papunktis

12 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiai

21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ii ir iii papunkčiai

—

21 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos iv papunktis

—

21 straipsnio 4 dalis

—

21 straipsnio 5 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

—

22 straipsnis

13 straipsnis

30 straipsnis

14 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

—

23 straipsnio 1 ir 2 dalys

14 straipsnio 3 dalis

23 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

—

23 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

14 straipsnio 4 dalis

23 straipsnio 4 dalis

—

23 straipsnio 5 ir 6 dalys

—

24 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

14 straipsnio 5 dalies įžanginė formuluotė ir a punktas

24 straipsnio 4 dalies įžanginė formuluotė ir a punktas

14 straipsnio 5 dalies b, c ir d punktai

—

—

24 straipsnio 4 dalies b, c ir d punktai ir antra pastraipa

14 straipsnio 5 dalies antra ir trečia pastraipos

24 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

14 straipsnio 6 dalies a punktas

24 straipsnio 5 dalies a punktas

14 straipsnio 6 dalies b punktas

—

14 straipsnio 6 dalies c punktas

24 straipsnio 5 dalies b punktas

—

24 straipsnio 5 dalies c punktas

14 straipsnio 6 dalies antra ir trečia pastraipos

24 straipsnio 5 dalies antra ir trečia pastraipos

14 straipsnio 7, 8 ir 9 dalys

24 straipsnio 6, 7 ir 8 dalys

—

24 straipsnio 9 dalis

14 straipsnio 10 ir 11 dalys

24 straipsnio 10 ir 11 dalys

15 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

25 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos

—

—

25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

15 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

25 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 2 ir 2 a dalys

—

15 straipsnio 3 ir 4 dalys bei 5 dalies pirma pastraipa

25 straipsnio 6, 7 ir 8 dalys

15 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

—

15 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

—

15 straipsnio 6 dalies antra pastraipa

25 straipsnio 9 dalis

15 straipsnio 7 dalis

25 straipsnio 10 dalis

15 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa

25 straipsnio 11 dalis

15 straipsnio 9 dalies antra pastraipa

—

16 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

—

26 straipsnio 1 ir 2 dalys

16 straipsnio 3 dalis

26 straipsnio 3 dalis

—

26 straipsnio 4 dalis

17 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

—

17 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

28 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

—

17 straipsnio 4 dalis

—

17 straipsnio 5 dalis

21 straipsnio 6 dalis

18 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

27 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

18 straipsnio 1 dalies a punkto i ir ii papunkčiai

27 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

—

27 straipsnio 1 dalies c ir d punktai

18 straipsnio 1 dalies b punktas

27 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 1 dalies c punktas

27 straipsnio 3 dalis

—

27 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 1 dalies d punkto i ir ii papunkčiai

27 straipsnio 5 dalies a ir b punktai

—

27 straipsnio 5 dalies c punktas

18 straipsnio 2 dalies a ir b punktai

27 straipsnio 6 dalies a ir b punktai

18 straipsnio 2 dalies c ir d punktai

—

—

27 straipsnio 6 dalies c punktas

—

27 straipsnio 7 dalis

18 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 8 dalis

19 straipsnio 1 dalies a punktas

21 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

19 straipsnio 1 dalies b punktas

7 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa

19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

21 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

19 straipsnio 2 dalis

—

20 straipsnio 1 ir 2 dalys

28 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

28 straipsnio 3 dalis

20 straipsnio 3, 3a, 3b ir 3c dalys

28 straipsnio 4, 5, 6 ir 7 dalys

20 straipsnio 3 d dalis

28 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa

—

28 straipsnio 8 dalies antra pastraipa

20 straipsnio 4, 5, 6 ir 7 dalys

28 straipsnio 9, 10, 11 ir 12 dalys

21 straipsnis

29 straipsnio 1 dalis

—

29 straipsnio 2, 3, 4, 5, 6 ir 7 dalys

22 straipsnio 1 ir 2 dalys

31 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

31 straipsnio 3 dalis

23 straipsnis

32 straipsnis

24 straipsnio 4 a, 5 ir 6 dalys

33 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

24 straipsnio 7, 8, 9, 10 ir 12 dalys

—

24 straipsnio 13 ir 14 dalys

33 straipsnio 4 ir 5 dalys

24 straipsnio 15 dalies įžanginė formuluotė

33 straipsnio 7 dalies įžanginė formuluotė

24 straipsnio 15 dalies a punktas

—

24 straipsnio 15 dalies b punktas

33 straipsnio 7 dalies a punktas

33 straipsnio 7 dalies b, c, d, e ir f punktai

24 straipsnio 15 dalies antra pastraipa

33 straipsnio 7 dalies antra pastraipa

25 straipsnis

—

26 straipsnis

34 straipsnis

27 straipsnio pirma pastraipa

36 straipsnio pirma pastraipa

27 straipsnio antra pastraipa

—

27 straipsnio trečia pastraipa

36 straipsnio antra pastraipa

27 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

28 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

35 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

28 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

28 straipsnio 1 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

35 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos

28 straipsnio 2 dalis

35 straipsnio 2 dalis

29 straipsnis

37 straipsnis

30 straipsnis

38 straipsnis

—

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

—

V priedas

V priedas

VI priedas

VI priedas

VII priedas

VII priedas

VII a priedas

VIII priedas

VIII priedas

IX priedas

IX priedas

X priedas

X priedas

XI priedas

XI priedas

XII priedas

XII priedas

XIII priedas

XIII priedas

XIV priedas

XV priedas

—

—

XV priedas

—

XVI priedas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0221/2022).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL C 152, 2022 4 6, p. 134.

2

(3)  OL C [...], [...], p. [...].

3

(4)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

4

(5)  Žr. XV priedo A dalį.

5

(6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui (COM(2020)0562).

6

(7)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Europos žaliasis kursas (COM(2019)0640).

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

8

(9)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. 2021 m. Komisijos darbo programa. Gyvybinga Sąjunga pažeidžiamame pasaulyje (COM(2020)0690).

9

(10)  Komunikatas „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773), kuriame įvertinamas energijos vartojimo efektyvumo, kaip visų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo scenarijų būtinos sąlygos (sine qua non), vaidmuo.

10

sine qua non

(11)  Taip pat žr. Europos Komisijos galutinę tyrimo ataskaitą „Efektyviai energiją vartojančios debesijos kompiuterijos technologijos ir ekologiškos debesijos rinkos politika“, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067).

12

(13)  OL L 198, 2020 6 22, p. 13.

13

(14)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (PE/55/2018/REV/1, OL L 328, 2018 12 21, p. 1–77).

14

(15)  ES energetikos sistemos integravimo strategija (COM(2020)0299).

15

(16)  
  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).

16

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).

(17)  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

17

(18)  Komisijos rekomendacija dėl energijos nepritekliaus (C(2020)9600).

18

(19)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

19

(20)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

20

(21)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą; 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema, ir 2020 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/740 dėl padangų ženklinimo pagal degalų naudojimo efektyvumą ir kitus parametrus.

21

(22)  Be to, įgyvendinant produktų peržiūrą pagal 2020–2024 m. Ekologinio projektavimo darbo planą ir veiksmų planą „Renovacijos banga“, kartu su Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra, bus labai prisidėta prie 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo.

22

(23)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773).

23

(24)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Žr. Tarptautinio išteklių forumo (IRP) 2020 m. ataskaitą „Resource Efficiency and Climate Change“ ir JT aplinkos programos 2019 m. ataskaitą „Emissions Gap Report“. Šie skaičiai atspindi pastatų naudojimą ir eksploataciją, įskaitant netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekį elektros energijos ir šilumos sektoriuose, o ne visą jų gyvavimo ciklą. Apskaičiuota, kad statybos sektoriaus anglies dioksido pėdsakas sudaro apie 10 proc. viso per metus pasaulyje išmetamų ŠESD kiekio.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

31

(32)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

32

(33)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

33

(34)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

34

(35)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

35

(36)  IEA (Tarptautinė energetikos agentūra) (2021 m.), „Net Zero by 2050. A Roadmap for the Global Energy Sector“, https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

37

(38)  2020 m. spalio 14 d. Komisijos rekomendacija dėl energijos nepritekliaus (C(2020)9600).

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

40

2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(41)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

41

(42)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo (OL L 140, 2009 6 5, p. 114).

42

(43)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

43

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(44)  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

44

(45)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (OL L 211, 2009 8 14, p. 36).

45

(46)  ESTR 20 principas „Galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis“: https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lt

46

(47)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas (COM(2021)0568).

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

49

(50)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

50

(51)  2014 m. spalio 27 d. Komisijos sprendimas 2014/746/ES kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas 2015–2019 m. laikotarpio sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas (OL L 308, 2014 10 29, p. 114).

51

(52)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

52

(53)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

53

(54)  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 304, 2008 11 14, p. 1).

54

(55)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

55

(56)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

56

2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

(57)  
  2022 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/132, kuriuo dėl metinės, mėnesinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos atnaujinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 20, 2022 1 31, p. 208).

57

2022 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/132, kuriuo dėl metinės, mėnesinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos atnaujinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 20, 2022 1 31, p. 208).

(58)  
  2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1749 „Principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinis taikymas. Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai“

58

2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1749 „Principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinis taikymas. Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai“

(59)  Iš pradžių Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslas buvo nustatytas ir apskaičiuotas kaip baziniu scenarijumi remiantis 2007 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. projekcijomis. Pasikeitus Eurostato energijos balanso skaičiavimo metodikai ir patobulinus projekcijų modeliavimą reikia pakeisti bazinį scenarijų. Todėl, remiantis tuo pačiu metodu tikslui nustatyti, t. y. lyginant jį su ateities bazinio scenarijaus prognozėmis, Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo užmojis turėtų būti nustatytas lyginant jį su 2020 m. atskaitos scenarijaus 2030 m. prognozėmis, atspindinčiomis NEKSVP nurodytus nacionalinius įnašus. Remiantis tuo atnaujintu baziniu scenarijumi Sąjungai savo energijos vartojimo efektyvumo užmojį reikės padidinti dar bent 9 proc. 2030 m., palyginti su pastangomis, kurių reikėtų pagal 2020 m. atskaitos scenarijų. Naujasis Sąjungos tikslų užmojo lygio raiškos būdas neturi poveikio faktiniam reikiamų pastangų lygiui.

59

(60)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

60

(61)  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1).

61

(62)  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012 (OL L 334, 2018 12 31, p. 1–93).

62

(63)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje, Sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo ir Reglamentas (ES) 2015/757 (Tekstas aktualus EEE),{SEC(2021)0551} – {SWD(2021)0557} – {SWD(2021)0601} -{SWD(2021)0602}.

63

(64)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (OL L 304, 2011 11 22, p. 64).

64

(65)  1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyva 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais (OL L 95, 1993 4 21, p. 29).

65

(66)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

66

(67)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento Ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

67

(68)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

68

(69)  2015 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2402, kuriuo, taikant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES, peržiūrimos atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo suderintosios atskaitos vertės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/877/ES (OL L 333, 2015 12 19, p. 54).

69

(70)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30–47).

70

(71)  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012 (OL L 334, 2018 12 31, p. 1).

71

(72)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas 2008/952/EB, kuriuo nustatomos išsamios rekomendacijos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/8/EB II priedui įgyvendinti ir taikyti (OL L 338, 2008 12 17, p. 55).

72

(73)  2020 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/740 dėl padangų ženklinimo pagal degalų naudojimo efektyvumą ir kitus parametrus, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1369 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (OL L 177, 2020 6 5, p. 1).

73

(74)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

74

(75)  2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

75

(76)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

76

(77)  Šiluminės energijos kiekis, reikalingas galutinių vartotojų šildymo ir vėsinimo poreikiams patenkinti.

77

(78)  Turėtų būti naudojami naujausi duomenys.

78

(79)  Turėtų būti naudojami naujausi duomenys.

79

(80)  Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos vėsumos tiekimas turės būti nustatomas pagal Direktyvą (ES) 2018/2001, kai pagal tos direktyvos 35 straipsnį bus nustatytas vėsinimui ir centralizuotam vėsumos tiekimui suvartojamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio apskaičiavimo metodas. Iki tol vėsumos tiekimas turi būti nustatomas pagal atitinkamą nacionalinį metodą.

80

(81)  Ekonominio potencialo analizėje turėtų būti pateikiamas naudojant kiekvieną analizuojamą technologiją per metus galimas pagaminti energijos kiekis (GWh). Be to, turėtų būti atsižvelgiama į energijos sistemos apribojimus ir vidaus sąsajas. Atliekant analizę gali būti naudojami modeliai, grindžiami įprastų rūšių technologijų ar sistemų veikimo prielaidomis.

81

(82)  Įskaitant Direktyvos (ES) 2018/2001 15 straipsnio 7 dalyje nurodytą vertinimą.

82

(83)  Pagal bazinį scenarijų turi būti atsižvelgiama į politiką, kuri buvo įgyvendinama iki metų, einančių prieš metus, iki kurių pabaigos turi būti parengtas išsamus vertinimas, pabaigos. Taigi į paskutiniais metais iki išsamių vertinimų pateikimo termino vykdytą politiką neturi būti atsižvelgta.

83

(84)  Į šią apžvalgą turi būti įtrauktos finansavimo priemonės ir programos, kurios gali būti priimtos laikotarpiu, kurį apima išsamus vertinimas (nedarant poveikio atskirų pranešimų dėl valstybės paramos schemų teikimui, kad būtų atliktas valstybės pagalbos vertinimas).

84

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Deramas minimalusis darbo užmokestis Europos Sąjungoje ***I

2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0682),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį kartu su 153 straipsnio 1 dalies b punktu, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį kartu su 153 straipsnio 1 dalies b punktu, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0337/2020),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Danijos, Maltos ir Švedijos parlamentų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos, Maltos ir Švedijos parlamentų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0325/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 220, 2021 6 9, p. 106.

(2)  OL C 175, 2021 5 7, p. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/... dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2022/2041.)

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ***I

2022 m. rugsėjo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2023/C 125/26)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

2021/0218(COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

kuria dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį ir 194 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos žaliojo kurso komunikate (4) nustatytas Sąjungos tikslas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui taip, kad būtų prisidedama prie Europos ekonomikos stiprinimo, jos augimo ir darbo vietų kūrimo. Siekiant šio tikslo ir tikslo iki 2030 m. 
  bent
  55 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip nustatyta
  Reglamente (ES) 2021/1119 (Europos klimato teisės aktas)
  , reikia įvykdyti energetikos pertvarką ir gerokai padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį integruotoje energetikos sistemoje; |
| --- | --- |

(1)

Europos žaliojo kurso komunikate (4) nustatytas Sąjungos tikslas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui taip, kad būtų prisidedama prie Europos ekonomikos stiprinimo, jos augimo ir darbo vietų kūrimo. Siekiant šio tikslo ir tikslo iki 2030 m. 
  bent
  55 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip nustatyta
  Reglamente (ES) 2021/1119 (Europos klimato teisės aktas)
  , reikia įvykdyti energetikos pertvarką ir gerokai padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį integruotoje energetikos sistemoje;

| (1a) | energetikos pertvarka skirtingai veikia valstybes nares, regionus, ekonomikos sektorius ir piliečius ir priklauso nuo konkrečios jų padėties. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad žaliasis kursas būtų įgyvendinamas taip, kad būtų skatinama Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir kad energetikos pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki. Visų pirma turi būti užtikrinta, kad nebūtų sutrikdymų itin svarbiuose sektoriuose, tenkinančiuose pagrindinius ekonomikos ir visuomenės poreikius, pvz., judumo sektoriuje; |
| --- | --- |

(1a)

energetikos pertvarka skirtingai veikia valstybes nares, regionus, ekonomikos sektorius ir piliečius ir priklauso nuo konkrečios jų padėties. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad žaliasis kursas būtų įgyvendinamas taip, kad būtų skatinama Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir kad energetikos pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki. Visų pirma turi būti užtikrinta, kad nebūtų sutrikdymų itin svarbiuose sektoriuose, tenkinančiuose pagrindinius ekonomikos ir visuomenės poreikius, pvz., judumo sektoriuje;

| (1b) | energija yra vienas esminių gamybos veiksnių, kurio paklausa yra nuolatinė ir kuris yra nepaprastai svarbus ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriu. Visa žmogaus veikla, įskaitant transportą, priklauso nuo to, ar prireikus būtų gauta pakankamai įperkamos energijos; |
| --- | --- |

(1b)

energija yra vienas esminių gamybos veiksnių, kurio paklausa yra nuolatinė ir kuris yra nepaprastai svarbus ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriu. Visa žmogaus veikla, įskaitant transportą, priklauso nuo to, ar prireikus būtų gauta pakankamai įperkamos energijos;

| (1c) | Bendrojoje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2030 m. (8-oji AVP) nustatyti 2030 m. teminiai prioritetiniai tikslai klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos, biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo, netoksiškos žiedinės ekonomikos, nulinės taršos aplinkos ir su gamyba ir vartojimu susijusio neigiamo poveikio aplinkai mažinimo srityse visuose ekonomikos sektoriuose ir pripažįsta, kad šie tikslai, kuriais siekiama šalinti tiek žalos aplinkai veiksnius, tiek poveikį, yra glaudžiai tarpusavyje susiję. 8-ojoje AVP taip pat nustatomas ilgalaikis prioritetinis tikslas – ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti, kad žmonės gerai gyventų pagal mūsų planetos išgales gerovės ekonomikoje, kurioje niekas neiššvaistoma, augimas būtų regeneracinis, Sąjungoje būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui ir stipriai sumažinta nelygybė. Sveika aplinka yra visų žmonių gerovės pagrindas, taip pat aplinka, kurioje išlaikoma biologinė įvairovė, klesti ekosistemos, o gamta yra saugoma ir atkuriama taip, kad būtų didinamas atsparumas klimato kaitai, gaivalinėms ir su klimatu susijusioms nelaimėms ir kitai su aplinka susijusiai rizikai; |
| --- | --- |

(1c)

Bendrojoje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2030 m. (8-oji AVP) nustatyti 2030 m. teminiai prioritetiniai tikslai klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos, biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo, netoksiškos žiedinės ekonomikos, nulinės taršos aplinkos ir su gamyba ir vartojimu susijusio neigiamo poveikio aplinkai mažinimo srityse visuose ekonomikos sektoriuose ir pripažįsta, kad šie tikslai, kuriais siekiama šalinti tiek žalos aplinkai veiksnius, tiek poveikį, yra glaudžiai tarpusavyje susiję. 8-ojoje AVP taip pat nustatomas ilgalaikis prioritetinis tikslas – ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti, kad žmonės gerai gyventų pagal mūsų planetos išgales gerovės ekonomikoje, kurioje niekas neiššvaistoma, augimas būtų regeneracinis, Sąjungoje būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui ir stipriai sumažinta nelygybė. Sveika aplinka yra visų žmonių gerovės pagrindas, taip pat aplinka, kurioje išlaikoma biologinė įvairovė, klesti ekosistemos, o gamta yra saugoma ir atkuriama taip, kad būtų didinamas atsparumas klimato kaitai, gaivalinėms ir su klimatu susijusioms nelaimėms ir kitai su aplinka susijusiai rizikai;

| (1d) | Bendrąja Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programa iki 2030 m. (8-oji AVP), kuri yra Sąjungos veiksmų aplinkos ir klimato srityje programa, siekiama paspartinti žaliąją pertvarką teisingai, lygiateisiškai ir įtraukiai pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos ir apsaugoti, atkurti bei pagerinti aplinkos būklę, be kita ko, sustabdant ir panaikinant biologinės įvairovės nykimą. Ji paremia ir sustiprina integruotą politiką ir įgyvendinimo metodą, pasiremiant Europos žaliuoju kursu. 8-ojoje AVP pripažįstama, kad šiai pertvarkai reikės sisteminių pokyčių, kurie, EAA teigimu, apima esminius, transformacinius ir kompleksinius pokyčius, kurie reiškia esminius sistemos tikslų, paskatų, technologijų, socialinės praktikos ir normų pakeitimus ir perorientavimą, taip pat žinių sistemose bei valdymo metoduose; |
| --- | --- |

(1d)

Bendrąja Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programa iki 2030 m. (8-oji AVP), kuri yra Sąjungos veiksmų aplinkos ir klimato srityje programa, siekiama paspartinti žaliąją pertvarką teisingai, lygiateisiškai ir įtraukiai pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos ir apsaugoti, atkurti bei pagerinti aplinkos būklę, be kita ko, sustabdant ir panaikinant biologinės įvairovės nykimą. Ji paremia ir sustiprina integruotą politiką ir įgyvendinimo metodą, pasiremiant Europos žaliuoju kursu. 8-ojoje AVP pripažįstama, kad šiai pertvarkai reikės sisteminių pokyčių, kurie, EAA teigimu, apima esminius, transformacinius ir kompleksinius pokyčius, kurie reiškia esminius sistemos tikslų, paskatų, technologijų, socialinės praktikos ir normų pakeitimus ir perorientavimą, taip pat žinių sistemose bei valdymo metoduose;

| (1e) | norint pasiekti tikslus, būtina užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos, programos, investicijos, projektai ir jų įgyvendinimas būtų suderinti su 8-osios AVP tikslais, ir, kai tinkama, jais būtų prisidedama prie tų tikslų ir jiems nekenkiama. Be to, tam, kad būtų pasiekti 8-osios AVP tikslai, reikės užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažinta socialinė nelygybė, atsirandanti dėl su klimatu ir aplinka susijusio poveikio ir politikos, ir kad priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti aplinką ir klimatą, būtų vykdomos socialiai teisingai ir įtraukiai, taip pat į klimato ir aplinkos politiką integruotas lyčių aspektas, įskaitant lyčių aspekto įtraukimą į visus politikos formavimo proceso etapus, todėl visa tai taip pat nurodyta 8-ojoje AVP kaip reikiamos sąlygos; |
| --- | --- |

(1e)

norint pasiekti tikslus, būtina užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos, programos, investicijos, projektai ir jų įgyvendinimas būtų suderinti su 8-osios AVP tikslais, ir, kai tinkama, jais būtų prisidedama prie tų tikslų ir jiems nekenkiama. Be to, tam, kad būtų pasiekti 8-osios AVP tikslai, reikės užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažinta socialinė nelygybė, atsirandanti dėl su klimatu ir aplinka susijusio poveikio ir politikos, ir kad priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti aplinką ir klimatą, būtų vykdomos socialiai teisingai ir įtraukiai, taip pat į klimato ir aplinkos politiką integruotas lyčių aspektas, įskaitant lyčių aspekto įtraukimą į visus politikos formavimo proceso etapus, todėl visa tai taip pat nurodyta 8-ojoje AVP kaip reikiamos sąlygos;

| (1f) | 2030 m. 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos klimato kaitos švelninimo tikslas – greitai ir nuspėjamai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kartu didinti šalinimą gamtiniais absorbentais Sąjungoje, kad būtų pasiektas 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, nustatytas Reglamente (ES) 2021/1119, laikantis Sąjungos klimato ir aplinkosaugos tikslų, taip pat užtikrinant teisingą pertvarką, nė vieno nepaliekant nuošalyje. Kad būtų lengviau pasiekti programos tikslus, 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje taip pat nustatyta būtina aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimo sąlyga, be kita ko, nustatant iškastinio kuro subsidijų laipsniško atsisakymo terminą, atitinkantį siekį apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, taip pat privaloma Sąjungos sistema, kuria siekiama stebėti ir pranešti apie valstybių narių pažangą laipsniškai panaikinant subsidijas iškastiniam kurui, remiantis sutarta metodika; |
| --- | --- |

(1f)

2030 m. 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos klimato kaitos švelninimo tikslas – greitai ir nuspėjamai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kartu didinti šalinimą gamtiniais absorbentais Sąjungoje, kad būtų pasiektas 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, nustatytas Reglamente (ES) 2021/1119, laikantis Sąjungos klimato ir aplinkosaugos tikslų, taip pat užtikrinant teisingą pertvarką, nė vieno nepaliekant nuošalyje. Kad būtų lengviau pasiekti programos tikslus, 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje taip pat nustatyta būtina aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimo sąlyga, be kita ko, nustatant iškastinio kuro subsidijų laipsniško atsisakymo terminą, atitinkantį siekį apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, taip pat privaloma Sąjungos sistema, kuria siekiama stebėti ir pranešti apie valstybių narių pažangą laipsniškai panaikinant subsidijas iškastiniam kurui, remiantis sutarta metodika;

| (1g) | šia direktyva siekiama užtikrinti, kad įgyvendinant ES energetikos politiką būtų skatinamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, kartu išsaugant kiekvienos valstybės narės energetinį suverenumą; |
| --- | --- |

(1g)

šia direktyva siekiama užtikrinti, kad įgyvendinant ES energetikos politiką būtų skatinamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, kartu išsaugant kiekvienos valstybės narės energetinį suverenumą;

| (1h) | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva yra Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio dalis, ir jis taip pat turės daugialypį poveikį Sąjungai, be kita ko, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, namų ūkių perkamajai galiai, klimato tikslų įgyvendinimui ir anglies dioksido nutekėjimo mastui. Todėl turėtų būti reguliariai atliekamas išsamus bendro reglamentų, sudarančių pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, makroekonominio poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

(1h)

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva yra Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio dalis, ir jis taip pat turės daugialypį poveikį Sąjungai, be kita ko, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, namų ūkių perkamajai galiai, klimato tikslų įgyvendinimui ir anglies dioksido nutekėjimo mastui. Todėl turėtų būti reguliariai atliekamas išsamus bendro reglamentų, sudarančių pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, makroekonominio poveikio vertinimas;

| (2) | atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir siekiant iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, nes energetikos sektoriuje išmetama daugiau kaip 75 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsinaujinančiųjų išteklių energija ne tik mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet ir padeda spręsti tokias su aplinka susijusias problemas, kaip biologinės įvairovės nykimas
  ar žemės, vandens ir oro tarša, jei dėl pačių atsinaujinančiųjų energijos išteklių šios problemos dar labiau nepadidėja
  .
  Dėl mažų atsinaujinančiųjų išteklių energijos eksploatavimo sąnaudų ir mažesnio kainų šuolio poveikio, palyginti su iškastiniu kuru, atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(2)

atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir siekiant iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, nes energetikos sektoriuje išmetama daugiau kaip 75 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsinaujinančiųjų išteklių energija ne tik mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet ir padeda spręsti tokias su aplinka susijusias problemas, kaip biologinės įvairovės nykimas
  ar žemės, vandens ir oro tarša, jei dėl pačių atsinaujinančiųjų energijos išteklių šios problemos dar labiau nepadidėja
  .
  Dėl mažų atsinaujinančiųjų išteklių energijos eksploatavimo sąnaudų ir mažesnio kainų šuolio poveikio, palyginti su iškastiniu kuru, atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant energijos nepritekliaus problemą;

| (2a) | vis daugiau šalių įsipareigojant iki šimtmečio vidurio pasiekti poveikio klimatui neutralumą, prognozuojama, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų paklausa tiek vidaus, tiek pasauliniu mastu didės ir suteiks didelių galimybių kurti darbo vietas, plėsti Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramoninę bazę ir toliau Europai pirmauti mokslinių tyrimų ir novatoriškų atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, kurios savo ruožtu didina Europos įmonių konkurencinį pranašumą ir ES energetinę nepriklausomybę nuo iškastinio kuro importo, plėtros srityje; |
| --- | --- |

(2a)

vis daugiau šalių įsipareigojant iki šimtmečio vidurio pasiekti poveikio klimatui neutralumą, prognozuojama, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų paklausa tiek vidaus, tiek pasauliniu mastu didės ir suteiks didelių galimybių kurti darbo vietas, plėsti Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramoninę bazę ir toliau Europai pirmauti mokslinių tyrimų ir novatoriškų atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, kurios savo ruožtu didina Europos įmonių konkurencinį pranašumą ir ES energetinę nepriklausomybę nuo iškastinio kuro importo, plėtros srityje;

| (2b) | 2020 metais bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo procentinė dalis ES sudarė 22 proc.
   (5)

  , t. y. 2 procentiniais punktais viršijo bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo 2020 metų tikslą, nustatytą Direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją; |
| --- | --- |

(2b)

2020 metais bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo procentinė dalis ES sudarė 22 proc.
   (5)

  , t. y. 2 procentiniais punktais viršijo bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo 2020 metų tikslą, nustatytą Direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją;

| (2c) | atsinaujinančiųjų išteklių energija yra viena pagrindinių darnų vystymąsi įgalinančių priemonių, tiesiogiai ir netiesiogiai padedanti siekti daugelio darnaus vystymosi tikslų (DVT), įskaitant tikslus skurdo mažinimo, švietimo, vandens ir sanitarijos srityse. Atsinaujinantieji energijos ištekliai taip pat teikia plataus masto socialinę ir ekonominę naudą, padeda kurti naujas darbo vietas ir skatinti vietos pramonę; |
| --- | --- |

(2c)

atsinaujinančiųjų išteklių energija yra viena pagrindinių darnų vystymąsi įgalinančių priemonių, tiesiogiai ir netiesiogiai padedanti siekti daugelio darnaus vystymosi tikslų (DVT), įskaitant tikslus skurdo mažinimo, švietimo, vandens ir sanitarijos srityse. Atsinaujinantieji energijos ištekliai taip pat teikia plataus masto socialinę ir ekonominę naudą, padeda kurti naujas darbo vietas ir skatinti vietos pramonę;

| (2d) | tarptautiniu lygmeniu 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26) Komisija kartu su pasauliniais partneriais įsipareigojo nutraukti tiesioginę paramą tarptautinei iškastinio kuro, kuriam netaikomos taršos mažinimo priemonės, energijos gamybai ir panaudoti šias lėšas atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui; |
| --- | --- |

(2d)

tarptautiniu lygmeniu 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26) Komisija kartu su pasauliniais partneriais įsipareigojo nutraukti tiesioginę paramą tarptautinei iškastinio kuro, kuriam netaikomos taršos mažinimo priemonės, energijos gamybai ir panaudoti šias lėšas atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui;

| (2e) | COP 26 konferencijoje Komisija kartu su pasaulio lyderiais padidino pasaulinių užmojų lygį siekiant išsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, taip pat paspartinti perėjimą prie nulinio išmetamųjų teršalų kiekio transporto; |
| --- | --- |

(2e)

COP 26 konferencijoje Komisija kartu su pasaulio lyderiais padidino pasaulinių užmojų lygį siekiant išsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, taip pat paspartinti perėjimą prie nulinio išmetamųjų teršalų kiekio transporto;

| (2f) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba dažnai vyksta vietos ir regionų lygmenimis ir priklauso nuo regionų MVĮ. Todėl nustatydamos tikslus ir remdamos politikos priemones valstybės narės turėtų visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

(2f)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba dažnai vyksta vietos ir regionų lygmenimis ir priklauso nuo regionų MVĮ. Todėl nustatydamos tikslus ir remdamos politikos priemones valstybės narės turėtų visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| (2g) | kadangi maždaug 35 mln. europiečių patiria energijos nepriteklių
   (6)

  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika turi atlikti svarbų vaidmenį bet kurioje strategijoje, kuria siekiama spręsti energijos nepritekliaus ir vartotojų pažeidžiamumo problemas; |
| --- | --- |

(2g)

kadangi maždaug 35 mln. europiečių patiria energijos nepriteklių
   (6)

  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika turi atlikti svarbų vaidmenį bet kurioje strategijoje, kuria siekiama spręsti energijos nepritekliaus ir vartotojų pažeidžiamumo problemas;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (7) nustatytas privalomas Sąjungos tikslas pasiekti, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų bent 32 % Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo. Pagal Klimato politikos tikslo įgyvendinimo planą tam, kad būtų pasiektas Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendruoju galutinės energijos suvartojimu, turėtų padidėti iki
  45
   % (8). Todėl reikia padidinti tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą tikslą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (7) nustatytas privalomas Sąjungos tikslas pasiekti, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų bent 32 % Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo. Pagal Klimato politikos tikslo įgyvendinimo planą tam, kad būtų pasiektas Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendruoju galutinės energijos suvartojimu, turėtų padidėti iki
  45
   % (8). Todėl reikia padidinti tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą tikslą;

| (3a) | laikantis 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacijos „Dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo. Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai“, šioje direktyvoje turėtų būti laikomasi integruoto požiūrio, kuriuo skatinamas efektyviausias atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas bet kuriame sektoriuje ir pritaikymas, taip pat sistemos efektyvumas, kad įvairiai ekonominei veiklai reikėtų mažiausiai energijos; |
| --- | --- |

(3a)

laikantis 2021 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacijos „Dėl principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ praktinio taikymo. Principo įgyvendinimo priimant sprendimus energetikos ir kituose sektoriuose gairės ir pavyzdžiai“, šioje direktyvoje turėtų būti laikomasi integruoto požiūrio, kuriuo skatinamas efektyviausias atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas bet kuriame sektoriuje ir pritaikymas, taip pat sistemos efektyvumas, kad įvairiai ekonominei veiklai reikėtų mažiausiai energijos;

| (3b) | atsižvelgiant į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „Planas „REPowerEU“, tvaraus biometano apimties gamybos padidinimas iki bent 35 mlrd. m3 iki 2030 m. yra ekonomiškai efektyvus būdas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir įvairinti ES dujų tiekimą, taip remiant tiekimo saugumą ir ES klimato srities užmojus. Komisija turėtų parengti reguliavimo kliūčių biometano gamybos masto didinimui ir integracijai į ES dujų vidaus rinką šalinimo ES strategiją; |
| --- | --- |

(3b)

atsižvelgiant į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „Planas „REPowerEU“, tvaraus biometano apimties gamybos padidinimas iki bent 35 mlrd. m3 iki 2030 m. yra ekonomiškai efektyvus būdas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir įvairinti ES dujų tiekimą, taip remiant tiekimo saugumą ir ES klimato srities užmojus. Komisija turėtų parengti reguliavimo kliūčių biometano gamybos masto didinimui ir integracijai į ES dujų vidaus rinką šalinimo ES strategiją;

| (3c) | siekdamos remti pastangas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą pasiekti ekonomiškai efektyviai ir galutinio vartojimo sektorių elektrifikavimą, kartu įgalindamos namų ūkius ir pramonės sektorius aktyviai dalyvauti užtikrinant ES energetikos sistemos saugumą bei mažinant jos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir už tai jiems atlygindamos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinė reguliavimo sistema sudarytų sąlygas sumažinti didžiausią elektros energijos paklausą visuose galutinio vartojimo sektoriuose skatinant paklausos lankstumą. Tuo tikslu valstybės narės galėtų savo integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatyti minimalų tikslą iki 2030 metų bent 5 % sumažinti didžiausią elektros energijos paklausą, kad būtų padidintas sistemos lankstumas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį; |
| --- | --- |

(3c)

siekdamos remti pastangas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą pasiekti ekonomiškai efektyviai ir galutinio vartojimo sektorių elektrifikavimą, kartu įgalindamos namų ūkius ir pramonės sektorius aktyviai dalyvauti užtikrinant ES energetikos sistemos saugumą bei mažinant jos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir už tai jiems atlygindamos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinė reguliavimo sistema sudarytų sąlygas sumažinti didžiausią elektros energijos paklausą visuose galutinio vartojimo sektoriuose skatinant paklausos lankstumą. Tuo tikslu valstybės narės galėtų savo integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatyti minimalų tikslą iki 2030 metų bent 5 % sumažinti didžiausią elektros energijos paklausą, kad būtų padidintas sistemos lankstumas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį;

| (3d) | vienas iš penkių 2021–2027 m. sanglaudos politikos tikslų yra žalesnė Europa ir investicijų į švarią energiją, žiedinę ekonomiką, klimato kaitos švelninimą bei tvarų transportą skatinimas. Todėl reikia, kad sanglaudos politikos fondai siektų išvengti nelygybės didėjimo, teikdami pagalbą tiems regionams, kuriems tenka didesnė pertvarkos našta, skatindami investuoti į infrastruktūrą ir mokyti darbuotojus naujų technologijų siekiant užtikrinti, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

(3d)

vienas iš penkių 2021–2027 m. sanglaudos politikos tikslų yra žalesnė Europa ir investicijų į švarią energiją, žiedinę ekonomiką, klimato kaitos švelninimą bei tvarų transportą skatinimas. Todėl reikia, kad sanglaudos politikos fondai siektų išvengti nelygybės didėjimo, teikdami pagalbą tiems regionams, kuriems tenka didesnė pertvarkos našta, skatindami investuoti į infrastruktūrą ir mokyti darbuotojus naujų technologijų siekiant užtikrinti, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje;

| (3e) | ERPF turės remti energijos vartojimo efektyvumo skatinimą ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą; skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; išmaniųjų energetikos sistemų ir tinklų plėtrą, taip pat skatinti tvarų įvairiarūšį judumą miestuose pereinant prie nulinio grynojo anglies dioksido kiekio ekonomikos; ESF+ turi padėti tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, būtinas siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas, keliant visų asmenų, įskaitant darbo jėgą, kvalifikaciją ir sukuriant naujų darbo vietų su aplinkos apsauga, klimatu, energetika, žiedine ekonomika bei bioekonomika susijusiuose sektoriuose (ESF+ reglamento 4 straipsnis); |
| --- | --- |

(3e)

ERPF turės remti energijos vartojimo efektyvumo skatinimą ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą; skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; išmaniųjų energetikos sistemų ir tinklų plėtrą, taip pat skatinti tvarų įvairiarūšį judumą miestuose pereinant prie nulinio grynojo anglies dioksido kiekio ekonomikos; ESF+ turi padėti tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, būtinas siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas, keliant visų asmenų, įskaitant darbo jėgą, kvalifikaciją ir sukuriant naujų darbo vietų su aplinkos apsauga, klimatu, energetika, žiedine ekonomika bei bioekonomika susijusiuose sektoriuose (ESF+ reglamento 4 straipsnis);

| (3f) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba turi stiprų vietos aspektą. Todėl svarbu, kad valstybės narės į nacionalinių kovos su klimato kaita priemonių planavimo ir įgyvendinimo procesą visapusiškai įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas, užtikrindamos joms tiesioginę prieigą prie finansavimo ir stebėdamos priimtų priemonių įgyvendinimo pažangą. Kai taikytina, valstybės narės į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų įtraukti vietos ir regioninius įnašus; |
| --- | --- |

(3f)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba turi stiprų vietos aspektą. Todėl svarbu, kad valstybės narės į nacionalinių kovos su klimato kaita priemonių planavimo ir įgyvendinimo procesą visapusiškai įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas, užtikrindamos joms tiesioginę prieigą prie finansavimo ir stebėdamos priimtų priemonių įgyvendinimo pažangą. Kai taikytina, valstybės narės į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų įtraukti vietos ir regioninius įnašus;

| (3g) | pripažįsta sanglaudos politikos svarbą padedant salų regionams įgyvendinti poveikio klimatui neutralumo tikslus, atsižvelgiant į papildomas išlaidas, susijusias su tokiais sektoriais kaip energetika ir transportas, taip pat į mobiliųjų technologijų poveikį jų energetikos sistemoms, kurioms reikalingos proporcingai labai didelės investicijos į nepastovių atsinaujinančiųjų energijos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

(3g)

pripažįsta sanglaudos politikos svarbą padedant salų regionams įgyvendinti poveikio klimatui neutralumo tikslus, atsižvelgiant į papildomas išlaidas, susijusias su tokiais sektoriais kaip energetika ir transportas, taip pat į mobiliųjų technologijų poveikį jų energetikos sistemoms, kurioms reikalingos proporcingai labai didelės investicijos į nepastovių atsinaujinančiųjų energijos išteklių valdymą;

| (3h) | pabrėžia, kad dėl savo mažo dydžio ir izoliuotų energetikos sistemų tolimiausieji salų regionai, kaip ir atokiausieji regionai, susiduria su dideliais sunkumais energijos tiekimo srityje, nes jų elektros energijos gamyba, transportas ir šildymas paprastai priklauso nuo iškastinio kuro importo; |
| --- | --- |

(3h)

pabrėžia, kad dėl savo mažo dydžio ir izoliuotų energetikos sistemų tolimiausieji salų regionai, kaip ir atokiausieji regionai, susiduria su dideliais sunkumais energijos tiekimo srityje, nes jų elektros energijos gamyba, transportas ir šildymas paprastai priklauso nuo iškastinio kuro importo;

| (3i) | mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant potvynių energiją, naudojimui turėtų būti teikiama pirmenybė, ir mano, kad tai galėtų suteikti saloms esminių pranašumų, atsižvelgiant į vietos bendruomenių poreikius, įskaitant salų tradicinės architektūros ir vietos buveinių išsaugojimą. Todėl ragina remti įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą, atsižvelgiant į jų geografinius ypatumus. Palankiai vertina salų pradėtas įgyvendinti žaliojo vandenilio programas; |
| --- | --- |

(3i)

mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant potvynių energiją, naudojimui turėtų būti teikiama pirmenybė, ir mano, kad tai galėtų suteikti saloms esminių pranašumų, atsižvelgiant į vietos bendruomenių poreikius, įskaitant salų tradicinės architektūros ir vietos buveinių išsaugojimą. Todėl ragina remti įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą, atsižvelgiant į jų geografinius ypatumus. Palankiai vertina salų pradėtas įgyvendinti žaliojo vandenilio programas;

| (4) | vis labiau pripažįstama, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą prie biomasės žaliavų rinkos, reikalingą kuriant novatoriškus, didelės pridėtinės vertės biologinius sprendimus ir plėtojant tvarią žiedinę bioekonomiką, būtina suderinti bioenergetikos politiką su pakopiniu biomasės naudojimo principu (9). Todėl kurdamos paramos bioenergetikai schemas valstybės narės turėtų atsižvelgti į esamą tvarų biomasės tiekimą energetikos ir ne energetikos reikmėms ir nacionalinių miškų anglies dioksido absorbentų ir ekosistemų išlaikymą
  , biologinės įvairovės apsaugą
  , taip pat į žiedinės ekonomikos ir pakopinio biomasės naudojimo principus bei atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (10).
  Tačiau jos turėtų turėti galimybę teikti paramą energijos gamybai iš kelmų arba šaknų, jei tai atliekos ar liekanos, susidarančios vykdant darbus, kurių pagrindinis tikslas – gamtos išsaugojimas ir kraštovaizdžio tvarkymas, pavyzdžiui, iš pakelių. Bet kuriuo atveju valstybės narės
  turėtų vengti skatinti naudoti kokybišką apvaliąją medieną energijai gaminti, išskyrus aiškiai apibrėžtas aplinkybes
  , pavyzdžiui, miškų gaisrų prevencijos ir utilizuojamos medienos ruošos atveju
  . Vadovaujantis pakopiniu naudojimo principu, medienos biomasė turėtų būti naudojama atsižvelgiant į jos didžiausią ekonominę ir aplinkosauginę pridėtinę vertę tokia prioritetų tvarka: 1) medienos gaminiai, 2) ilgesnis jų naudojimo laikas, 3) pakartotinis naudojimas, 4) perdirbimas, 5) bioenergija ir 6) šalinimas. Kai jokia kita medienos biomasės paskirtis nėra ekonomiškai perspektyvi ar aplinkai tinkama, energijos gamybą iš neatsinaujinančiųjų išteklių padeda sumažinti energijos regeneracija. Todėl valstybių narių paramos bioenergetikai schemos turėtų būti nukreiptos į tokias pradines žaliavas, dėl kurių mažai konkuruojama su medžiagų sektoriais ir kurių tiekimas laikomas teigiamu tiek klimatui, tiek biologinei įvairovei, kad būtų išvengta neigiamų paskatų, susijusių su netvariais bioenergijos gamybos būdais, kaip nustatyta Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Medienos biomasės naudojimas energijos gamybai ES“ (11). Kita vertus, nustatant tolesnes pakopinio naudojimo principo taikymo pasekmes, būtina pripažinti nacionalines ypatybes, kuriomis valstybės narės vadovaujasi rengdamos savo paramos schemas. Pirmenybė turėtų būti teikiama atliekų prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir atliekų perdirbimui. Valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų apdorojimo tikslams ir dėl kurių būtų neveiksmingai naudojamos perdirbti tinkamos atliekos. Be to, siekdamos užtikrinti veiksmingesnį bioenergijos naudojimą, nuo 2026 m. valstybės narės nebeturėtų remti vien elektros energiją gaminančių jėgainių, išskyrus atvejus, kai įrenginiai yra regionuose, kuriems suteiktas specifinis naudojimo statusas, susijęs su jų perėjimu nuo iškastinio kuro prie kitų šaltinių, jeigu
  juose
  naudojama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija
  arba jeigu įrenginiai negali būti modifikuoti taip, kad būtų tinkami kogeneracijai, išimtiniais pagrįstais atvejais gavus Komisijos patvirtinimą
  ; |
| --- | --- |

(4)

vis labiau pripažįstama, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą prie biomasės žaliavų rinkos, reikalingą kuriant novatoriškus, didelės pridėtinės vertės biologinius sprendimus ir plėtojant tvarią žiedinę bioekonomiką, būtina suderinti bioenergetikos politiką su pakopiniu biomasės naudojimo principu (9). Todėl kurdamos paramos bioenergetikai schemas valstybės narės turėtų atsižvelgti į esamą tvarų biomasės tiekimą energetikos ir ne energetikos reikmėms ir nacionalinių miškų anglies dioksido absorbentų ir ekosistemų išlaikymą
  , biologinės įvairovės apsaugą
  , taip pat į žiedinės ekonomikos ir pakopinio biomasės naudojimo principus bei atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (10).
  Tačiau jos turėtų turėti galimybę teikti paramą energijos gamybai iš kelmų arba šaknų, jei tai atliekos ar liekanos, susidarančios vykdant darbus, kurių pagrindinis tikslas – gamtos išsaugojimas ir kraštovaizdžio tvarkymas, pavyzdžiui, iš pakelių. Bet kuriuo atveju valstybės narės
  turėtų vengti skatinti naudoti kokybišką apvaliąją medieną energijai gaminti, išskyrus aiškiai apibrėžtas aplinkybes
  , pavyzdžiui, miškų gaisrų prevencijos ir utilizuojamos medienos ruošos atveju
  . Vadovaujantis pakopiniu naudojimo principu, medienos biomasė turėtų būti naudojama atsižvelgiant į jos didžiausią ekonominę ir aplinkosauginę pridėtinę vertę tokia prioritetų tvarka: 1) medienos gaminiai, 2) ilgesnis jų naudojimo laikas, 3) pakartotinis naudojimas, 4) perdirbimas, 5) bioenergija ir 6) šalinimas. Kai jokia kita medienos biomasės paskirtis nėra ekonomiškai perspektyvi ar aplinkai tinkama, energijos gamybą iš neatsinaujinančiųjų išteklių padeda sumažinti energijos regeneracija. Todėl valstybių narių paramos bioenergetikai schemos turėtų būti nukreiptos į tokias pradines žaliavas, dėl kurių mažai konkuruojama su medžiagų sektoriais ir kurių tiekimas laikomas teigiamu tiek klimatui, tiek biologinei įvairovei, kad būtų išvengta neigiamų paskatų, susijusių su netvariais bioenergijos gamybos būdais, kaip nustatyta Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Medienos biomasės naudojimas energijos gamybai ES“ (11). Kita vertus, nustatant tolesnes pakopinio naudojimo principo taikymo pasekmes, būtina pripažinti nacionalines ypatybes, kuriomis valstybės narės vadovaujasi rengdamos savo paramos schemas. Pirmenybė turėtų būti teikiama atliekų prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir atliekų perdirbimui. Valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų apdorojimo tikslams ir dėl kurių būtų neveiksmingai naudojamos perdirbti tinkamos atliekos. Be to, siekdamos užtikrinti veiksmingesnį bioenergijos naudojimą, nuo 2026 m. valstybės narės nebeturėtų remti vien elektros energiją gaminančių jėgainių, išskyrus atvejus, kai įrenginiai yra regionuose, kuriems suteiktas specifinis naudojimo statusas, susijęs su jų perėjimu nuo iškastinio kuro prie kitų šaltinių, jeigu
  juose
  naudojama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija
  arba jeigu įrenginiai negali būti modifikuoti taip, kad būtų tinkami kogeneracijai, išimtiniais pagrįstais atvejais gavus Komisijos patvirtinimą
  ;

| (5) | sąnaudų atžvilgiu vis konkurencingiau ir sparčiai didėjančiu mastu gaminama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija gali būti naudojama patenkinti vis didesnei energijos paklausos daliai, pavyzdžiui, šilumos siurbliai gali būti naudojami patalpoms šildyti arba žemos temperatūros pramoniniams procesams, elektrinės transporto priemonės – transporto reikmėms, o elektrinės krosnys – tam tikrose pramonės šakose. Iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos taip pat galima gaminti sintetinius degalus, skirtus vartoti transporto sektoriuose, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sunku sumažinti, tokiuose kaip aviacija ir jūrų transportas.
  Turėtų būti plėtojamos su atitinkamu tikslu susijusios novatoriškos technologijos, nes jos galėtų padėti siekti 2030 m. klimato tikslų ir 2050 m. klimato tikslų.
  Elektrifikavimo sistema turi būti sudarytos sąlygos tvirtam ir veiksmingam koordinavimui atlikti ir plečiami rinkos mechanizmai, kad jie atitiktų tiek pasiūlą, tiek paklausą erdvės ir laiko požiūriu, skatinamos investicijos į lankstumą
  , energijos kaupimą, reguliavimą apkrova ir kitus lankstumo mechanizmus
  ir padedama integruoti dideles kintamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos dalis. Todėl valstybės narės turėtų
  vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pajėgumų diegimas ir toliau didėtų tinkamu tempu, atitinkančiu augančią paklausą
  , be kita ko, koordinuodamos importo strategijas Sąjungos lygmeniu ir kartu užtikrindamos, kad paklausos lankstumas prisitaikytų prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų sukurti sistemą, apimančią su rinka suderinamus mechanizmus, kuriais būtų šalinamos likusios kliūtys turėti saugias ir tinkamas elektros energijos sistemas, pritaikytas dideliam
  lanksčios
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekiui, taip pat saugyklas, visiškai integruotas į elektros energijos sistemą. Visų pirma, šioje sistemoje turi būti pašalintos likusios kliūtys, įskaitant nefinansines, pvz., nepakankami valdžios institucijų skaitmeniniai ir žmogiškieji ištekliai, kad būtų galima išnagrinėti vis daugiau prašymų suteikti leidimus; |
| --- | --- |

(5)

sąnaudų atžvilgiu vis konkurencingiau ir sparčiai didėjančiu mastu gaminama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija gali būti naudojama patenkinti vis didesnei energijos paklausos daliai, pavyzdžiui, šilumos siurbliai gali būti naudojami patalpoms šildyti arba žemos temperatūros pramoniniams procesams, elektrinės transporto priemonės – transporto reikmėms, o elektrinės krosnys – tam tikrose pramonės šakose. Iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos taip pat galima gaminti sintetinius degalus, skirtus vartoti transporto sektoriuose, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sunku sumažinti, tokiuose kaip aviacija ir jūrų transportas.
  Turėtų būti plėtojamos su atitinkamu tikslu susijusios novatoriškos technologijos, nes jos galėtų padėti siekti 2030 m. klimato tikslų ir 2050 m. klimato tikslų.
  Elektrifikavimo sistema turi būti sudarytos sąlygos tvirtam ir veiksmingam koordinavimui atlikti ir plečiami rinkos mechanizmai, kad jie atitiktų tiek pasiūlą, tiek paklausą erdvės ir laiko požiūriu, skatinamos investicijos į lankstumą
  , energijos kaupimą, reguliavimą apkrova ir kitus lankstumo mechanizmus
  ir padedama integruoti dideles kintamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos dalis. Todėl valstybės narės turėtų
  vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pajėgumų diegimas ir toliau didėtų tinkamu tempu, atitinkančiu augančią paklausą
  , be kita ko, koordinuodamos importo strategijas Sąjungos lygmeniu ir kartu užtikrindamos, kad paklausos lankstumas prisitaikytų prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų sukurti sistemą, apimančią su rinka suderinamus mechanizmus, kuriais būtų šalinamos likusios kliūtys turėti saugias ir tinkamas elektros energijos sistemas, pritaikytas dideliam
  lanksčios
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekiui, taip pat saugyklas, visiškai integruotas į elektros energijos sistemą. Visų pirma, šioje sistemoje turi būti pašalintos likusios kliūtys, įskaitant nefinansines, pvz., nepakankami valdžios institucijų skaitmeniniai ir žmogiškieji ištekliai, kad būtų galima išnagrinėti vis daugiau prašymų suteikti leidimus;

| (5a) | tokios novatoriškos technologijos, kaip hibridiniai šilumos siurbliai, turi būti kuriamos ir naudojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus kriterijus, nes jos gali būti naudojamos kaip pereinamojo laikotarpio technologijos siekiant 2030 m. klimato tikslų, taip pat prisidedant prie to, kad būtų pasiekti 2050 m. klimato tikslai; |
| --- | --- |

(5a)

tokios novatoriškos technologijos, kaip hibridiniai šilumos siurbliai, turi būti kuriamos ir naudojamos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus kriterijus, nes jos gali būti naudojamos kaip pereinamojo laikotarpio technologijos siekiant 2030 m. klimato tikslų, taip pat prisidedant prie to, kad būtų pasiekti 2050 m. klimato tikslai;

| (5b) | būsima ES ekonomikos valdymo sistema turėtų skatinti valstybes nares įgyvendinti reformas, būtinas siekiant paspartinti žaliąją pertvarką ir sudaryti sąlygas investicijoms į reikalingas technologijas; |
| --- | --- |

(5b)

būsima ES ekonomikos valdymo sistema turėtų skatinti valstybes nares įgyvendinti reformas, būtinas siekiant paspartinti žaliąją pertvarką ir sudaryti sąlygas investicijoms į reikalingas technologijas;

| (6) | apskaičiuojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį valstybėje narėje, atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras turėtų būti įtraukiamas į sektoriaus, kuriame jis naudojamas (elektros energijos, šildymo ir vėsinimo arba transporto), apskaitą.
  Jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai vartojami kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie buvo pagaminti, energija, pagaminta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus turėtų sudaryti 80 % jų kiekio šalyje ir sektoriuje, kuriame jie vartojami, ir 20 % jų kiekio šalyje, kurioje jie pagaminti, jei atitinkamos valstybės narės nesusitaria kitaip. Valstybių narių susitarimai gali būti sudaromi kaip specialus bendradarbiavimo susitarimas, sudarytas per Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos vystymo platformą (URDP). Komisijai turėtų būti pranešama apie kiekvieną tokį susitarimą ir pateikiama informacija apie jį, įskaitant tikslius pasiūlos ir paklausos kiekius, perdavimo laiką ir dieną, nuo kurios bus pradėtas taikyti susitarimas. Tarpinių tikslų atveju šalyje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai sunaudojami, jie turi sudaryti 100 % jų kiekio.
  Siekiant išvengti dvejopos apskaitos, į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, naudojamą šiam kurui gaminti, neturėtų būti atsižvelgiama. Taip visoje direktyvoje būtų suderintos šio kuro apskaitos taisyklės, neatsižvelgiant į tai, ar jis įtraukiamas į bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, ar į bet kurį papildomą tikslą. Taip pat būtų suteikta galimybė apskaičiuoti realiai suvartotą energiją, atsižvelgiant į energijos nuostolius to kuro gamybos procese. Be to, būtų galima apskaityti atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą, importuojamą į Sąjungą ir sunaudojamą joje; |
| --- | --- |

(6)

apskaičiuojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį valstybėje narėje, atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras turėtų būti įtraukiamas į sektoriaus, kuriame jis naudojamas (elektros energijos, šildymo ir vėsinimo arba transporto), apskaitą.
  Jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai vartojami kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie buvo pagaminti, energija, pagaminta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus turėtų sudaryti 80 % jų kiekio šalyje ir sektoriuje, kuriame jie vartojami, ir 20 % jų kiekio šalyje, kurioje jie pagaminti, jei atitinkamos valstybės narės nesusitaria kitaip. Valstybių narių susitarimai gali būti sudaromi kaip specialus bendradarbiavimo susitarimas, sudarytas per Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos vystymo platformą (URDP). Komisijai turėtų būti pranešama apie kiekvieną tokį susitarimą ir pateikiama informacija apie jį, įskaitant tikslius pasiūlos ir paklausos kiekius, perdavimo laiką ir dieną, nuo kurios bus pradėtas taikyti susitarimas. Tarpinių tikslų atveju šalyje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai sunaudojami, jie turi sudaryti 100 % jų kiekio.
  Siekiant išvengti dvejopos apskaitos, į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, naudojamą šiam kurui gaminti, neturėtų būti atsižvelgiama. Taip visoje direktyvoje būtų suderintos šio kuro apskaitos taisyklės, neatsižvelgiant į tai, ar jis įtraukiamas į bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, ar į bet kurį papildomą tikslą. Taip pat būtų suteikta galimybė apskaičiuoti realiai suvartotą energiją, atsižvelgiant į energijos nuostolius to kuro gamybos procese. Be to, būtų galima apskaityti atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą, importuojamą į Sąjungą ir sunaudojamą joje;

| (6a) | kadangi įkrovimo srovė yra tvari tik tuo atveju, jei ji gaminama iš švarios energijos, atliekant elektrifikuotų šilumos, transporto ir pramonės produktų gyvavimo ciklo analizę visada reikėtų atsižvelgti į likusią iškastinio kuro dalį, tenkančią ankstesnei elektros energijos gamybai; |
| --- | --- |

(6a)

kadangi įkrovimo srovė yra tvari tik tuo atveju, jei ji gaminama iš švarios energijos, atliekant elektrifikuotų šilumos, transporto ir pramonės produktų gyvavimo ciklo analizę visada reikėtų atsižvelgti į likusią iškastinio kuro dalį, tenkančią ankstesnei elektros energijos gamybai;

| (7) | valstybių narių bendradarbiavimas remiant atsinaujinančiųjų išteklių energiją gali būti vykdomas atliekant statistinius perdavimus, įgyvendinant paramos schemas arba bendrus projektus. Taip suteikiama galimybė ekonomiškai efektyviai diegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus visoje Europoje ir prisidedama prie rinkos integracijos. Nepaisant bendradarbiavimo teikiamų galimybių, jis buvo labai ribotas, todėl rezultatai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies didinimo efektyvumu, nebuvo optimalūs. Dėl to valstybėms narėms turėtų būti nustatyta pareiga išbandyti bendradarbiavimą
  iki 2025 m. gruodžio mėn. įgyvendinant bandomuosius projektus, o iki 2030 m. – trečią projektą, skirtą valstybėms narėms, kuriose per metus suvartojama daugiau kaip 100 TWh elektros energijos
  . Vykdydamos šią pareigą, susijusios valstybės narės galėtų įgyvendinti projektus, finansuojamus nacionaliniais įnašais pagal Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmą, nustatytą Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1294 (12); |
| --- | --- |

(7)

valstybių narių bendradarbiavimas remiant atsinaujinančiųjų išteklių energiją gali būti vykdomas atliekant statistinius perdavimus, įgyvendinant paramos schemas arba bendrus projektus. Taip suteikiama galimybė ekonomiškai efektyviai diegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus visoje Europoje ir prisidedama prie rinkos integracijos. Nepaisant bendradarbiavimo teikiamų galimybių, jis buvo labai ribotas, todėl rezultatai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies didinimo efektyvumu, nebuvo optimalūs. Dėl to valstybėms narėms turėtų būti nustatyta pareiga išbandyti bendradarbiavimą
  iki 2025 m. gruodžio mėn. įgyvendinant bandomuosius projektus, o iki 2030 m. – trečią projektą, skirtą valstybėms narėms, kuriose per metus suvartojama daugiau kaip 100 TWh elektros energijos
  . Vykdydamos šią pareigą, susijusios valstybės narės galėtų įgyvendinti projektus, finansuojamus nacionaliniais įnašais pagal Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmą, nustatytą Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1294 (12);

| (7a) | visų ES politikos sričių veiksmai turi būti orientuoti į naujai nustatytus klimato tikslus ir poveikio klimatui neutralumo užtikrinimą. Taip yra ir sanglaudos politikos atveju, kuri daugiau kaip dvidešimt metų padeda mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, pateikdama pavyzdžių ir gerosios patirties, kuriuos galima atkartoti kitose politikos srityse, pvz., iš dalies keičiant šią direktyvą. Sanglaudos politika ne tik suteikia investavimo galimybių siekiant patenkinti vietos ir regionų poreikius pasitelkiant Europos struktūrinius ir investicijų (ESI) fondus, bet ir suteikia integruotą politikos sistemą, kuri leidžia mažinti Europos regionų vystymosi skirtumus ir padeda jiems spręsti įvairius su jų vystymusi susijusius uždavinius, be kita ko, pasitelkiant aplinkos apsaugą, kokybišką užimtumą ir sąžiningą, įtraukų bei darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

(7a)

visų ES politikos sričių veiksmai turi būti orientuoti į naujai nustatytus klimato tikslus ir poveikio klimatui neutralumo užtikrinimą. Taip yra ir sanglaudos politikos atveju, kuri daugiau kaip dvidešimt metų padeda mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, pateikdama pavyzdžių ir gerosios patirties, kuriuos galima atkartoti kitose politikos srityse, pvz., iš dalies keičiant šią direktyvą. Sanglaudos politika ne tik suteikia investavimo galimybių siekiant patenkinti vietos ir regionų poreikius pasitelkiant Europos struktūrinius ir investicijų (ESI) fondus, bet ir suteikia integruotą politikos sistemą, kuri leidžia mažinti Europos regionų vystymosi skirtumus ir padeda jiems spręsti įvairius su jų vystymusi susijusius uždavinius, be kita ko, pasitelkiant aplinkos apsaugą, kokybišką užimtumą ir sąžiningą, įtraukų bei darnų vystymąsi;

| (7b) | integruotoje ir decentralizuotoje energetikos sistemoje esminis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl Komisija turėtų remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos galėtų dirbti tarpvalstybiniu mastu, padėdama joms kurti bendradarbiavimo mechanizmus, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę (ETBG); |
| --- | --- |

(7b)

integruotoje ir decentralizuotoje energetikos sistemoje esminis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl Komisija turėtų remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos galėtų dirbti tarpvalstybiniu mastu, padėdama joms kurti bendradarbiavimo mechanizmus, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę (ETBG);

| (7c) | sanglaudos politika užtikrinamas didesnis sanglaudos politikos ir kitų ES teisėkūros sričių derėjimas ir veiksmų koordinavimas, gerinant klimato aspektų integravimą politikoje, parengiant veiksmingesnes taršos susidarymo vieta pagrįstas politikos kryptis, numatant tikslinį ES finansavimą ir atitinkamai pagerinant klimato politikos įgyvendinimą vietoje; |
| --- | --- |

(7c)

sanglaudos politika užtikrinamas didesnis sanglaudos politikos ir kitų ES teisėkūros sričių derėjimas ir veiksmų koordinavimas, gerinant klimato aspektų integravimą politikoje, parengiant veiksmingesnes taršos susidarymo vieta pagrįstas politikos kryptis, numatant tikslinį ES finansavimą ir atitinkamai pagerinant klimato politikos įgyvendinimą vietoje;

| (7d) | pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos labai svarbu visapusiškai laikytis daugiapakopio valdymo ir partnerystės principų, nes vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginius įgaliojimus aplinkos ir klimato kaitos srityse – jos įgyvendina 90 % prisitaikymo prie klimato kaitos ir 70 % klimato kaitos švelninimo veiksmų. Be to, šios institucijos taip pat rengia veiksmus, kuriais siekiama skatinti klimatui nekenkiantį piliečių elgesį, be kita ko, susijusį su atliekų tvarkymu, išmaniuoju judumu, tvariu būstu ir energijos vartojimu; |
| --- | --- |

(7d)

pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos labai svarbu visapusiškai laikytis daugiapakopio valdymo ir partnerystės principų, nes vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginius įgaliojimus aplinkos ir klimato kaitos srityse – jos įgyvendina 90 % prisitaikymo prie klimato kaitos ir 70 % klimato kaitos švelninimo veiksmų. Be to, šios institucijos taip pat rengia veiksmus, kuriais siekiama skatinti klimatui nekenkiantį piliečių elgesį, be kita ko, susijusį su atliekų tvarkymu, išmaniuoju judumu, tvariu būstu ir energijos vartojimu;

| (8) | Jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategijoje nustatytas plataus užmojo tikslas – iki 2050 m. visuose Sąjungos jūros baseinuose įdiegti 300 GW jūros vėjo ir 40 GW vandenynų energijos gamybos pajėgumus. Siekdamos užtikrinti šiuos esminius pokyčius, valstybės narės turės bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu jūrų baseinų lygmeniu. Todėl valstybės narės turėtų kartu nustatyti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos apimtis, iki 2050 m. diegtinas kiekviename jūros baseine ir jų diegimo tarpinius 2030 m. ir 2040 m. tikslus
  ir savo jūrų teritorijų planuose numatyti jiems pakankamai vietos
  .
  Jei atsirastų galimas skirtumas tarp potencialaus valstybių narių jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio ir planuojamo jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio, Komisija turėtų imtis papildomų priemonių šiam skirtumui sumažinti.
  Šie tikslai turėtų atsispindėti atnaujintuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, kurie pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 bus pateikti 2023 m. ir 2024 m. Nustatydamos šias apimtis valstybės narės turėtų atsižvelgti į jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą kiekviename jūros baseine,
  techninį ir ekonominį perdavimo tinklo infrastruktūros įgyvendinamumą,
  aplinkosaugą
  , biologinę įvairovę
  , prisitaikymą prie klimato kaitos ir kitus jūrų naudojimo būdus
  , visų pirma veiklą, kuri jau vykdoma paveiktose vietovėse, ir galimą žalą aplinkai
  , taip pat Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Be to, valstybės narės turėtų geriau apsvarstyti galimybę derinti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir perdavimo linijų, jungiančių kelias valstybes nares, projektus, įgyvendindamos hibridinius projektus arba, vėlesniu etapu, sukurdamos sudėtingesnį tinklą. Taip būtų sudarytos sąlygos elektros energijai tekėti skirtingomis kryptimis, taigi, būtų kuo labiau padidinta socialinė ir ekonominė gerovė, optimizuotos infrastruktūros išlaidos ir užtikrintas tvaresnis jūros naudojimas.
  Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, turėtų taikyti jūrinių teritorijų planavimo procesą, siekdamos užtikrinti aktyvų visuomenės dalyvavimą, kad būtų atsižvelgta į visų suinteresuotųjų subjektų ir pakrančių bendruomenių nuomonę; |
| --- | --- |

(8)

Jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategijoje nustatytas plataus užmojo tikslas – iki 2050 m. visuose Sąjungos jūros baseinuose įdiegti 300 GW jūros vėjo ir 40 GW vandenynų energijos gamybos pajėgumus. Siekdamos užtikrinti šiuos esminius pokyčius, valstybės narės turės bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu jūrų baseinų lygmeniu. Todėl valstybės narės turėtų kartu nustatyti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos apimtis, iki 2050 m. diegtinas kiekviename jūros baseine ir jų diegimo tarpinius 2030 m. ir 2040 m. tikslus
  ir savo jūrų teritorijų planuose numatyti jiems pakankamai vietos
  .
  Jei atsirastų galimas skirtumas tarp potencialaus valstybių narių jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio ir planuojamo jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio, Komisija turėtų imtis papildomų priemonių šiam skirtumui sumažinti.
  Šie tikslai turėtų atsispindėti atnaujintuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, kurie pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 bus pateikti 2023 m. ir 2024 m. Nustatydamos šias apimtis valstybės narės turėtų atsižvelgti į jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą kiekviename jūros baseine,
  techninį ir ekonominį perdavimo tinklo infrastruktūros įgyvendinamumą,
  aplinkosaugą
  , biologinę įvairovę
  , prisitaikymą prie klimato kaitos ir kitus jūrų naudojimo būdus
  , visų pirma veiklą, kuri jau vykdoma paveiktose vietovėse, ir galimą žalą aplinkai
  , taip pat Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Be to, valstybės narės turėtų geriau apsvarstyti galimybę derinti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir perdavimo linijų, jungiančių kelias valstybes nares, projektus, įgyvendindamos hibridinius projektus arba, vėlesniu etapu, sukurdamos sudėtingesnį tinklą. Taip būtų sudarytos sąlygos elektros energijai tekėti skirtingomis kryptimis, taigi, būtų kuo labiau padidinta socialinė ir ekonominė gerovė, optimizuotos infrastruktūros išlaidos ir užtikrintas tvaresnis jūros naudojimas.
  Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, turėtų taikyti jūrinių teritorijų planavimo procesą, siekdamos užtikrinti aktyvų visuomenės dalyvavimą, kad būtų atsižvelgta į visų suinteresuotųjų subjektų ir pakrančių bendruomenių nuomonę;

| (8a) | sąlygos, kurios laikomos būtinomis siekiant išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą Europos jūrose ir vandenynuose, įskaitant aplink salas ir atokiausius regionus, yra skirtingos. Todėl Europos Sąjunga įsipareigoja parengti šioms ypatingos svarbos teritorijoms skirtas alternatyvias technologijas, kurios nedarytų neigiamo poveikio jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

(8a)

sąlygos, kurios laikomos būtinomis siekiant išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą Europos jūrose ir vandenynuose, įskaitant aplink salas ir atokiausius regionus, yra skirtingos. Todėl Europos Sąjunga įsipareigoja parengti šioms ypatingos svarbos teritorijoms skirtas alternatyvias technologijas, kurios nedarytų neigiamo poveikio jūrų aplinkai;

| (8b) | siekiant išnaudoti visų Europos jūrų ir vandenynų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, reikia atsižvelgti į geografinę įvairovę bei alternatyvų jūrų aplinkos panaudojimą, o tam reikia daug platesnio technologinių sprendimų spektro. Tokie sprendimai apima plaukiojančias jūros vėjo ir saulės jėgaines, bangų, srovių ir potvynių energiją, šilumos ar druskingumo gradientų diferencialą, vėsinimą jūrų vandeniu, šildymą ir geoterminę energiją bei jūrų biomasę (dumblius); |
| --- | --- |

(8b)

siekiant išnaudoti visų Europos jūrų ir vandenynų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, reikia atsižvelgti į geografinę įvairovę bei alternatyvų jūrų aplinkos panaudojimą, o tam reikia daug platesnio technologinių sprendimų spektro. Tokie sprendimai apima plaukiojančias jūros vėjo ir saulės jėgaines, bangų, srovių ir potvynių energiją, šilumos ar druskingumo gradientų diferencialą, vėsinimą jūrų vandeniu, šildymą ir geoterminę energiją bei jūrų biomasę (dumblius);

| (8c) | vystant atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus kaimo vietovėse ir apskritai žemės ūkio paskirties žemėje turi būti vadovaujamasi proporcingumo, papildomumo ir kompensavimo principais. Valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą, siekiant išvengti žemės ūkio paskirties žemės praradimo, ir skatinti plėtoti bei taikyti atitinkamas technologijas, kurios leistų suderinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą ir žemės ūkio bei gyvulininkystės gamybą; |
| --- | --- |

(8c)

vystant atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus kaimo vietovėse ir apskritai žemės ūkio paskirties žemėje turi būti vadovaujamasi proporcingumo, papildomumo ir kompensavimo principais. Valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą, siekiant išvengti žemės ūkio paskirties žemės praradimo, ir skatinti plėtoti bei taikyti atitinkamas technologijas, kurios leistų suderinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą ir žemės ūkio bei gyvulininkystės gamybą;

| (9) | atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka sparčiai plečiasi ir suteikia papildomų galimybių, neskaitant valstybių narių paramos schemų arba tiesioginio pardavimo didmeninėje elektros energijos rinkoje, patekti į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos rinką. Kartu
  šios sutartys suteikia gamintojui tam tikrų pajamų saugumą, o naudotojui gali būti naudinga stabili elektros energijos kaina.
  Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka vis dar apima nedidelį valstybių narių ir didelių įmonių skaičių, o didelėse Sąjungos rinkos dalyse išlieka didelių administracinių, techninių ir finansinių kliūčių.
  Be atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių, Komisija turi įvertinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis, kurios atliks vis svarbesnį vaidmenį siekiant ES klimato ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslų.
  Todėl esamos 15 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių naudojimas, turėtų būti toliau stiprinamos, tiriant kredito garantijų naudojimo siekiant sumažinti šių sutarčių finansinę riziką galimybes, atsižvelgiant į tai, kad šios garantijos, jei jos yra viešos, neturėtų išstumti privačiojo sektoriaus finansavimo; |
| --- | --- |

(9)

atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka sparčiai plečiasi ir suteikia papildomų galimybių, neskaitant valstybių narių paramos schemų arba tiesioginio pardavimo didmeninėje elektros energijos rinkoje, patekti į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos rinką. Kartu
  šios sutartys suteikia gamintojui tam tikrų pajamų saugumą, o naudotojui gali būti naudinga stabili elektros energijos kaina.
  Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka vis dar apima nedidelį valstybių narių ir didelių įmonių skaičių, o didelėse Sąjungos rinkos dalyse išlieka didelių administracinių, techninių ir finansinių kliūčių.
  Be atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių, Komisija turi įvertinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis, kurios atliks vis svarbesnį vaidmenį siekiant ES klimato ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslų.
  Todėl esamos 15 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių naudojimas, turėtų būti toliau stiprinamos, tiriant kredito garantijų naudojimo siekiant sumažinti šių sutarčių finansinę riziką galimybes, atsižvelgiant į tai, kad šios garantijos, jei jos yra viešos, neturėtų išstumti privačiojo sektoriaus finansavimo;

| (10) | didelė kliūtis diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus – pernelyg sudėtingos ir ilgos administracinės procedūros.
  Reikia toliau racionalizuoti administracines ir leidimų išdavimo procedūras, kad būtų sumažinta tiek atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų, tiek susijusių tinklų infrastruktūros projektų administracinė našta. Per vienus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija turėtų peržiūrėti leidimų išdavimo gaires, siekdama sutrumpinti ir supaprastinti naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų, įrenginių modernizavimo ir atnaujinimo procesus. Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai turėtų būti parengti atsižvelgiant į šias gaires; |
| --- | --- |

(10)

didelė kliūtis diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus – pernelyg sudėtingos ir ilgos administracinės procedūros.
  Reikia toliau racionalizuoti administracines ir leidimų išdavimo procedūras, kad būtų sumažinta tiek atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų, tiek susijusių tinklų infrastruktūros projektų administracinė našta. Per vienus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija turėtų peržiūrėti leidimų išdavimo gaires, siekdama sutrumpinti ir supaprastinti naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų, įrenginių modernizavimo ir atnaujinimo procesus. Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai turėtų būti parengti atsižvelgiant į šias gaires;

| (10a) | vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai subjektai, kai kalbama apie tai, kad Europa turi greičiau įgyvendinti savo uždavinius energetikos ir klimato srityse. Energijos gamyba vietos lygmeniu yra labai svarbi skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, mažinant priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių ir energijos nepritekliaus rodiklius; |
| --- | --- |

(10a)

vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai subjektai, kai kalbama apie tai, kad Europa turi greičiau įgyvendinti savo uždavinius energetikos ir klimato srityse. Energijos gamyba vietos lygmeniu yra labai svarbi skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, mažinant priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių ir energijos nepritekliaus rodiklius;

| (11) | didelį neišnaudotą potencialą veiksmingai prisidėti prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo Sąjungoje turi pastatų sektorius. Siekiant įgyvendinti
  Europos klimato teisės akte
  nustatytus užmojus pasiekti Sąjungos išsikeltą neutralaus poveikio klimatui tikslą, reikės šiame sektoriuje sumažinti šildymo ir vėsinimo priklausomybę nuo iškastinio kuro, padidinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą
  , visų pirma vietos kontekste
  . Tačiau per pastarąjį dešimtmetį atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui ir vėsinimui pažanga buvo lėta ir daugiausia priklausė nuo didesnio biomasės naudojimo. Nenustačius
  orientacinių
  tikslų padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą pastatų sektoriuje, nebus galima sekti pažangos ir nustatyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo kliūtis.
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę atliekinę šilumą ir vėsumą įtraukti į orientacinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos pastatuose tikslą neviršijant 20 % ribos, o viršutinė riba yra 54 %.
  Be to, nustačius tikslus bus duotas ilgalaikis signalas investuotojams, įskaitant laikotarpį iškart po 2030 m. Taip bus papildyti įpareigojimai, susiję su energijos vartojimo efektyvumu ir pastatų energiniu naudingumu
  , ir bus laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  . Todėl turėtų būti nustatyti orientaciniai atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pastatuose tikslai, kurie padėtų nukreipti ir skatinti valstybių narių pastangas išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo ir gamybos
  vietoje ar netoliese
  pastatų sektoriuje potencialą
  ir
  skatinti plėtoti ▌atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas
  bei padėti jas veiksmingai integruoti į energetikos sistemą
  , kartu suteikiant tikrumo investuotojams ir skatinant dalyvavimą vietos lygmeniu
  , taip pat prisidedant prie sistemos efektyvumo. Prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos yra skirtos padidinti energijos iš iškastinio kuro sąnaudas ir paskatinti į rinką orientuotas investicijas į energijos taupymą arba perėjimą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Reikėtų vengti dvigubos naštos vartotojams dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų ir kitų tikslų, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(11)

didelį neišnaudotą potencialą veiksmingai prisidėti prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo Sąjungoje turi pastatų sektorius. Siekiant įgyvendinti
  Europos klimato teisės akte
  nustatytus užmojus pasiekti Sąjungos išsikeltą neutralaus poveikio klimatui tikslą, reikės šiame sektoriuje sumažinti šildymo ir vėsinimo priklausomybę nuo iškastinio kuro, padidinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą
  , visų pirma vietos kontekste
  . Tačiau per pastarąjį dešimtmetį atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui ir vėsinimui pažanga buvo lėta ir daugiausia priklausė nuo didesnio biomasės naudojimo. Nenustačius
  orientacinių
  tikslų padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą pastatų sektoriuje, nebus galima sekti pažangos ir nustatyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo kliūtis.
  Valstybės narės turėtų turėti galimybę atliekinę šilumą ir vėsumą įtraukti į orientacinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos pastatuose tikslą neviršijant 20 % ribos, o viršutinė riba yra 54 %.
  Be to, nustačius tikslus bus duotas ilgalaikis signalas investuotojams, įskaitant laikotarpį iškart po 2030 m. Taip bus papildyti įpareigojimai, susiję su energijos vartojimo efektyvumu ir pastatų energiniu naudingumu
  , ir bus laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  . Todėl turėtų būti nustatyti orientaciniai atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pastatuose tikslai, kurie padėtų nukreipti ir skatinti valstybių narių pastangas išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo ir gamybos
  vietoje ar netoliese
  pastatų sektoriuje potencialą
  ir
  skatinti plėtoti ▌atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas
  bei padėti jas veiksmingai integruoti į energetikos sistemą
  , kartu suteikiant tikrumo investuotojams ir skatinant dalyvavimą vietos lygmeniu
  , taip pat prisidedant prie sistemos efektyvumo. Prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos yra skirtos padidinti energijos iš iškastinio kuro sąnaudas ir paskatinti į rinką orientuotas investicijas į energijos taupymą arba perėjimą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Reikėtų vengti dvigubos naštos vartotojams dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų ir kitų tikslų, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę;

| (11a) | Rusijai įsiveržus į Ukrainą, sparčios energetikos pertvarkos klausimas dar niekada nebuvo svarbesnis ir aiškesnis. Rusija tiekia daugiau nei 40 proc. visų ES suvartojamų dujų, kurių daugiausia sunaudojama pastatų sektoriuje, t. y. apie 40 proc. viso ES suvartojamos energijos kiekio. Paspartindama stoginių saulės energijos įrenginių ir šilumos siurblių diegimą ES galėtų sutaupyti daug iškastinio kuro importo. Tokių investicijų telkimas pradiniame etape dar labiau paspartins ES priklausomybės nuo išorės tiekėjų mažinimą. Remiantis planu „REPowerEU“, vien 2022 m. įrengus iki 15 TWh stoginių fotovoltinės saulės energijos sistemų būtų galima papildomai sutaupyti 2,5 mlrd. m3 dujų, o 10 mln. sumontuotų šilumos siurblių leistų papildomai sutaupyti 12 mlrd. m3. Kartu tai būtų didelis postūmis vietos darbo rinkoms, nes vien toks stoginių saulės energijos įrenginių populiarinimas gali sukurti iki 225 000 vietinių darbo vietų montuotojų verslo srityje
   (13); |
| --- | --- |

(11a)

Rusijai įsiveržus į Ukrainą, sparčios energetikos pertvarkos klausimas dar niekada nebuvo svarbesnis ir aiškesnis. Rusija tiekia daugiau nei 40 proc. visų ES suvartojamų dujų, kurių daugiausia sunaudojama pastatų sektoriuje, t. y. apie 40 proc. viso ES suvartojamos energijos kiekio. Paspartindama stoginių saulės energijos įrenginių ir šilumos siurblių diegimą ES galėtų sutaupyti daug iškastinio kuro importo. Tokių investicijų telkimas pradiniame etape dar labiau paspartins ES priklausomybės nuo išorės tiekėjų mažinimą. Remiantis planu „REPowerEU“, vien 2022 m. įrengus iki 15 TWh stoginių fotovoltinės saulės energijos sistemų būtų galima papildomai sutaupyti 2,5 mlrd. m3 dujų, o 10 mln. sumontuotų šilumos siurblių leistų papildomai sutaupyti 12 mlrd. m3. Kartu tai būtų didelis postūmis vietos darbo rinkoms, nes vien toks stoginių saulės energijos įrenginių populiarinimas gali sukurti iki 225 000 vietinių darbo vietų montuotojų verslo srityje
   (13);

| (12) | dėl nepakankamo kvalifikuotų darbuotojų, ypač atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų montuotojų ir projektuotojų, skaičiaus šilumos tiekimo sistemų, kurioms naudojamas iškastinis kuras, pakeitimas atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamomis sistemomis vyksta lėčiau ir yra viena iš pagrindinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo pastatų, pramonės ir žemės ūkio sektoriuose kliūčių. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijomis, siekdamos numatyti reikiamus įgūdžius. Turėtų būti parengta pakankamai kokybiškų
  ir veiksmingų įgūdžių tobulinimo bei perkvalifikavimo strategijų ir
  mokymo programų ir suteikta pakankamai sertifikavimo galimybių, kuriomis užtikrinamas tinkamas įvairių atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų
  bei kaupimo technologijų, taip pat elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigos vietų
  įrengimas ir patikimas veikimas, ir jos turėtų būti parengtos taip, kad pritrauktų subjektus dalyvauti tokiose mokymo programose ir sertifikavimo sistemose. Valstybės narės turėtų apsvarstyti, kokių veiksmų reikėtų imtis siekiant pritraukti grupes, kurioms šiuo metu nepakankamai atstovaujama atitinkamose profesinėse srityse. Išmokytų ir sertifikuotų montuotojų sąrašas turėtų būti skelbiamas viešai, kad būtų užtikrintas vartotojų pasitikėjimas ir galimybė lengvai rasti specialių projektuotojų ir montuotojų įgūdžių turinčių subjektų, galinčių užtikrinti tinkamą atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šildymo ir vėsinimo sistemų įrengimą ir veikimą; |
| --- | --- |

(12)

dėl nepakankamo kvalifikuotų darbuotojų, ypač atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų montuotojų ir projektuotojų, skaičiaus šilumos tiekimo sistemų, kurioms naudojamas iškastinis kuras, pakeitimas atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamomis sistemomis vyksta lėčiau ir yra viena iš pagrindinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo pastatų, pramonės ir žemės ūkio sektoriuose kliūčių. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijomis, siekdamos numatyti reikiamus įgūdžius. Turėtų būti parengta pakankamai kokybiškų
  ir veiksmingų įgūdžių tobulinimo bei perkvalifikavimo strategijų ir
  mokymo programų ir suteikta pakankamai sertifikavimo galimybių, kuriomis užtikrinamas tinkamas įvairių atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų
  bei kaupimo technologijų, taip pat elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigos vietų
  įrengimas ir patikimas veikimas, ir jos turėtų būti parengtos taip, kad pritrauktų subjektus dalyvauti tokiose mokymo programose ir sertifikavimo sistemose. Valstybės narės turėtų apsvarstyti, kokių veiksmų reikėtų imtis siekiant pritraukti grupes, kurioms šiuo metu nepakankamai atstovaujama atitinkamose profesinėse srityse. Išmokytų ir sertifikuotų montuotojų sąrašas turėtų būti skelbiamas viešai, kad būtų užtikrintas vartotojų pasitikėjimas ir galimybė lengvai rasti specialių projektuotojų ir montuotojų įgūdžių turinčių subjektų, galinčių užtikrinti tinkamą atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių šildymo ir vėsinimo sistemų įrengimą ir veikimą;

| (12a) | žemės ūkio ir augalininkystės įmonės turi erdvės ir stogo ploto, be to, jos gamina biomasę. Tai yra privalumai, leidžiantys joms atlikti svarbų vaidmenį vykdant kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių energetikos pertvarką, ypač atsižvelgiant į decentralizuotą gamybą. Šis sektorius yra palyginti mažas energijos vartotojas ir gali pagaminti gerokai daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, nei jam reikia. Todėl reikėtų toliau skatinti ir remti dalijimosi energija ir energetikos bendrijų plėtrą; |
| --- | --- |

(12a)

žemės ūkio ir augalininkystės įmonės turi erdvės ir stogo ploto, be to, jos gamina biomasę. Tai yra privalumai, leidžiantys joms atlikti svarbų vaidmenį vykdant kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių energetikos pertvarką, ypač atsižvelgiant į decentralizuotą gamybą. Šis sektorius yra palyginti mažas energijos vartotojas ir gali pagaminti gerokai daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, nei jam reikia. Todėl reikėtų toliau skatinti ir remti dalijimosi energija ir energetikos bendrijų plėtrą;

| (13) | kilmės garantijos yra viena iš pagrindinių vartotojų informavimo ir tolesnio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių naudojimo priemonių. Siekiant sukurti nuoseklią Sąjungos kilmės garantijų naudojimo bazę ir suteikti galimybę asmenims, sudarantiems atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, susipažinti su atitinkamais patvirtinamaisiais įrodymais, visi atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojai turėtų turėti galimybę gauti kilmės garantiją, nedarant poveikio valstybių narių pareigai atsižvelgti į kilmės garantijų rinkos vertę, jei energijos gamintojai gauna finansinę paramą.
  Valstybių narių numatytų kilmės garantijų sistema turėtų būti visoje Sąjungoje taikoma suderinta sistema. Dėl lankstesnės energetikos sistemos ir didėjančių vartotojų poreikių reikia novatoriškesnių, labiau skaitmenizuotų, technologiškai pažangesnių ir patikimesnių priemonių, kurios padėtų remti ir dokumentais pagrįsti didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą. Visų pirma naujoviškos technologijos gali užtikrinti didesnį kilmės garantijų išsamumą erdvės ir laiko požiūriu. Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeninėms inovacijoms šioje srityje, valstybės narės savo kilmės garantijų schemose turėtų nustatyti papildomą išsamumo dydžio požiūriu aspektą; |
| --- | --- |

(13)

kilmės garantijos yra viena iš pagrindinių vartotojų informavimo ir tolesnio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių naudojimo priemonių. Siekiant sukurti nuoseklią Sąjungos kilmės garantijų naudojimo bazę ir suteikti galimybę asmenims, sudarantiems atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, susipažinti su atitinkamais patvirtinamaisiais įrodymais, visi atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojai turėtų turėti galimybę gauti kilmės garantiją, nedarant poveikio valstybių narių pareigai atsižvelgti į kilmės garantijų rinkos vertę, jei energijos gamintojai gauna finansinę paramą.
  Valstybių narių numatytų kilmės garantijų sistema turėtų būti visoje Sąjungoje taikoma suderinta sistema. Dėl lankstesnės energetikos sistemos ir didėjančių vartotojų poreikių reikia novatoriškesnių, labiau skaitmenizuotų, technologiškai pažangesnių ir patikimesnių priemonių, kurios padėtų remti ir dokumentais pagrįsti didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą. Visų pirma naujoviškos technologijos gali užtikrinti didesnį kilmės garantijų išsamumą erdvės ir laiko požiūriu. Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeninėms inovacijoms šioje srityje, valstybės narės savo kilmės garantijų schemose turėtų nustatyti papildomą išsamumo dydžio požiūriu aspektą;

| (13a) | atsižvelgdamos į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikate išdėstytus bendrus Europos veiksmus įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti, atitinkamais atvejais valstybės narės turėtų įvertinti poreikį išplėsti esamą dujų tinklo infrastruktūrą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos integruoti dujas iš atsinaujinančiųjų išteklių ir būtų sumažinta priklausomybė nuo iškastinio kuro, visų pirma jei ta infrastruktūra reikšmingai prisidedama prie bent dviejų valstybių narių arba valstybės narės ir trečiosios valstybės jungčių; |
| --- | --- |

(13a)

atsižvelgdamos į 2022 m. kovo 8 d. Komisijos komunikate išdėstytus bendrus Europos veiksmus įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti, atitinkamais atvejais valstybės narės turėtų įvertinti poreikį išplėsti esamą dujų tinklo infrastruktūrą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos integruoti dujas iš atsinaujinančiųjų išteklių ir būtų sumažinta priklausomybė nuo iškastinio kuro, visų pirma jei ta infrastruktūra reikšmingai prisidedama prie bent dviejų valstybių narių arba valstybės narės ir trečiosios valstybės jungčių;

| (14) | siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir sustiprinti energetikos sistemų integravimą, reikėtų paspartinti centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklų infrastruktūros plėtrą ir ją nukreipti taip, kad būtų veiksmingai ir lanksčiai naudojami įvairesni atsinaujinantieji šilumos ir šalčio šaltiniai. Todėl tikslinga atnaujinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kurie turėtų būti vis dažniau naudojami centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinkluose, sąrašą ir reikalauti integruoti šiluminės energijos kaupimo technologijas, kaip lankstumo, didesnio energijos vartojimo efektyvumo ir ekonomiškai efektyvesnio veikimo šaltinį; |
| --- | --- |

(14)

siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir sustiprinti energetikos sistemų integravimą, reikėtų paspartinti centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklų infrastruktūros plėtrą ir ją nukreipti taip, kad būtų veiksmingai ir lanksčiai naudojami įvairesni atsinaujinantieji šilumos ir šalčio šaltiniai. Todėl tikslinga atnaujinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kurie turėtų būti vis dažniau naudojami centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinkluose, sąrašą ir reikalauti integruoti šiluminės energijos kaupimo technologijas, kaip lankstumo, didesnio energijos vartojimo efektyvumo ir ekonomiškai efektyvesnio veikimo šaltinį;

| (14a) | valstybių narių veiksmai, kuriais siekiama į tinklą integruoti kintamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, kartu užtikrinant tinklo stabilumą ir tiekimo saugumą, gali būti susiję su tokių sprendimų, kaip kaupimo įrenginiai, paklausos valdymas ir tinklo balansavimo elektrinės, taip pat didelio naudingumo kogeneracinės jėgainės, kurios dalyvauja tinklo balansavime remiant kintamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, kūrimu; |
| --- | --- |

(14a)

valstybių narių veiksmai, kuriais siekiama į tinklą integruoti kintamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, kartu užtikrinant tinklo stabilumą ir tiekimo saugumą, gali būti susiję su tokių sprendimų, kaip kaupimo įrenginiai, paklausos valdymas ir tinklo balansavimo elektrinės, taip pat didelio naudingumo kogeneracinės jėgainės, kurios dalyvauja tinklo balansavime remiant kintamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, kūrimu;

| (15) | tikimasi, kad Sąjungoje iki 2030 m. bus daugiau nei 30 mln. elektrinių transporto priemonių, todėl būtina užtikrinti, kad jos galėtų visapusiškai prisidėti prie atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos sistemos integracijos, ir taip sudaryti sąlygas optimaliomis sąnaudomis užtikrinti didesnę atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį. Turi būti visiškai išnaudotas elektrinių transporto priemonių potencialas absorbuoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją tuo metu, kai jos yra daug, ir grąžinti ją atgal į tinklą, kai jos trūksta
  , ir taip prisidėti prie kintamosios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimo į sistemą kartu užtikrinant saugų ir patikimą elektros energijos tiekimą.
  Todėl
  būtina
  nustatyti specialias su elektrinėmis transporto priemonėmis ir informavimu apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją bei apie tai, kaip ir kada ja naudotis, susijusias priemones, kurios papildytų priemones, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2014/94 (14) ir [siūlomame Reglamente dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020]
  . Be to, saulės energija varomos transporto priemonės gali labai prisidėti prie Europos transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Jos yra daug efektyviau energiją vartojančios, palyginti su tradicinėmis baterijomis varomomis elektra varomomis transporto priemonėmis, nėra labai priklausomos nuo elektros tinklo įkrovimo ir gali gaminti papildomą švarią energiją, kuri gali būti tiekiama į tinklą dvikrypčio įkrovimo būdu, taip prisidedant prie Europos energetinės nepriklausomybės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

tikimasi, kad Sąjungoje iki 2030 m. bus daugiau nei 30 mln. elektrinių transporto priemonių, todėl būtina užtikrinti, kad jos galėtų visapusiškai prisidėti prie atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos sistemos integracijos, ir taip sudaryti sąlygas optimaliomis sąnaudomis užtikrinti didesnę atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį. Turi būti visiškai išnaudotas elektrinių transporto priemonių potencialas absorbuoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją tuo metu, kai jos yra daug, ir grąžinti ją atgal į tinklą, kai jos trūksta
  , ir taip prisidėti prie kintamosios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimo į sistemą kartu užtikrinant saugų ir patikimą elektros energijos tiekimą.
  Todėl
  būtina
  nustatyti specialias su elektrinėmis transporto priemonėmis ir informavimu apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją bei apie tai, kaip ir kada ja naudotis, susijusias priemones, kurios papildytų priemones, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2014/94 (14) ir [siūlomame Reglamente dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020]
  . Be to, saulės energija varomos transporto priemonės gali labai prisidėti prie Europos transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Jos yra daug efektyviau energiją vartojančios, palyginti su tradicinėmis baterijomis varomomis elektra varomomis transporto priemonėmis, nėra labai priklausomos nuo elektros tinklo įkrovimo ir gali gaminti papildomą švarią energiją, kuri gali būti tiekiama į tinklą dvikrypčio įkrovimo būdu, taip prisidedant prie Europos energetinės nepriklausomybės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  ; [26 pakeit.]

| (15a) | reikėtų visiškai išnaudoti potencialą, kurį turi tinklą balansuojančios elektrinės ir kogeneracinės jėgainės, naudojamos tinklo balansavimo procese, remiant nepertraukiamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos tiekimą, ir taip suteikti galimybę plėtoti tokią atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją; |
| --- | --- |

(15a)

reikėtų visiškai išnaudoti potencialą, kurį turi tinklą balansuojančios elektrinės ir kogeneracinės jėgainės, naudojamos tinklo balansavimo procese, remiant nepertraukiamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos tiekimą, ir taip suteikti galimybę plėtoti tokią atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją;

| (16) | siekiant, kad lankstumo ir balansavimo paslaugos, teikiamos iš sutelktų paskirstytojo kaupimo įrenginių, būtų plėtojamos konkurencingai, baterijų savininkams ar naudotojams ir
  aiškiai išreikštu sutikimu
  jų vardu veikiantiems subjektams, pvz., pastatų energetikos sistemų valdytojams, judumo paslaugų teikėjams ir kitiems elektros energijos rinkos dalyviams
  , kaip antai elektrinių transporto priemonių naudotojams,
  turėtų būti realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis
  , visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas)
   (15)

  nuostatų,
  užtikrinta nemokama prieiga prie pagrindinės informacijos apie baterijas, pvz., baterijos būklę, įkrovos būseną, talpą ir galios nuostatį. Todėl tikslinga nustatyti priemones, kuriomis būtų sprendžiamas poreikio gauti prieigą prie tokių duomenų, kad būtų palengvinti su buitinių baterijų ir elektrinių transporto priemonių
  , pažangiųjų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų bei kitų pažangiųjų prietaisų
  integravimu susiję veiksmai, klausimas, papildant [siūlomo Komisijos reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020] nuostatas dėl prieigos prie duomenų apie baterijas, susijusias su palankesnių sąlygų baterijų paskirties keitimui sudarymu. Nuostatos dėl prieigos prie elektrinių transporto priemonių baterijų duomenų turėtų būti taikomos kartu su visomis Sąjungos teisės aktuose dėl transporto priemonių tipo patvirtinimo išdėstytomis nuostatomis; |
| --- | --- |

(16)

siekiant, kad lankstumo ir balansavimo paslaugos, teikiamos iš sutelktų paskirstytojo kaupimo įrenginių, būtų plėtojamos konkurencingai, baterijų savininkams ar naudotojams ir
  aiškiai išreikštu sutikimu
  jų vardu veikiantiems subjektams, pvz., pastatų energetikos sistemų valdytojams, judumo paslaugų teikėjams ir kitiems elektros energijos rinkos dalyviams
  , kaip antai elektrinių transporto priemonių naudotojams,
  turėtų būti realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis
  , visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas)
   (15)

  nuostatų,
  užtikrinta nemokama prieiga prie pagrindinės informacijos apie baterijas, pvz., baterijos būklę, įkrovos būseną, talpą ir galios nuostatį. Todėl tikslinga nustatyti priemones, kuriomis būtų sprendžiamas poreikio gauti prieigą prie tokių duomenų, kad būtų palengvinti su buitinių baterijų ir elektrinių transporto priemonių
  , pažangiųjų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų bei kitų pažangiųjų prietaisų
  integravimu susiję veiksmai, klausimas, papildant [siūlomo Komisijos reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020] nuostatas dėl prieigos prie duomenų apie baterijas, susijusias su palankesnių sąlygų baterijų paskirties keitimui sudarymu. Nuostatos dėl prieigos prie elektrinių transporto priemonių baterijų duomenų turėtų būti taikomos kartu su visomis Sąjungos teisės aktuose dėl transporto priemonių tipo patvirtinimo išdėstytomis nuostatomis;

| (17) | dėl nuolat didėjančio kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose naudojamų elektrinių transporto priemonių skaičiaus reikės, kad įkrovimo operacijos būtų optimizuotos ir valdomos taip, kad nesusidarytų perkrova ir būtų visapusiškai išnaudojamas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos prieinamumas ir mažos elektros kainos sistemoje. Tais atvejais, kai
  išmanusis ir
  abikryptis elektrinių transporto priemonių įkrovimas padėtų toliau didinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos naudojimą transporto sektoriuje ir apskritai elektros energijos sistemoje, tokia funkcija turėtų būti prieinama. Atsižvelgiant į ilgą įkrovimo prieigų tarnavimo laiką, įkrovimo infrastruktūros reikalavimai turėtų būti nuolat atnaujinami taip, kad atitiktų būsimus poreikius ir nesukeltų neigiamo susaistymo poveikio technologijų ir paslaugų plėtrai; |
| --- | --- |

(17)

dėl nuolat didėjančio kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose naudojamų elektrinių transporto priemonių skaičiaus reikės, kad įkrovimo operacijos būtų optimizuotos ir valdomos taip, kad nesusidarytų perkrova ir būtų visapusiškai išnaudojamas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos prieinamumas ir mažos elektros kainos sistemoje. Tais atvejais, kai
  išmanusis ir
  abikryptis elektrinių transporto priemonių įkrovimas padėtų toliau didinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos naudojimą transporto sektoriuje ir apskritai elektros energijos sistemoje, tokia funkcija turėtų būti prieinama. Atsižvelgiant į ilgą įkrovimo prieigų tarnavimo laiką, įkrovimo infrastruktūros reikalavimai turėtų būti nuolat atnaujinami taip, kad atitiktų būsimus poreikius ir nesukeltų neigiamo susaistymo poveikio technologijų ir paslaugų plėtrai;

| (18) | elektrinių transporto priemonių naudotojai, sudarantys sutartis su elektromobilumo paslaugų teikėjais ir elektros energijos rinkos dalyviais, turėtų turėti teisę gauti informaciją ir paaiškinimus, kokį poveikį sutarčių sąlygos turės jų transporto priemonės naudojimui ir jos baterijos būklei. Elektromobilumo paslaugų teikėjai ir elektros energijos rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti elektrinių transporto priemonių naudotojams, kaip jiems bus atlyginama už lankstumo, balansavimo ir kaupimo paslaugas, kurias, naudodami savo automobilį, jie teiks elektros energijos sistemai ir rinkai. Sudarant tokias sutartis, elektrinių transporto priemonių naudotojams taip pat turi būti užtikrintos jų vartotojų teisės, susijusios su transporto priemonės naudojimu, visų pirma teisės į jų asmens duomenų, pvz., buvimo vietos ir vairavimo įpročių, apsaugą. Tokiose sutartyse taip pat gali būti numatyta elektrinių transporto priemonių naudotojų galimybė pasirinkti elektros energijos, kurią jie pageidauja naudoti savo elektrinėje transporto priemonėje, rūšį. Dėl pirmiau minėtų priežasčių svarbu
  užtikrinti, kad įkrovimo infrastruktūra, kuri bus diegiama, būtų naudojama kuo efektyviau. Siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą elektromobilumu, ypač svarbu,
  kad elektrinių transporto priemonių naudotojai galėtų naudotis savo abonementu daugelyje įkrovimo prieigų. Be to, taip bus sudarytos sąlygos elektrinės transporto priemonės naudotojo pasirinktam paslaugų teikėjui tą transporto priemonę optimaliai integruoti į elektros energijos sistemą, nes jis galės nuspėjamai planuoti ir teikti paskatas, remdamasis elektrinės transporto priemonės naudotojo pageidavimais. Taip pat tai atitinka į vartotoją ir gaminantį vartotoją orientuotos energetikos sistemos principus ir teisę elektrinių transporto priemonių naudotojams kaip galutiniams vartotojams pasirinkti tiekėją pagal Direktyvos (ES) 2019/944 nuostatas; |
| --- | --- |

(18)

elektrinių transporto priemonių naudotojai, sudarantys sutartis su elektromobilumo paslaugų teikėjais ir elektros energijos rinkos dalyviais, turėtų turėti teisę gauti informaciją ir paaiškinimus, kokį poveikį sutarčių sąlygos turės jų transporto priemonės naudojimui ir jos baterijos būklei. Elektromobilumo paslaugų teikėjai ir elektros energijos rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti elektrinių transporto priemonių naudotojams, kaip jiems bus atlyginama už lankstumo, balansavimo ir kaupimo paslaugas, kurias, naudodami savo automobilį, jie teiks elektros energijos sistemai ir rinkai. Sudarant tokias sutartis, elektrinių transporto priemonių naudotojams taip pat turi būti užtikrintos jų vartotojų teisės, susijusios su transporto priemonės naudojimu, visų pirma teisės į jų asmens duomenų, pvz., buvimo vietos ir vairavimo įpročių, apsaugą. Tokiose sutartyse taip pat gali būti numatyta elektrinių transporto priemonių naudotojų galimybė pasirinkti elektros energijos, kurią jie pageidauja naudoti savo elektrinėje transporto priemonėje, rūšį. Dėl pirmiau minėtų priežasčių svarbu
  užtikrinti, kad įkrovimo infrastruktūra, kuri bus diegiama, būtų naudojama kuo efektyviau. Siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą elektromobilumu, ypač svarbu,
  kad elektrinių transporto priemonių naudotojai galėtų naudotis savo abonementu daugelyje įkrovimo prieigų. Be to, taip bus sudarytos sąlygos elektrinės transporto priemonės naudotojo pasirinktam paslaugų teikėjui tą transporto priemonę optimaliai integruoti į elektros energijos sistemą, nes jis galės nuspėjamai planuoti ir teikti paskatas, remdamasis elektrinės transporto priemonės naudotojo pageidavimais. Taip pat tai atitinka į vartotoją ir gaminantį vartotoją orientuotos energetikos sistemos principus ir teisę elektrinių transporto priemonių naudotojams kaip galutiniams vartotojams pasirinkti tiekėją pagal Direktyvos (ES) 2019/944 nuostatas;

| (18a) | be buitinių ir elektrinių transporto priemonių baterijų, daugybė kitų prietaisų, pvz., išmanieji šildymo ir vėsinimo įtaisai, karšto vandens rezervuarai, šiluminės energijos kaupikliai ir kiti išmanieji įrenginiai, turi didelį reguliavimo apkrova potencialą, kurį reikėtų nedelsiant išnaudoti, kad vartotojai galėtų suteikti lankstumo energetikos sistemai. Todėl būtina nustatyti priemones, kurios suteiktų galimybę vartotojams, taip pat tretiesiems asmenims, veikiantiems savininkų ir naudotojų vardu, pvz., elektros energijos rinkos dalyviams, nediskriminacinėmis sąlygomis realiuoju laiku nemokamai gauti duomenis, susijusius su reguliavimu apkrova, visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų; |
| --- | --- |

(18a)

be buitinių ir elektrinių transporto priemonių baterijų, daugybė kitų prietaisų, pvz., išmanieji šildymo ir vėsinimo įtaisai, karšto vandens rezervuarai, šiluminės energijos kaupikliai ir kiti išmanieji įrenginiai, turi didelį reguliavimo apkrova potencialą, kurį reikėtų nedelsiant išnaudoti, kad vartotojai galėtų suteikti lankstumo energetikos sistemai. Todėl būtina nustatyti priemones, kurios suteiktų galimybę vartotojams, taip pat tretiesiems asmenims, veikiantiems savininkų ir naudotojų vardu, pvz., elektros energijos rinkos dalyviams, nediskriminacinėmis sąlygomis realiuoju laiku nemokamai gauti duomenis, susijusius su reguliavimu apkrova, visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų;

| (19) | atitinkamai
  naudojant paskirstytąją
  ir decentralizuotą energijos gamybą, reguliavimą apkrova ir
  kaupimo įrenginius, pvz., buitines baterijas ir elektrinių transporto priemonių baterijas
  , pažangiąsias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir kitus pažangiuosius prietaisus, taip pat šiluminės energijos kaupimą
  , tinklui per telkėjus gali būti pasiūlyta daug lankstumo ir balansavimo paslaugų. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas
  kurti tokius prietaisus ir plėtoti susijusias
  paslaugas, reglamentavimo nuostatos, susijusios su
  decentralizuotos energijos gamybos ir
  kaupimo įrenginių prijungimu ir eksploatavimu, pvz., nuostatos dėl tarifų, įpareigojimų vykdymo laiko ir prijungimo specifikacijų, turėtų būti parengtos taip, kad netrukdytų išnaudoti visų kaupimo įrenginių, įskaitant mažus ir mobilius įrenginius (palyginti su didesniais stacionariais kaupimo įrenginiais), potencialo teikti sistemai lankstumo ir balansavimo paslaugas ir prisidėti prie tolesnio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos naudojimo.
  Valstybės narės taip pat turėtų sudaryti vienodas sąlygas mažesniems rinkos dalyviams, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, kad jie galėtų dalyvauti rinkoje nepatirdami neproporcingos administracinės ar reguliavimo naštos; |
| --- | --- |

(19)

atitinkamai
  naudojant paskirstytąją
  ir decentralizuotą energijos gamybą, reguliavimą apkrova ir
  kaupimo įrenginius, pvz., buitines baterijas ir elektrinių transporto priemonių baterijas
  , pažangiąsias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir kitus pažangiuosius prietaisus, taip pat šiluminės energijos kaupimą
  , tinklui per telkėjus gali būti pasiūlyta daug lankstumo ir balansavimo paslaugų. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas
  kurti tokius prietaisus ir plėtoti susijusias
  paslaugas, reglamentavimo nuostatos, susijusios su
  decentralizuotos energijos gamybos ir
  kaupimo įrenginių prijungimu ir eksploatavimu, pvz., nuostatos dėl tarifų, įpareigojimų vykdymo laiko ir prijungimo specifikacijų, turėtų būti parengtos taip, kad netrukdytų išnaudoti visų kaupimo įrenginių, įskaitant mažus ir mobilius įrenginius (palyginti su didesniais stacionariais kaupimo įrenginiais), potencialo teikti sistemai lankstumo ir balansavimo paslaugas ir prisidėti prie tolesnio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos naudojimo.
  Valstybės narės taip pat turėtų sudaryti vienodas sąlygas mažesniems rinkos dalyviams, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, kad jie galėtų dalyvauti rinkoje nepatirdami neproporcingos administracinės ar reguliavimo naštos;

| (20) | įkrovimo prieigos vietose, kuriose elektrinės transporto priemonės paprastai stovi ilgesnį laiką, pvz., ten, kur žmonės stato automobilius gyvenamosios vietos ar darbo sumetimais, yra labai svarbios integruojant energetikos sistemas, todėl reikia užtikrinti išmaniojo
  ir abikrypčio
  įkrovimo funkcijas.
  Turėtų būti imamasi konkrečių iniciatyvų, kuriomis siekiama padidinti įkrovimo prieigų skaičių kaimo ir retai apgyvendintose vietovėse ir užtikrinti tinkamą jų pasiskirstymą atokiausiuose regionuose bei kalnuotose vietovėse.
  Todėl, siekiant integruoti elektrines transporto priemones į elektros energijos sistemą, ypač svarbus viešai neprieinamos įprastos įkrovimo infrastruktūros veikimas
  , pavyzdžiui, naudojant pažangiąsias matavimo sistemas
  , nes ji įrengiama ten, kur elektrinės transporto priemonės pakartotinai statomos ilgą laiką, pvz., ribotos prieigos pastatuose, darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelėse arba automobilių stovėjimo aikštelėse, išnuomotose fiziniams ar juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

(20)

įkrovimo prieigos vietose, kuriose elektrinės transporto priemonės paprastai stovi ilgesnį laiką, pvz., ten, kur žmonės stato automobilius gyvenamosios vietos ar darbo sumetimais, yra labai svarbios integruojant energetikos sistemas, todėl reikia užtikrinti išmaniojo
  ir abikrypčio
  įkrovimo funkcijas.
  Turėtų būti imamasi konkrečių iniciatyvų, kuriomis siekiama padidinti įkrovimo prieigų skaičių kaimo ir retai apgyvendintose vietovėse ir užtikrinti tinkamą jų pasiskirstymą atokiausiuose regionuose bei kalnuotose vietovėse.
  Todėl, siekiant integruoti elektrines transporto priemones į elektros energijos sistemą, ypač svarbus viešai neprieinamos įprastos įkrovimo infrastruktūros veikimas
  , pavyzdžiui, naudojant pažangiąsias matavimo sistemas
  , nes ji įrengiama ten, kur elektrinės transporto priemonės pakartotinai statomos ilgą laiką, pvz., ribotos prieigos pastatuose, darbuotojų automobilių stovėjimo aikštelėse arba automobilių stovėjimo aikštelėse, išnuomotose fiziniams ar juridiniams asmenims;

| (21) | pramonėje sunaudojama 25 % Sąjungos energijos, ir ji yra pagrindinė šildymo ir vėsinimo paslaugų, kurių 91 % šiuo metu grindžiama iškastiniu kuru, naudotoja. Tačiau 50 % šildymo ir vėsinimo paslaugų poreikio yra susiję su žemos temperatūros (< 200 oC) šildymo ir vėsinimo paslaugomis, kurias teikiant galima pasinaudoti ekonomiškai efektyviomis atsinaujinančiųjų išteklių energijos galimybėmis, įskaitant
  tiesioginį
  elektrifikavimą
  naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją, pramoninius šilumos siurblius ir geoterminius sprendimus
  . Be to, pramonėje gaminant tokius gaminius, kaip plienas ar cheminės medžiagos, kaip žaliavos naudojami neatsinaujinantieji energijos ištekliai. Nuo šiandien priimamų pramonės investicijų sprendimų priklausys būsimi pramonės procesai ir energijos galimybės, kurias pramonė gali apsvarstyti, todėl svarbu, kad tie investiciniai sprendimai būtų perspektyvūs
  ir leistų išvengti neišnaudojamo turto atsiradimo
  . Dėl to reikėtų nustatyti lyginamuosius indeksus, kurie paskatintų pramonę pereiti prie atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstų gamybos procesų, kuriuose būtų naudojama ne tik atsinaujinančiųjų išteklių energija, bet ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos žaliavos, tokios kaip vandenilis iš atsinaujinančių energijos išteklių; ▌ |
| --- | --- |

(21)

pramonėje sunaudojama 25 % Sąjungos energijos, ir ji yra pagrindinė šildymo ir vėsinimo paslaugų, kurių 91 % šiuo metu grindžiama iškastiniu kuru, naudotoja. Tačiau 50 % šildymo ir vėsinimo paslaugų poreikio yra susiję su žemos temperatūros (< 200 oC) šildymo ir vėsinimo paslaugomis, kurias teikiant galima pasinaudoti ekonomiškai efektyviomis atsinaujinančiųjų išteklių energijos galimybėmis, įskaitant
  tiesioginį
  elektrifikavimą
  naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją, pramoninius šilumos siurblius ir geoterminius sprendimus
  . Be to, pramonėje gaminant tokius gaminius, kaip plienas ar cheminės medžiagos, kaip žaliavos naudojami neatsinaujinantieji energijos ištekliai. Nuo šiandien priimamų pramonės investicijų sprendimų priklausys būsimi pramonės procesai ir energijos galimybės, kurias pramonė gali apsvarstyti, todėl svarbu, kad tie investiciniai sprendimai būtų perspektyvūs
  ir leistų išvengti neišnaudojamo turto atsiradimo
  . Dėl to reikėtų nustatyti lyginamuosius indeksus, kurie paskatintų pramonę pereiti prie atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstų gamybos procesų, kuriuose būtų naudojama ne tik atsinaujinančiųjų išteklių energija, bet ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos žaliavos, tokios kaip vandenilis iš atsinaujinančių energijos išteklių; ▌

| (21a) | valstybės narės turėtų skatinti būtinas teritorijų planavimo priemones, kurias taikant būtų klasifikuojama žemės ūkio paskirties žemė ir nustatoma, kokie dirvožemiai yra ypač vertingi žemės ūkio požiūriu, atsižvelgiant į jų edafines charakteristikas. Valstybės narės, formuodamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros ir skatinimo politiką, turėtų užtikrinti, kad šių dirvožemių paskirtis išliktų žemės ūkis ir gyvulininkystė; |
| --- | --- |

(21a)

valstybės narės turėtų skatinti būtinas teritorijų planavimo priemones, kurias taikant būtų klasifikuojama žemės ūkio paskirties žemė ir nustatoma, kokie dirvožemiai yra ypač vertingi žemės ūkio požiūriu, atsižvelgiant į jų edafines charakteristikas. Valstybės narės, formuodamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros ir skatinimo politiką, turėtų užtikrinti, kad šių dirvožemių paskirtis išliktų žemės ūkis ir gyvulininkystė;

| (22) | taikant principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą galima naudoti ne tik energetikos, bet ir ne energetikos tikslais kaip pradinę žaliavą arba žaliavą tokiose pramonės šakose kaip plieno ar cheminių medžiagų pramonė. Naudojant nebiologinės kilmės kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių abiem tikslais išnaudojamas visas jo potencialas pakeisti iškastinį kurą, kuris naudojamas kaip pradinė žaliava, ir sumažinti
  per pramoninius procesus, kuriuos sudėtinga elektrifikuoti,
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, todėl jis turėtų būti įtrauktas į atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimo tikslą. Nacionalinės priemonės, kuriomis remiamas atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimas
  per tuos pramoninius procesus
  , neturėtų padidinti grynosios taršos, kurią lemia padidėjusi elektros energijos gamybos paklausa, kuriai patenkinti naudojamas taršiausias iškastinis kuras, toks kaip akmens anglys, dyzelinas, lignitas, nafta, durpės ir degieji skalūnai; |
| --- | --- |

(22)

taikant principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą galima naudoti ne tik energetikos, bet ir ne energetikos tikslais kaip pradinę žaliavą arba žaliavą tokiose pramonės šakose kaip plieno ar cheminių medžiagų pramonė. Naudojant nebiologinės kilmės kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių abiem tikslais išnaudojamas visas jo potencialas pakeisti iškastinį kurą, kuris naudojamas kaip pradinė žaliava, ir sumažinti
  per pramoninius procesus, kuriuos sudėtinga elektrifikuoti,
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, todėl jis turėtų būti įtrauktas į atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimo tikslą. Nacionalinės priemonės, kuriomis remiamas atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro naudojimas
  per tuos pramoninius procesus
  , neturėtų padidinti grynosios taršos, kurią lemia padidėjusi elektros energijos gamybos paklausa, kuriai patenkinti naudojamas taršiausias iškastinis kuras, toks kaip akmens anglys, dyzelinas, lignitas, nafta, durpės ir degieji skalūnai;

| (22a) | kaip nurodyta ES vandenilio strategijoje, mažo anglies dioksido pėdsako kuras ir mažo anglies dioksido į pėdsako vandenilis gali atlikti tam tikrą vaidmenį pereinant prie kitokio energijos vartojimo modelio, kad būtų sumažintas dabartinio kuro išmetamų teršalų kiekis. Kadangi mažo anglies dioksido pėdsako degalai ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilis nėra atsinaujinančiųjų išteklių degalai, atliekant Direktyvos (ES).../... [Dujų ir vandenilio direktyva] peržiūrą turėtų būti nustatytos papildomos nuostatos dėl mažo anglies dioksido pėdsako degalų ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio vaidmens siekiant anglies dioksido poveikio neutralumo tikslo iki 2050 m.; |
| --- | --- |

(22a)

kaip nurodyta ES vandenilio strategijoje, mažo anglies dioksido pėdsako kuras ir mažo anglies dioksido į pėdsako vandenilis gali atlikti tam tikrą vaidmenį pereinant prie kitokio energijos vartojimo modelio, kad būtų sumažintas dabartinio kuro išmetamų teršalų kiekis. Kadangi mažo anglies dioksido pėdsako degalai ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilis nėra atsinaujinančiųjų išteklių degalai, atliekant Direktyvos (ES).../... [Dujų ir vandenilio direktyva] peržiūrą turėtų būti nustatytos papildomos nuostatos dėl mažo anglies dioksido pėdsako degalų ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio vaidmens siekiant anglies dioksido poveikio neutralumo tikslo iki 2050 m.;

| (23) | didėjantys užmojai šildymo ir vėsinimo sektoriuje yra labai svarbūs siekiant bendro atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, atsižvelgiant į tai, kad tiekiant šilumą ir vėsumą suvartojama apie pusę Sąjungoje suvartojamo energijos kiekio, o jų tiekimo galutinė paskirtis labai įvairi ir apima platų technologijų spektrą pastatų, pramonės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  naudojimo šildymui
  ir
  vėsinimui didėjimą
  , turėtų būti
  nustatytas bent 1,1 metų privalomas visoms valstybėms narėms, o orientacinis rodiklis pagal REPowerEU lygį turėtų siekti iki 2,3
  . Valstybėms narėms, kurių šildymo ir vėsinimo sektoriuje atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis jau viršija 50 %, turėtų būti palikta galimybė taikyti tik pusę privalomos metinio padidinimo normos, o valstybės narės, kuriose ta dalis sudaro 60 % ar daugiau, gali laikyti, kad tokia dalis atitinka vidutinę metinę padidinimo normą pagal 23 straipsnio 2 dalies b ir c punktus.
  Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, turėtų atlikti savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir susidarančios atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo vertinimą.
  Be to, turėtų būti nustatytos konkrečioms valstybėms narėms taikomos papildomos normos – tuo tikslu papildomos pastangos valstybėms narėms, remiantis BVP ir ekonominiu efektyvumu, turėtų būti perskirstytos taip, kad 2030 m. būtų pasiektas pageidaujamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygis. Į Direktyvą (ES) 2018/2001 taip pat turėtų būti įtrauktas ilgesnis įvairių priemonių sąrašas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šildymo ir vėsinimo sektoriuje didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį. Valstybės narės
  turėtų
  įgyvendinti
  tris iš sąraše nurodytų
  priemonių
  . Priimdamos ir įgyvendindamos tas priemones, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos būtų prieinamos visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunantiems arba pažeidžiamiems namų ūkiams, ir turėtų reikalauti, kad dauguma priemonių būtų įgyvendinamos pirmenybę teikiant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kuriems gresia energijos nepriteklius, ir socialiniame būste gyvenantiems asmenims; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

didėjantys užmojai šildymo ir vėsinimo sektoriuje yra labai svarbūs siekiant bendro atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, atsižvelgiant į tai, kad tiekiant šilumą ir vėsumą suvartojama apie pusę Sąjungoje suvartojamo energijos kiekio, o jų tiekimo galutinė paskirtis labai įvairi ir apima platų technologijų spektrą pastatų, pramonės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  naudojimo šildymui
  ir
  vėsinimui didėjimą
  , turėtų būti
  nustatytas bent 1,1 metų privalomas visoms valstybėms narėms, o orientacinis rodiklis pagal REPowerEU lygį turėtų siekti iki 2,3
  . Valstybėms narėms, kurių šildymo ir vėsinimo sektoriuje atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis jau viršija 50 %, turėtų būti palikta galimybė taikyti tik pusę privalomos metinio padidinimo normos, o valstybės narės, kuriose ta dalis sudaro 60 % ar daugiau, gali laikyti, kad tokia dalis atitinka vidutinę metinę padidinimo normą pagal 23 straipsnio 2 dalies b ir c punktus.
  Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, turėtų atlikti savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir susidarančios atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo vertinimą.
  Be to, turėtų būti nustatytos konkrečioms valstybėms narėms taikomos papildomos normos – tuo tikslu papildomos pastangos valstybėms narėms, remiantis BVP ir ekonominiu efektyvumu, turėtų būti perskirstytos taip, kad 2030 m. būtų pasiektas pageidaujamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygis. Į Direktyvą (ES) 2018/2001 taip pat turėtų būti įtrauktas ilgesnis įvairių priemonių sąrašas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šildymo ir vėsinimo sektoriuje didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį. Valstybės narės
  turėtų
  įgyvendinti
  tris iš sąraše nurodytų
  priemonių
  . Priimdamos ir įgyvendindamos tas priemones, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos būtų prieinamos visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunantiems arba pažeidžiamiems namų ūkiams, ir turėtų reikalauti, kad dauguma priemonių būtų įgyvendinamos pirmenybę teikiant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kuriems gresia energijos nepriteklius, ir socialiniame būste gyvenantiems asmenims; [38 pakeit.]

| (24) | siekiant užtikrinti, kad ne tik tektų svarbesnis vaidmuo centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, bet ir būtų geriau informuojami vartotojai, tikslinga paaiškinti ir teikti išsamesnę informaciją apie šiose sistemose naudojamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ir
  susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat
  šių sistemų energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(24)

siekiant užtikrinti, kad ne tik tektų svarbesnis vaidmuo centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, bet ir būtų geriau informuojami vartotojai, tikslinga paaiškinti ir teikti išsamesnę informaciją apie šiose sistemose naudojamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ir
  susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat
  šių sistemų energijos vartojimo efektyvumą;

| (24a) | žemės ūkio sektorius turi galimybių gaminti papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį. Ši atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija gaminama decentralizuotai, taigi teikia galimybę vykdyti energetikos pertvarką. Kad šią elektros energiją būtų galima tiekti į tinklą, šis tinklas turi būti pakankamai pajėgus. Tačiau kaimo vietovėse tinklas dažnai baigiasi, todėl jo pajėgumas yra nepakankamas, kad į jį būtų galima tiekti papildomą elektros energijos kiekį. Reikėtų labai skatinti stiprinti tinklus kaimo vietovėse, kad potencialus ūkių indėlis į energetikos pertvarką būtų iš tikrųjų įdėtas jiems decentralizuotai gaminant elektros energiją; |
| --- | --- |

(24a)

žemės ūkio sektorius turi galimybių gaminti papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį. Ši atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija gaminama decentralizuotai, taigi teikia galimybę vykdyti energetikos pertvarką. Kad šią elektros energiją būtų galima tiekti į tinklą, šis tinklas turi būti pakankamai pajėgus. Tačiau kaimo vietovėse tinklas dažnai baigiasi, todėl jo pajėgumas yra nepakankamas, kad į jį būtų galima tiekti papildomą elektros energijos kiekį. Reikėtų labai skatinti stiprinti tinklus kaimo vietovėse, kad potencialus ūkių indėlis į energetikos pertvarką būtų iš tikrųjų įdėtas jiems decentralizuotai gaminant elektros energiją;

| (24b) | nedidelio masto energijos gamybos ūkiuose įrenginiai turi didžiulį potencialą didinti ūkių žiediškumą, transformuodami ūkio atliekų ir liekanų srautus, be kita ko, mėšlą, į šilumą ir elektros energiją. Todėl reikėtų pašalinti visas kliūtis, siekiant paskatinti ūkininkus investuoti į šias žiedinio ūkio technologijas, pvz., nedidelius pūdytuvus. Viena iš šių kliūčių yra proceso liekanų, pvz., iš mėšlo regeneruoto azoto ir amonio sulfato, kuriuos turėtų būti galima priskirti trąšų kategorijai ir naudoti kaip trąšas, valorizacija; |
| --- | --- |

(24b)

nedidelio masto energijos gamybos ūkiuose įrenginiai turi didžiulį potencialą didinti ūkių žiediškumą, transformuodami ūkio atliekų ir liekanų srautus, be kita ko, mėšlą, į šilumą ir elektros energiją. Todėl reikėtų pašalinti visas kliūtis, siekiant paskatinti ūkininkus investuoti į šias žiedinio ūkio technologijas, pvz., nedidelius pūdytuvus. Viena iš šių kliūčių yra proceso liekanų, pvz., iš mėšlo regeneruoto azoto ir amonio sulfato, kuriuos turėtų būti galima priskirti trąšų kategorijai ir naudoti kaip trąšas, valorizacija;

| (25) | paaiškėjo, kad naudojant šiuolaikines atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamas efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas galima pasiūlyti ekonomiškai efektyvių atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo, energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir energetikos sistemų integravimo sprendimų, sudarančių sąlygas bendrai mažinti šildymo ir vėsinimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Siekiant užtikrinti, kad šis potencialas būtų išnaudotas, metinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir (arba) atliekinės šilumos didinimo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje rodiklis turėtų būti padidintas nuo 1 iki
  2,3
  procentinio punkto, nekeičiant šio padidinimo orientacinio pobūdžio, nes tokios rūšies tinklo plėtra visoje Sąjungoje yra nevienoda; |
| --- | --- |

(25)

paaiškėjo, kad naudojant šiuolaikines atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamas efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas galima pasiūlyti ekonomiškai efektyvių atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo, energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir energetikos sistemų integravimo sprendimų, sudarančių sąlygas bendrai mažinti šildymo ir vėsinimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Siekiant užtikrinti, kad šis potencialas būtų išnaudotas, metinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir (arba) atliekinės šilumos didinimo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje rodiklis turėtų būti padidintas nuo 1 iki
  2,3
  procentinio punkto, nekeičiant šio padidinimo orientacinio pobūdžio, nes tokios rūšies tinklo plėtra visoje Sąjungoje yra nevienoda;

| (26) | atsižvelgiant į didėjančią centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriaus svarbą ir poreikį šiuos tinklus plėtoti taip, kad būtų integruota daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, tikslinga nustatyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos trečiųjų tiekėjų jungtis su centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklų sistemomis, kurių galia yra didesnė nei 25 MW; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į didėjančią centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriaus svarbą ir poreikį šiuos tinklus plėtoti taip, kad būtų integruota daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, tikslinga nustatyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos trečiųjų tiekėjų jungtis su centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklų sistemomis, kurių galia yra didesnė nei 25 MW;

| (27) | atliekinė šiluma ir vėsuma, nepaisant jų plataus prieinamumo, yra nepakankamai naudojamos, todėl švaistomi ištekliai, mažėja nacionalinių energetikos sistemų energijos vartojimo efektyvumas ir Sąjungoje sunaudojama daugiau energijos, nei būtina. Nustačius glaudesnio centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo operatorių, pramonės ir tretinių sektorių ir vietos valdžios institucijų veiksmų koordinavimo reikalavimus, galėtų būti palengvintas dialogas ir bendradarbiavimas, kurie būtini siekiant išnaudoti ekonomiškai efektyvias atliekinės šilumos ir vėsumos galimybes, pasinaudojant centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis; |
| --- | --- |

(27)

atliekinė šiluma ir vėsuma, nepaisant jų plataus prieinamumo, yra nepakankamai naudojamos, todėl švaistomi ištekliai, mažėja nacionalinių energetikos sistemų energijos vartojimo efektyvumas ir Sąjungoje sunaudojama daugiau energijos, nei būtina. Nustačius glaudesnio centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo operatorių, pramonės ir tretinių sektorių ir vietos valdžios institucijų veiksmų koordinavimo reikalavimus, galėtų būti palengvintas dialogas ir bendradarbiavimas, kurie būtini siekiant išnaudoti ekonomiškai efektyvias atliekinės šilumos ir vėsumos galimybes, pasinaudojant centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis;

| (28) | siekiant užtikrinti, kad centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektorius atliktų visapusišką vaidmenį energetikos sektoriaus integracijoje, būtina išplėsti bendradarbiavimą su elektros energijos skirstymo sistemų operatoriais įtraukiant elektros energijos perdavimo sistemos operatorius, o bendradarbiavimo sritį išplėsti taip, kad ji apimtų investicijų į tinklą planavimą ir rinkas; taip teikiant lankstumo paslaugas elektros energijos rinkose būtų geriau išnaudotos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybės. Be to, siekiant užtikrinti platesnę energijos nešiklių integraciją ir ekonomiškai efektyviausią jų naudojimą, turėtų būti sudarytos sąlygos toliau bendradarbiauti su dujų tinklų operatoriais, įskaitant vandenilio ir kitų energetikos tinklų operatorius; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti, kad centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektorius atliktų visapusišką vaidmenį energetikos sektoriaus integracijoje, būtina išplėsti bendradarbiavimą su elektros energijos skirstymo sistemų operatoriais įtraukiant elektros energijos perdavimo sistemos operatorius, o bendradarbiavimo sritį išplėsti taip, kad ji apimtų investicijų į tinklą planavimą ir rinkas; taip teikiant lankstumo paslaugas elektros energijos rinkose būtų geriau išnaudotos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo galimybės. Be to, siekiant užtikrinti platesnę energijos nešiklių integraciją ir ekonomiškai efektyviausią jų naudojimą, turėtų būti sudarytos sąlygos toliau bendradarbiauti su dujų tinklų operatoriais, įskaitant vandenilio ir kitų energetikos tinklų operatorius;

| (29) | naudojant atsinaujinančiųjų išteklių degalus ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją transporto sektoriuje, galima ekonomiškai efektyviai prisidėti prie Sąjungos transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir, be kita ko, labiau įvairinti energijos tiekimą šiame sektoriuje, kartu skatinant inovacijas, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungos ekonomikoje bei mažinant priklausomybę nuo energijos importo. Siekiant įgyvendinti Sąjungos nustatytą didesnį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, turėtų būti padidintas visų rūšių Sąjungos transportui tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekis. Transporto tikslą išreiškus kaip taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, transporto sektoriuje būtų skatinama vis daugiau naudoti ekonomiškai efektyviausius ir veiksmingiausius degalus, padedančius mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Be to, taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslas paskatintų inovacijas ir padėtų nustatyti aiškų lyginamąjį indeksą, pagal kurį būtų galima palyginti įvairias degalų rūšis ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, atsižvelgiant į jų taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. Dar daugiau, padidinus pažangiesiems biodegalams ir biodujoms taikomo su energija susijusio tikslo lygį ir nustačius atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų tikslą, būtų užtikrintas didesnis atsinaujinančiųjų išteklių degalų, darančių mažiausią poveikį aplinkai, naudojimas tų rūšių transportui, kurį sunku elektrifikuoti. Šių tikslų įgyvendinimas turėtų būti užtikrintas nustatant įpareigojimus degalų tiekėjams ir kitomis priemonėmis, įtrauktomis į [Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje („FuelEU Maritime“) ir Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo]. Specialūs aviacinių degalų tiekėjų įpareigojimai turėtų būti nustatyti tik pagal [Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo]; |
| --- | --- |

(29)

naudojant atsinaujinančiųjų išteklių degalus ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją transporto sektoriuje, galima ekonomiškai efektyviai prisidėti prie Sąjungos transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir, be kita ko, labiau įvairinti energijos tiekimą šiame sektoriuje, kartu skatinant inovacijas, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungos ekonomikoje bei mažinant priklausomybę nuo energijos importo. Siekiant įgyvendinti Sąjungos nustatytą didesnį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, turėtų būti padidintas visų rūšių Sąjungos transportui tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekis. Transporto tikslą išreiškus kaip taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, transporto sektoriuje būtų skatinama vis daugiau naudoti ekonomiškai efektyviausius ir veiksmingiausius degalus, padedančius mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Be to, taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslas paskatintų inovacijas ir padėtų nustatyti aiškų lyginamąjį indeksą, pagal kurį būtų galima palyginti įvairias degalų rūšis ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, atsižvelgiant į jų taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. Dar daugiau, padidinus pažangiesiems biodegalams ir biodujoms taikomo su energija susijusio tikslo lygį ir nustačius atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų tikslą, būtų užtikrintas didesnis atsinaujinančiųjų išteklių degalų, darančių mažiausią poveikį aplinkai, naudojimas tų rūšių transportui, kurį sunku elektrifikuoti. Šių tikslų įgyvendinimas turėtų būti užtikrintas nustatant įpareigojimus degalų tiekėjams ir kitomis priemonėmis, įtrauktomis į [Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje („FuelEU Maritime“) ir Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo]. Specialūs aviacinių degalų tiekėjų įpareigojimai turėtų būti nustatyti tik pagal [Reglamentą (ES) 2021/XXX dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo];

| (29a) | COVID-19 pandemija atskleidė strateginę transporto sektoriaus svarbą. Žaliųjų koridorių, kurie užtikrino saugias tiekimo grandines, kad būtų galima teikti sveikatos priežiūros ir ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugas, tiekti būtiniausius maisto produktus ir vaistus, diegimas buvo gera praktika, kuriai ateityje kilus krizei turėtų būti teikiama daugiau svarbos nei išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui; |
| --- | --- |

(29a)

COVID-19 pandemija atskleidė strateginę transporto sektoriaus svarbą. Žaliųjų koridorių, kurie užtikrino saugias tiekimo grandines, kad būtų galima teikti sveikatos priežiūros ir ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugas, tiekti būtiniausius maisto produktus ir vaistus, diegimas buvo gera praktika, kuriai ateityje kilus krizei turėtų būti teikiama daugiau svarbos nei išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui;

| (29b) | vėjo pagalba varomų ir vėjinio varymo sistemų įgyvendinimas ar įrengimas laikomas atsinaujinančiuoju energijos ištekliumi ir vienu iš jūrų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų; |
| --- | --- |

(29b)

vėjo pagalba varomų ir vėjinio varymo sistemų įgyvendinimas ar įrengimas laikomas atsinaujinančiuoju energijos ištekliumi ir vienu iš jūrų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų;

| (30) | esminis vaidmuo mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro teks elektromobilumui. Siekdamos toliau plėtoti elektromobilumą, valstybės narės turėtų sukurti kreditų mechanizmą, kuris suteiktų galimybę viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriams, tiekiant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją
  arba atsinaujinančiųjų išteklių energiją
  , prisidėti prie valstybių narių degalų tiekėjams nustatyto įpareigojimo vykdymo.
  Valstybės narės gali į šį mechanizmą įtraukti privačias įkrovimo stoteles, jei galima įrodyti, kad į tas įkrovimo stoteles tiekiama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija naudojama tik elektrinėms transporto priemonėms.
  Svarbu, kad pagal tokį mechanizmą remdamos elektros energijos naudojimą transporto sektoriuje valstybės narės ir toliau siektų didelių užmojų mažindamos savo skystųjų degalų derinio priklausomybę nuo iškastinio kuro
  , visų pirma
  transporto
  sektoriuose, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sunku sumažinti, tokiuose kaip jūrų transportas ir aviacija, kuriuose tiesioginis elektrifikavimas yra gerokai sudėtingesnis
  ; |
| --- | --- |

(30)

esminis vaidmuo mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro teks elektromobilumui. Siekdamos toliau plėtoti elektromobilumą, valstybės narės turėtų sukurti kreditų mechanizmą, kuris suteiktų galimybę viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriams, tiekiant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją
  arba atsinaujinančiųjų išteklių energiją
  , prisidėti prie valstybių narių degalų tiekėjams nustatyto įpareigojimo vykdymo.
  Valstybės narės gali į šį mechanizmą įtraukti privačias įkrovimo stoteles, jei galima įrodyti, kad į tas įkrovimo stoteles tiekiama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija naudojama tik elektrinėms transporto priemonėms.
  Svarbu, kad pagal tokį mechanizmą remdamos elektros energijos naudojimą transporto sektoriuje valstybės narės ir toliau siektų didelių užmojų mažindamos savo skystųjų degalų derinio priklausomybę nuo iškastinio kuro
  , visų pirma
  transporto
  sektoriuose, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sunku sumažinti, tokiuose kaip jūrų transportas ir aviacija, kuriuose tiesioginis elektrifikavimas yra gerokai sudėtingesnis
  ;

| (30a) | vandenilis gali būti naudojamas kaip žaliava arba energijos išteklius pramoniniuose ir cheminiuose procesuose ir oro bei jūrų transporto sektoriuose ir siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro sektoriuose, kuriuose tiesioginė elektrifikacija yra techniškai neįmanoma arba nekonkurencinga, taip pat energijos kaupimui, kai reikia subalansuoti energetikos sistemą, taigi atlikti svarbų vaidmenį vykdant energetikos sistemos integravimą; |
| --- | --- |

(30a)

vandenilis gali būti naudojamas kaip žaliava arba energijos išteklius pramoniniuose ir cheminiuose procesuose ir oro bei jūrų transporto sektoriuose ir siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro sektoriuose, kuriuose tiesioginė elektrifikacija yra techniškai neįmanoma arba nekonkurencinga, taip pat energijos kaupimui, kai reikia subalansuoti energetikos sistemą, taigi atlikti svarbų vaidmenį vykdant energetikos sistemos integravimą;

| (30b) | Sąjungos reglamentavimo sistema ir iniciatyvomis, kuriomis siekiama išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų, turėtų būti remiamas pramonės perėjimas prie tvaresnės Europos energetikos sistemos, ypač nustatant naujus tikslus ir gamybos ribas; |
| --- | --- |

(30b)

Sąjungos reglamentavimo sistema ir iniciatyvomis, kuriomis siekiama išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų, turėtų būti remiamas pramonės perėjimas prie tvaresnės Europos energetikos sistemos, ypač nustatant naujus tikslus ir gamybos ribas;

| (31) | Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika siekiama prisidėti prie Europos Sąjungos klimato kaitos švelninimo tikslų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Siekiant šio tikslo taip pat būtina prisidėti prie platesnių aplinkosaugos tikslų, visų pirma biologinės įvairovės, kuriai neigiamos įtakos turi netiesioginis žemės naudojimo keitimas, susijęs su tam tikrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamyba, nykimo prevencijos.
  Panašiai, netinkamas didelių vėjo ar fotovoltinių projektų įrenginių planavimas gali turėti nepageidaujamą poveikį biologinei įvairovei, kraštovaizdžiui ir vietos bendruomenėms. Taip pat reikėtų atsižvelgti į miškų naikinimo ir dirvožemio tankinimo netiesioginį poveikį, vėjo jėgainių poveikį ir žemės naudojimo konfliktus, susijusius su saulės energijos parkais.
  Prisidėti prie šių klimato ir aplinkosaugos tikslų įgyvendinimo jau ilgą laiką nori įvairių kartų Sąjungos piliečiai ir Sąjungos teisės aktų leidėjai.
  Vietoj to Sąjunga turėtų propaguoti degalus tokiais kiekiais, kurie subalansuotų būtinus užmojus ir būtinybę vengti tiesioginio ir netiesioginio žemės naudojimo keitimo.
  Todėl, pakeitus transporto tikslo apskaičiavimo būdą, neturėtų būti daromas poveikis ribinėms vertėms, nustatytoms siekiant pagal šį tikslą apskaityti tam tikrus degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, ir degalus, dėl kurių kyla didelė netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika. Be to, siekdamos neskatinti transporto sektoriuje naudoti biodegalų ir biodujų, pagamintų iš maistinių ir pašarinių augalų,
  ir atsižvelgti į vykstantį karą prieš Ukrainą,
  valstybės narės turėtų ir toliau turėti galimybę pasirinkti, ar juos įtraukti į transporto tikslą, ar ne. Jeigu jos nusprendžia jų neįtraukti, jos gali atitinkamai sumažinti taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, darydamos prielaidą, kad naudojant maistinės bei pašarinės kilmės biodegalus išmetama 50 % mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, o tai atitinka šios direktyvos priede nustatytas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tipines vertes, susijusias su svarbiausiais maistinės bei pašarinės kilmės biodegalų gamybos būdais, taip pat minimalią sumažėjimo ribinę vertę, taikomą daugumai tokius biodegalus gaminančių įrenginių.
  Be to, valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę užtikrinti papildomą maisto tiekimą, kad būtų stabilizuotos pasaulinės maisto prekių rinkos; |
| --- | --- |

(31)

Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika siekiama prisidėti prie Europos Sąjungos klimato kaitos švelninimo tikslų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Siekiant šio tikslo taip pat būtina prisidėti prie platesnių aplinkosaugos tikslų, visų pirma biologinės įvairovės, kuriai neigiamos įtakos turi netiesioginis žemės naudojimo keitimas, susijęs su tam tikrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamyba, nykimo prevencijos.
  Panašiai, netinkamas didelių vėjo ar fotovoltinių projektų įrenginių planavimas gali turėti nepageidaujamą poveikį biologinei įvairovei, kraštovaizdžiui ir vietos bendruomenėms. Taip pat reikėtų atsižvelgti į miškų naikinimo ir dirvožemio tankinimo netiesioginį poveikį, vėjo jėgainių poveikį ir žemės naudojimo konfliktus, susijusius su saulės energijos parkais.
  Prisidėti prie šių klimato ir aplinkosaugos tikslų įgyvendinimo jau ilgą laiką nori įvairių kartų Sąjungos piliečiai ir Sąjungos teisės aktų leidėjai.
  Vietoj to Sąjunga turėtų propaguoti degalus tokiais kiekiais, kurie subalansuotų būtinus užmojus ir būtinybę vengti tiesioginio ir netiesioginio žemės naudojimo keitimo.
  Todėl, pakeitus transporto tikslo apskaičiavimo būdą, neturėtų būti daromas poveikis ribinėms vertėms, nustatytoms siekiant pagal šį tikslą apskaityti tam tikrus degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, ir degalus, dėl kurių kyla didelė netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika. Be to, siekdamos neskatinti transporto sektoriuje naudoti biodegalų ir biodujų, pagamintų iš maistinių ir pašarinių augalų,
  ir atsižvelgti į vykstantį karą prieš Ukrainą,
  valstybės narės turėtų ir toliau turėti galimybę pasirinkti, ar juos įtraukti į transporto tikslą, ar ne. Jeigu jos nusprendžia jų neįtraukti, jos gali atitinkamai sumažinti taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, darydamos prielaidą, kad naudojant maistinės bei pašarinės kilmės biodegalus išmetama 50 % mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, o tai atitinka šios direktyvos priede nustatytas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tipines vertes, susijusias su svarbiausiais maistinės bei pašarinės kilmės biodegalų gamybos būdais, taip pat minimalią sumažėjimo ribinę vertę, taikomą daugumai tokius biodegalus gaminančių įrenginių.
  Be to, valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę užtikrinti papildomą maisto tiekimą, kad būtų stabilizuotos pasaulinės maisto prekių rinkos;

| (31a) | reikėtų atsižvelgti į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnį, kuriame pripažįstamas ypatingas atokiausių regionų pažeidžiamumas, kurį lemia jų atokumas nuo žemyne esančių regionų, izoliuotumas, mažumas, sudėtingos topografinės ir klimato sąlygos ir ekonominė priklausomybė nuo keleto produktų – šių veiksnių derinys labai riboja šių regionų plėtrą ir lemia dideles papildomas išlaidas daugelyje sričių, visų pirma transporto sektoriuje. Europos lygmeniu dedamos pastangos ir nustatomi šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turi būti pritaikyti šiai sudėtingai situacijai, suderinant aplinkosaugos tikslus ir dideles socialines išlaidas, tenkančias šiems regionams; |
| --- | --- |

(31a)

reikėtų atsižvelgti į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnį, kuriame pripažįstamas ypatingas atokiausių regionų pažeidžiamumas, kurį lemia jų atokumas nuo žemyne esančių regionų, izoliuotumas, mažumas, sudėtingos topografinės ir klimato sąlygos ir ekonominė priklausomybė nuo keleto produktų – šių veiksnių derinys labai riboja šių regionų plėtrą ir lemia dideles papildomas išlaidas daugelyje sričių, visų pirma transporto sektoriuje. Europos lygmeniu dedamos pastangos ir nustatomi šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turi būti pritaikyti šiai sudėtingai situacijai, suderinant aplinkosaugos tikslus ir dideles socialines išlaidas, tenkančias šiems regionams;

| (32) | išreiškus transporto tikslą kaip taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, nebūtina naudoti daugiklių siekiant skatinti naudoti tam tikrus atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Taip yra dėl to, kad, naudojant skirtingus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis mažinamas skirtingai, todėl skirtingai prisidedama prie šio tikslo. Reikėtų laikyti, kad su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija susijęs išmetamas teršalų kiekis yra lygus nuliui, o tai reiškia, kad dėl jos išmetamųjų teršalų kiekis sumažėja 100 %, palyginti su elektros energija, pagaminta iš iškastinio kuro. Taip bus paskatinta naudoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, nes mažai tikėtina, kad naudojant atsinaujinančiųjų išteklių degalus ir perdirbtos anglies kurą bus pasiektas toks didelis procentinis teršalų kiekio mažinimo dydis. Todėl veiksmingiausiu kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdu taptų elektrifikavimas, pagrįstas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Be to, siekiant skatinti naudoti pažangiuosius biodegalus ir biodujas bei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kuriuos sunku elektrifikuoti, tikslinga, apskaičiuojant konkrečius tiems degalams nustatytus tikslus, toliau taikyti tų rūšių transportui tiekiamiems minėtiems degalams taikomą daugiklį; |
| --- | --- |

(32)

išreiškus transporto tikslą kaip taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, nebūtina naudoti daugiklių siekiant skatinti naudoti tam tikrus atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Taip yra dėl to, kad, naudojant skirtingus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis mažinamas skirtingai, todėl skirtingai prisidedama prie šio tikslo. Reikėtų laikyti, kad su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija susijęs išmetamas teršalų kiekis yra lygus nuliui, o tai reiškia, kad dėl jos išmetamųjų teršalų kiekis sumažėja 100 %, palyginti su elektros energija, pagaminta iš iškastinio kuro. Taip bus paskatinta naudoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, nes mažai tikėtina, kad naudojant atsinaujinančiųjų išteklių degalus ir perdirbtos anglies kurą bus pasiektas toks didelis procentinis teršalų kiekio mažinimo dydis. Todėl veiksmingiausiu kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdu taptų elektrifikavimas, pagrįstas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Be to, siekiant skatinti naudoti pažangiuosius biodegalus ir biodujas bei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kuriuos sunku elektrifikuoti, tikslinga, apskaičiuojant konkrečius tiems degalams nustatytus tikslus, toliau taikyti tų rūšių transportui tiekiamiems minėtiems degalams taikomą daugiklį;

| (33) | tiesiogiai elektrifikuojant galutinio energijos suvartojimo sektorius, įskaitant transporto sektorių, didinamas
  sistemos
  efektyvumas ir sudaromos palankesnės sąlygos pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos energetikos sistemos. Todėl tai savaime yra veiksminga priemonė išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti. Todėl nebūtina sukurti papildomumo sistemos, kuri transporto sektoriuje būtų taikoma būtent atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijai, tiekiamai elektrinėms transporto priemonėms; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(33)

tiesiogiai elektrifikuojant galutinio energijos suvartojimo sektorius, įskaitant transporto sektorių, didinamas
  sistemos
  efektyvumas ir sudaromos palankesnės sąlygos pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos energetikos sistemos. Todėl tai savaime yra veiksminga priemonė išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti. Todėl nebūtina sukurti papildomumo sistemos, kuri transporto sektoriuje būtų taikoma būtent atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijai, tiekiamai elektrinėms transporto priemonėms; [10 pakeit.]

| (34) | atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras turi būti apskaičiuojamas kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, neatsižvelgiant į tai, kuriame sektoriuje jis sunaudojamas, todėl taisyklės, pagal kurias nustatomas jo kaip atsinaujinančiųjų išteklių kuro pobūdis, kai jis gaminamas iš elektros energijos, ir kurios buvo taikomos tik tiems degalams, kurie naudojami transporto sektoriuje, turėtų būti taikomos ir visam atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui, nepriklausomai nuo sektoriaus, kuriame jis naudojamas; |
| --- | --- |

(34)

atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras turi būti apskaičiuojamas kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, neatsižvelgiant į tai, kuriame sektoriuje jis sunaudojamas, todėl taisyklės, pagal kurias nustatomas jo kaip atsinaujinančiųjų išteklių kuro pobūdis, kai jis gaminamas iš elektros energijos, ir kurios buvo taikomos tik tiems degalams, kurie naudojami transporto sektoriuje, turėtų būti taikomos ir visam atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui, nepriklausomai nuo sektoriaus, kuriame jis naudojamas;

| (34a) | elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie vieno ar kelių įrenginių, gaminančių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, gali būti visa apskaičiuojama kaip atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektros energija, kai ji naudojama nebiologinės kilmės degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti. Įrenginiai parodo, kad atitinkama elektros energija buvo tiekiama neimant elektros energijos iš tinklo. Iš tinklo imama elektros energija gali būti priskaičiuojama prie visiškai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, jeigu ji pagaminama tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir buvo įrodytos atsinaujinančiųjų išteklių savybės ir kiti atitinkami kriterijai, sudarius elektros energijos pirkimo sutartį. Kad nebiologinės kilmės degalai būtų laikomi visiškai atsinaujinančiaisiais degalais, geografinė koreliacija turėtų būti nustatoma prekybos zonų lygmeniu, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokia padėtis jūroje. Tos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės nurodomos tik vieną kartą ir tik viename galutinio vartojimo sektoriuje. Tas pats turėtų būti taikoma iš atsinaujinančių išteklių pagamintiems nebiologinės kilmės degalams, importuojamiems į Sąjungą; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(34a)

elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie vieno ar kelių įrenginių, gaminančių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, gali būti visa apskaičiuojama kaip atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektros energija, kai ji naudojama nebiologinės kilmės degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti. Įrenginiai parodo, kad atitinkama elektros energija buvo tiekiama neimant elektros energijos iš tinklo. Iš tinklo imama elektros energija gali būti priskaičiuojama prie visiškai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, jeigu ji pagaminama tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir buvo įrodytos atsinaujinančiųjų išteklių savybės ir kiti atitinkami kriterijai, sudarius elektros energijos pirkimo sutartį. Kad nebiologinės kilmės degalai būtų laikomi visiškai atsinaujinančiaisiais degalais, geografinė koreliacija turėtų būti nustatoma prekybos zonų lygmeniu, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokia padėtis jūroje. Tos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės nurodomos tik vieną kartą ir tik viename galutinio vartojimo sektoriuje. Tas pats turėtų būti taikoma iš atsinaujinančių išteklių pagamintiems nebiologinės kilmės degalams, importuojamiems į Sąjungą; [11 pakeit.]

| (35) | siekiant užtikrinti didesnį Sąjungos tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų, taikomų kietajam biomasės kurui, naudojamam įrenginiuose, gaminančiuose šilumą, elektros energiją ir vėsumą, aplinkosauginį veiksmingumą, minimalią tokių kriterijų taikymo ribą reikėtų sumažinti nuo dabartinių 20 MW iki
  7,5 MW
  ; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti didesnį Sąjungos tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų, taikomų kietajam biomasės kurui, naudojamam įrenginiuose, gaminančiuose šilumą, elektros energiją ir vėsumą, aplinkosauginį veiksmingumą, minimalią tokių kriterijų taikymo ribą reikėtų sumažinti nuo dabartinių 20 MW iki
  7,5 MW
  ;

| (36) | Direktyva (ES) 2018/2001 sustiprinta bioenergijos tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sistema, nustatant kriterijus visiems galutinio energijos suvartojimo sektoriams. Joje nustatytos specialios taisyklės dėl biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro, pagaminto iš miško biomasės, pagal kurias reikalaujama užtikrinti biomasės ruošos / žaliavų derliaus nuėmimo operacijų tvarumą ir apskaičiuoti dėl žemės paskirties keitimo išmetamą teršalų kiekį. Siekiant sustiprinti itin didelės biologinės įvairovės ir daug anglies turinčių buveinių, tokių kaip neliesti miškai
  , sengirės
  , didelės biologinės įvairovės miškai, pievos, durpynai
  ir viržynai
  , apsaugą, turėtų būti nustatytos su miško biomasės gavyba tose teritorijose susijusios išimtys ir apribojimai, laikantis iš žemės ūkio biomasės pagamintam biokurui, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui taikomo požiūrio. Be to, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai taip pat turėtų būti taikomi esamiems įrenginiams, kuriuose naudojama biomasė, siekiant užtikrinti, kad gaminant bioenergiją visuose šiuose įrenginiuose būtų užtikrintas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, palyginti su energija, gaminama iš iškastinio kuro.
  Pusiau natūralūs miškai kaip miškai ar kita miškinga žemė, kurie nėra nei neliesti miškai, nei įveisti miškai ir kuriuos daugiausia sudaro vietiniai medžiai ir krūmai, kurie nebuvo pasodinti, turi didelę biologinės įvairovės ir klimato vertę ir neturėtų būti verčiami įveistais miškais ar kitaip alinami. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama miškų mokslui, siekiant išspręsti dar neišspręstus klausimus ir teikti duomenis, nes jie labai svarbūs siekiant geriau suprasti medžių vaidmenį klimatui, aplinkai, ekonomikai ir visuomenei. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš žemės ūkio ir miško biomasės, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai turėtų būti gaunami iš žemės ar miškų, kurių atžvilgiu gerbiamos trečiųjų asmenų teisės, susijusios su žemės ar miško naudojimu ir valdymu, gavus laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą šių trečiųjų asmenų sutikimą, dalyvaujant atstovaujančioms institucijoms ir organizacijoms, kartu gerbiant trečiųjų asmenų žmogaus ir darbo teises ir nekeliant pavojaus trečiųjų asmenų galimybei gauti maisto ir pašarų; |
| --- | --- |

(36)

Direktyva (ES) 2018/2001 sustiprinta bioenergijos tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sistema, nustatant kriterijus visiems galutinio energijos suvartojimo sektoriams. Joje nustatytos specialios taisyklės dėl biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro, pagaminto iš miško biomasės, pagal kurias reikalaujama užtikrinti biomasės ruošos / žaliavų derliaus nuėmimo operacijų tvarumą ir apskaičiuoti dėl žemės paskirties keitimo išmetamą teršalų kiekį. Siekiant sustiprinti itin didelės biologinės įvairovės ir daug anglies turinčių buveinių, tokių kaip neliesti miškai
  , sengirės
  , didelės biologinės įvairovės miškai, pievos, durpynai
  ir viržynai
  , apsaugą, turėtų būti nustatytos su miško biomasės gavyba tose teritorijose susijusios išimtys ir apribojimai, laikantis iš žemės ūkio biomasės pagamintam biokurui, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui taikomo požiūrio. Be to, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai taip pat turėtų būti taikomi esamiems įrenginiams, kuriuose naudojama biomasė, siekiant užtikrinti, kad gaminant bioenergiją visuose šiuose įrenginiuose būtų užtikrintas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, palyginti su energija, gaminama iš iškastinio kuro.
  Pusiau natūralūs miškai kaip miškai ar kita miškinga žemė, kurie nėra nei neliesti miškai, nei įveisti miškai ir kuriuos daugiausia sudaro vietiniai medžiai ir krūmai, kurie nebuvo pasodinti, turi didelę biologinės įvairovės ir klimato vertę ir neturėtų būti verčiami įveistais miškais ar kitaip alinami. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama miškų mokslui, siekiant išspręsti dar neišspręstus klausimus ir teikti duomenis, nes jie labai svarbūs siekiant geriau suprasti medžių vaidmenį klimatui, aplinkai, ekonomikai ir visuomenei. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš žemės ūkio ir miško biomasės, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai turėtų būti gaunami iš žemės ar miškų, kurių atžvilgiu gerbiamos trečiųjų asmenų teisės, susijusios su žemės ar miško naudojimu ir valdymu, gavus laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą šių trečiųjų asmenų sutikimą, dalyvaujant atstovaujančioms institucijoms ir organizacijoms, kartu gerbiant trečiųjų asmenų žmogaus ir darbo teises ir nekeliant pavojaus trečiųjų asmenų galimybei gauti maisto ir pašarų;

| (37) | siekiant sumažinti administracinę naštą atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro gamintojams ir valstybėms narėms, kurių savanoriškos ar nacionalinės schemos Komisijos įgyvendinimo aktu yra pripažintos kaip schemos, kuriose pateikiami įrodymai ar tikslūs duomenys apie atitiktį tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, taip pat kitiems šioje direktyvoje nustatytiems reikalavimams, valstybės narės, atsižvelgdamos į Komisijos pripažinimą, turėtų pripažinti sertifikavimo pagal tokias schemas rezultatus. Siekdamos sumažinti naštą mažiems įrenginiams, valstybės narės turėtų nustatyti supaprastintą tikrinimo mechanizmą įrenginiams, kurių galia yra nuo 5 iki
  20 MW
  ; |
| --- | --- |

(37)

siekiant sumažinti administracinę naštą atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro gamintojams ir valstybėms narėms, kurių savanoriškos ar nacionalinės schemos Komisijos įgyvendinimo aktu yra pripažintos kaip schemos, kuriose pateikiami įrodymai ar tikslūs duomenys apie atitiktį tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, taip pat kitiems šioje direktyvoje nustatytiems reikalavimams, valstybės narės, atsižvelgdamos į Komisijos pripažinimą, turėtų pripažinti sertifikavimo pagal tokias schemas rezultatus. Siekdamos sumažinti naštą mažiems įrenginiams, valstybės narės turėtų nustatyti supaprastintą tikrinimo mechanizmą įrenginiams, kurių galia yra nuo 5 iki
  20 MW
  ;

| (38) | Sąjungos duomenų baze, kurią turi sukurti Komisija, siekiama sudaryti sąlygas atsekti atsinaujinančiųjų išteklių skystąjį ir dujinį kurą ir perdirbtos anglies kurą. Ji turėtų apimti ne tik transporto, bet ir visus kitus galutinio energijos suvartojimo sektorius, kuriuose naudojamas toks kuras. Tuo turėtų būti labai prisidedama prie visapusiškos šio kuro gamybos ir vartojimo stebėsenos, taip sumažinant dvejopos apskaitos ar pažeidimų riziką tiekimo grandinėse, įtrauktose į Sąjungos duomenų bazę. Be to, siekiant išvengti rizikos, kad dėl tų pačių iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų dujų bus pateikti keli prašymai, bet kurios duomenų bazėje registruotos iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų dujų siuntos kilmės garantija turėtų būti panaikinta.
  Ši duomenų bazė turi būti prieinama viešai ir ji turi būti atvira, skaidri ir patogi naudoti. Komisija turėtų plačiajai visuomenei skelbti metines ataskaitas apie Sąjungos duomenų bazėje pateiktą informaciją, įskaitant informaciją apie biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kiekį, geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą; |
| --- | --- |

(38)

Sąjungos duomenų baze, kurią turi sukurti Komisija, siekiama sudaryti sąlygas atsekti atsinaujinančiųjų išteklių skystąjį ir dujinį kurą ir perdirbtos anglies kurą. Ji turėtų apimti ne tik transporto, bet ir visus kitus galutinio energijos suvartojimo sektorius, kuriuose naudojamas toks kuras. Tuo turėtų būti labai prisidedama prie visapusiškos šio kuro gamybos ir vartojimo stebėsenos, taip sumažinant dvejopos apskaitos ar pažeidimų riziką tiekimo grandinėse, įtrauktose į Sąjungos duomenų bazę. Be to, siekiant išvengti rizikos, kad dėl tų pačių iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų dujų bus pateikti keli prašymai, bet kurios duomenų bazėje registruotos iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų dujų siuntos kilmės garantija turėtų būti panaikinta.
  Ši duomenų bazė turi būti prieinama viešai ir ji turi būti atvira, skaidri ir patogi naudoti. Komisija turėtų plačiajai visuomenei skelbti metines ataskaitas apie Sąjungos duomenų bazėje pateiktą informaciją, įskaitant informaciją apie biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kiekį, geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą;

| (38a) | siekdama kompensuoti dėl šios direktyvos piliečiams, valdžios institucijoms ir įmonėms tenkančią reglamentavimo naštą, Komisija turėtų, atlikdama metinį naštos tyrimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 48 punktą, peržiūrėti atitinkamų sektorių reglamentavimo sistemą laikydamasi 2021 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas. Bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ nustatyto principo „kiek plius, tiek minus“ ir prireikus pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl kitų Sąjungos teisėkūros aktų, dėl kurių tuose sektoriuose patiriama reikalavimų laikymosi išlaidų, nuostatų pakeitimo ar panaikinimo; |
| --- | --- |

(38a)

siekdama kompensuoti dėl šios direktyvos piliečiams, valdžios institucijoms ir įmonėms tenkančią reglamentavimo naštą, Komisija turėtų, atlikdama metinį naštos tyrimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 48 punktą, peržiūrėti atitinkamų sektorių reglamentavimo sistemą laikydamasi 2021 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas. Bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ nustatyto principo „kiek plius, tiek minus“ ir prireikus pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl kitų Sąjungos teisėkūros aktų, dėl kurių tuose sektoriuose patiriama reikalavimų laikymosi išlaidų, nuostatų pakeitimo ar panaikinimo;

| (38b) | turi būti nustatytos tinkamos kovos su sukčiavimu nuostatos, visų pirma susijusios su naudotu kepimo aliejumi, kadangi alyvpalmių aliejaus įmaišymas yra plačiai paplitęs. Kadangi sukčiavimo nustatymas ir prevencija yra labai svarbūs siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai ir nevaldomam miškų naikinimui trečiosiose valstybėse, turėtų būti įgyvendintas visapusiškas ir sertifikuotas šių žaliavų atsekamumas; |
| --- | --- |

(38b)

turi būti nustatytos tinkamos kovos su sukčiavimu nuostatos, visų pirma susijusios su naudotu kepimo aliejumi, kadangi alyvpalmių aliejaus įmaišymas yra plačiai paplitęs. Kadangi sukčiavimo nustatymas ir prevencija yra labai svarbūs siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai ir nevaldomam miškų naikinimui trečiosiose valstybėse, turėtų būti įgyvendintas visapusiškas ir sertifikuotas šių žaliavų atsekamumas;

| (39) | įvairiose Valdymo reglamento (ES) 2018/1999 nuostatose pateikiamos kelios nuorodos į Sąjungos lygmeniu nustatytą privalomą tikslą pasiekti, kad bent 32 % Sąjungoje sunaudojamos energijos 2030 m. sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija. Kadangi šį tikslą būtina padidinti, siekiant veiksmingai prisidėti prie užmojo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti
  bent
  55 %, tos nuorodos turėtų būti iš dalies pakeistos. Bet kokiais nustatytais papildomais planavimo ir ataskaitų teikimo reikalavimais nebus sukurta nauja planavimo ir ataskaitų teikimo sistema, tačiau jiems turėtų būti taikoma esama Reglamente (ES) 2018/1999 nustatyta planavimo ir ataskaitų teikimo sistema; |
| --- | --- |

(39)

įvairiose Valdymo reglamento (ES) 2018/1999 nuostatose pateikiamos kelios nuorodos į Sąjungos lygmeniu nustatytą privalomą tikslą pasiekti, kad bent 32 % Sąjungoje sunaudojamos energijos 2030 m. sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija. Kadangi šį tikslą būtina padidinti, siekiant veiksmingai prisidėti prie užmojo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti
  bent
  55 %, tos nuorodos turėtų būti iš dalies pakeistos. Bet kokiais nustatytais papildomais planavimo ir ataskaitų teikimo reikalavimais nebus sukurta nauja planavimo ir ataskaitų teikimo sistema, tačiau jiems turėtų būti taikoma esama Reglamente (ES) 2018/1999 nustatyta planavimo ir ataskaitų teikimo sistema;

| (40) | siekiant išvengti reglamentavimo reikalavimų, susijusių su transporto degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais, dubliavimosi ir užtikrinti derėjimą su Direktyva (ES) 2018/2001, turėtų būti iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (16) taikymo sritis; |
| --- | --- |

(40)

siekiant išvengti reglamentavimo reikalavimų, susijusių su transporto degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais, dubliavimosi ir užtikrinti derėjimą su Direktyva (ES) 2018/2001, turėtų būti iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (16) taikymo sritis;

| (40a) | taip pat būtina skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas švarios energijos, pavyzdžiui, vandenilio, srityje, kad būtų patenkinta didėjanti alternatyviųjų degalų paklausa ir, svarbiausia, kad rinkai būtų tiekiama energija, kurios savikaina yra mažesnė už iškastinio kuro, pavyzdžiui, dyzelino, mazuto ar benzino, kurių kainos šiuo metu siekia rekordinį lygį; |
| --- | --- |

(40a)

taip pat būtina skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas švarios energijos, pavyzdžiui, vandenilio, srityje, kad būtų patenkinta didėjanti alternatyviųjų degalų paklausa ir, svarbiausia, kad rinkai būtų tiekiama energija, kurios savikaina yra mažesnė už iškastinio kuro, pavyzdžiui, dyzelino, mazuto ar benzino, kurių kainos šiuo metu siekia rekordinį lygį;

| (41) | Direktyvos 98/70/EB apibrėžtys turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų suderintos su Direktyva (ES) 2018/2001 ir taip būtų išvengta skirtingų apibrėžčių taikymo tuose dviejuose aktuose; |
| --- | --- |

(41)

Direktyvos 98/70/EB apibrėžtys turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų suderintos su Direktyva (ES) 2018/2001 ir taip būtų išvengta skirtingų apibrėžčių taikymo tuose dviejuose aktuose;

| (42) | siekiant supaprastinimo ir išvengti dvigubo reglamentavimo, susijusio su sugriežtintais transporto degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įpareigojimais, numatytais Direktyvoje (ES) 2018/2001, turėtų būti panaikinti Direktyvoje 98/70/EB nustatyti įpareigojimai dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir biodegalų naudojimo; |
| --- | --- |

(42)

siekiant supaprastinimo ir išvengti dvigubo reglamentavimo, susijusio su sugriežtintais transporto degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įpareigojimais, numatytais Direktyvoje (ES) 2018/2001, turėtų būti panaikinti Direktyvoje 98/70/EB nustatyti įpareigojimai dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir biodegalų naudojimo;

| (43) | siekiant išvengti dvigubo ataskaitų teikimo įpareigojimų reglamentavimo, turėtų būti panaikinti Direktyvoje 98/70/EB nustatyti įpareigojimai dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo; |
| --- | --- |

(43)

siekiant išvengti dvigubo ataskaitų teikimo įpareigojimų reglamentavimo, turėtų būti panaikinti Direktyvoje 98/70/EB nustatyti įpareigojimai dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo;

| (44) | Tarybos direktyva (ES) 2015/652, kurioje pateikiamos išsamios vienodo Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnio įgyvendinimo taisyklės, turėtų būti panaikinta, nes, šia direktyva panaikinus Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnį, ji taps nebeaktuali; |
| --- | --- |

(44)

Tarybos direktyva (ES) 2015/652, kurioje pateikiamos išsamios vienodo Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnio įgyvendinimo taisyklės, turėtų būti panaikinta, nes, šia direktyva panaikinus Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnį, ji taps nebeaktuali;

| (45) | kalbant apie dyzelino biologinius komponentus, Direktyvoje 98/70/EB esančia nuoroda į dyzeliną B7, t. y. dyzeliną, kuriame yra iki 7 % riebalų rūgščių metilo esterių (RRME), ribojamos galimybės pasiekti aukštesnius biodegalų naudojimo tikslus, nustatytus Direktyvoje (ES) 2018/2001. Taip yra dėl to, kad beveik visas Sąjungoje tiekiamas dyzelinas jau yra B7. Todėl didžiausia biologinių komponentų dalis turėtų būti padidinta nuo 7 % iki 10 %. Siekiant remti dyzelino B10, t. y. dyzelino, kurio sudėtyje yra iki 10 % riebalų rūgščių metilo esterių (RRME), įsisavinimą rinkoje, reikalinga dyzelino, kuriame yra 7 % RRME, Sąjungos masto B7 apsaugos klasė, nes manoma, kad iki 2030 m. transporto priemonių parką sudarys daug transporto priemonių, nesuderinamų su B10. Tai turėtų atsispindėti Direktyvos 98/70/EB su pakeitimais, padarytais šiuo aktu, 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje; |
| --- | --- |

(45)

kalbant apie dyzelino biologinius komponentus, Direktyvoje 98/70/EB esančia nuoroda į dyzeliną B7, t. y. dyzeliną, kuriame yra iki 7 % riebalų rūgščių metilo esterių (RRME), ribojamos galimybės pasiekti aukštesnius biodegalų naudojimo tikslus, nustatytus Direktyvoje (ES) 2018/2001. Taip yra dėl to, kad beveik visas Sąjungoje tiekiamas dyzelinas jau yra B7. Todėl didžiausia biologinių komponentų dalis turėtų būti padidinta nuo 7 % iki 10 %. Siekiant remti dyzelino B10, t. y. dyzelino, kurio sudėtyje yra iki 10 % riebalų rūgščių metilo esterių (RRME), įsisavinimą rinkoje, reikalinga dyzelino, kuriame yra 7 % RRME, Sąjungos masto B7 apsaugos klasė, nes manoma, kad iki 2030 m. transporto priemonių parką sudarys daug transporto priemonių, nesuderinamų su B10. Tai turėtų atsispindėti Direktyvos 98/70/EB su pakeitimais, padarytais šiuo aktu, 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje;

| (45a) | didesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas taip pat gali padidinti energetinį saugumą ir savarankiškumą, be kita ko, sumažindamas priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tačiau siekiant sąžiningai ir veiksmingai panaudoti šią pertvarką būtina toliau stiprinti ir tarpusavyje susieti perdavimo sistemą, kad gauta nauda būtų tolygiai paskirstyta visiems Sąjungos gyventojams ir neatsirastų energijos nepriteklius; |
| --- | --- |

(45a)

didesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas taip pat gali padidinti energetinį saugumą ir savarankiškumą, be kita ko, sumažindamas priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tačiau siekiant sąžiningai ir veiksmingai panaudoti šią pertvarką būtina toliau stiprinti ir tarpusavyje susieti perdavimo sistemą, kad gauta nauda būtų tolygiai paskirstyta visiems Sąjungos gyventojams ir neatsirastų energijos nepriteklius;

| (46) | pereinamojo laikotarpio nuostatos turėtų suteikti galimybę tvarkingai tęsti duomenų rinkimą ir vykdyti ataskaitų teikimo pareigas, vykdomas pagal šia direktyva išbrauktus Direktyvos 98/70/EB straipsnius; |
| --- | --- |

(46)

pereinamojo laikotarpio nuostatos turėtų suteikti galimybę tvarkingai tęsti duomenų rinkimą ir vykdyti ataskaitų teikimo pareigas, vykdomas pagal šia direktyva išbrauktus Direktyvos 98/70/EB straipsnius;

| (47) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (17) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje Komisija prieš Belgiją (18) (byla C-543/17); |
| --- | --- |

(47)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (17) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje Komisija prieš Belgiją (18) (byla C-543/17);

| (47a) | Sąjunga ir besivystančios šalys partnerės gali naudotis didelėmis galimybėmis atsižvelgiant į bendradarbiavimą technologijų srityje, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus bei švarios energijos eksportą ir didesnio švarios energijos tinklų sujungimo plėtojimą. Investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, nepaisant jų bendro stabilaus augimo, tebėra sutelktos vos keliuose regionuose ir šalyse. Regionai, kuriuose dominuoja besivystančios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys, vis dar nepakankamai atstovaujami ir pritraukia tik apie 15 proc. pasaulinių investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius
   (19)

  . Sąjungos partnerystės energetikos srityje turėtų būti orientuotos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektus ir jomis turėtų būti remiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų plėtojimas ir teisinių bei finansinių sistemų nustatymas, taip pat jos turėtų apimti būtinos techninės pagalbos teikimą ir žinių perdavimą glaudžiai bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi. Gero valdymo įsipareigojimai ir stabilaus ilgalaikio bendradarbiavimo perspektyva turėtų būti būtinos Sąjungos bendradarbiavimo sąlygos. Bendradarbiavimas tvarios energetikos srityje turėtų būti vienas iš pagrindinių prioritetų atrenkant tinkamas valstybes pagal strategiją „Global Gateway“, [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(47a)

Sąjunga ir besivystančios šalys partnerės gali naudotis didelėmis galimybėmis atsižvelgiant į bendradarbiavimą technologijų srityje, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus bei švarios energijos eksportą ir didesnio švarios energijos tinklų sujungimo plėtojimą. Investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, nepaisant jų bendro stabilaus augimo, tebėra sutelktos vos keliuose regionuose ir šalyse. Regionai, kuriuose dominuoja besivystančios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys, vis dar nepakankamai atstovaujami ir pritraukia tik apie 15 proc. pasaulinių investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius
   (19)

  . Sąjungos partnerystės energetikos srityje turėtų būti orientuotos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektus ir jomis turėtų būti remiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų plėtojimas ir teisinių bei finansinių sistemų nustatymas, taip pat jos turėtų apimti būtinos techninės pagalbos teikimą ir žinių perdavimą glaudžiai bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi. Gero valdymo įsipareigojimai ir stabilaus ilgalaikio bendradarbiavimo perspektyva turėtų būti būtinos Sąjungos bendradarbiavimo sąlygos. Bendradarbiavimas tvarios energetikos srityje turėtų būti vienas iš pagrindinių prioritetų atrenkant tinkamas valstybes pagal strategiją „Global Gateway“, [12 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos (ES) 2018/2001 pakeitimai

Direktyva (ES) 2018/2001 iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:








  -a) | 1 punktas pakeičiamas taip:










  „1) | atsinaujinančiųjų išteklių energija, arba atsinaujinančioji energija, – atsinaujinančiųjų neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šilumos ir fotoelektros) energija, geoterminė energija, osmosinė energija, aplinkos energija, potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, energija iš biomasės, sąvartynų dujų, nuotekų valymo įrenginių dujų ir biodujų;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

-a)

1 punktas pakeičiamas taip:

„1)

| -aa) | 16 punkto c papunktis pakeičiamas taip:










  „c) | kurio pagrindinis tikslas yra ne gauti finansinio pelno, o teikti savo akcininkams arba nariams ar vietos teritorijoms, kuriose jis veikia, aplinkosauginę, ekonominę arba socialinę bendruomeninę naudą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;“; |
| --- | --- | --- |

-aa)

16 punkto c papunktis pakeičiamas taip:

„c)

kurio pagrindinis tikslas yra ne gauti finansinio pelno, o teikti savo akcininkams arba nariams ar vietos teritorijoms, kuriose jis veikia, aplinkosauginę, ekonominę arba socialinę bendruomeninę naudą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;“;

| a) | 36 punktas pakeičiamas taip:






  „36) | atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras (degalai) – skystasis ir dujinis kuras (degalai), kurio energinė vertė gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių, išskyrus biomasę;“; |
| --- | --- | --- |

a)

36 punktas pakeičiamas taip:

„36)

| b) | 47 punktas pakeičiamas taip:






  „47) | numatytoji vertė – naudojant tipinę vertę ir naudojantis iš anksto nustatytais veiksniais nustatoma vertė, kuri šioje direktyvoje nustatytomis aplinkybėmis gali būti naudojama vietoj faktinės vertės;“; |
| --- | --- | --- |

b)

47 punktas pakeičiamas taip:

„47)

| c) | straipsnis papildomas šiais punktais:






  „
  47a
  ) | kokybiška apvalioji mediena – nukirsta arba kitaip paruošta ir išvežta apvalioji mediena, kuri dėl savo charakteristikų, tokių kaip medžio rūšis, matmenys, tiesumas ir rievių tankis, yra tinkama naudoti pramonėje, remiantis valstybių narių pagal konkrečias miškų sąlygas apibrėžtomis ir tinkamai pagrįstomis sąlygomis. Prie jos nepriskiriama vykdant ikiprekybinę retinimo veiklą paruošta mediena ar medžiai, išvežti iš miškų, nukentėjusių nuo gaisrų, kenkėjų ar ligų arba pažeistų dėl abiotinių veiksnių; |
| --- | --- | --- |

c)

straipsnis papildomas šiais punktais:

„
  47a
  )

| 47b) | novatoriška atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologija – atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologija, kuria bent vienu būdu patobulinamos palyginamos pažangiausios atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos arba iš esmės nepanaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ištekliai padaromi eksploatuojami ir kuri yra susijusi su tam tikro lygio aiškia technologine, rinkos ar finansine rizika, kuri yra didesnė už riziką, paprastai siejamą su panašiomis nenovatoriškomis technologijomis ar veikla; |
| --- | --- |

47b)

| 47c
  ) | prekybos zona – prekybos zona, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (20) 2 straipsnio 65 punkte; |
| --- | --- |

47c
  )

| 47d
  ) | pažangioji matavimo sistema – pažangioji matavimo sistema, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 (21) 2 straipsnio 23 punkte; |
| --- | --- |

47d
  )

| 47e
  ) | įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 33 punkte; |
| --- | --- |

47e
  )

| 47f
  ) | rinkos dalyvis – rinkos dalyvis, apibrėžtas Reglamento (ES) 2019/943 2 straipsnio 25 punkte; |
| --- | --- |

47f
  )

| 47g
  ) | elektros energijos rinka – elektros energijos rinka, apibrėžta Direktyvos 2019/944/EB 2 straipsnio 9 punkte; |
| --- | --- |

47g
  )

| 47h
  ) | buitinė baterija – atskira įkraunamoji baterija, kurios vardinė talpa yra didesnė kaip 2 kWh ir kuri yra tinkama įrengti ir naudoti buityje; |
| --- | --- |

47h
  )

| 47i
  ) | elektrinių transporto priemonių baterija – elektra varomų transporto priemonių baterija, apibrėžta [siūlomo Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 (22)] 2 straipsnio 12 punkte; |
| --- | --- |

47i
  )

| 47j
  ) | pramoninė baterija – pramoninė baterija, apibrėžta [siūlomo Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020] 2 straipsnio 11 punkte; |
| --- | --- |

47j
  )

| 47k
  ) | baterijos būklė – baterijos būklė, apibrėžta [pasiūlymo dėl Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 (23)] 2 straipsnio 25 punkte; |
| --- | --- |

47k
  )

| 47l
  ) | įkrovos būsena – įkrovos būsena, apibrėžta [pasiūlymo dėl Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020] 2 straipsnio 24 punkte; |
| --- | --- |

47l
  )

| 47m
  ) | galios nuostatis – baterijos valdymo sistemoje saugoma informacija apie elektrinės galios nustatytąsias vertes, kurioms esant baterija veikia įkrovimo ar iškrovimo operacijos metu ir užtikrinama optimali baterijos būklė ir veikimas; |
| --- | --- |

47m
  )

| 47n
  ) | išmanusis įkrovimas – įkrovimo operacija, kai elektros energijos tiekimo baterijai intensyvumas koreguojamas realiuoju laiku pagal elektroniniu ryšiu gaunamą informaciją
  , kuri gali būti vykdoma įprastu įkrovimo greičiu, taip pat per greitąjį įkrovimą, reaguojant į dinaminius kainų signalus arba optimizuojant galios srautą
  ; |
| --- | --- |

47n
  )

| 47o
  ) | reguliavimo institucija – reguliavimo institucija, apibrėžta Reglamento (ES) 2019/943 2 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

47o
  )

| 47p
  ) | abikryptis įkrovimas – išmaniojo įkrovimo
  operacija
  , kai elektros srautas gali būti apgręžtas,
  leidžiant elektrai
  iš baterijos tekėti į įkrovimo prieigą, prie kurios ji prijungta; |
| --- | --- |

47p
  )

| 47q
  ) | įprastos galios įkrovimo prieiga – įprastos galios įkrovimo prieiga, apibrėžta [pasiūlymo dėl Reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES] 2 straipsnio 31 punkte; |
| --- | --- |

47q
  )

| 47r) | bendrijoms skirta baterija – atskira įkraunamoji baterija, kurios vardinė talpa yra didesnė nei 50 kWh, kuri yra tinkama įrengti ir naudoti gyvenamojoje, komercinėje ar pramoninėje aplinkoje ir kuri priklauso bendrai veikiantiems pasigamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartotojams ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms; |
| --- | --- |

47r)

| 47s) | atsinaujinančių išteklių energijos pirkimo sutartis – sutartis, kuria fizinis arba juridinis asmuo susitaria pirkti atsinaujinančiųjų išteklių energiją tiesiogiai iš gamintojo ir kuri apima atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių pirkimo sutartis ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis, tačiau jomis neapsiriboja; |
| --- | --- |

47s)

| 47t) | iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis – sutartis, kuria fizinis arba juridinis asmuo susitaria pirkti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą šilumą ir vėsumą tiesiogiai iš gamintojo; |
| --- | --- |

47t)

| 47u) | vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių pirkimo sutartis – sutartis, kuria fizinis arba juridinis asmuo susitaria pirkti atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą (degalus) tiesiogiai iš gamintojo; |
| --- | --- |

47u)

| 47v
  ) | pramonė – įmonės ir gaminiai, priskiriami Statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE 2 red.) (24) B, C, F ir J sekcijoms, 63 skyriui; |
| --- | --- |

47v
  )

| 47w
  ) | naudojimas ne energetikos tikslu – kuro kaip žaliavos naudojimas pramoniniame procese, užuot panaudojus jį energijai gaminti; |
| --- | --- |

47w
  )

| 47x
  ) | atsinaujinančiųjų išteklių kuras (degalai) – biokuras (biodegalai), skystieji bioproduktai, biomasės kuras ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras (degalai); |
| --- | --- |

47x
  )

| 47y) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, apibrėžtas Reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte; |
| --- | --- |

47y)

| 47z) | jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos hibridinė infrastruktūra – perdavimo infrastruktūra, atliekanti dvejopą funkciją: sujungianti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir sujungianti dvi ar daugiau prekybos zonų; |
| --- | --- |

47z)

| 47aa) | centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių – ypač efektyviai energiją naudojančios centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos, veikiančios naudojant tik atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

47aa)

| 47ab) | pirminė medienos biomasė – visa nukirsta arba kitaip paruošta ir išvežta apvalioji mediena. Ji apima visą medieną, gautą pašalinus medžius, t. y. iš miškų išvežtą kiekį, įskaitant medieną, išgautą dėl natūralaus medžių mirtingumo ir kirtimo bei medienos ruošos. Jai priskiriama visa mediena, pašalinta su žieve arba be jos, įskaitant apvaliąją arba suskaldytą, nelygios kvadratinės ar kitokios formos medieną, pvz., šakas, šaknis, kelmus ir ruples (kai jos nuimamos), taip pat nelygios formos arba smailią medieną. Tai grindžiama Komisijos gairėmis ir neapima medienos biomasės, gautos taikant tvarias miškų gaisrų prevencijos priemones didelės rizikos teritorijose, kuriose gali kilti gaisrai, medienos biomasės, gautos taikant kelių eismo saugumo priemones, ir medienos biomasės, išgautos iš miškų, nukentėjusių nuo gaivalinių nelaimių, aktyvių kenkėjų ar ligų, siekiant užkirsti kelią jų plitimui, kartu kuo labiau mažinant medienos gavybą ir apsaugant biologinę įvairovę, dėl kurios miškai tampa įvairesni ir atsparesni; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

47ab)

| 47ac) | vandenilis iš atsinaujinančių energijos išteklių – vandenilis, gaunamas vykdant vandens elektrolizę (atsinaujinančių išteklių elektros energiją naudojančiame elektrolizeryje) arba biodujų riformingą, arba biocheminę biomasės konversiją, jei laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnyje nustatytų tvarumo kriterijų; |
| --- | --- |

47ac)

| 47ad
  ) | įveistas miškas – intensyviai tvarkomas sodintinis miškas, kuriam pasodintam ir pasiekusiam brandaus medyno amžių būdingos visos šios savybės: jį sudaro vienos arba dviejų rūšių tos pačios amžiaus klasės tolygiais atstumais augantys medžiai. Prie įveistų miškų priskiriami medienos, pluošto ir energijos gamybos tikslais sodinti trumpos rotacijos miškai, išskyrus apsaugos ar ekosistemų atkūrimo tikslais pasodintus miškus, taip pat miškus, išaugusius sodinant ar sėjant, kurie, pasiekę brandaus medyno amžių, yra arba bus panašūs į natūraliai želiančius miškus; |
| --- | --- |

47ad
  )

| (
  47ae
  ) | sodintinis miškas – miškas, kurį daugiausia sudaro medžiai, išaugę sodinant ir (arba) sąmoningai sėjant, su sąlyga, kad pasodinti ar pasėti medžiai, pasiekę brandaus medyno amžių, sudarys daugiau kaip penkiasdešimt procentų medyno tūrio; prie sodintinių miškų priskiriami anksčiau sodintų ar sėtų medžių atžalynai; ▌ |
| --- | --- |

(
  47ae
  )

| 47af) | osmosinė energija – energija, kuri atsiranda savaime dėl druskos koncentracijos skirtumo dviejuose skysčiuose, paprastai gėlame ir sūriame vandenyje; |
| --- | --- |

47af)

| 47ag) | sistemos efektyvumas – energetikos sistema, kurioje ekonomiškai efektyviai integruojami įvairūs atsinaujinantieji energijos ištekliai ir maksimaliai padidinama paklausos lankstumo vertė, siekiant optimizuoti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, kuri matavimo rodikliai yra sumažėjusios sistemos investicijos ir eksploatavimo išlaidos, mažesnis išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir iškastinio kuro naudojimas kiekviename nacionaliniame energijos rūšių derinyje; |
| --- | --- |

47ag)

| 47ah) | atsinaujinančiųjų išteklių hibridinė elektrinė – dviejų ar daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos technologijų, naudojančių tą patį tinklo ryšį, derinys, taip pat galintis integruoti kaupimo pajėgumus; |
| --- | --- |

47ah)

| 47ai) | bendras vietos lygmens energijos saugojimo projektas – projektas, apimantis energijos kaupimo įrenginį ir įrenginį, kuris gamina atsinaujinančiųjų išteklių energiją, prijungtą prie to paties tinklo prieigos punkto; |
| --- | --- |

47ai)

| 47aj) | saulės energija varoma transporto priemonė – itin efektyviai energiją vartojanti motorinė transporto priemonė, kurioje sumontuota jėgos pavara, turinti tik ne išorinius elektros įrenginius, veikiančius kaip energijos keitiklis su elektrine įkraunamąja energijos kaupimo sistema, kurią galima įkrauti iš išorės, bei kurioje įrengtos integruotos fotovoltinės plokštės;“; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

47aj)

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės kolektyviai užtikrina, kad Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinė dalis, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  45
   %.


  Siekiant skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą naudojant novatoriškas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas ir išsaugoti Sąjungos pramonės konkurencingumą, kiekviena valstybė narė nustato orientacinį tikslą, kad nuo... [direktyvos įsigaliojimo] iki 2030 m. bent 5 % naujų įrengtų atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų sudarytų novatoriškos atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos.




  Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tolesnei atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos skverbčiai ir padidinti lankstumą bei balansavimo paslaugas, valstybės narės nustato kaupimo technologijų orientacinį tikslą.




  Siekiant padėti ekonomiškai efektyviai pasiekti pirmoje pastraipoje nurodytą tikslą ir užtikrinti sistemos efektyvumą, valstybės narės nustato minimalų orientacinį nacionalinį paklausos lankstumo tikslą, kuris atitinka elektros energijos didžiausios paklausos sumažinimą 5 proc. iki 2030 m. To tikslo siekiama visuose galutinio vartojimo sektoriuose aktyvuojant paklausos lankstumo sąlygą, įskaitant pastatų renovaciją ir energijos vartojimo efektyvumą pagal Direktyvą (ES) .../... [peržiūrėtą Direktyvą (ES) 2018/844] ir Direktyvą (ES) .../... [peržiūrėtą Direktyvą (ES) 2018/2002].




  Valstybės narės savo nacionalinius paklausos lankstumo tikslus, įskaitant tarpines reikšmes, sukonkretina atsižvelgdamos į nacionalinius tikslus, nustatytus savo integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, kuriais siekiama didinti sistemos lankstumą, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį. Prireikus Komisija gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms pasiekti savo tikslus.




  Kiekviena valstybė narė savo integruotame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį nustato priemones, kurių reikia šio straipsnio 1 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytiems tikslams pasiekti.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės kolektyviai užtikrina, kad Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinė dalis, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  45
   %.

Siekiant skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą naudojant novatoriškas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas ir išsaugoti Sąjungos pramonės konkurencingumą, kiekviena valstybė narė nustato orientacinį tikslą, kad nuo... [direktyvos įsigaliojimo] iki 2030 m. bent 5 % naujų įrengtų atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų sudarytų novatoriškos atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos.

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tolesnei atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos skverbčiai ir padidinti lankstumą bei balansavimo paslaugas, valstybės narės nustato kaupimo technologijų orientacinį tikslą.

Siekiant padėti ekonomiškai efektyviai pasiekti pirmoje pastraipoje nurodytą tikslą ir užtikrinti sistemos efektyvumą, valstybės narės nustato minimalų orientacinį nacionalinį paklausos lankstumo tikslą, kuris atitinka elektros energijos didžiausios paklausos sumažinimą 5 proc. iki 2030 m. To tikslo siekiama visuose galutinio vartojimo sektoriuose aktyvuojant paklausos lankstumo sąlygą, įskaitant pastatų renovaciją ir energijos vartojimo efektyvumą pagal Direktyvą (ES) .../... [peržiūrėtą Direktyvą (ES) 2018/844] ir Direktyvą (ES) .../... [peržiūrėtą Direktyvą (ES) 2018/2002].

Valstybės narės savo nacionalinius paklausos lankstumo tikslus, įskaitant tarpines reikšmes, sukonkretina atsižvelgdamos į nacionalinius tikslus, nustatytus savo integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, kuriais siekiama didinti sistemos lankstumą, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį. Prireikus Komisija gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms pasiekti savo tikslus.

Kiekviena valstybė narė savo integruotame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pagal Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio d punkto 3 papunktį nustato priemones, kurių reikia šio straipsnio 1 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytiems tikslams pasiekti.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad energija iš biomasės būtų gaminama taip, kad būtų kuo labiau sumažintas nederamas iškreipiamasis poveikis biomasės žaliavų rinkai ir žalingas poveikis biologinei įvairovei
  , aplinkai ir klimatui
  . Šiuo tikslu jos atsižvelgia į atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į trečiojoje pastraipoje nurodytą pakopinį naudojimo principą.
  Taikydamos pirmoje pastraipoje nurodytas priemones:






  a) | valstybės narės neteikia paramos:






  i) | pjautinųjų rąstų, fanerrąsčių, kelmų ir šaknų naudojimui energijai gaminti; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad energija iš biomasės būtų gaminama taip, kad būtų kuo labiau sumažintas nederamas iškreipiamasis poveikis biomasės žaliavų rinkai ir žalingas poveikis biologinei įvairovei
  , aplinkai ir klimatui
  . Šiuo tikslu jos atsižvelgia į atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į trečiojoje pastraipoje nurodytą pakopinį naudojimo principą.

Taikydamos pirmoje pastraipoje nurodytas priemones:

a)

valstybės narės neteikia paramos:

i)

pjautinųjų rąstų, fanerrąsčių, kelmų ir šaknų naudojimui energijai gaminti;

| ii) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai deginant atliekas, jei nesilaikoma Direktyvoje 2008/98/EB nustatytų atskiro surinkimo
  ir atliekų hierarchijos
  įpareigojimų; |
| --- | --- |

ii)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai deginant atliekas, jei nesilaikoma Direktyvoje 2008/98/EB nustatytų atskiro surinkimo
  ir atliekų hierarchijos
  įpareigojimų;

| iii) | praktikai, kuri neatitinka trečioje pastraipoje nurodyto
  įgyvendinimo
  akto; |
| --- | --- |

iii)

praktikai, kuri neatitinka trečioje pastraipoje nurodyto
  įgyvendinimo
  akto;

| b) | nuo 2026 m. gruodžio 31 d., nedarydamos poveikio
  6 straipsnyje išdėstytoms nuostatoms ir
  pirmoje pastraipoje nustatytiems įpareigojimams, valstybės narės neteikia paramos elektros energijos gamybai iš miško biomasės įrenginiuose, kuriuose gaminama tik elektros energija, išskyrus atvejus, kai tokia elektros energija atitinka bent vieną iš šių sąlygų:






  i) | ji gaminama regione, nurodytame teritoriniame teisingos pertvarkos plane, kurį patvirtino ▌Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas, nes jis priklauso nuo kietojo iškastinio kuro ir atitinka atitinkamus 29 straipsnio 11 
  punkte
  nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

b)

nuo 2026 m. gruodžio 31 d., nedarydamos poveikio
  6 straipsnyje išdėstytoms nuostatoms ir
  pirmoje pastraipoje nustatytiems įpareigojimams, valstybės narės neteikia paramos elektros energijos gamybai iš miško biomasės įrenginiuose, kuriuose gaminama tik elektros energija, išskyrus atvejus, kai tokia elektros energija atitinka bent vieną iš šių sąlygų:

i)

ji gaminama regione, nurodytame teritoriniame teisingos pertvarkos plane, kurį patvirtino ▌Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas, nes jis priklauso nuo kietojo iškastinio kuro ir atitinka atitinkamus 29 straipsnio 11 
  punkte
  nustatytus reikalavimus;

| ii) | ji gaminama taikant iš biomasės išsiskyrusio CO2 surinkimo ir saugojimo technologiją ir atitinka 29 straipsnio 11 
  punkto
  antroje pastraipoje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

ji gaminama taikant iš biomasės išsiskyrusio CO2 surinkimo ir saugojimo technologiją ir atitinka 29 straipsnio 11 
  punkto
  antroje pastraipoje nustatytus reikalavimus;

| iia) | ji gaminama ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] jau veikiančiuose įrenginiuose, kurie negali būti modifikuoti taip, kad būtų tinkami kogeneracijai, nes nėra infrastruktūros ir paklausos sąlygų, ir kurie atitinka 29 straipsnio 11 punkte nustatytus reikalavimus, su sąlyga, kad valstybės narės praneša Komisijai apie tokios išimties taikymą ir pagrindžia ją pateikdamos patikrintą bei atnaujintą mokslinę ir techninę informaciją, o Komisija šią išimtį patvirtina. |
| --- | --- |

iia)

ji gaminama ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] jau veikiančiuose įrenginiuose, kurie negali būti modifikuoti taip, kad būtų tinkami kogeneracijai, nes nėra infrastruktūros ir paklausos sąlygų, ir kurie atitinka 29 straipsnio 11 punkte nustatytus reikalavimus, su sąlyga, kad valstybės narės praneša Komisijai apie tokios išimties taikymą ir pagrindžia ją pateikdamos patikrintą bei atnaujintą mokslinę ir techninę informaciją, o Komisija šią išimtį patvirtina.

Ne vėliau kaip per vienus metus nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija ▌priima
  įgyvendinimo
  aktą dėl to, kaip taikyti pakopinį
  miško
  biomasės naudojimo principą ir visų pirma kaip sumažinti kokybiškos apvaliosios medienos naudojimą energijai gaminti, daugiausia dėmesio skiriant paramos schemoms ir deramai atsižvelgiant į 
  didžiausią ekonominę bei aplinkos srities pridėtinę vertę ir
  nacionalines ypatybes
  , įskaitant miško gaisrų prevenciją ir sanitarinį kirtimą
  .

Iki 2026 m. Komisija pateikia valstybių narių paramos schemų, susijusių su biomase, poveikio, įskaitant poveikį biologinei įvairovei
  , klimatui bei aplinkai
  ir galimus rinkos iškraipymus, ataskaitą ir įvertina ▌dėl miško biomasės teikiamos paramos schemas.“;

| c) | įterpiama 4a dalis:

  „4a.   Valstybės narės nustato sistemą, kuri gali apimti paramos schemas ir kuria gali būti sudarytos palankesnės sąlygos naudoti atsinaujinančiųjų išteklių
  ir bendrų vietos lygmens energijos saugojimo projektus, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartis ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos
  pirkimo sutartis, suteikiant galimybę pasiekti tokį atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pajėgumų diegimo lygį, kuris atitinka 2 dalyje nurodytą valstybės narės nacionalinį įnašą, ir tokiu tempu, kuris atitinka Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 dalyje nurodytas orientacines trajektorijas. Visų pirma tokia sistema turi padėti šalinti likusias kliūtis, įskaitant kliūtis, susijusias su leidimų išdavimo procedūromis,
  energijos bendrijos iniciatyvų nustatymu ir būtinų energijos perdavimo tinklų kūrimu, siekiant remti
  atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos tiekimą dideliu mastu. Rengdamos tą sistemą, valstybės narės atsižvelgia į papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį
  bei kaupimo infrastruktūrą
  , reikalingą transporto, pramonės, pastatų ir šildymo ir vėsinimo sektorių paklausai patenkinti ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui gaminti.


  Vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, tam, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija būtų vartojama ekonomiškai efektyviai, valstybės narės užtikrina lankstų jos vartojimą, prekybą ja ir jos saugojimą šiuose galutinio naudojimo sektoriuose.




  Valstybės narės pagal sąlygų sudarymo sistemą nustatytą politiką ir priemones ir jų įgyvendinimo įvertinimą gali įtraukti atitinkamai į savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus bei į pažangos ataskaitas pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.“; |
| --- | --- |

c)

įterpiama 4a dalis:

„4a.   Valstybės narės nustato sistemą, kuri gali apimti paramos schemas ir kuria gali būti sudarytos palankesnės sąlygos naudoti atsinaujinančiųjų išteklių
  ir bendrų vietos lygmens energijos saugojimo projektus, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartis ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos
  pirkimo sutartis, suteikiant galimybę pasiekti tokį atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pajėgumų diegimo lygį, kuris atitinka 2 dalyje nurodytą valstybės narės nacionalinį įnašą, ir tokiu tempu, kuris atitinka Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 dalyje nurodytas orientacines trajektorijas. Visų pirma tokia sistema turi padėti šalinti likusias kliūtis, įskaitant kliūtis, susijusias su leidimų išdavimo procedūromis,
  energijos bendrijos iniciatyvų nustatymu ir būtinų energijos perdavimo tinklų kūrimu, siekiant remti
  atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos tiekimą dideliu mastu. Rengdamos tą sistemą, valstybės narės atsižvelgia į papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį
  bei kaupimo infrastruktūrą
  , reikalingą transporto, pramonės, pastatų ir šildymo ir vėsinimo sektorių paklausai patenkinti ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui gaminti.

Vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, tam, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija būtų vartojama ekonomiškai efektyviai, valstybės narės užtikrina lankstų jos vartojimą, prekybą ja ir jos saugojimą šiuose galutinio naudojimo sektoriuose.

Valstybės narės pagal sąlygų sudarymo sistemą nustatytą politiką ir priemones ir jų įgyvendinimo įvertinimą gali įtraukti atitinkamai į savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus bei į pažangos ataskaitas pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.“;

| 3) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | 1 dalies pirmos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:










  „c) | galutinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir degalų suvartojimo transporto sektoriuje.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

-a)

1 dalies pirmos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

1 dalies pirmos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

„c)

„c)

galutinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir degalų suvartojimo transporto sektoriuje.“;

galutinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir degalų suvartojimo transporto sektoriuje.“;

| a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Atsižvelgiant į pirmos pastraipos a, b arba c punktą, apskaičiuojant bendrojo galutinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo procentinę dalį, į dujas ir elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių atsižvelgiama tik vieną kartą. Energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, apskaitoma sektoriuje – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo arba transporto – kuriame ji suvartojama.
  Jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai vartojami kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie buvo pagaminti, energija, pagaminta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus turi sudaryti 80 % jų kiekio šalyje ir sektoriuje, kuriame jie vartojami, ir 20 % jų kiekio šalyje, kurioje jie pagaminti, jei atitinkamos valstybės narės nesusitaria kitaip. Siekiant atlikti tokių susitarimų priežiūrą ir išvengti dvejopos apskaitos, Komisijai pranešama apie kiekvieną tokį susitarimą, įskaitant tikslius pasiūlos ir paklausos kiekius, perdavimo laiką ir dieną, nuo kurios bus pradėtas taikyti susitarimas. Komisija skelbia informaciją apie sudarytus susitarimus, įskaitant jų sudarymo laiką, apimtį, kainą ir visas papildomas sąlygas.“; |
| --- | --- |

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Atsižvelgiant į pirmos pastraipos a, b arba c punktą, apskaičiuojant bendrojo galutinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo procentinę dalį, į dujas ir elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių atsižvelgiama tik vieną kartą. Energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, apskaitoma sektoriuje – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo arba transporto – kuriame ji suvartojama.
  Jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai vartojami kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie buvo pagaminti, energija, pagaminta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus turi sudaryti 80 % jų kiekio šalyje ir sektoriuje, kuriame jie vartojami, ir 20 % jų kiekio šalyje, kurioje jie pagaminti, jei atitinkamos valstybės narės nesusitaria kitaip. Siekiant atlikti tokių susitarimų priežiūrą ir išvengti dvejopos apskaitos, Komisijai pranešama apie kiekvieną tokį susitarimą, įskaitant tikslius pasiūlos ir paklausos kiekius, perdavimo laiką ir dieną, nuo kurios bus pradėtas taikyti susitarimas. Komisija skelbia informaciją apie sudarytus susitarimus, įskaitant jų sudarymo laiką, apimtį, kainą ir visas papildomas sąlygas.“;

Jei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai vartojami kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie buvo pagaminti, energija, pagaminta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus turi sudaryti 80 % jų kiekio šalyje ir sektoriuje, kuriame jie vartojami, ir 20 % jų kiekio šalyje, kurioje jie pagaminti, jei atitinkamos valstybės narės nesusitaria kitaip. Siekiant atlikti tokių susitarimų priežiūrą ir išvengti dvejopos apskaitos, Komisijai pranešama apie kiekvieną tokį susitarimą, įskaitant tikslius pasiūlos ir paklausos kiekius, perdavimo laiką ir dieną, nuo kurios bus pradėtas taikyti susitarimas. Komisija skelbia informaciją apie sudarytus susitarimus, įskaitant jų sudarymo laiką, apimtį, kainą ir visas papildomas sąlygas.“;

| aa) | 1 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „15a ir 22a straipsniuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais šalyje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai sunaudojami, jie turi sudaryti 100 % jų kiekio.“; |
| --- | --- |

aa)

aa)

1 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:

1 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„15a ir 22a straipsniuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais šalyje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai sunaudojami, jie turi sudaryti 100 % jų kiekio.“;

„15a ir 22a straipsniuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais šalyje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalai sunaudojami, jie turi sudaryti 100 % jų kiekio.“;

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1 dalies pirmos pastraipos a punkto tikslais bendrasis galutinis atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekis, įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojai ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, taip pat elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, ir neįskaitant elektros energijos, pagamintos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo, taip pat elektros energijos, naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui gaminti.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1 dalies pirmos pastraipos a punkto tikslais bendrasis galutinis atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekis, įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojai ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, taip pat elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, ir neįskaitant elektros energijos, pagamintos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo, taip pat elektros energijos, naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui gaminti.“;

| c) | 4 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | galutinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimas transporto sektoriuje apskaičiuojamas kaip visų biodegalų, biodujų ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų, suvartotų transporto sektoriuje, suma.“; |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

galutinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimas transporto sektoriuje apskaičiuojamas kaip visų biodegalų, biodujų ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų, suvartotų transporto sektoriuje, suma.“;

| 4) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama 1a dalis:

  „1a.   
  Kiekviena
  valstybė narė su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis
  sudaro bendradarbiavimo susitarimus
  , pagal kuriuos parengiami
  bendri
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  projektai
  , įskaitant
  jūrų
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  hibridinę infrastruktūrą, tokia tvarka:










  a) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. valstybės narės, kuriose per metus suvartojama ne daugiau kaip 100 TWh elektros energijos, parengia bent du bendrus projektus; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama 1a dalis:

„1a.   
  Kiekviena
  valstybė narė su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis
  sudaro bendradarbiavimo susitarimus
  , pagal kuriuos parengiami
  bendri
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  projektai
  , įskaitant
  jūrų
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  hibridinę infrastruktūrą, tokia tvarka:

a)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. valstybės narės, kuriose per metus suvartojama ne daugiau kaip 100 TWh elektros energijos, parengia bent du bendrus projektus;

| b) | ne vėliau kaip 2030 m. valstybės narės, kuriose per metus suvartojama daugiau kaip 100 TWh elektros energijos, parengia trečią bendrą projektą.
  ▌; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2030 m. valstybės narės, kuriose per metus suvartojama daugiau kaip 100 TWh elektros energijos, parengia trečią bendrą projektą.
  ▌;

Tokie bendri projektai negali būti panašūs į bendro intereso projektus, kurie jau patvirtinti pagal Reglamentą (ES) 2022/869
   (1a)

  . Nustatant bendrus projektus atsižvelgiama į poreikius, nustatytus kiekvieno jūros baseino aukšto lygio strateginiuose integruoto jūrinio tinklo plėtros planuose ir dešimties metų tinklo plėtros plane, tačiau jie gali viršyti tuos poreikius ir juose gali dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos bei privatūs veiklos vykdytojai.

Siekiant, kad projektuose, finansuojamuose iš nacionalinių įnašų pagal Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmą, nustatytą Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1294 (25), dalyvaujančios valstybės narės
  laikytųsi pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų, atsižvelgiama į tuos projektus.

Valstybės narės stengiasi teisingai paskirstyti bendrų projektų išlaidas ir naudą. Tuo tikslu atitinkamame bendradarbiavimo susitarime atsižvelgiama į visas atitinkamas bendro projekto išlaidas ir naudą.

Valstybės narės praneša Komisijai apie pirmoje pastraipoje nurodytus bendradarbiavimo susitarimus, įskaitant dieną, kurią tikimasi pradėti vykdyti projektą.

(25)  2020 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1294 dėl Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmo (OL L 303, 2020 9 17, p. 1)."

25

| b) | įterpiama ši dalis:

  „7a.   Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, bendradarbiauja,
  kad, pasikonsultavusios su suinteresuotaisiais subjektais,
  kartu nustatytų jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią jos planuoja pagaminti tame jūros baseine, kiekį iki 2050 m., numatant tarpinius etapus
  ir kiekvienos jūros baseino trajektoriją
  2030 m. ir 2040 m. 
  pagal Reglamentą (ES) 2022/869
  .
  Kiekviena valstybė narė nurodo kiekius, kuriuos ji planuoja pasiekti vyriausybės lygmeniu rengdamos konkursus, daugiausia dėmesio skirdama techniniam ir ekonominiam tinklo infrastruktūros įgyvendinamumui.




  Savo bendradarbiavimo susitarimuose valstybės narės bendrai užtikrina, kad tie planai atitiktų 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikate „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ nustatytus tikslus, kartu paisydamos Sąjungos aplinkos teisės ir biologinės įvairovės apsaugos,
  kiekvieno regiono ypatumų ir plėtros,
  visų pirma paveiktose vietovėse jau vykdomos veiklos, galimos žalos aplinkai,
  jūros baseino kaip jūrų atsinaujinančiųjų išteklių potencialo ir to, kad svarbu užtikrinti susijusį integruoto tinklo planavimą. Valstybės narės apie tą kiekį
  ir planuojamą tinklą
  praneša atnaujintuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, teikiamuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Komisija gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms prisitaikyti prie kiekvieno jūros baseino trajektorijos.




  Gavusi pateiktus atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, Komisija įvertina bet kokį galimą atotrūkį tarp valstybių narių potencialaus jūrų atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekio ir 2030 m., 2040 m. ir 2050 m. planuojamo jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio. Prireikus Komisija imasi papildomų priemonių tam atotrūkiui sumažinti.




  Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, kartu nustato tinkamą jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimo vietą ir ją paskiria savo jūrinių teritorijų planuose, kartu užtikrindamos aktyvų visuomenės dalyvavimą, kuris leistų atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų ir paveiktų pakrančių bendruomenių nuomonę, taip pat į poveikį jau vykdomai veiklai paveiktose teritorijose.




  Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas išduoti leidimus bendriems jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, valstybės narės supaprastina leidimų išdavimo procesą, padidina jo veiksmingumą bei skaidrumą ir stiprina tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, atitinkamais atvejais kiekvienam prioritetiniam jūros jėgainių tinklo koridoriui įsteigdamos vieno langelio principu veikiantį kontaktinį punktą (toliau – bendras kontaktinis punktas).




  Siekdamos padidinti visuomenės pritarimą, valstybės narės užtikrina galimybę įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas į bendrus bendradarbiavimo projektus jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„7a.   Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, bendradarbiauja,
  kad, pasikonsultavusios su suinteresuotaisiais subjektais,
  kartu nustatytų jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią jos planuoja pagaminti tame jūros baseine, kiekį iki 2050 m., numatant tarpinius etapus
  ir kiekvienos jūros baseino trajektoriją
  2030 m. ir 2040 m. 
  pagal Reglamentą (ES) 2022/869
  .
  Kiekviena valstybė narė nurodo kiekius, kuriuos ji planuoja pasiekti vyriausybės lygmeniu rengdamos konkursus, daugiausia dėmesio skirdama techniniam ir ekonominiam tinklo infrastruktūros įgyvendinamumui.

Savo bendradarbiavimo susitarimuose valstybės narės bendrai užtikrina, kad tie planai atitiktų 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikate „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ nustatytus tikslus, kartu paisydamos Sąjungos aplinkos teisės ir biologinės įvairovės apsaugos,
  kiekvieno regiono ypatumų ir plėtros,
  visų pirma paveiktose vietovėse jau vykdomos veiklos, galimos žalos aplinkai,
  jūros baseino kaip jūrų atsinaujinančiųjų išteklių potencialo ir to, kad svarbu užtikrinti susijusį integruoto tinklo planavimą. Valstybės narės apie tą kiekį
  ir planuojamą tinklą
  praneša atnaujintuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, teikiamuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Komisija gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms prisitaikyti prie kiekvieno jūros baseino trajektorijos.

Gavusi pateiktus atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, Komisija įvertina bet kokį galimą atotrūkį tarp valstybių narių potencialaus jūrų atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekio ir 2030 m., 2040 m. ir 2050 m. planuojamo jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio. Prireikus Komisija imasi papildomų priemonių tam atotrūkiui sumažinti.

Valstybės narės, besiribojančios su jūros baseinu, kartu nustato tinkamą jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimo vietą ir ją paskiria savo jūrinių teritorijų planuose, kartu užtikrindamos aktyvų visuomenės dalyvavimą, kuris leistų atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų ir paveiktų pakrančių bendruomenių nuomonę, taip pat į poveikį jau vykdomai veiklai paveiktose teritorijose.

Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas išduoti leidimus bendriems jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, valstybės narės supaprastina leidimų išdavimo procesą, padidina jo veiksmingumą bei skaidrumą ir stiprina tarpusavio bendradarbiavimą, be kita ko, atitinkamais atvejais kiekvienam prioritetiniam jūros jėgainių tinklo koridoriui įsteigdamos vieno langelio principu veikiantį kontaktinį punktą (toliau – bendras kontaktinis punktas).

Siekdamos padidinti visuomenės pritarimą, valstybės narės užtikrina galimybę įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas į bendrus bendradarbiavimo projektus jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje.“;

| 5) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos įrenginiams, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių hibridines elektrines, bei su jais susijusiems elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių skirtiems perdavimo ir paskirstymo tinklams, biomasės pavertimo biodegalais, skystaisiais bioproduktais, biomasės kuru ar kitais energijos produktais procesams, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalams, būtų proporcingos ir būtinos ir padėtų įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

-a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos įrenginiams, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių hibridines elektrines, bei su jais susijusiems elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių skirtiems perdavimo ir paskirstymo tinklams, biomasės pavertimo biodegalais, skystaisiais bioproduktais, biomasės kuru ar kitais energijos produktais procesams, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalams, būtų proporcingos ir būtinos ir padėtų įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas.“;

„Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos įrenginiams, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių hibridines elektrines, bei su jais susijusiems elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių skirtiems perdavimo ir paskirstymo tinklams, biomasės pavertimo biodegalais, skystaisiais bioproduktais, biomasės kuru ar kitais energijos produktais procesams, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalams, būtų proporcingos ir būtinos ir padėtų įgyvendinti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas.“;

| -aa) | antra pastraipa iš dalies keičiama taip:










  i) | a punktas pakeičiamas taip:










  „a) | visos administracinės procedūros, įskaitant regioninius ir savivaldybių procesus, būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu ir būtų nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytų procedūrų numatomi terminai;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

i)

i)

a punktas pakeičiamas taip:

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

„a)

visos administracinės procedūros, įskaitant regioninius ir savivaldybių procesus, būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu ir būtų nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytų procedūrų numatomi terminai;“;

visos administracinės procedūros, įskaitant regioninius ir savivaldybių procesus, būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu ir būtų nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytų procedūrų numatomi terminai;“;

| ii) | c ir d punktai pakeičiami taip:










  „c) | vartotojų, projektuotojų, architektų, statytojų ir įrangos bei sistemų montuotojų mokami administraciniai mokesčiai būtų skaidrūs ir atitiktų sąnaudas, ir |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

c ir d punktai pakeičiami taip:

c ir d punktai pakeičiami taip:

„c)

„c)

vartotojų, projektuotojų, architektų, statytojų ir įrangos bei sistemų montuotojų mokami administraciniai mokesčiai būtų skaidrūs ir atitiktų sąnaudas, ir

vartotojų, projektuotojų, architektų, statytojų ir įrangos bei sistemų montuotojų mokami administraciniai mokesčiai būtų skaidrūs ir atitiktų sąnaudas, ir

| d) | decentralizuotiems atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminantiems ir kaupiantiems įtaisams būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant paprasto pranešimo procedūrą ir bendrus kontaktinius punktus.“; |
| --- | --- |

d)

d)

decentralizuotiems atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminantiems ir kaupiantiems įtaisams būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant paprasto pranešimo procedūrą ir bendrus kontaktinius punktus.“;

decentralizuotiems atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminantiems ir kaupiantiems įtaisams būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant paprasto pranešimo procedūrą ir bendrus kontaktinius punktus.“;

| a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Valstybės narės aiškiai apibrėžia visas technines specifikacijas, kurias turi atitikti atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojantys įrenginiai ir sistemos, kad jiems būtų galima pritaikyti paramos schemas
  ir jie atitiktų viešųjų pirkimų reikalavimus.
  Jei yra nustatyti
  reguliavimo ar
  darnieji standartai arba Europos standartai, įskaitant Europos standartizacijos organizacijų nustatytas technines atskaitos sistemas, tokios techninės specifikacijos parengiamos pagal tuos standartus. Pirmenybė teikiama
  reguliavimo ir
  darniesiems standartams, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, siekiant paremti Europos teisės aktus
  , įskaitant, pavyzdžiui, Reglamentą (ES) 2017/1369 arba Direktyvą 2009/125/EB
  . Nesant jų, ta eilės tvarka taikomi kiti darnieji standartai ir Europos standartai. Tokiose techninėse specifikacijose neturi būti nurodoma, kur įrenginiai ir sistemos turi būti sertifikuojami, ir jos netrukdo tinkamam vidaus rinkos veikimui.“; |
| --- | --- |

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės aiškiai apibrėžia visas technines specifikacijas, kurias turi atitikti atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojantys įrenginiai ir sistemos, kad jiems būtų galima pritaikyti paramos schemas
  ir jie atitiktų viešųjų pirkimų reikalavimus.
  Jei yra nustatyti
  reguliavimo ar
  darnieji standartai arba Europos standartai, įskaitant Europos standartizacijos organizacijų nustatytas technines atskaitos sistemas, tokios techninės specifikacijos parengiamos pagal tuos standartus. Pirmenybė teikiama
  reguliavimo ir
  darniesiems standartams, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, siekiant paremti Europos teisės aktus
  , įskaitant, pavyzdžiui, Reglamentą (ES) 2017/1369 arba Direktyvą 2009/125/EB
  . Nesant jų, ta eilės tvarka taikomi kiti darnieji standartai ir Europos standartai. Tokiose techninėse specifikacijose neturi būti nurodoma, kur įrenginiai ir sistemos turi būti sertifikuojami, ir jos netrukdo tinkamam vidaus rinkos veikimui.“;

| aa) | 3 dalis pakeičiama taip:





  „3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad, planuojant, įskaitant ankstyvą erdvės planavimą, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius, komercinius ar gyvenamuosius rajonus ir energetikos bei transporto infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, jų kompetentingos institucijos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo ir diegimo, be kita ko, dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų, ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo. Valstybės narės visų pirma, kai tikslinga, skatina vietos ir regionines administracines įstaigas įtraukti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių aspektą į miestų infrastruktūros planavimą ir konsultuojasi su tinklo operatoriais siekdamos atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumo ir reguliavimo apkrova programų, taip pat specialių nuostatų dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų poveikį operatorių infrastruktūros vystymo planams.“; |
| --- | --- |

aa)

aa)

3 dalis pakeičiama taip:

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad, planuojant, įskaitant ankstyvą erdvės planavimą, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius, komercinius ar gyvenamuosius rajonus ir energetikos bei transporto infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, jų kompetentingos institucijos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo ir diegimo, be kita ko, dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų, ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo. Valstybės narės visų pirma, kai tikslinga, skatina vietos ir regionines administracines įstaigas įtraukti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių aspektą į miestų infrastruktūros planavimą ir konsultuojasi su tinklo operatoriais siekdamos atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumo ir reguliavimo apkrova programų, taip pat specialių nuostatų dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų poveikį operatorių infrastruktūros vystymo planams.“;

| b) | 4, 5, 6 ir 7 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

b)

4, 5, 6 ir 7 dalys išbraukiamos;

| c) | 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   Valstybės narės įvertina reglamentavimo ir administracines kliūtis, trukdančias sudaryti ilgalaikes atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartis
  , įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pirkimo sutartis ir bendrus vietos lygmens energijos saugojimo projektus, taip pat tarpvalstybinius.
  ▌


  Jos
  pašalina
  kliūtis jų plėtrai nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kaip antai su leidimais susijusias
  kliūtis
  , pavyzdžiui, daug energijos suvartojančioms pramonės šakoms ir MVĮ, taip pat kitiems mažesniems veikėjams ir savivaldybėms
  , taip pat skatina naudoti tokias sutartis, be kita ko, išnagrinėdamos, kaip sumažinti su jomis susijusią finansinę riziką, visų pirma pasinaudojant kredito garantijomis. Valstybės narės užtikrina, kad tokioms sutartims nebūtų taikomos neproporcingos arba diskriminacinės procedūros ar
  kokie nors
  mokesčiai
  ar rinkliavos
  ir kad visos susijusios kilmės garantijos galėtų būti perduotos ▌energijos pirkėjui pagal atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartį.
  Valstybės narės savo politiką ir priemones, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutarčių naudojimas, aprašo savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, ir pažangos ataskaitose, teikiamose pagal to reglamento 17 straipsnį. Tose ataskaitose jos taip pat nurodo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos apimtį, pagrįstą
  įvairių rūšių
  atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartimis.


  Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjams būtų leidžiama visus atitinkamus dokumentus pateikti skaitmenine forma. Jei pareiškėjas naudojasi skaitmeninės paraiškos pateikimo galimybe, visas leidimų išdavimo procesas, įskaitant administracinius vidaus procesus, turi būti vykdomas skaitmeniniu būdu. Valstybės narės taip pat užtikrina viešųjų svarstymų ir dalyvavimo procedūrų skaitmenizaciją.“; |
| --- | --- |

c)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Valstybės narės įvertina reglamentavimo ir administracines kliūtis, trukdančias sudaryti ilgalaikes atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartis
  , įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pirkimo sutartis ir bendrus vietos lygmens energijos saugojimo projektus, taip pat tarpvalstybinius.
  ▌

Jos
  pašalina
  kliūtis jų plėtrai nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kaip antai su leidimais susijusias
  kliūtis
  , pavyzdžiui, daug energijos suvartojančioms pramonės šakoms ir MVĮ, taip pat kitiems mažesniems veikėjams ir savivaldybėms
  , taip pat skatina naudoti tokias sutartis, be kita ko, išnagrinėdamos, kaip sumažinti su jomis susijusią finansinę riziką, visų pirma pasinaudojant kredito garantijomis. Valstybės narės užtikrina, kad tokioms sutartims nebūtų taikomos neproporcingos arba diskriminacinės procedūros ar
  kokie nors
  mokesčiai
  ar rinkliavos
  ir kad visos susijusios kilmės garantijos galėtų būti perduotos ▌energijos pirkėjui pagal atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartį.

Valstybės narės savo politiką ir priemones, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutarčių naudojimas, aprašo savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, ir pažangos ataskaitose, teikiamose pagal to reglamento 17 straipsnį. Tose ataskaitose jos taip pat nurodo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos apimtį, pagrįstą
  įvairių rūšių
  atsinaujinančiųjų išteklių ▌energijos pirkimo sutartimis.

Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjams būtų leidžiama visus atitinkamus dokumentus pateikti skaitmenine forma. Jei pareiškėjas naudojasi skaitmeninės paraiškos pateikimo galimybe, visas leidimų išdavimo procesas, įskaitant administracinius vidaus procesus, turi būti vykdomas skaitmeniniu būdu. Valstybės narės taip pat užtikrina viešųjų svarstymų ir dalyvavimo procedūrų skaitmenizaciją.“;

| d) | straipsnis papildomas 9 dalimi:

  „9.   Ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija
  peržiūri valstybėms narėms skirtas gaires dėl leidimų išdavimo praktikos, kuria siekiama paspartinti ir supaprastinti naujų ir modernizuotų projektų procesą. Tose gairėse pateikiamos rekomendacijos, kaip įgyvendinti ir taikyti 15 ir 17 straipsniuose
  nustatytas administracinių procedūrų taisykles
  kartu su
  jų taikymu
  iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos tiekimui bei elektros energijai ir atsinaujinančiųjų išteklių kogeneracijai, taip pat pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie sudaro galimybę skaidriai įvertinti ir stebėti pažangą ir veiksmingumą.




  Tuo tikslu Komisija rengia atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Tokios gairės taip pat apima informaciją apie leidimus išduodančių institucijų skaitmeninius ir žmogiškuosius išteklius, veiksmingus bendrus informacinius punktus, teritorijų planavimą, karinės ir civilinės aviacijos apribojimus, teismo procesus, civilinių ginčų sprendimą ir tarpininkavimą, taip pat kasybą bei geologijos darbus reglamentuojančių teisės aktų pritaikymą ir modernizavimą ir tinkamų techninių pajėgumų atlikti tas užduotis užtikrinimą.




  Valstybės narės pateikia savo leidimų išdavimo proceso ir tobulinimo priemonių vertinimą pagal gaires atnaujintame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, nurodytame Reglamento (ES) 2018/199 14 straipsnio 2 dalyje, laikydamosi tame straipsnyje nustatytos procedūros ir tvarkaraščio.




  Komisija įvertina planuose numatytas taisomąsias priemones ir kiekvienos valstybės narės balus pagal pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Vertinimo rezultatai paskelbiami viešai.




  Jei pažanga nepakankama, Komisija
  gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms jas įgyvendinti
  ir padėti joms reformuoti ir supaprastinti leidimų išdavimo procedūras
  .“; |
| --- | --- |

d)

straipsnis papildomas 9 dalimi:

„9.   Ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija
  peržiūri valstybėms narėms skirtas gaires dėl leidimų išdavimo praktikos, kuria siekiama paspartinti ir supaprastinti naujų ir modernizuotų projektų procesą. Tose gairėse pateikiamos rekomendacijos, kaip įgyvendinti ir taikyti 15 ir 17 straipsniuose
  nustatytas administracinių procedūrų taisykles
  kartu su
  jų taikymu
  iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos tiekimui bei elektros energijai ir atsinaujinančiųjų išteklių kogeneracijai, taip pat pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie sudaro galimybę skaidriai įvertinti ir stebėti pažangą ir veiksmingumą.

Tuo tikslu Komisija rengia atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Tokios gairės taip pat apima informaciją apie leidimus išduodančių institucijų skaitmeninius ir žmogiškuosius išteklius, veiksmingus bendrus informacinius punktus, teritorijų planavimą, karinės ir civilinės aviacijos apribojimus, teismo procesus, civilinių ginčų sprendimą ir tarpininkavimą, taip pat kasybą bei geologijos darbus reglamentuojančių teisės aktų pritaikymą ir modernizavimą ir tinkamų techninių pajėgumų atlikti tas užduotis užtikrinimą.

Valstybės narės pateikia savo leidimų išdavimo proceso ir tobulinimo priemonių vertinimą pagal gaires atnaujintame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, nurodytame Reglamento (ES) 2018/199 14 straipsnio 2 dalyje, laikydamosi tame straipsnyje nustatytos procedūros ir tvarkaraščio.

Komisija įvertina planuose numatytas taisomąsias priemones ir kiekvienos valstybės narės balus pagal pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Vertinimo rezultatai paskelbiami viešai.

Jei pažanga nepakankama, Komisija
  gali imtis papildomų priemonių, kad padėtų valstybėms narėms jas įgyvendinti
  ir padėti joms reformuoti ir supaprastinti leidimų išdavimo procedūras
  .“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „15a straipsnis

  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas pastatuose


  1.   Siekdamos skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos
  gamybą ir naudojimą pastatų sektoriuje, valstybės narės nustato orientacinę galutinės energijos vartojimo procentinę dalį, kurią 2030 m. jų pastatų sektoriuje turi sudaryti
  vietoje arba netoliese, be kita ko, iš tinklo, pagaminta
  atsinaujinančiųjų išteklių energija ir kuri atitinka orientacinį tikslą – 2030 m. pastatų sektoriuje bent 49 % Sąjungos galutinio energijos suvartojimo turi sudaryti atsinaujinančiųjų išteklių energija
  ir neišvengiamai susidaranti atliekinė šiluma ir vėsuma
  .
  Valstybės narės, kurios nenustato aiškios anglies dioksido kainos pastatų sektoriuje, taikydamos mokesčių arba apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, arba valstybės narės, kurios laikinai atsisako taikyti naują Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pastatams ir transportui, nustato didesnę orientacinę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį.
  Nacionalinis
  orientacinis
  tikslas išreiškiamas nacionalinio galutinės energijos suvartojimo procentine dalimi ir apskaičiuojamas pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką
  , pagal kurią į galutinio suvartojimo dalies apskaičiavimą galima įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, apimančią pasigamintos energijos vartojimą, energijos bendrijas, atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį elektros energijos rūšių derinyje ir neišvengiamai susidarančią atliekinę šilumą ir vėsumą.
  Valstybės narės įtraukia savo tikslą į atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, teikiamus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, taip pat nurodo, kaip jos planuoja šį tikslą pasiekti.


  Valstybės narės į pirmoje pastraipoje nurodytą tikslą gali įskaičiuoti atliekinę šilumą ir vėsumą, neviršydamos 20 % ribos. Jei jos nusprendžia tai padaryti, tikslas padidinamas puse atliekinei šilumai ir vėsumai tenkančios procentinės dalies, neviršijant 54 % ribos.




  2.   Valstybės narės savo statybos reglamentuose ir kodeksuose ir, jei taikoma, savo paramos schemose nustato priemones, kuriomis siekiama padidinti elektros energijos ir šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  pagamintų vietoje ar netoliese, be kita ko, iš tinklo
  , tiekimo dalį pastatų fonde ir, be kita ko, nustato nacionalines priemones, kuriomis būtų iš esmės didinamas pasigamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimas, atsirastų gerokai daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ir gerokai padidėtų
  vietos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalijimasis bei
  vietos energijos kaupimas,
  išmanusis ir abikryptis įkrovimas, kitos lankstumo paslaugos, kaip reguliavimas apkrova,
  o kartu – energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, susijusias su
  didelio naudingumo kogeneracija
  ir pasyviais, beveik nulinės energijos ir nulinės energijos pastatais
  , atsižvelgiant į novatoriškas technologijas
  .
  Kad pasiektų 1 dalyje nurodytą orientacinę
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  dalį, valstybės narės savo statybos reglamentuose bei kodeksuose ir, kai taikoma, savo paramos schemose ar kitose lygiaverčio poveikio priemonėse nustato, kiek atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , pagamintos vietoje ar netoliese, be kita ko, iš tinklo,
  būtina minimaliai naudoti
  naujuose
  pastatuose
  ir pastatuose, kuriuos reikia renovuoti,
  laikantis Direktyvos 2010/31/ES nuostatų
  ir kai tai ekonomiškai, techniškai ir funkciniu požiūriu įmanoma.
  Valstybės narės suteikia galimybę šį minimalųjį lygį kiekį užtikrinti, be kita ko, naudojant efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemą.
  Esamų pastatų atveju pirma pastraipa taikoma ginkluotosioms pajėgoms tik tokiu mastu, kokiu jos taikymas nepakenktų ginkluotųjų pajėgų veiklos pobūdžiui ir svarbiausiam tikslui, ir netaikoma medžiagoms, naudojamoms išimtinai kariniais tikslais.


  3.   Valstybės narės užtikrina, kad viešieji pastatai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis atliktų pavyzdinį vaidmenį, susijusį su suvartojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi, pagal Direktyvos 2010/31/ES 9 straipsnio ir Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas. Valstybės narės gali, be kita ko, sudaryti sąlygas to įpareigojimo laikytis nustatant, kad viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus
  ar kitus suderinamus paviršius ir žemesnius paviršius
  tretieji asmenys naudoja įrenginiams, kuriais gaminama atsinaujinančiųjų išteklių energija.


  Valstybės narės skatina vietos valdžios institucijų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų bendradarbiavimą pastatų sektoriuje, visų pirma vykdydamos viešuosius pirkimus. Tokia parama nurodoma valstybių narių nacionaliniuose pastatų renovacijos planuose pagal Direktyvos [Pastatų energinio naudingumo direktyvos] 3 straipsnį.




  4.   Kad pasiektų 1 dalyje nurodytą orientacinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir įrangą
  , įskaitant novatoriškas technologijas, atsižvelgiant į vietos aplinkybes, pavyzdžiui, pažangias ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias elektrifikuotas šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir įrangą, kartu su, kai taikytina, pažangiu visų decentralizuotų pastatų energijos išteklių valdymu pasitelkiant pastatų energijos naudojimo vadybos sistemas, galinčias sąveikauti su energijos tinklu
  . Tuo tikslu valstybės narės taiko visas tinkamas priemones ir paskatas, be kita ko, energijos vartojimo efektyvumo etiketes, parengtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369, energinio naudingumo sertifikatus pagal Direktyvą 2010/31/ES (26) arba kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, parengtus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, ir užtikrina, kad
  , be kita ko, per bendrus kontaktinius punktus,
  būtų teikiama tinkama informacija ir rekomendacijos dėl atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamų energiją itin efektyviai vartojančių alternatyvų, taip pat esamų finansinių priemonių ir paskatų, kuriomis skatinamas didesnio masto senų
  šilumos ir vėsumos tiekimo
  sistemų keitimas ir spartesnis perėjimas prie atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamų sprendimų.“;



  (26)  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1)." |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas pastatuose

1.   Siekdamos skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos
  gamybą ir naudojimą pastatų sektoriuje, valstybės narės nustato orientacinę galutinės energijos vartojimo procentinę dalį, kurią 2030 m. jų pastatų sektoriuje turi sudaryti
  vietoje arba netoliese, be kita ko, iš tinklo, pagaminta
  atsinaujinančiųjų išteklių energija ir kuri atitinka orientacinį tikslą – 2030 m. pastatų sektoriuje bent 49 % Sąjungos galutinio energijos suvartojimo turi sudaryti atsinaujinančiųjų išteklių energija
  ir neišvengiamai susidaranti atliekinė šiluma ir vėsuma
  .
  Valstybės narės, kurios nenustato aiškios anglies dioksido kainos pastatų sektoriuje, taikydamos mokesčių arba apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, arba valstybės narės, kurios laikinai atsisako taikyti naują Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pastatams ir transportui, nustato didesnę orientacinę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį.
  Nacionalinis
  orientacinis
  tikslas išreiškiamas nacionalinio galutinės energijos suvartojimo procentine dalimi ir apskaičiuojamas pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką
  , pagal kurią į galutinio suvartojimo dalies apskaičiavimą galima įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, apimančią pasigamintos energijos vartojimą, energijos bendrijas, atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį elektros energijos rūšių derinyje ir neišvengiamai susidarančią atliekinę šilumą ir vėsumą.
  Valstybės narės įtraukia savo tikslą į atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, teikiamus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, taip pat nurodo, kaip jos planuoja šį tikslą pasiekti.

Valstybės narės į pirmoje pastraipoje nurodytą tikslą gali įskaičiuoti atliekinę šilumą ir vėsumą, neviršydamos 20 % ribos. Jei jos nusprendžia tai padaryti, tikslas padidinamas puse atliekinei šilumai ir vėsumai tenkančios procentinės dalies, neviršijant 54 % ribos.

2.   Valstybės narės savo statybos reglamentuose ir kodeksuose ir, jei taikoma, savo paramos schemose nustato priemones, kuriomis siekiama padidinti elektros energijos ir šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  pagamintų vietoje ar netoliese, be kita ko, iš tinklo
  , tiekimo dalį pastatų fonde ir, be kita ko, nustato nacionalines priemones, kuriomis būtų iš esmės didinamas pasigamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimas, atsirastų gerokai daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ir gerokai padidėtų
  vietos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalijimasis bei
  vietos energijos kaupimas,
  išmanusis ir abikryptis įkrovimas, kitos lankstumo paslaugos, kaip reguliavimas apkrova,
  o kartu – energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, susijusias su
  didelio naudingumo kogeneracija
  ir pasyviais, beveik nulinės energijos ir nulinės energijos pastatais
  , atsižvelgiant į novatoriškas technologijas
  .

Kad pasiektų 1 dalyje nurodytą orientacinę
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  dalį, valstybės narės savo statybos reglamentuose bei kodeksuose ir, kai taikoma, savo paramos schemose ar kitose lygiaverčio poveikio priemonėse nustato, kiek atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , pagamintos vietoje ar netoliese, be kita ko, iš tinklo,
  būtina minimaliai naudoti
  naujuose
  pastatuose
  ir pastatuose, kuriuos reikia renovuoti,
  laikantis Direktyvos 2010/31/ES nuostatų
  ir kai tai ekonomiškai, techniškai ir funkciniu požiūriu įmanoma.
  Valstybės narės suteikia galimybę šį minimalųjį lygį kiekį užtikrinti, be kita ko, naudojant efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemą.

Esamų pastatų atveju pirma pastraipa taikoma ginkluotosioms pajėgoms tik tokiu mastu, kokiu jos taikymas nepakenktų ginkluotųjų pajėgų veiklos pobūdžiui ir svarbiausiam tikslui, ir netaikoma medžiagoms, naudojamoms išimtinai kariniais tikslais.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad viešieji pastatai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis atliktų pavyzdinį vaidmenį, susijusį su suvartojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi, pagal Direktyvos 2010/31/ES 9 straipsnio ir Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas. Valstybės narės gali, be kita ko, sudaryti sąlygas to įpareigojimo laikytis nustatant, kad viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus
  ar kitus suderinamus paviršius ir žemesnius paviršius
  tretieji asmenys naudoja įrenginiams, kuriais gaminama atsinaujinančiųjų išteklių energija.

Valstybės narės skatina vietos valdžios institucijų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų bendradarbiavimą pastatų sektoriuje, visų pirma vykdydamos viešuosius pirkimus. Tokia parama nurodoma valstybių narių nacionaliniuose pastatų renovacijos planuose pagal Direktyvos [Pastatų energinio naudingumo direktyvos] 3 straipsnį.

4.   Kad pasiektų 1 dalyje nurodytą orientacinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir įrangą
  , įskaitant novatoriškas technologijas, atsižvelgiant į vietos aplinkybes, pavyzdžiui, pažangias ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias elektrifikuotas šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas ir įrangą, kartu su, kai taikytina, pažangiu visų decentralizuotų pastatų energijos išteklių valdymu pasitelkiant pastatų energijos naudojimo vadybos sistemas, galinčias sąveikauti su energijos tinklu
  . Tuo tikslu valstybės narės taiko visas tinkamas priemones ir paskatas, be kita ko, energijos vartojimo efektyvumo etiketes, parengtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369, energinio naudingumo sertifikatus pagal Direktyvą 2010/31/ES (26) arba kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, parengtus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, ir užtikrina, kad
  , be kita ko, per bendrus kontaktinius punktus,
  būtų teikiama tinkama informacija ir rekomendacijos dėl atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamų energiją itin efektyviai vartojančių alternatyvų, taip pat esamų finansinių priemonių ir paskatų, kuriomis skatinamas didesnio masto senų
  šilumos ir vėsumos tiekimo
  sistemų keitimas ir spartesnis perėjimas prie atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamų sprendimų.“;

(26)  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1)."

26

| 7) | 18 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:










  a) | 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių visų formų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų, skirtų naudoti pastatuose, pramonėje ir žemės ūkyje, montuotojai ir projektuotojai, taip pat
  kitų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles,
  montuotojai galėtų naudotis sertifikavimo
  schemomis arba lygiavertėmis nacionalinėmis kvalifikavimo
  schemomis. Tose schemose gali būti atsižvelgta atitinkamai į esamas schemas ir struktūras ir jos turi būti grindžiamos IV priede nustatytais kriterijais. Vadovaudamasi tais kriterijais, kiekviena valstybė narė
  patvirtina, kad pripažįsta
  kitos valstybės narės išduotą sertifikatą.


  Iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas trejus metus valstybės narės įvertina atotrūkį tarp turimų ir reikalingų išmokytų ir kvalifikuotų įrenginių specialistų ir prireikus pateikia rekomendacijas, kaip šį atotrūkį panaikinti. Tas vertinimas ir rekomendacijos skelbiami viešai.


  Valstybės narės
  , be kita ko, pasitelkdamos kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo strategijas, nustato sąlygas, kuriomis siekiama
  užtikrinti, kad būtų pakankamas
  3 dalyje nurodytų
  išmokytų ir kvalifikuotų ▌montuotojų skaičius, kad būtų galima aptarnauti didėjantį šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių mastą, kurio reikia siekiant prisidėti prie metinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies didinimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kaip nustatyta 23 straipsnyje
  , ir padėti įgyvendinti atitinkamai 15a, 22a ir 25 straipsniuose nustatytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus pastatuose, pramonės sektoriuje ir transporto sektoriuje, taip pat padėti įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytą bendrą tikslą
  .
  Siekdamos užtikrinti ▌pakankamą montuotojų ir projektuotojų skaičių, valstybės narės užtikrina, kad būtų parengta pakankamai mokymo programų, kurias užbaigus būtų suteikiama kvalifikacija ar sertifikatas, apimantys atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamas šildymo ir vėsinimo technologijas ir jų naujausius novatoriškus sprendimus
  , su sąlyga, kad jos yra suderinamos su nacionalinėmis kvalifikavimo ir sertifikavimo schemomis
  . Valstybės narės imasi priemonių dalyvavimui, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių bei savarankiškai dirbančių asmenų, tokiose programose skatinti
  , taip pat užtikrindamos lyčių lygybę bei ypatingą dėmesį skirdamos nepakankamai atstovaujamoms mažumoms. Jei tai suderinama su esamomis mokymo ir kvalifikavimo schemomis,
  valstybės narės gali sudaryti savanoriškus susitarimus su atitinkamais technologijų tiekėjais ir pardavėjais, kad jie parengtų pakankamai montuotojų – gali būti remiamasi numatoma pardavimo apimtimi – naujausių rinkoje siūlomų novatoriškų sprendimų ir technologijų srityse.


  Valstybės narės savo politiką ir priemones, kuriomis skatinamas veiksmingas, kokybiškas ir įtraukus darbuotojų mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, aprašo savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, ir pažangos ataskaitose, teikiamose pagal to reglamento 17 straipsnį.




  4.   Valstybės narės informaciją apie 3 dalyje nurodytas sertifikavimo schemas
  arba lygiavertes nacionalines kvalifikavimo schemas
  skelbia viešai. Valstybės narės
  skaidriu ir lengvai prieinamu būdu taip pat viešai skelbia reguliariai atnaujinamą
  montuotojų, kurie yra kvalifikuoti ar sertifikuoti pagal 3 dalį, sąrašą ▌.“; |
| --- | --- | --- |

7)

18 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:

iš dalies keičiamas taip:

a)

a)

3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančių visų formų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų, skirtų naudoti pastatuose, pramonėje ir žemės ūkyje, montuotojai ir projektuotojai, taip pat
  kitų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles,
  montuotojai galėtų naudotis sertifikavimo
  schemomis arba lygiavertėmis nacionalinėmis kvalifikavimo
  schemomis. Tose schemose gali būti atsižvelgta atitinkamai į esamas schemas ir struktūras ir jos turi būti grindžiamos IV priede nustatytais kriterijais. Vadovaudamasi tais kriterijais, kiekviena valstybė narė
  patvirtina, kad pripažįsta
  kitos valstybės narės išduotą sertifikatą.

Iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas trejus metus valstybės narės įvertina atotrūkį tarp turimų ir reikalingų išmokytų ir kvalifikuotų įrenginių specialistų ir prireikus pateikia rekomendacijas, kaip šį atotrūkį panaikinti. Tas vertinimas ir rekomendacijos skelbiami viešai.

Valstybės narės
  , be kita ko, pasitelkdamos kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo strategijas, nustato sąlygas, kuriomis siekiama
  užtikrinti, kad būtų pakankamas
  3 dalyje nurodytų
  išmokytų ir kvalifikuotų ▌montuotojų skaičius, kad būtų galima aptarnauti didėjantį šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių mastą, kurio reikia siekiant prisidėti prie metinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies didinimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kaip nustatyta 23 straipsnyje
  , ir padėti įgyvendinti atitinkamai 15a, 22a ir 25 straipsniuose nustatytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus pastatuose, pramonės sektoriuje ir transporto sektoriuje, taip pat padėti įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytą bendrą tikslą
  .

Siekdamos užtikrinti ▌pakankamą montuotojų ir projektuotojų skaičių, valstybės narės užtikrina, kad būtų parengta pakankamai mokymo programų, kurias užbaigus būtų suteikiama kvalifikacija ar sertifikatas, apimantys atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamas šildymo ir vėsinimo technologijas ir jų naujausius novatoriškus sprendimus
  , su sąlyga, kad jos yra suderinamos su nacionalinėmis kvalifikavimo ir sertifikavimo schemomis
  . Valstybės narės imasi priemonių dalyvavimui, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių bei savarankiškai dirbančių asmenų, tokiose programose skatinti
  , taip pat užtikrindamos lyčių lygybę bei ypatingą dėmesį skirdamos nepakankamai atstovaujamoms mažumoms. Jei tai suderinama su esamomis mokymo ir kvalifikavimo schemomis,
  valstybės narės gali sudaryti savanoriškus susitarimus su atitinkamais technologijų tiekėjais ir pardavėjais, kad jie parengtų pakankamai montuotojų – gali būti remiamasi numatoma pardavimo apimtimi – naujausių rinkoje siūlomų novatoriškų sprendimų ir technologijų srityse.

Valstybės narės savo politiką ir priemones, kuriomis skatinamas veiksmingas, kokybiškas ir įtraukus darbuotojų mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, aprašo savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, ir pažangos ataskaitose, teikiamose pagal to reglamento 17 straipsnį.

4.   Valstybės narės informaciją apie 3 dalyje nurodytas sertifikavimo schemas
  arba lygiavertes nacionalines kvalifikavimo schemas
  skelbia viešai. Valstybės narės
  skaidriu ir lengvai prieinamu būdu taip pat viešai skelbia reguliariai atnaujinamą
  montuotojų, kurie yra kvalifikuoti ar sertifikuoti pagal 3 dalį, sąrašą ▌.“;

| b) | straipsnis papildomas šia dalimi:





  „6a.
     
  Bet kurios priemonės, kurių imamasi pagal šį straipsnį, nedaro poveikio priemonėms, kurių imamasi pagal direktyvas (ES) .../... [Energijos vartojimo efektyvumo direktyva] ir (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva].“; |
| --- | --- |

b)

b)

straipsnis papildomas šia dalimi:

straipsnis papildomas šia dalimi:

„6a.
     
  Bet kurios priemonės, kurių imamasi pagal šį straipsnį, nedaro poveikio priemonėms, kurių imamasi pagal direktyvas (ES) .../... [Energijos vartojimo efektyvumo direktyva] ir (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva].“;

| 8) | 19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | 1 dalis pakeičiama taip:





  „1.
     
  Siekiant parodyti galutiniams vartotojams atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmę energijos tiekėjo energijos rūšių derinyje ir energijoje, kuri vartotojams tiekiama pagal sutartis, rinkoje platinamas darant nuorodą į atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą, valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmė gali būti kaip tokia garantuota pagal šią direktyvą, remiantis objektyviais, skaidriais ir nediskriminuojančiais kriterijais.“; |
| --- | --- | --- |

8)

19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

-a)

1 dalis pakeičiama taip:

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Siekiant parodyti galutiniams vartotojams atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmę energijos tiekėjo energijos rūšių derinyje ir energijoje, kuri vartotojams tiekiama pagal sutartis, rinkoje platinamas darant nuorodą į atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą, valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmė gali būti kaip tokia garantuota pagal šią direktyvą, remiantis objektyviais, skaidriais ir nediskriminuojančiais kriterijais.“;

| a) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energijos gamintojo prašymu būtų išduodama kilmės garantija. Valstybės narės
  numato vienodą vandeniliui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  išduodamų kilmės garantijų
  sistemą
  .


  Siekdamos atsižvelgti į kilmės garantijos rinkos vertę, valstybės narės gali nuspręsti tokios kilmės garantijos neišduoti gamintojui, kuriam pagal paramos schemą teikiama finansinė parama.




  Komisija pateikia papildomą informaciją apie kilmės garantijas, kartu vengdama dvigubos apskaitos.


  Kilmės garantijos gali būti išduodamos taikant minimalią galios ribą. Kilmės garantija ▌suteikiama
  1 MWh su galimybe ją suteikti galios dalims
  .
  Jie tinkamai standartizuojami pagal Europos standartą CEN-EN16325 ir išduodami energijos gamintojo prašymu su sąlyga, kad dėl to neatsiranda dvigubos apskaitos. Mažiems įrenginiams, kurių galia yra mažesnė kaip 50 kW, ir energijos bendrijoms turėtų būti taikomas supaprastintas registracijos procesas ir mažesni registracijos mokesčiai. Kilmės garantijos gali būti išduodamos keliems sujungtiems mažiems įrenginiams.


  Kiekvienam pagamintos energijos vienetui išduodama ne daugiau kaip viena kilmės garantija
  ir į tą patį energijos vienetą atsižvelgiama tik vieną kartą
  .“; |
| --- | --- | --- |

a)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energijos gamintojo prašymu būtų išduodama kilmės garantija. Valstybės narės
  numato vienodą vandeniliui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  išduodamų kilmės garantijų
  sistemą
  .

numato vienodą vandeniliui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių

sistemą

Siekdamos atsižvelgti į kilmės garantijos rinkos vertę, valstybės narės gali nuspręsti tokios kilmės garantijos neišduoti gamintojui, kuriam pagal paramos schemą teikiama finansinė parama.

Siekdamos atsižvelgti į kilmės garantijos rinkos vertę, valstybės narės gali nuspręsti tokios kilmės garantijos neišduoti gamintojui, kuriam pagal paramos schemą teikiama finansinė parama.

Komisija pateikia papildomą informaciją apie kilmės garantijas, kartu vengdama dvigubos apskaitos.

Komisija pateikia papildomą informaciją apie kilmės garantijas, kartu vengdama dvigubos apskaitos.

Kilmės garantijos gali būti išduodamos taikant minimalią galios ribą. Kilmės garantija ▌suteikiama
  1 MWh su galimybe ją suteikti galios dalims
  .
  Jie tinkamai standartizuojami pagal Europos standartą CEN-EN16325 ir išduodami energijos gamintojo prašymu su sąlyga, kad dėl to neatsiranda dvigubos apskaitos. Mažiems įrenginiams, kurių galia yra mažesnė kaip 50 kW, ir energijos bendrijoms turėtų būti taikomas supaprastintas registracijos procesas ir mažesni registracijos mokesčiai. Kilmės garantijos gali būti išduodamos keliems sujungtiems mažiems įrenginiams.

1 MWh su galimybe ją suteikti galios dalims

Jie tinkamai standartizuojami pagal Europos standartą CEN-EN16325 ir išduodami energijos gamintojo prašymu su sąlyga, kad dėl to neatsiranda dvigubos apskaitos. Mažiems įrenginiams, kurių galia yra mažesnė kaip 50 kW, ir energijos bendrijoms turėtų būti taikomas supaprastintas registracijos procesas ir mažesni registracijos mokesčiai. Kilmės garantijos gali būti išduodamos keliems sujungtiems mažiems įrenginiams.

Kiekvienam pagamintos energijos vienetui išduodama ne daugiau kaip viena kilmės garantija
  ir į tą patį energijos vienetą atsižvelgiama tik vieną kartą
  .“;

ir į tą patį energijos vienetą atsižvelgiama tik vieną kartą

| i
  a
  ) | antra pastraipa
  išbraukiama; |
| --- | --- |

i
  a
  )

a

antra pastraipa
  išbraukiama;

antra pastraipa

| ib) | ketvirtos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:










  „c) | kai kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.“; |
| --- | --- | --- |

ib)

ib)

ketvirtos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

ketvirtos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

„c)

„c)

kai kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.“;

kai kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.“;

| ii) | penkta pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

ii)

penkta pastraipa išbraukiama;

| aa) | 3 dalis pakeičiama taip:





  „3.
     
  1 dalies tikslais kilmės garantijos galioja sandoriams 12 mėnesių po to, kai pagaminamas atitinkamas energijos vienetas. Valstybės narės užtikrina, kad visos nepanaikintos kilmės garantijos baigtų galioti ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po to, kai pagaminamas energijos vienetas. Valstybės narės nebegaliojančias kilmės garantijas įskaičiuoja į savo liekamąjį energijos rūšių derinį.“; |
| --- | --- |

aa)

aa)

3 dalis pakeičiama taip:

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  1 dalies tikslais kilmės garantijos galioja sandoriams 12 mėnesių po to, kai pagaminamas atitinkamas energijos vienetas. Valstybės narės užtikrina, kad visos nepanaikintos kilmės garantijos baigtų galioti ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po to, kai pagaminamas energijos vienetas. Valstybės narės nebegaliojančias kilmės garantijas įskaičiuoja į savo liekamąjį energijos rūšių derinį.“;

| ab) | 4 dalis pakeičiama taip:





  „4.
     
  8 ir 13 dalyse nurodyto informacijos atskleidimo tikslais valstybės narės užtikrina, kad energetikos įmonės kilmės garantijas panaikintų ne vėliau kaip šeši mėnesiai po to, kai pasibaigia kilmės garantijos galiojimo laikotarpis. Be to, ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] valstybės narės užtikrina, kad duomenys apie jų liekamąjį derinį būtų skelbiami kasmet.“; |
| --- | --- |

ab)

ab)

4 dalis pakeičiama taip:

4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  8 ir 13 dalyse nurodyto informacijos atskleidimo tikslais valstybės narės užtikrina, kad energetikos įmonės kilmės garantijas panaikintų ne vėliau kaip šeši mėnesiai po to, kai pasibaigia kilmės garantijos galiojimo laikotarpis. Be to, ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] valstybės narės užtikrina, kad duomenys apie jų liekamąjį derinį būtų skelbiami kasmet.“;

| ac) | 7 dalies pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:










  i) | a punktas pakeičiamas taip:










  „a) | energijos išteklius, iš kurio buvo pagaminta energija, taip pat tikrajam laikui kuo artimesnės gamybos pradžios ir pabaigos datos, siekiant, kad gamybos intervalai būtų ne ilgesni kaip viena valanda;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ac)

ac)

7 dalies pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

7 dalies pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

i)

i)

a punktas pakeičiamas taip:

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

„a)

energijos išteklius, iš kurio buvo pagaminta energija, taip pat tikrajam laikui kuo artimesnės gamybos pradžios ir pabaigos datos, siekiant, kad gamybos intervalai būtų ne ilgesni kaip viena valanda;“;

energijos išteklius, iš kurio buvo pagaminta energija, taip pat tikrajam laikui kuo artimesnės gamybos pradžios ir pabaigos datos, siekiant, kad gamybos intervalai būtų ne ilgesni kaip viena valanda;“;

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:










  „c) | įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, vieta, prekybos zona, tipas bei pajėgumas;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

„c)

įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, vieta, prekybos zona, tipas bei pajėgumas;“;

įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, vieta, prekybos zona, tipas bei pajėgumas;“;

| iii) | straipsnio dalis papildoma šiais punktais:










  „g) | per garantuotos energijos gyvavimo ciklą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pagal standartą ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

straipsnio dalis papildoma šiais punktais:

straipsnio dalis papildoma šiais punktais:

„g)

„g)

per garantuotos energijos gyvavimo ciklą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pagal standartą ISO 14067:2018;

per garantuotos energijos gyvavimo ciklą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pagal standartą ISO 14067:2018;

| h) | didesnis laiko tikslumas; |
| --- | --- |

h)

h)

didesnis laiko tikslumas;

didesnis laiko tikslumas;

| i) | vietos suderinimas.“; |
| --- | --- |

i)

i)

vietos suderinimas.“;

vietos suderinimas.“;

| b) | 8 dalis ▌pakeičiama taip:
  „Jei elektros energijos tiekėjas privalo parodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  kilmę
  jo energijos rūšių derinyje Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies a punkto tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis, išskyrus procentinę dalį jo energijos rūšių derinyje, kuri atitinka neatsekamus komercinius pasiūlymus, jei tokių yra, kuriems tiekėjas gali naudoti liekamąjį derinį.


  Jei dujų tiekėjas privalo parodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmę jo energijos rūšių derinyje Direktyvos (ES) .../... [dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kaip pasiūlyta COM(2021)0803] I priedo 5 skirsnio tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis, išskyrus procentinę dalį jo energijos rūšių derinyje, kuri atitinka neatsekamus komercinius pasiūlymus, jei tokių yra, kuriems tiekėjas gali naudoti liekamąjį derinį.




  Kai valstybės narės sudaro sąlygas kilmės garantijoms kitoms energijos rūšims išduoti, tiekėjai informacijos atskleidimui naudoja tą pačią kilmės garantijų rūšį kaip ir tiekiamai energijai. Be to, kai vartotojas vartoja dujas iš vandenilio arba gamtinių dujų tinklo, valstybės narės gali užtikrinti, kad panaikintos kilmės garantijos atitiktų atitinkamas tinklo charakteristikas. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat gali būti naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą parodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija. Šio straipsnio 2 dalies tikslais, kai elektros energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracija naudojant atsinaujinančius išteklius, užtenka išduoti tik vieną kilmės garantiją, kurioje nurodomos abi charakteristikos.“; |
| --- | --- |

b)

8 dalis ▌pakeičiama taip:

„Jei elektros energijos tiekėjas privalo parodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  kilmę
  jo energijos rūšių derinyje Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies a punkto tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis, išskyrus procentinę dalį jo energijos rūšių derinyje, kuri atitinka neatsekamus komercinius pasiūlymus, jei tokių yra, kuriems tiekėjas gali naudoti liekamąjį derinį.

kilmę

Jei dujų tiekėjas privalo parodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmę jo energijos rūšių derinyje Direktyvos (ES) .../... [dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kaip pasiūlyta COM(2021)0803] I priedo 5 skirsnio tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis, išskyrus procentinę dalį jo energijos rūšių derinyje, kuri atitinka neatsekamus komercinius pasiūlymus, jei tokių yra, kuriems tiekėjas gali naudoti liekamąjį derinį.

Jei dujų tiekėjas privalo parodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos kilmę jo energijos rūšių derinyje Direktyvos (ES) .../... [dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kaip pasiūlyta COM(2021)0803] I priedo 5 skirsnio tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis, išskyrus procentinę dalį jo energijos rūšių derinyje, kuri atitinka neatsekamus komercinius pasiūlymus, jei tokių yra, kuriems tiekėjas gali naudoti liekamąjį derinį.

Kai valstybės narės sudaro sąlygas kilmės garantijoms kitoms energijos rūšims išduoti, tiekėjai informacijos atskleidimui naudoja tą pačią kilmės garantijų rūšį kaip ir tiekiamai energijai. Be to, kai vartotojas vartoja dujas iš vandenilio arba gamtinių dujų tinklo, valstybės narės gali užtikrinti, kad panaikintos kilmės garantijos atitiktų atitinkamas tinklo charakteristikas. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat gali būti naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą parodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija. Šio straipsnio 2 dalies tikslais, kai elektros energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracija naudojant atsinaujinančius išteklius, užtenka išduoti tik vieną kilmės garantiją, kurioje nurodomos abi charakteristikos.“;

Kai valstybės narės sudaro sąlygas kilmės garantijoms kitoms energijos rūšims išduoti, tiekėjai informacijos atskleidimui naudoja tą pačią kilmės garantijų rūšį kaip ir tiekiamai energijai. Be to, kai vartotojas vartoja dujas iš vandenilio arba gamtinių dujų tinklo, valstybės narės gali užtikrinti, kad panaikintos kilmės garantijos atitiktų atitinkamas tinklo charakteristikas. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat gali būti naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą parodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija. Šio straipsnio 2 dalies tikslais, kai elektros energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracija naudojant atsinaujinančius išteklius, užtenka išduoti tik vieną kilmės garantiją, kurioje nurodomos abi charakteristikos.“;

| ba) | 9 dalis pakeičiama taip:





  „9.
     
  Valstybės narės pripažįsta kitų valstybių narių išduotas kilmės garantijas pagal šią direktyvą tik kaip 1 dalyje ir 7 dalies pirmos pastraipos a–i punktuose nurodytos informacijos įrodymą. Valstybė narė gali atsisakyti pripažinti kilmės garantiją tik tuo atveju, kai ji turi tinkamai pagrįstų abejonių dėl jos tikslumo, patikimumo ar tikrumo. Valstybė narė apie tokį atsisakymą ir jo priežastis praneša Komisijai.“; |
| --- | --- |

ba)

ba)

9 dalis pakeičiama taip:

9 dalis pakeičiama taip:

„9.
     
  Valstybės narės pripažįsta kitų valstybių narių išduotas kilmės garantijas pagal šią direktyvą tik kaip 1 dalyje ir 7 dalies pirmos pastraipos a–i punktuose nurodytos informacijos įrodymą. Valstybė narė gali atsisakyti pripažinti kilmės garantiją tik tuo atveju, kai ji turi tinkamai pagrįstų abejonių dėl jos tikslumo, patikimumo ar tikrumo. Valstybė narė apie tokį atsisakymą ir jo priežastis praneša Komisijai.“;

| bb) | 11 dalis pakeičiama taip:





  „11.
     
  Valstybės narės pripažįsta trečiosios valstybės išduodamas kilmės garantijas tik tuo atveju, jei Sąjunga su ta trečiąja valstybe yra sudariusi susitarimą dėl Sąjungoje išduodamų kilmės garantijų ir toje trečiojoje valstybėje sukurtų suderinamų kilmės garantijų sistemų abipusio pripažinimo, ir tik tuo atveju jei energija importuojama arba eksportuojama tiesiogiai. Komisija paskelbia gaires, kuriose Sąjungos reikalavimai dėl trečiosios valstybės išduotų kilmės garantijų pripažinimo, įskaitant pagrindinius susijusius valdymo susitarimus, siekiant supaprastinti ir paspartinti tokių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis sudarymą.




  Ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo], Komisija paskelbia gaires dėl atitinkamų apsaugos priemonių, taikomų tarpvalstybiniam perdavimui.“; |
| --- | --- |

bb)

bb)

11 dalis pakeičiama taip:

11 dalis pakeičiama taip:

„11.
     
  Valstybės narės pripažįsta trečiosios valstybės išduodamas kilmės garantijas tik tuo atveju, jei Sąjunga su ta trečiąja valstybe yra sudariusi susitarimą dėl Sąjungoje išduodamų kilmės garantijų ir toje trečiojoje valstybėje sukurtų suderinamų kilmės garantijų sistemų abipusio pripažinimo, ir tik tuo atveju jei energija importuojama arba eksportuojama tiesiogiai. Komisija paskelbia gaires, kuriose Sąjungos reikalavimai dėl trečiosios valstybės išduotų kilmės garantijų pripažinimo, įskaitant pagrindinius susijusius valdymo susitarimus, siekiant supaprastinti ir paspartinti tokių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis sudarymą.

Ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo], Komisija paskelbia gaires dėl atitinkamų apsaugos priemonių, taikomų tarpvalstybiniam perdavimui.“;

| bc) | 13 dalis pakeičiama taip:





  „13.
     
  Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d. Komisija priima ataskaitą, kurioje įvertinamos galimybės nustatyti Sąjungos masto žaliąjį ženklą, siekiant skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš naujų įrenginių. Tiekėjai naudoja kilmės garantijose pateiktą informaciją, kad parodytų, jog laikosi tokio ženklo reikalavimų.“; |
| --- | --- |

bc)

bc)

13 dalis pakeičiama taip:

13 dalis pakeičiama taip:

„13.
     
  Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d. Komisija priima ataskaitą, kurioje įvertinamos galimybės nustatyti Sąjungos masto žaliąjį ženklą, siekiant skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš naujų įrenginių. Tiekėjai naudoja kilmės garantijose pateiktą informaciją, kad parodytų, jog laikosi tokio ženklo reikalavimų.“;

| bd) | straipsnis papildomas šia dalimi:





  „13a.
     
  Komisija stebi kilmės garantijų sistemos veikimą ir ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d. įvertina kilmės garantijų pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą rinkoje ir, esant disbalansui, nustato svarbius pasiūlos ir paklausos veiksnius ir pasiūlo priemones, kuriomis būtų šalinamas galimas struktūrinis disbalansas, siekiant remti rinkas, kuriose daugiausia dėmesio skiriama naujiems atsinaujinančiosios energijos įrenginiams.“; |
| --- | --- |

bd)

bd)

straipsnis papildomas šia dalimi:

straipsnis papildomas šia dalimi:

„13a.
     
  Komisija stebi kilmės garantijų sistemos veikimą ir ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d. įvertina kilmės garantijų pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą rinkoje ir, esant disbalansui, nustato svarbius pasiūlos ir paklausos veiksnius ir pasiūlo priemones, kuriomis būtų šalinamas galimas struktūrinis disbalansas, siekiant remti rinkas, kuriose daugiausia dėmesio skiriama naujiems atsinaujinančiosios energijos įrenginiams.“;

| 9) | 20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo statyti naują
  arba modernizuoti esamą
  infrastruktūrą, skirtą šilumai ir vėsumai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių centralizuotai tiekti, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas, įvertinimu, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės
  , vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  prireikus imasi būtinų veiksmų efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo infrastruktūrai plėtoti, siekdamos skatinti šildymą ir vėsinimą, kuriam naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, ▌ir kartu skatinti šiluminės energijos kaupimą
  , reguliavimo apkrova sistemas ir šilumos gamybos iš elektros energijos įrenginius
  .




  3a.
     
  Pagal atitinkamą elektros energijos rinkos teisę valstybės narės prireikus imasi būtinų veiksmų, kad į tinklą integruotų nepastovią elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių, kartu užtikrinant tinklo stabilumą ir tiekimo saugumą.
  “; |
| --- | --- |

9)

20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo statyti naują
  arba modernizuoti esamą
  infrastruktūrą, skirtą šilumai ir vėsumai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių centralizuotai tiekti, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas, įvertinimu, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės
  , vadovaudamosi principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“,
  prireikus imasi būtinų veiksmų efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo infrastruktūrai plėtoti, siekdamos skatinti šildymą ir vėsinimą, kuriam naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, ▌ir kartu skatinti šiluminės energijos kaupimą
  , reguliavimo apkrova sistemas ir šilumos gamybos iš elektros energijos įrenginius
  .

3a.
     
  Pagal atitinkamą elektros energijos rinkos teisę valstybės narės prireikus imasi būtinų veiksmų, kad į tinklą integruotų nepastovią elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių, kartu užtikrinant tinklo stabilumą ir tiekimo saugumą.
  “;

| 10) | įterpiamas 20a straipsnis:


  „20a straipsnis


  Palankesnių sąlygų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimui į sistemą sudarymas


  „1.   Valstybės narės reikalauja, kad jų teritorijoje veikiantys perdavimo
  sistemų operatoriai ir, jei techniškai įmanoma,
  skirstymo sistemų operatoriai leistų susipažinti su informacija apie kiekvienoje prekybos zonoje tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį ir su tiekiama elektros energija susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kuo tiksliau ir kuo arčiau tikrojo laiko, bet ne ilgesniais kaip vienos valandos intervalais, pateikdamos prognozes, jei turimos.
  Valstybės narės užtikrina, kad skirstymo sistemų operatoriai turėtų prieigą prie reikiamų duomenų. Jei pagal nacionalinės teisės aktus jie neturi prieigos prie visos reikiamos informacijos, jie taiko esamą duomenų teikimo sistemą pagal ENTSO-E, laikydamosi Direktyvos 2019/944 nuostatų. Tačiau perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai nėra atsakingi už prognozavimo, įvertinimo ar skaičiavimo klaidas dėl išorinių aplinkybių. Valstybės narės skatina modernizuoti pažangiuosius tinklus, kad būtų galima geriau stebėti tinklo pusiausvyrą ir teikti tikralaikę informaciją.




  Jei techniškai įmanoma, skirstymo sistemų operatoriai taip pat turėtų padaryti prieinamus anoniminius ir suvestinius duomenis apie reguliavimo apkrova potencialą ir pasigamintos energijos vartotojų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagamintą ir į tinklą atiduotą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją.






  1 a.
     
  1 dalyje nurodyta
  informacija
  ir duomenys
  turi būti prieinami skaitmeniniu būdu taip, kad būtų užtikrintas
  sąveikumas, remiantis suderintais duomenų formatais ir standartizuotais duomenų rinkiniais, kad
  ja
  nediskriminuojami
  galėtų naudotis elektros energijos rinkos dalyviai, telkėjai, vartotojai ir galutiniai vartotojai ir kad ją galėtų skaityti elektroninio ryšio prietaisai ▌.


  2.   Be reikalavimų, [nustatytų pasiūlyme dėl Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020], valstybės narės
  priima priemones, kuriomis pagal kurias reikalaujama
  , kad buitinių ir pramoninių baterijų gamintojai
  , gavę aiškų sutikimą ir laikydamiesi atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų,
  sudarytų sąlygas baterijų savininkams ir naudotojams, taip pat jų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims, pvz., pastatų energijos naudojimo vadybos įmonėms ir elektros energijos rinkos dalyviams nediskriminacinėmis sąlygomis
  nemokamai
  realiuoju laiku susipažinti su pagrindine baterijos valdymo sistemos informacija, įskaitant baterijos talpą, būklę, įkrovos būseną ir galios nuostatį.


  Ne vėliau kaip ... [6 mėnesiai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]
  valstybės narės
  priima priemones, pagal kurias reikalaujama
  , kad, be papildomų su tipo patvirtinimu susijusių ir Rinkos priežiūros reglamente nustatytų reikalavimų
  bei visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų
  , transporto priemonių gamintojai
  , gavę aiškų sutikimą,
  sudarytų sąlygas elektrinių transporto priemonių savininkams ir naudotojams, taip pat savininkų ir naudotojų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims, pvz., elektros energijos rinkos dalyviams ir elektromobilumo paslaugų teikėjams, realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis ir
  iš baterijų savininkų ar naudotojų ir jų vardu veikiančių subjektų nereikalaujant užmokesčio
  susipažinti su transporto priemonėje sukauptais duomenimis, susijusiais su baterijos būkle, įkrovos būsena, galios nuostačiu
  ir
  talpa ▌.
  Pagal Baterijų reglamentą duomenimis dalijamasi tik kaip nekeičiamojo formato duomenimis, tokiu būdu užkertant kelią tretiesiems asmenims keisti duomenų parametrus.




  Valstybės narės užtikrina, kad pažangiųjų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų, šiluminės energijos kaupiklių ir kitų pažangiųjų prietaisų gamintojai, sudarantys palankesnes sąlygas vartotojų reguliavimui apkrova energetikos sistemoje, gavę aiškų sutikimą ir laikydamiesi atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų, sudarytų galimybę naudotojams, taip pat savininkų ir naudotojų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis nemokamai susipažinti su duomenimis, susijusiais su reguliavimu apkrova.




  3.   Be reikalavimų, [nustatytų pasiūlyme dėl Reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES], valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje įrengtos viešai neprieinamos įprastos galios įkrovimo prieigos nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino] galėtų užtikrinti išmaniojo įkrovimo funkcijas ir
  sąsają su pažangiosiomis matavimo sistemomis, kai jas diegia valstybės narės, ir,
  kai tinkama, remiantis reguliavimo institucijos vertinimu, abikrypčio įkrovimo funkcijas
  , kaip nustatyta Reglamento ... [Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas] 14 straipsnio 4 dalyje ir kaip įvertino reguliavimo institucijos jų potencialaus indėlio aspektu
  .


  4.   Valstybės narės
  užtikrina, kad visos elektros energijos gamybos priemonės, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos vienetus, būtų įtrauktos į sistemos ir balansavimo paslaugų teikimą. Valstybės narės taip pat
  užtikrina, kad nacionaline reglamentavimo sistema nebūtų tiek tiesiogiai, tiek per telkėjus diskriminuojamas mažų ar mobilių sistemų, pvz., buitinių
  ir bendrijoms skirtų
  baterijų ir elektrinių transporto priemonių
  , taip pat sistemoje dalyvaujančių decentralizuotų energijos išteklių, kurių galia yra mažesnė kaip 1 MW, šiluminės energijos kaupiklių, elektros panaudojimo dujoms gaminti, šilumos siurblių ir kitų įrenginių, galinčių suteikti lankstumo,
  dalyvavimas elektros energijos rinkose, įskaitant perkrovos valdymą ir lankstumo bei balansavimo paslaugų teikimą
  elektros energijos tinklams ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklams, energijos kaupimo ir lankstumo paslaugų teikėjams, taip pat balansavimo paslaugoms
  .
  Valstybės narės sudaro vienodas sąlygas mažesniems rinkos dalyviams, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, kad jie galėtų dalyvauti rinkoje nepatirdami neproporcingos administracinės ar reguliavimo naštos.
  “;




  4 a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę reguliavimo sistemą galutiniams vartotojams būtų sudarytos sąlygos sudaryti sutartis su elektros energijos rinkos dalyviais ir elektromobilumo paslaugų teikėjais, kad jie galėtų gauti informaciją apie susitarimo sąlygas, įskaitant jų asmens duomenų apsaugą, ir jų poveikį vartotojams, įskaitant atlygį už lankstumą.“; |
| --- | --- |

10)

įterpiamas 20a straipsnis:

„20a straipsnis

Palankesnių sąlygų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimui į sistemą sudarymas

„1.   Valstybės narės reikalauja, kad jų teritorijoje veikiantys perdavimo
  sistemų operatoriai ir, jei techniškai įmanoma,
  skirstymo sistemų operatoriai leistų susipažinti su informacija apie kiekvienoje prekybos zonoje tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį ir su tiekiama elektros energija susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kuo tiksliau ir kuo arčiau tikrojo laiko, bet ne ilgesniais kaip vienos valandos intervalais, pateikdamos prognozes, jei turimos.
  Valstybės narės užtikrina, kad skirstymo sistemų operatoriai turėtų prieigą prie reikiamų duomenų. Jei pagal nacionalinės teisės aktus jie neturi prieigos prie visos reikiamos informacijos, jie taiko esamą duomenų teikimo sistemą pagal ENTSO-E, laikydamosi Direktyvos 2019/944 nuostatų. Tačiau perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai nėra atsakingi už prognozavimo, įvertinimo ar skaičiavimo klaidas dėl išorinių aplinkybių. Valstybės narės skatina modernizuoti pažangiuosius tinklus, kad būtų galima geriau stebėti tinklo pusiausvyrą ir teikti tikralaikę informaciją.

Jei techniškai įmanoma, skirstymo sistemų operatoriai taip pat turėtų padaryti prieinamus anoniminius ir suvestinius duomenis apie reguliavimo apkrova potencialą ir pasigamintos energijos vartotojų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagamintą ir į tinklą atiduotą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją.

1 a.
     
  1 dalyje nurodyta
  informacija
  ir duomenys
  turi būti prieinami skaitmeniniu būdu taip, kad būtų užtikrintas
  sąveikumas, remiantis suderintais duomenų formatais ir standartizuotais duomenų rinkiniais, kad
  ja
  nediskriminuojami
  galėtų naudotis elektros energijos rinkos dalyviai, telkėjai, vartotojai ir galutiniai vartotojai ir kad ją galėtų skaityti elektroninio ryšio prietaisai ▌.

2.   Be reikalavimų, [nustatytų pasiūlyme dėl Reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020], valstybės narės
  priima priemones, kuriomis pagal kurias reikalaujama
  , kad buitinių ir pramoninių baterijų gamintojai
  , gavę aiškų sutikimą ir laikydamiesi atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų,
  sudarytų sąlygas baterijų savininkams ir naudotojams, taip pat jų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims, pvz., pastatų energijos naudojimo vadybos įmonėms ir elektros energijos rinkos dalyviams nediskriminacinėmis sąlygomis
  nemokamai
  realiuoju laiku susipažinti su pagrindine baterijos valdymo sistemos informacija, įskaitant baterijos talpą, būklę, įkrovos būseną ir galios nuostatį.

Ne vėliau kaip ... [6 mėnesiai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]
  valstybės narės
  priima priemones, pagal kurias reikalaujama
  , kad, be papildomų su tipo patvirtinimu susijusių ir Rinkos priežiūros reglamente nustatytų reikalavimų
  bei visapusiškai laikantis atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų
  , transporto priemonių gamintojai
  , gavę aiškų sutikimą,
  sudarytų sąlygas elektrinių transporto priemonių savininkams ir naudotojams, taip pat savininkų ir naudotojų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims, pvz., elektros energijos rinkos dalyviams ir elektromobilumo paslaugų teikėjams, realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis ir
  iš baterijų savininkų ar naudotojų ir jų vardu veikiančių subjektų nereikalaujant užmokesčio
  susipažinti su transporto priemonėje sukauptais duomenimis, susijusiais su baterijos būkle, įkrovos būsena, galios nuostačiu
  ir
  talpa ▌.
  Pagal Baterijų reglamentą duomenimis dalijamasi tik kaip nekeičiamojo formato duomenimis, tokiu būdu užkertant kelią tretiesiems asmenims keisti duomenų parametrus.

Valstybės narės užtikrina, kad pažangiųjų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų, šiluminės energijos kaupiklių ir kitų pažangiųjų prietaisų gamintojai, sudarantys palankesnes sąlygas vartotojų reguliavimui apkrova energetikos sistemoje, gavę aiškų sutikimą ir laikydamiesi atitinkamų Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų, sudarytų galimybę naudotojams, taip pat savininkų ir naudotojų vardu veikiantiems tretiesiems asmenims realiuoju laiku nediskriminacinėmis sąlygomis nemokamai susipažinti su duomenimis, susijusiais su reguliavimu apkrova.

3.   Be reikalavimų, [nustatytų pasiūlyme dėl Reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES], valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje įrengtos viešai neprieinamos įprastos galios įkrovimo prieigos nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino] galėtų užtikrinti išmaniojo įkrovimo funkcijas ir
  sąsają su pažangiosiomis matavimo sistemomis, kai jas diegia valstybės narės, ir,
  kai tinkama, remiantis reguliavimo institucijos vertinimu, abikrypčio įkrovimo funkcijas
  , kaip nustatyta Reglamento ... [Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentas] 14 straipsnio 4 dalyje ir kaip įvertino reguliavimo institucijos jų potencialaus indėlio aspektu
  .

4.   Valstybės narės
  užtikrina, kad visos elektros energijos gamybos priemonės, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos vienetus, būtų įtrauktos į sistemos ir balansavimo paslaugų teikimą. Valstybės narės taip pat
  užtikrina, kad nacionaline reglamentavimo sistema nebūtų tiek tiesiogiai, tiek per telkėjus diskriminuojamas mažų ar mobilių sistemų, pvz., buitinių
  ir bendrijoms skirtų
  baterijų ir elektrinių transporto priemonių
  , taip pat sistemoje dalyvaujančių decentralizuotų energijos išteklių, kurių galia yra mažesnė kaip 1 MW, šiluminės energijos kaupiklių, elektros panaudojimo dujoms gaminti, šilumos siurblių ir kitų įrenginių, galinčių suteikti lankstumo,
  dalyvavimas elektros energijos rinkose, įskaitant perkrovos valdymą ir lankstumo bei balansavimo paslaugų teikimą
  elektros energijos tinklams ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklams, energijos kaupimo ir lankstumo paslaugų teikėjams, taip pat balansavimo paslaugoms
  .
  Valstybės narės sudaro vienodas sąlygas mažesniems rinkos dalyviams, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijoms, kad jie galėtų dalyvauti rinkoje nepatirdami neproporcingos administracinės ar reguliavimo naštos.
  “;

4 a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę reguliavimo sistemą galutiniams vartotojams būtų sudarytos sąlygos sudaryti sutartis su elektros energijos rinkos dalyviais ir elektromobilumo paslaugų teikėjais, kad jie galėtų gauti informaciją apie susitarimo sąlygas, įskaitant jų asmens duomenų apsaugą, ir jų poveikį vartotojams, įskaitant atlygį už lankstumą.“;

| 11) | įterpiamas 22a straipsnis:

  „22a straipsnis

  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas pramonėje


  1.   Valstybės narės stengiasi iki 2030 m. pramonės sektoriuje atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį, palyginti su energijos išteklių kiekiu, naudojamu galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, preliminariai vidutiniškai per metus padidinti ne mažiau kaip
  1,9
  procentinio punkto.
  Tas padidėjimas apskaičiuojamas kaip trejų metų, t. y. 2024–2027 ir 2027–2030 m. laikotarpių vidurkis.


  Valstybės narės planuojamą
  politiką ir
  priemones ir
  politiką ir
  priemones, kurių imtasi, kad toks orientacinis padidėjimas būtų pasiektas, įtraukia į savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus bei pažangos ataskaitas, teikiamas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3, 14 ir 17 straipsnius.
  Tokios priemonės apima atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiamą pramoninių procesų elektrifikavimą, kai laikoma, kad tai yra ekonomiškai efektyvus sprendimas. Priimdamos priemones, kuriomis siekiama padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį pramonėje, valstybės narės laikosi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.




  Valstybės narės sukuria reguliavimo sistemą, kuri gali apimti paramos priemones pramonei pagal 3 straipsnio 4a dalį, ir skatina atsinaujinančiųjų išteklių ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą pramonėje, visapusiškai atsižvelgdamos į veiksmingumą ir tarptautinį konkurencingumą, kaip būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo pramonėje prielaidas. Visų pirma ta sistema turėtų būti šalinamos reguliavimo, administracinės ir ekonominės kliūtys pagal 3 straipsnio 4a dalį ir 15 straipsnio 8 dalį.


  Valstybės narės užtikrina, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, naudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, įnašas pramonėje sudarytų 50 % vandenilio, sunaudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais.
  Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2035 m. atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, naudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, įnašas pramonėje sudarys bent 70 proc. vandenilio, sunaudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais. 2026 m. ir vėliau kasmet Komisija išanalizuoja nebiologinės kilmės kuro prieinamumą.
  ▌Procentiniam dydžiui apskaičiuoti taikomos toliau nurodytos taisyklės: [34 pakeit.]







  a) | apskaičiuojant vardiklį, įskaitoma vandenilio, sunaudoto galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, energinė vertė, išskyrus vandenilį, naudojamą kaip tarpinį produktą įprastiniams transporto degalams gaminti
  , ir vandenilį, susidarantį kaip šalutinį produktą arba gaunamą iš pramonės įrenginiuose susidarančių šalutinių produktų; |
| --- | --- | --- |

11)

įterpiamas 22a straipsnis:

„22a straipsnis

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas pramonėje

1.   Valstybės narės stengiasi iki 2030 m. pramonės sektoriuje atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį, palyginti su energijos išteklių kiekiu, naudojamu galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, preliminariai vidutiniškai per metus padidinti ne mažiau kaip
  1,9
  procentinio punkto.
  Tas padidėjimas apskaičiuojamas kaip trejų metų, t. y. 2024–2027 ir 2027–2030 m. laikotarpių vidurkis.

Valstybės narės planuojamą
  politiką ir
  priemones ir
  politiką ir
  priemones, kurių imtasi, kad toks orientacinis padidėjimas būtų pasiektas, įtraukia į savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus bei pažangos ataskaitas, teikiamas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3, 14 ir 17 straipsnius.
  Tokios priemonės apima atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiamą pramoninių procesų elektrifikavimą, kai laikoma, kad tai yra ekonomiškai efektyvus sprendimas. Priimdamos priemones, kuriomis siekiama padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį pramonėje, valstybės narės laikosi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

Valstybės narės sukuria reguliavimo sistemą, kuri gali apimti paramos priemones pramonei pagal 3 straipsnio 4a dalį, ir skatina atsinaujinančiųjų išteklių ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą pramonėje, visapusiškai atsižvelgdamos į veiksmingumą ir tarptautinį konkurencingumą, kaip būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo pramonėje prielaidas. Visų pirma ta sistema turėtų būti šalinamos reguliavimo, administracinės ir ekonominės kliūtys pagal 3 straipsnio 4a dalį ir 15 straipsnio 8 dalį.

Valstybės narės užtikrina, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, naudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, įnašas pramonėje sudarytų 50 % vandenilio, sunaudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais.
  Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2035 m. atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, naudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, įnašas pramonėje sudarys bent 70 proc. vandenilio, sunaudojamo galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais. 2026 m. ir vėliau kasmet Komisija išanalizuoja nebiologinės kilmės kuro prieinamumą.
  ▌Procentiniam dydžiui apskaičiuoti taikomos toliau nurodytos taisyklės: [34 pakeit.]

a)

apskaičiuojant vardiklį, įskaitoma vandenilio, sunaudoto galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, energinė vertė, išskyrus vandenilį, naudojamą kaip tarpinį produktą įprastiniams transporto degalams gaminti
  , ir vandenilį, susidarantį kaip šalutinį produktą arba gaunamą iš pramonės įrenginiuose susidarančių šalutinių produktų;

| b) | apskaičiuojant skaitiklį, įskaitoma atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, sunaudoto pramonės sektoriuje galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, energinė vertė, išskyrus atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą, naudojamą kaip tarpinį produktą ▌transporto degalams gaminti; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant skaitiklį, įskaitoma atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro, sunaudoto pramonės sektoriuje galutiniais energetikos ir ne energetikos tikslais, energinė vertė, išskyrus atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurą, naudojamą kaip tarpinį produktą ▌transporto degalams gaminti;

| c) | Ir skaitiklis, ir vardiklis apskaičiuojami naudojant III priede nustatytas kuro energines vertes.

  Ne vėliau kaip 2026 m. sausio 31 d., nustačiusi 1 dalyje nurodytas taisykles, Komisija įvertina, ar, atsižvelgiant į reguliavimo, technikos ir mokslo pažangą, tikslinga ir pagrįsta pritaikyti atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro 2030 m. tarpinį tikslą, ir prireikus tuo tikslu iš dalies pakeičia šį straipsnį ir prideda poveikio vertinimo dokumentus.


  Siekdamos skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimus, skirtus žemos ir vidutinės temperatūros pramoninei šilumai, valstybės narės stengiasi ne vėliau kaip iki 2027 m. padidinti galimybes naudotis ekonomiškai perspektyviomis ir techniškai įgyvendinamomis atsinaujinančiųjų išteklių energijos alternatyvomis iškastiniu kuru grindžiamos energijos naudojimui pramoninėms šilumos reikmėms, kad ne vėliau kaip iki 2027 m. būtų nutrauktas iškastiniu kuru grindžiamas naudojimas įrenginiams, kuriems reikia maksimalios šildymo temperatūros iki 200 oC.

  ▌ |
| --- | --- |

c)

Ir skaitiklis, ir vardiklis apskaičiuojami naudojant III priede nustatytas kuro energines vertes.

▌

1a.
     
  Ne vėliau kaip ... [vieni metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija parengia pasaulinę vandenilio importo strategiją, siekdama skatinti Europos vandenilio rinką. Ši strategija turi papildyti iniciatyvas, kuriomis skatinama vidaus vandenilio gamyba Sąjungoje, ir padėti įgyvendinti šią direktyvą bei pasiekti joje nustatytus tikslus, kartu tinkamai atsižvelgiant į tiekimo saugumą ir Sąjungos strateginį savarankiškumą energetikos srityje. Į strategiją įtrauktomis priemonėmis turi būti siekiama skatinti sudaryti vienodas sąlygas, grindžiamas lygiavertėmis taisyklėmis ar standartais trečiosiose valstybėse aplinkos apsaugos, tvarumo ir klimato kaitos švelninimo srityse. Strategijoje nurodomi orientaciniai importo etapai ir priemonės. Valstybės narės imasi tinkamų priemonių šiai strategijai įtraukti į savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus bei pažangos ataskaitas, teikiamas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3, 14 ir 17 straipsnius. Be to, strategijoje taip pat turi būti atsižvelgiama į poreikį sudaryti galimybes vietos gyventojams naudotis energija.“;

| 12) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Siekdama skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kiekviena valstybė narė padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį tame sektoriuje bent
  orientaciškai 2,3
   procentinio punkto, kaip metinį vidurkį, apskaičiuojamą 2021–2025 m. ir 2026–2030 m. laikotarpiams, pradedant nuo 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinės dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kuri išreiškiama nacionaline bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentine dalimi ir apskaičiuojama pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką.
  Tose valstybėse narėse, kuriose naudojama atliekinė šiluma ir vėsuma, tas padidinimas turi būti lygus
  2,8
   procentinio punkto. Tokiu atveju valstybės narės gali įskaityti atliekinę šilumą ir vėsumą, bet įskaitoma dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 40 % vidutinio metinio padidėjimo.“; |
| --- | --- | --- |

12)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekdama skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kiekviena valstybė narė padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį tame sektoriuje bent
  orientaciškai 2,3
   procentinio punkto, kaip metinį vidurkį, apskaičiuojamą 2021–2025 m. ir 2026–2030 m. laikotarpiams, pradedant nuo 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinės dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kuri išreiškiama nacionaline bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentine dalimi ir apskaičiuojama pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką.

Tose valstybėse narėse, kuriose naudojama atliekinė šiluma ir vėsuma, tas padidinimas turi būti lygus
  2,8
   procentinio punkto. Tokiu atveju valstybės narės gali įskaityti atliekinę šilumą ir vėsumą, bet įskaitoma dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 40 % vidutinio metinio padidėjimo.“;

| b) | įterpiama 1a dalis:

  „1a.   
  Siekdamos, kad Komisija galėtų visapusiškai atsižvelgti į didelius pramoninės šilumos paklausos lygio skirtumus visoje Sąjungoje,
  valstybės narės įvertina savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje potencialą ir, be kita ko,
  atlieka sąnaudų ir naudos analizę, kuri apima bet kokį teigiamą poveikį išorei,
  kai tinkama, ▌nedidelį ekologinį pavojų keliančiam diegimui tinkamų vietovių ir nedidelio masto namų ūkio projektų galimybių analizę.
  MVĮ, pramonės simbiozės ir komercinių pastatų ir apibrėžiami bet kokie infrastruktūros poreikiai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms.
  Atliekant vertinimą
  atsižvelgiama į turimas ir ekonomiškai įgyvendinamas pramoninio ir buitinio naudojimo technologijas, kad būtų
  nustatomos tarpinės reikšmės ir priemonės, kurias taikant būtų didinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir tam tikrais atvejais – atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimas centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje
  ir nedidelio masto namų ūkiuose bei MVĮ
  , siekiant nustatyti ilgalaikę nacionalinę šildymo ir vėsinimo
  išskiriamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir keliamos oro taršos mažinimo
  strategiją.
  Tokioje strategijoje turi būti atsižvelgiama į skirtingą šilumos kokybės lygį (aukštą, vidutinę ir žemą temperatūrą), būdingą įvairiems procesams ir paskirtims.
  Vertinimas
  atliekamas vadovaujantis principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir
  yra integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų, nurodytų Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, dalis ir pateikiamas kartu su išsamiu šildymo ir vėsinimo vertinimu, kurio reikalaujama pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama 1a dalis:

„1a.   
  Siekdamos, kad Komisija galėtų visapusiškai atsižvelgti į didelius pramoninės šilumos paklausos lygio skirtumus visoje Sąjungoje,
  valstybės narės įvertina savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje potencialą ir, be kita ko,
  atlieka sąnaudų ir naudos analizę, kuri apima bet kokį teigiamą poveikį išorei,
  kai tinkama, ▌nedidelį ekologinį pavojų keliančiam diegimui tinkamų vietovių ir nedidelio masto namų ūkio projektų galimybių analizę.
  MVĮ, pramonės simbiozės ir komercinių pastatų ir apibrėžiami bet kokie infrastruktūros poreikiai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms.
  Atliekant vertinimą
  atsižvelgiama į turimas ir ekonomiškai įgyvendinamas pramoninio ir buitinio naudojimo technologijas, kad būtų
  nustatomos tarpinės reikšmės ir priemonės, kurias taikant būtų didinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir tam tikrais atvejais – atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimas centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje
  ir nedidelio masto namų ūkiuose bei MVĮ
  , siekiant nustatyti ilgalaikę nacionalinę šildymo ir vėsinimo
  išskiriamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir keliamos oro taršos mažinimo
  strategiją.
  Tokioje strategijoje turi būti atsižvelgiama į skirtingą šilumos kokybės lygį (aukštą, vidutinę ir žemą temperatūrą), būdingą įvairiems procesams ir paskirtims.
  Vertinimas
  atliekamas vadovaujantis principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir
  yra integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų, nurodytų Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 14 straipsniuose, dalis ir pateikiamas kartu su išsamiu šildymo ir vėsinimo vertinimu, kurio reikalaujama pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį.“;

| c) | 2 dalies pirmos pastraipos a punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

2 dalies pirmos pastraipos a punktas išbraukiamas;

| ca) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:



  „Valstybės narės visų pirma teikia pastatų savininkams ar nuomininkams ir MVĮ informaciją apie ekonomiškai efektyvias ir finansines priemones, skirtas atsinaujinančių išteklių energijos naudojimui šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose gerinti. Valstybės narės teikia informaciją naudodamosi prieinamomis ir skaidriomis konsultacinėmis priemonėmis, veikiančiomis bendruose kontaktiniuose punktuose.“; |
| --- | --- |

ca)

ca)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Valstybės narės visų pirma teikia pastatų savininkams ar nuomininkams ir MVĮ informaciją apie ekonomiškai efektyvias ir finansines priemones, skirtas atsinaujinančių išteklių energijos naudojimui šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose gerinti. Valstybės narės teikia informaciją naudodamosi prieinamomis ir skaidriomis konsultacinėmis priemonėmis, veikiančiomis bendruose kontaktiniuose punktuose.“;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Kad užtikrintų 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą vidutinį metinį padidėjimą, valstybės narės
  įgyvendina bent tris
  iš šių priemonių:






  a) | atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba atliekinę šilumą ir vėsumą fiziškai įterpti į šildymui arba vėsinimui tiekiamus energijos išteklius ir kurą; |
| --- | --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kad užtikrintų 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą vidutinį metinį padidėjimą, valstybės narės
  įgyvendina bent tris
  iš šių priemonių:

a)

atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba atliekinę šilumą ir vėsumą fiziškai įterpti į šildymui arba vėsinimui tiekiamus energijos išteklius ir kurą;

| b) | pastatuose diegti ypač našias atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas
  , pastatus prijungti prie didelio efektyvumo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų
  arba pramoniniams šilumos ir vėsumos tiekimo procesams naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba atliekinę šilumą ir vėsumą; |
| --- | --- |

b)

pastatuose diegti ypač našias atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojančias šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas
  , pastatus prijungti prie didelio efektyvumo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų
  arba pramoniniams šilumos ir vėsumos tiekimo procesams naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba atliekinę šilumą ir vėsumą;

| c) | taikyti priemones, įgyvendinamas prekiniais sertifikatais, kuriais įrodoma, kad 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyto įpareigojimo laikomasi remiant diegimo priemones pagal šios dalies b punktą, kurias įgyvendina kitas ekonominės veiklos vykdytojas, pavyzdžiui, nepriklausomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų montuotojas arba energetinių paslaugų bendrovė, teikianti diegimo paslaugas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje; |
| --- | --- |

c)

taikyti priemones, įgyvendinamas prekiniais sertifikatais, kuriais įrodoma, kad 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyto įpareigojimo laikomasi remiant diegimo priemones pagal šios dalies b punktą, kurias įgyvendina kitas ekonominės veiklos vykdytojas, pavyzdžiui, nepriklausomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų montuotojas arba energetinių paslaugų bendrovė, teikianti diegimo paslaugas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje;

| d) | didinti nacionalinių
  , regioninių
  ir vietos valdžios institucijų pajėgumus
  nustatyti vietos šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančių išteklių potencialą,
  planuoti ir įgyvendinti ▌atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus ir diegti infrastruktūrą
  ir šiais klausimais teikti konsultacijas
  ; |
| --- | --- |

d)

didinti nacionalinių
  , regioninių
  ir vietos valdžios institucijų pajėgumus
  nustatyti vietos šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančių išteklių potencialą,
  planuoti ir įgyvendinti ▌atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus ir diegti infrastruktūrą
  ir šiais klausimais teikti konsultacijas
  ;

| e) | kurti rizikos mažinimo sistemas siekiant sumažinti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  bei atliekinės šilumos ir vėsumos
  projektų kapitalo sąnaudas, inter alia sudarant sąlygas sujungti mažesnius projektus ir juos labiau susieti su kitomis energijos vartojimo efektyvumo ir pastatų renovacijos priemonėmis
  ; |
| --- | --- |

e)

kurti rizikos mažinimo sistemas siekiant sumažinti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  bei atliekinės šilumos ir vėsumos
  projektų kapitalo sąnaudas, inter alia sudarant sąlygas sujungti mažesnius projektus ir juos labiau susieti su kitomis energijos vartojimo efektyvumo ir pastatų renovacijos priemonėmis
  ;

| f) | skatinti įmones ir smulkiųjų vartotojų kolektyvus sudaryti
  iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos
  pirkimo sutartis; |
| --- | --- |

f)

skatinti įmones ir smulkiųjų vartotojų kolektyvus sudaryti
  iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos
  pirkimo sutartis;

| g) | įgyvendinti suplanuotas
  šildymui naudojamo iškastinio kuro šaltinių, šilumos tiekimo
  sistemų
  , kurios nėra suderinamos su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais,
  pakeitimo schemas arba iškastinio kuro laipsniško naudojimo nutraukimo schemas, kuriose nustatytos tarpinės reikšmės; |
| --- | --- |

g)

įgyvendinti suplanuotas
  šildymui naudojamo iškastinio kuro šaltinių, šilumos tiekimo
  sistemų
  , kurios nėra suderinamos su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais,
  pakeitimo schemas arba iškastinio kuro laipsniško naudojimo nutraukimo schemas, kuriose nustatytos tarpinės reikšmės;

| h) | vykdyti šildymo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įtraukiant vėsinimą, planavimo reikalavimus vietos ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

h)

vykdyti šildymo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įtraukiant vėsinimą, planavimo reikalavimus vietos ir regionų lygmenimis;

| i) | taikyti kitas lygiaverčio poveikio politikos priemones, įskaitant fiskalines priemones, paramos schemas ar kitas finansines paskatas
  , kuriomis prisidedama prie atsinaujinančiųjų išteklių šildymo ir vėsinimo įrangos įrengimo ir energetikos tinklų, tiekiančių atsinaujinančiųjų išteklių energiją šildymui ir vėsinimui pastatuose ir pramonėje, plėtros; |
| --- | --- |

i)

taikyti kitas lygiaverčio poveikio politikos priemones, įskaitant fiskalines priemones, paramos schemas ar kitas finansines paskatas
  , kuriomis prisidedama prie atsinaujinančiųjų išteklių šildymo ir vėsinimo įrangos įrengimo ir energetikos tinklų, tiekiančių atsinaujinančiųjų išteklių energiją šildymui ir vėsinimui pastatuose ir pramonėje, plėtros;

| j) | skatinti biodujų gamybą ir jų tiekimą į dujų tinklą, užuot jas naudojus elektros energijos gamybai; |
| --- | --- |

j)

skatinti biodujų gamybą ir jų tiekimą į dujų tinklą, užuot jas naudojus elektros energijos gamybai;

| k) | taikyti priemones, kuriomis skatinamas šilumos energijos kaupimo technologijų integravimas į šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas; |
| --- | --- |

k)

taikyti priemones, kuriomis skatinamas šilumos energijos kaupimo technologijų integravimas į šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas;

| l) | skatinti vartotojams priklausančius centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tinklus, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, be kita ko, taikant reguliavimo priemones, finansavimo priemones ir paramą. |
| --- | --- |

l)

skatinti vartotojams priklausančius centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tinklus, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, be kita ko, taikant reguliavimo priemones, finansavimo priemones ir paramą.

Priimdamos ir įgyvendindamos tokias priemones valstybės narės užtikrina jų prieinamumą visiems vartotojams
  , įskaitant nuomininkus
  , visų pirma mažas pajamas gaunančių ar pažeidžiamų namų ūkių vartotojams,
  ir reikalauja, kad didelė dalis priemonių pirmiausia būtų įgyvendintos namų ūkiuose, kurie patiria energijos nepriteklių, kaip apibrėžta Direktyvoje ... [naujos redakcijos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje], ir socialiniuose būstuose, kurie
  kitu atveju gali neturėti pakankamo pradinio kapitalo, kad galėtų jomis pasinaudoti.“;

| 13) | 24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   
  Valstybės narės remia jau pastatytų pastatų renovaciją ir labai efektyvių 4-osios ir 5-osios kartos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklų, naudojančių tik atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir neišvengiamą atliekinę šilumą ar vėsumą, kūrimą, gavusios teigiamus ekonominių ir aplinkos sąnaudų ir naudos analizės, atliktos bendradarbiaujant su dalyvaujančiomis vietos valdžios institucijomis, rezultatus.
  Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie energinį naudingumą
  , išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį jų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose galutiniams vartotojams būtų teikiama lengvai prieinamu būdu, bent sąskaitose tiekėjų interneto svetainėse arba gavus prašymą. Informacija apie atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį išreiškiama bent bendrojo galutinio šilumos ir vėsumos, kurią suvartoja tam tikros centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos naudotojai, suvartojimo procentine dalimi ir apima informaciją apie tai, kiek energijos buvo sunaudota vienam šilumos vienetui tiekti klientui ar galutiniam vartotojui.“; |
| --- | --- | --- |

13)

24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   
  Valstybės narės remia jau pastatytų pastatų renovaciją ir labai efektyvių 4-osios ir 5-osios kartos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklų, naudojančių tik atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir neišvengiamą atliekinę šilumą ar vėsumą, kūrimą, gavusios teigiamus ekonominių ir aplinkos sąnaudų ir naudos analizės, atliktos bendradarbiaujant su dalyvaujančiomis vietos valdžios institucijomis, rezultatus.
  Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie energinį naudingumą
  , išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį jų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose galutiniams vartotojams būtų teikiama lengvai prieinamu būdu, bent sąskaitose tiekėjų interneto svetainėse arba gavus prašymą. Informacija apie atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį išreiškiama bent bendrojo galutinio šilumos ir vėsumos, kurią suvartoja tam tikros centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos naudotojai, suvartojimo procentine dalimi ir apima informaciją apie tai, kiek energijos buvo sunaudota vienam šilumos vienetui tiekti klientui ar galutiniam vartotojui.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Valstybės narės stengiasi padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , įskaitant šilumą, pagamintą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinę dalį centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje bent
  2,3
  procentinio punkto, kaip metinį vidurkį, apskaičiuojamą 2021–2025 m. ir 2026–2030 m. laikotarpiams, pradedant nuo 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , įskaitant šilumą, pagamintą iš elektros energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių,
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinės dalies centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sektoriuje, ir nustato tam tikslui būtinas priemones. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis išreiškiama bendrojo galutinės energijos suvartojimo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje procentine dalimi, pakoreguota pagal įprastas vidutines oro sąlygas.
  Valstybės narės, kuriose centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinė dalis yra didesnė nei 60 %, gali laikyti, kad tokia procentine dalimi jos įvykdo pirmoje pastraipoje nurodytą vidutinio metinio padidėjimo reikalavimą.
  Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą nustato priemones, būtinas pirmoje pastraipoje nurodytam vidutiniam metiniam padidėjimui įgyvendinti.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valstybės narės stengiasi padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , įskaitant šilumą, pagamintą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių,
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinę dalį centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje bent
  2,3
  procentinio punkto, kaip metinį vidurkį, apskaičiuojamą 2021–2025 m. ir 2026–2030 m. laikotarpiams, pradedant nuo 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  , įskaitant šilumą, pagamintą iš elektros energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių,
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinės dalies centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sektoriuje, ir nustato tam tikslui būtinas priemones. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis išreiškiama bendrojo galutinės energijos suvartojimo centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje procentine dalimi, pakoreguota pagal įprastas vidutines oro sąlygas.

Valstybės narės, kuriose centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuje atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos procentinė dalis yra didesnė nei 60 %, gali laikyti, kad tokia procentine dalimi jos įvykdo pirmoje pastraipoje nurodytą vidutinio metinio padidėjimo reikalavimą.

Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą nustato priemones, būtinas pirmoje pastraipoje nurodytam vidutiniam metiniam padidėjimui įgyvendinti.“;

| c) | įterpiama 4a dalis:

  „4a.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sistemų, kurių galia yra didesnė nei 25 MWh, operatoriai
  būtų skatinami
  prijungti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos trečiuosius tiekėjus arba ▌pasiūlyti prijungti trečiuosius tiekėjus ir iš jų pirkti šilumą ar vėsumą, pagamintą iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos, remiantis nediskriminaciniais kriterijais, kuriuos
  turi nustatyti
  atitinkamos valstybės narės ▌,
  jei toks prijungimas yra techniškai bei ekonomiškai įmanomas ir
  kai tokiems operatoriams reikia atlikti vieną ar daugiau iš toliau nurodytų veiksmų:






  a) | tenkinti dėl naujų vartotojų atsiradusią paklausą; |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiama 4a dalis:

„4a.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sistemų, kurių galia yra didesnė nei 25 MWh, operatoriai
  būtų skatinami
  prijungti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos trečiuosius tiekėjus arba ▌pasiūlyti prijungti trečiuosius tiekėjus ir iš jų pirkti šilumą ar vėsumą, pagamintą iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos energijos, remiantis nediskriminaciniais kriterijais, kuriuos
  turi nustatyti
  atitinkamos valstybės narės ▌,
  jei toks prijungimas yra techniškai bei ekonomiškai įmanomas ir
  kai tokiems operatoriams reikia atlikti vieną ar daugiau iš toliau nurodytų veiksmų:

a)

tenkinti dėl naujų vartotojų atsiradusią paklausą;

| b) | pakeisti esamus šilumos ar vėsumos gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

b)

pakeisti esamus šilumos ar vėsumos gamybos pajėgumus;

| c) | išplėsti esamus šilumos ar vėsumos gamybos pajėgumus.“ |
| --- | --- |

c)

išplėsti esamus šilumos ar vėsumos gamybos pajėgumus.“

Valstybės narės gali nuspręsti į šio straipsnio 4 dalyje nustatytą vidutinį metinį padidinimą įskaičiuoti centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui naudojamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją. Siekiant 7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų tikslų, į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, įskaičiuotą pagal 7 straipsnio 1 dalies b punktą, neatsižvelgiama.

Jei valstybės narės nusprendžia įskaičiuoti centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui naudojamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, jos apie tai praneša Komisijai iki tokio mechanizmo taikymo pradžios. Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, naudojamos centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, kiekį įtraukia į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį.
  “;

Jei valstybės narės nusprendžia įskaičiuoti centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui naudojamą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, jos apie tai praneša Komisijai iki tokio mechanizmo taikymo pradžios. Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, naudojamos centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, kiekį įtraukia į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnį.

| d) | 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

  „5.   Valstybės narės gali suteikti galimybę centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sistemos operatoriui atsisakyti prijungti trečiuosius tiekėjus ir iš jų pirkti šilumą ar vėsumą bet kuriuo iš šių atvejų:






  a) | sistema neturi reikiamų pajėgumų, nes šilumą ar vėsumą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atliekinę šilumą ir vėsumą tiekia kiti tiekėjai; |
| --- | --- | --- |

d)

5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„5.   Valstybės narės gali suteikti galimybę centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sistemos operatoriui atsisakyti prijungti trečiuosius tiekėjus ir iš jų pirkti šilumą ar vėsumą bet kuriuo iš šių atvejų:

a)

sistema neturi reikiamų pajėgumų, nes šilumą ar vėsumą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atliekinę šilumą ir vėsumą tiekia kiti tiekėjai;

| b) | trečiojo tiekėjo tiekiama šiluma ar vėsuma neatitinka techninių parametrų, būtinų norint jį prijungti ir užtikrinti patikimą ir saugų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos eksploatavimą; |
| --- | --- |

b)

trečiojo tiekėjo tiekiama šiluma ar vėsuma neatitinka techninių parametrų, būtinų norint jį prijungti ir užtikrinti patikimą ir saugų centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos eksploatavimą;

| c) | operatorius gali įrodyti, kad suteikus prieigą pernelyg padidėtų šilumos ar vėsumos kaina galutiniams vartotojams, palyginti su kaina, kai naudojamas pagrindinis vietos šildymo ir vėsinimo šaltinis, su kuriuo tas atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinis arba atliekinė šiluma ir vėsuma konkuruotų; |
| --- | --- |

c)

operatorius gali įrodyti, kad suteikus prieigą pernelyg padidėtų šilumos ar vėsumos kaina galutiniams vartotojams, palyginti su kaina, kai naudojamas pagrindinis vietos šildymo ir vėsinimo šaltinis, su kuriuo tas atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinis arba atliekinė šiluma ir vėsuma konkuruotų;

| d) | operatoriaus sistema atitinka efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo apibrėžtį, pateiktą [siūlomos nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos x straipsnyje]. |
| --- | --- |

d)

operatoriaus sistema atitinka efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo apibrėžtį, pateiktą [siūlomos nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos x straipsnyje].

Valstybės narės užtikrina, kad, kai pagal pirmą pastraipą centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo sistemos operatorius atsisako prijungti šilumos ar vėsumos tiekėją, tas operatorius kompetentingai institucijai pateiktų informaciją apie tokio atsisakymo priežastis, taip pat apie sąlygas ir priemones, kurių reikėtų imtis sistemoje, kad prijungimas būtų įmanomas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma tinkama nepagrįstų atsisakymų klausimo sprendimo procedūra.

6.   Siekdamos palengvinti atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimą,
  prireikus
  valstybės narės nustato centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatorių ir galimų atliekinės šilumos ir vėsumos išteklių pramonės ir tretiniame sektoriuose koordinavimo sistemą. Tokia koordinavimo sistema užtikrina
  principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymą ir sudaro palankesnes sąlygas
  dialogui, susijusiam su atliekinės šilumos ir vėsumos panaudojimu ir apimančiam bent:

| a) | centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatorius; |
| --- | --- |

a)

centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatorius;

| b) | pramonės ir tretinio sektoriaus įmones, gaminančias atliekinę šilumą ir vėsumą, kurią galima ekonomiškai panaudoti per centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas, pavyzdžiui, duomenų centruose, pramonės įmonėse, dideliuose komerciniuose pastatuose
  , energijos kaupimo įrenginiuose
  ir viešajame transporte; ▌ |
| --- | --- |

b)

pramonės ir tretinio sektoriaus įmones, gaminančias atliekinę šilumą ir vėsumą, kurią galima ekonomiškai panaudoti per centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas, pavyzdžiui, duomenų centruose, pramonės įmonėse, dideliuose komerciniuose pastatuose
  , energijos kaupimo įrenginiuose
  ir viešajame transporte; ▌

| c) | vietos valdžios institucijas, atsakingas už energetikos infrastruktūros planavimą ir tvirtinimą; |
| --- | --- |

c)

vietos valdžios institucijas, atsakingas už energetikos infrastruktūros planavimą ir tvirtinimą;

| d) | mokslo ekspertus, dirbančius su naujausiomis pažangiausiomis itin efektyviai energiją vartojančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo vien iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sistemomis; |
| --- | --- |

d)

mokslo ekspertus, dirbančius su naujausiomis pažangiausiomis itin efektyviai energiją vartojančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo vien iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sistemomis;

| e) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, dalyvaujančias šildymo ir vėsinimo veikloje.
  “; |
| --- | --- |

e)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, dalyvaujančias šildymo ir vėsinimo veikloje.
  “;

| e) | 8, 9 ir 10 dalys pakeičiamos taip:

  „8.   Valstybės narės nustato sistemą, pagal kurią elektros energijos skirstymo sistemų operatoriai, bendradarbiaudami su atitinkamuose jų rajonuose veiklą vykdančiais centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriais, bent kas ketverius metus įvertins potencialą centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis teikti balansavimo ir kitas sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir šiluminį perteklinės
  centralizuotų ir decentralizuotų
  atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais
  , laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  .
  Valstybės narės užtikrina, kad elektros energijos perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai į vertinimo, kurio reikalaujama pagal pirmąją pastraipą, rezultatus atitinkamai atsižvelgtų jų atitinkamose teritorijose planuodami tinklus, į juos investuodami ir plėtodami infrastruktūrą.
  Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriams ir elektros perdavimo bei skirstymo sistemų operatoriams koordinuoti veiklą, siekdamos užtikrinti, kad balansavimo, kaupimo ir kitos lankstumo paslaugos, pavyzdžiui, reguliavimo apkrova, kurias teikia centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriai, galėtų būti teikiamos
  nediskriminacinėmis sąlygomis
  jų elektros energijos rinkose.
  Valstybės narės gali pirmoje ir trečioje pastraipose nustatytus vertinimo ir koordinavimo reikalavimus taikyti ir dujų perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams, taip pat, be kita ko, vandenilio tinklams ir kitiems energetikos tinklams.


  9.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija aiškiai apibrėžtų ir viešai skelbtų vartotojų teises ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo pagal šį straipsnį taisykles ir užtikrintų jų laikymąsi.






  10. | Valstybė narė neprivalo taikyti
  2 dalies
  , jei įvykdoma bent viena iš šių sąlygų:






  a) | jos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo procentinė dalis 2018 m. gruodžio 24 d. sudarė ne daugiau kaip 2 % bendrojo galutinės energijos suvartojimo šildant ir vėsinant; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

8, 9 ir 10 dalys pakeičiamos taip:

„8.   Valstybės narės nustato sistemą, pagal kurią elektros energijos skirstymo sistemų operatoriai, bendradarbiaudami su atitinkamuose jų rajonuose veiklą vykdančiais centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriais, bent kas ketverius metus įvertins potencialą centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis teikti balansavimo ir kitas sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir šiluminį perteklinės
  centralizuotų ir decentralizuotų
  atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais
  , laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  .

Valstybės narės užtikrina, kad elektros energijos perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai į vertinimo, kurio reikalaujama pagal pirmąją pastraipą, rezultatus atitinkamai atsižvelgtų jų atitinkamose teritorijose planuodami tinklus, į juos investuodami ir plėtodami infrastruktūrą.

Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriams ir elektros perdavimo bei skirstymo sistemų operatoriams koordinuoti veiklą, siekdamos užtikrinti, kad balansavimo, kaupimo ir kitos lankstumo paslaugos, pavyzdžiui, reguliavimo apkrova, kurias teikia centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų operatoriai, galėtų būti teikiamos
  nediskriminacinėmis sąlygomis
  jų elektros energijos rinkose.

Valstybės narės gali pirmoje ir trečioje pastraipose nustatytus vertinimo ir koordinavimo reikalavimus taikyti ir dujų perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams, taip pat, be kita ko, vandenilio tinklams ir kitiems energetikos tinklams.

9.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija aiškiai apibrėžtų ir viešai skelbtų vartotojų teises ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo pagal šį straipsnį taisykles ir užtikrintų jų laikymąsi.

10.

a)

jos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo procentinė dalis 2018 m. gruodžio 24 d. sudarė ne daugiau kaip 2 % bendrojo galutinės energijos suvartojimo šildant ir vėsinant;

| b) | jos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo procentinė dalis 2018 m. gruodžio 24 d. viršijo 2 % bendrojo galutinės energijos suvartojimo šildant ir vėsinant, nes buvo plėtojamas naujas efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, remiantis pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą parengtu integruotu nacionaliniu energetikos ir klimato srities planu ir šios direktyvos 23 straipsnio 1a dalyje nurodytu vertinimu; |
| --- | --- |

b)

jos centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo procentinė dalis 2018 m. gruodžio 24 d. viršijo 2 % bendrojo galutinės energijos suvartojimo šildant ir vėsinant, nes buvo plėtojamas naujas efektyvus centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, remiantis pagal Reglamento (ES) 2018/1999 I priedą parengtu integruotu nacionaliniu energetikos ir klimato srities planu ir šios direktyvos 23 straipsnio 1a dalyje nurodytu vertinimu;

| c) | 90 % bendrojo suvartotos galutinės energijos kiekio centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose susidaro centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, atitinkančiose [siūlomos nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos x straipsnyje] pateiktą apibrėžtį.“; |
| --- | --- |

c)

90 % bendrojo suvartotos galutinės energijos kiekio centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose susidaro centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, atitinkančiose [siūlomos nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos x straipsnyje] pateiktą apibrėžtį.“;

| 14) | 25 straipsnis pakeičiamas taip:

  „25 straipsnis

  Taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimas transporto sektoriuje naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją


  1.   Kiekviena valstybė narė nustato įpareigojimą degalų tiekėjams užtikrinti, kad:






  a) | transporto sektoriui būtų tiekiamas toks atsinaujinančiųjų išteklių degalų ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekis, kad iki 2030 m. taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas sumažėtų bent
  16
   %, palyginti su 27 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytu baziniu lygiu, laikantis valstybės narės nustatytos ▌trajektorijos; |
| --- | --- | --- |

14)

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25 straipsnis

Taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimas transporto sektoriuje naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją

1.   Kiekviena valstybė narė nustato įpareigojimą degalų tiekėjams užtikrinti, kad:

a)

transporto sektoriui būtų tiekiamas toks atsinaujinančiųjų išteklių degalų ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekis, kad iki 2030 m. taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas sumažėtų bent
  16
   %, palyginti su 27 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytu baziniu lygiu, laikantis valstybės narės nustatytos ▌trajektorijos;

| b) | pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, dalis transporto sektoriui tiekiamoje energijoje
  2025
   m. sudarytų ne mažiau kaip ▌0,5 proc. ir 2030 m. –
  ne mažiau kaip
  2,2 proc., o atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras
  2028 m.
  sudarytų ne mažiau kaip 2,6 proc.
  ir 2030 m. – ne mažiau kaip 5,7 proc.; |
| --- | --- |

b)

pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, dalis transporto sektoriui tiekiamoje energijoje
  2025
   m. sudarytų ne mažiau kaip ▌0,5 proc. ir 2030 m. –
  ne mažiau kaip
  2,2 proc., o atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuras
  2028 m.
  sudarytų ne mažiau kaip 2,6 proc.
  ir 2030 m. – ne mažiau kaip 5,7 proc.;

| ba) | nuo 2030 m. kuro tiekėjai jūrų transporto sektoriams, kuriuose sudėtinga sumažinti taršą, tiektų ne mažiau kaip 1,2 % atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Valstybė narė, kurios teritorijoje nėra jūrų uostų, gali nuspręsti netaikyti šios nuostatos. Bet kuri valstybė narė, ketinanti taikyti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, ne vėliau kaip per vienus metus nuo... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] praneša apie tai Komisijai. Komisijai taip pat pranešama apie bet kokius vėlesnius pokyčius.



  Jei IX priedo A dalyje pateiktas pradinių žaliavų sąrašas iš dalies keičiamas pagal 28 straipsnio 6 dalį, minimali pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš pradinių žaliavų, dalis šios dalies b punkte nurodytoje transporto sektoriui tiekiamos energijos kiekyje atitinkamai padidinama ir grindžiama Komisijos atlikto poveikio vertinimo rezultatais.


  Komisija įvertina 1 dalyje nustatytą įpareigojimą siekdama ne vėliau kaip 2025 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo jis būtų didinamas tais atvejais, kai toliau labai sumažėja atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos sąnaudos arba kai reikia įvykdyti Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, arba kai toks didinimas pateisinamas dėl pastebimo energijos vartojimo sumažėjimo Sąjungoje.

  Apskaičiuodamos a punkte nurodytą sumažinimą ir b punkte nurodytą dalį, valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus įskaito ir tuo atveju, kai jie naudojami kaip tarpiniai produktai tradiciniams
  transporto
  degalams gaminti. Apskaičiuodamos a punkte nurodytą sumažinimą, valstybės narės gali atsižvelgti į perdirbtos anglies kurą.
  Nustatydamos įpareigojimą degalų tiekėjams, valstybės narės gali nuspręsti degalų tiekėjams, kurie tiekia elektros energiją ar atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės skystuosius ir dujinius transporto degalus, netaikyti įpareigojimo dėl tų degalų laikytis būtinosios pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, procentinės dalies reikalavimo. |
| --- | --- |

ba)

nuo 2030 m. kuro tiekėjai jūrų transporto sektoriams, kuriuose sudėtinga sumažinti taršą, tiektų ne mažiau kaip 1,2 % atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Valstybė narė, kurios teritorijoje nėra jūrų uostų, gali nuspręsti netaikyti šios nuostatos. Bet kuri valstybė narė, ketinanti taikyti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, ne vėliau kaip per vienus metus nuo... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] praneša apie tai Komisijai. Komisijai taip pat pranešama apie bet kokius vėlesnius pokyčius.

Apskaičiuodamos a punkte nurodytą sumažinimą ir b punkte nurodytą dalį, valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus įskaito ir tuo atveju, kai jie naudojami kaip tarpiniai produktai tradiciniams
  transporto
  degalams gaminti. Apskaičiuodamos a punkte nurodytą sumažinimą, valstybės narės gali atsižvelgti į perdirbtos anglies kurą.

Nustatydamos įpareigojimą degalų tiekėjams, valstybės narės gali nuspręsti degalų tiekėjams, kurie tiekia elektros energiją ar atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės skystuosius ir dujinius transporto degalus, netaikyti įpareigojimo dėl tų degalų laikytis būtinosios pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, procentinės dalies reikalavimo.

2.   Valstybės narės nustato mechanizmą, kuriuo suteikiama galimybė jų teritorijoje esantiems degalų tiekėjams keistis kreditais už atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimą transporto sektoriui. Ekonominės veiklos vykdytojai, tiekiantys atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją
  lengvosioms ir sunkiosioms
  elektrinėms transporto priemonėms per viešąsias įkrovimo stoteles
  arba tiekiantys atsinaujinančiųjų išteklių energiją
  , gauna kreditus, neatsižvelgiant į tai, ar ekonominės veiklos vykdytojams taikomas valstybės narės nustatytas įpareigojimas degalų tiekėjams, ir jie gali tuos kreditus parduoti degalų tiekėjams, o šie galės juos panaudoti 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytam įpareigojimui vykdyti.
  Valstybės narės gali nuspręsti į mechanizmą įtraukti pirmoje pastraipoje nurodytas privačias įkrovimo stoteles, jei galima įrodyti, kad į tas privačias įkrovimo stoteles tiekiama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija naudojama tik elektrinėms transporto priemonėms.
  “;

| 15) | 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Apskaičiuojant 7 straipsnyje nurodytą valstybės narės bendrąjį galutinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimą ir 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartojamo biomasės kuro, jeigu jie pagaminti iš maistinių ir pašarinių augalų, procentinė dalis turi būti ne daugiau kaip vienu procentiniu punktu didesnė nei tokių degalų dalis galutiniame tos valstybės narės transporto sektoriuje 2020 m. suvartojamame energijos kiekyje ir sudaryti ne daugiau kaip 7 % galutinio tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo energijos kiekio.

  Valstybės narės prašymu Komisija gali leisti nukrypti nuo pirmos pastraipos ir leisti valstybėms narėms į apskaičiuojamą pirmoje pastraipoje nurodytą 7 % galutinio energijos suvartojimo kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje viršutinę ribą neįtraukti skystųjų bioproduktų, naudojamų elektros energijos gamybai SESV 349 straipsnyje nurodytuose atokiausiuose regionuose, su sąlyga, kad tokia nukrypti leidžianti nuostata yra pagrįsta vietos ypatumais. Valstybės narės ne vėliau kaip ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data] paprašo Komisijos leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ir pateikia atnaujintą tokios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo mokslinį ir techninį pagrindimą. Sprendimą dėl valstybės narės prašymo Komisija priima tris mėnesius nuo jo gavimo.“; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Apskaičiuojant 7 straipsnyje nurodytą valstybės narės bendrąjį galutinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimą ir 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo tikslą, biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartojamo biomasės kuro, jeigu jie pagaminti iš maistinių ir pašarinių augalų, procentinė dalis turi būti ne daugiau kaip vienu procentiniu punktu didesnė nei tokių degalų dalis galutiniame tos valstybės narės transporto sektoriuje 2020 m. suvartojamame energijos kiekyje ir sudaryti ne daugiau kaip 7 % galutinio tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo energijos kiekio.

Valstybės narės prašymu Komisija gali leisti nukrypti nuo pirmos pastraipos ir leisti valstybėms narėms į apskaičiuojamą pirmoje pastraipoje nurodytą 7 % galutinio energijos suvartojimo kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje viršutinę ribą neįtraukti skystųjų bioproduktų, naudojamų elektros energijos gamybai SESV 349 straipsnyje nurodytuose atokiausiuose regionuose, su sąlyga, kad tokia nukrypti leidžianti nuostata yra pagrįsta vietos ypatumais. Valstybės narės ne vėliau kaip ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data] paprašo Komisijos leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ir pateikia atnaujintą tokios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo mokslinį ir techninį pagrindimą. Sprendimą dėl valstybės narės prašymo Komisija priima tris mėnesius nuo jo gavimo.“;

| ia) | antra pastraipa pakeičiama taip:



  „Kai pirmoje pastraipoje nurodyta biodegalų ir skystųjų bioproduktų procentinė dalis valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 %, ji gali būti padidinta iki ne daugiau kaip 2 % galutinio energijos suvartojimo kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose.“; |
| --- | --- |

ia)

ia)

antra pastraipa pakeičiama taip:

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Kai pirmoje pastraipoje nurodyta biodegalų ir skystųjų bioproduktų procentinė dalis valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 %, ji gali būti padidinta iki ne daugiau kaip 2 % galutinio energijos suvartojimo kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose.“;

| ii) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Kai valstybėje narėje nustatyta, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartojamo biomasės kuro, pagaminto iš maistinių ir pašarinių augalų, procentinė dalis turi būti mažesnė nei 7 %, arba kai valstybė narė nusprendžia šią procentinę dalį dar labiau apriboti, ta valstybė narė gali 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumo mažinimo tikslą atitinkamai sumažinti, atsižvelgdama į tai, kiek dėl tų degalų galėjo būti sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Šiuo tikslu valstybės narės laiko, kad šie degalai padeda išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 50 %.“; |
| --- | --- |

ii)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Kai valstybėje narėje nustatyta, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartojamo biomasės kuro, pagaminto iš maistinių ir pašarinių augalų, procentinė dalis turi būti mažesnė nei 7 %, arba kai valstybė narė nusprendžia šią procentinę dalį dar labiau apriboti, ta valstybė narė gali 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumo mažinimo tikslą atitinkamai sumažinti, atsižvelgdama į tai, kiek dėl tų degalų galėjo būti sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Šiuo tikslu valstybės narės laiko, kad šie degalai padeda išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 50 %.“;

| b) | 2 
  dalis iš dalies keičiama taip:










  i) | ▌pirmoje pastraipoje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą būtinąją procentinę dalį“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą“ ir penktoje pastraipoje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos būtinosios procentinės dalies“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 
  dalis iš dalies keičiama taip:

dalis iš dalies keičiama taip:

i)

i)

▌pirmoje pastraipoje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą būtinąją procentinę dalį“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą“ ir penktoje pastraipoje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos būtinosios procentinės dalies“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo“;

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Ne vėliau kaip ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] ta riba turi sumažėti iki 0 %.“; |
| --- | --- |

ii)

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Ne vėliau kaip ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] ta riba turi sumažėti iki 0 %.“;

„Ne vėliau kaip ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data] ta riba turi sumažėti iki 0 %.“;

| iii) | po ketvirtos pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai atnaujintą ataskaitą dėl atitinkamų maistinių ir pašarinių augalų auginimo plėtros visame pasaulyje padėties. Į tą atnaujintą ataskaitą įtraukiami naujausi paskutinių dvejų metų duomenys, susiję su miškų naikinimu ir riziką keliančių pirminių žaliavų naudojimo pokyčiais, ir aptariamos kitos didelę riziką keliančios žaliavos, priskiriamos didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių pirminių žaliavų kategorijai. Šeštoje pastraipoje nurodytų deleguotųjų aktų tikslais didžiausia vidutinio metinio pasaulinio gamybos ploto padidėjimo dalis, tenkanti didelėms anglies sankaupoms, yra 7,9 %.“; |
| --- | --- |

iii)

iii)

po ketvirtos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

po ketvirtos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai atnaujintą ataskaitą dėl atitinkamų maistinių ir pašarinių augalų auginimo plėtros visame pasaulyje padėties. Į tą atnaujintą ataskaitą įtraukiami naujausi paskutinių dvejų metų duomenys, susiję su miškų naikinimu ir riziką keliančių pirminių žaliavų naudojimo pokyčiais, ir aptariamos kitos didelę riziką keliančios žaliavos, priskiriamos didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių pirminių žaliavų kategorijai. Šeštoje pastraipoje nurodytų deleguotųjų aktų tikslais didžiausia vidutinio metinio pasaulinio gamybos ploto padidėjimo dalis, tenkanti didelėms anglies sankaupoms, yra 7,9 %.“;

„Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai atnaujintą ataskaitą dėl atitinkamų maistinių ir pašarinių augalų auginimo plėtros visame pasaulyje padėties. Į tą atnaujintą ataskaitą įtraukiami naujausi paskutinių dvejų metų duomenys, susiję su miškų naikinimu ir riziką keliančių pirminių žaliavų naudojimo pokyčiais, ir aptariamos kitos didelę riziką keliančios žaliavos, priskiriamos didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių pirminių žaliavų kategorijai. Šeštoje pastraipoje nurodytų deleguotųjų aktų tikslais didžiausia vidutinio metinio pasaulinio gamybos ploto padidėjimo dalis, tenkanti didelėms anglies sankaupoms, yra 7,9 %.“;

| 16) | 27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:
  „Skaičiavimo taisyklės, taikomos transporto sektoriuje ir atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus, nepaisant jų galutinio suvartojimo“; |
| --- | --- | --- |

16)

27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Skaičiavimo taisyklės, taikomos transporto sektoriuje ir atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalus, nepaisant jų galutinio suvartojimo“;

| b) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Apskaičiuojant taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, nurodytą 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte, taikomos šios taisyklės:






  a) | sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas taip:






  i) | biodegalų ir biodujų atveju – visų rūšių transportui tiekiamų tų degalų kiekį padauginus iš dėl jų sumažinto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal 31 straipsnį; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Apskaičiuojant taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, nurodytą 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte, taikomos šios taisyklės:

a)

sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas taip:

i)

biodegalų ir biodujų atveju – visų rūšių transportui tiekiamų tų degalų kiekį padauginus iš dėl jų sumažinto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal 31 straipsnį;

| ii) | atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų ir perdirbtos anglies kuro atveju – visų rūšių transportui tiekiamą šių degalų kiekį padauginus iš dėl jų sumažinto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto remiantis deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 29a straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

ii)

atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų ir perdirbtos anglies kuro atveju – visų rūšių transportui tiekiamą šių degalų kiekį padauginus iš dėl jų sumažinto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto remiantis deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 29a straipsnio 3 dalį;

| iii) | atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos atveju – visų rūšių transportui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį padauginus iš lygintino iškastinio kuro vertės ▌.
  V priede nustatyta
  lygintino kuro vertė
  ECF(e)

  naudojama iki 2029 m. gruodžio 31 d. Nuo 2030 m. sausio 1 d. naudojama V priede nustatyta lygintino kuro vertė EF(t).



  Tačiau išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, 2030 m. pasiektas transporto sektoriuje naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, kuris apskaičiuojamas taikant lygintino kuro vertę EF(t), sudaro papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos indėlį, palyginti su tuo, kuris jau buvo pasiektas iki 2029 m. gruodžio 31 d. taikant lygintino kuro vertę ECF(e), naudojamą išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimui nuo 2030 m. apskaičiuoti. |
| --- | --- |

iii)

atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos atveju – visų rūšių transportui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį padauginus iš lygintino iškastinio kuro vertės ▌.

V priede nustatyta
  lygintino kuro vertė
  ECF(e)

  naudojama iki 2029 m. gruodžio 31 d. Nuo 2030 m. sausio 1 d. naudojama V priede nustatyta lygintino kuro vertė EF(t).

| b) | 25 straipsnio 1 dalyje nurodytas bazinis lygis apskaičiuojamas transporto sektoriui tiekiamos energijos kiekį padauginus iš lygintino iškastinio kuro vertės EF(t), nurodytos V priede; |
| --- | --- |

b)

25 straipsnio 1 dalyje nurodytas bazinis lygis apskaičiuojamas transporto sektoriui tiekiamos energijos kiekį padauginus iš lygintino iškastinio kuro vertės EF(t), nurodytos V priede;

| c) | apskaičiuojant atitinkamą energijos kiekį, taikomos šios taisyklės:






  i) | transporto sektoriui tiekiamos energijos kiekis nustatomas naudojant III priede nustatytas transporto degalų energines vertes; |
| --- | --- | --- |

c)

apskaičiuojant atitinkamą energijos kiekį, taikomos šios taisyklės:

i)

transporto sektoriui tiekiamos energijos kiekis nustatomas naudojant III priede nustatytas transporto degalų energines vertes;

| ii) | nustatydamos į III priedą neįtrauktų transporto degalų energinę vertę, valstybės narės naudojasi atitinkamais Europos standartais, pagal kuriuos nustatomas įvairių rūšių degalų šilumingumas. Jei tuo tikslu nėra priimto Europos standarto, naudojamasi atitinkamais ISO standartais; |
| --- | --- |

ii)

nustatydamos į III priedą neįtrauktų transporto degalų energinę vertę, valstybės narės naudojasi atitinkamais Europos standartais, pagal kuriuos nustatomas įvairių rūšių degalų šilumingumas. Jei tuo tikslu nėra priimto Europos standarto, naudojamasi atitinkamais ISO standartais;

| iii) | transporto sektoriui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekis nustatomas šiam sektoriui tiekiamos elektros energijos kiekį padauginus iš vidutinės atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, tiektos valstybės narės teritorijoje per pastaruosius dvejus metus, dalies. Išimties tvarka, jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie įrenginio, gaminančio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, ir tiekiama transporto sektoriui, visa ta elektros energija apskaičiuojama kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija; |
| --- | --- |

iii)

transporto sektoriui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekis nustatomas šiam sektoriui tiekiamos elektros energijos kiekį padauginus iš vidutinės atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, tiektos valstybės narės teritorijoje per pastaruosius dvejus metus, dalies. Išimties tvarka, jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie įrenginio, gaminančio atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, ir tiekiama transporto sektoriui, visa ta elektros energija apskaičiuojama kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija;

| iv) | biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų, procentinė dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 1,7 % degalų ir elektros energijos, patiektų transporto sektoriui, energinės vertės, išskyrus Kiprą ir Maltą;

  Jei IX priedo B dalyje pateiktas pradinių žaliavų sąrašas iš dalies keičiamas pagal 28 straipsnio 6 dalį, didžiausia tokių biodegalų ir biodujų procentinė dalis atitinkamai padidinama ir grindžiama Komisijos atlikto poveikio vertinimo rezultatais; |
| --- | --- |

iv)

biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų, procentinė dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 1,7 % degalų ir elektros energijos, patiektų transporto sektoriui, energinės vertės, išskyrus Kiprą ir Maltą;

| d) | taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją apskaičiuojamas išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, sumažintą naudojant visų rūšių transportui tiekiamus biodegalus, biodujas ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, padalijus iš bazinio lygio.
  Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, dėl III priede nurodytos transporto degalų energinės vertės priderinimo prie mokslo ir technikos pažangos.“; |
| --- | --- |

d)

taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją apskaičiuojamas išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, sumažintą naudojant visų rūšių transportui tiekiamus biodegalus, biodujas ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją, padalijus iš bazinio lygio.

Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, dėl III priede nurodytos transporto degalų energinės vertės priderinimo prie mokslo ir technikos pažangos.“;

| c) | įterpiama 1a dalis:

  „1a.   Apskaičiuojant 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytus tikslus, taikomos šios taisyklės:






  a) | apskaičiuojant vardiklį, t. y. transporto sektoriuje suvartotą energijos kiekį, įskaitomi visi transporto sektoriui patiekti degalai ir elektros energija; |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiama 1a dalis:

„1a.   Apskaičiuojant 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytus tikslus, taikomos šios taisyklės:

a)

apskaičiuojant vardiklį, t. y. transporto sektoriuje suvartotą energijos kiekį, įskaitomi visi transporto sektoriui patiekti degalai ir elektros energija;

| b) | apskaičiuojant skaitiklį, įskaitoma visų rūšių transporto sektoriams Sąjungos teritorijoje patiektų pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų energinė vertė; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant skaitiklį, įskaitoma visų rūšių transporto sektoriams Sąjungos teritorijoje patiektų pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų energinė vertė;

| c) | laikoma, kad aviacijos ir jūrų transporto sektoriams patiektų pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų dalys yra 1,2 karto didesnės už jų energinę vertę.“; |
| --- | --- |

c)

laikoma, kad aviacijos ir jūrų transporto sektoriams patiektų pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų pradinių žaliavų, ir atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalų dalys yra 1,2 karto didesnės už jų energinę vertę.“;

| d) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

2 dalis išbraukiama;

| e) | 3 dalis
  pakeičiama taip
  :



  3.
     
  Jei elektros energija naudojama atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalams gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai), atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinei daliai apskaičiuoti naudojama vidutinė per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuota atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinė dalis gamybos šalyje.




  Elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie vieno ar kelių įrenginių, gaminančių elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių, gali būti visa priskaičiuojama prie iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, kai jis naudojamas iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui gaminti, jeigu įrenginys parodo, kad atitinkama elektros energija buvo tiekiama neimant elektros energijos iš tinklo;




  Iš tinklo imama elektros energija gali būti priskaičiuojama prie visiškai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, jeigu ji pagaminama tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir buvo įrodytos atsinaujinančiųjų išteklių savybės ir kiti atitinkami kriterijai, užtikrinant, kad tos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės yra deklaruojamos tik kartą ir tik viename galutinio naudojimo sektoriuje.




  Tai galima įvykdyti laikantis toliau nurodytų reikalavimų;










  a) | siekiant įrodyti atsinaujinančių išteklių savybes, turėtų būti reikalaujama, kad nebiologinės kilmės iš atsinaujinančių išteklių pagaminto kuro gamintojai sudarytų vieną ar daugiau atsinaujinančių išteklių elektros energijos pirkimo susitarimų, kuriais elektros energija gaminama tiek, kad jos kiekis būtų bent jau lygus elektros energijos kiekiui, kuris, kaip teigiama, yra visiškai atsinaujinantis. |
| --- | --- | --- |

e)

3 dalis
  pakeičiama taip
  :

pakeičiama taip

3.
     
  Jei elektros energija naudojama atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės degalams gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai), atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinei daliai apskaičiuoti naudojama vidutinė per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuota atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinė dalis gamybos šalyje.

Elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie vieno ar kelių įrenginių, gaminančių elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių, gali būti visa priskaičiuojama prie iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, kai jis naudojamas iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui gaminti, jeigu įrenginys parodo, kad atitinkama elektros energija buvo tiekiama neimant elektros energijos iš tinklo;

Iš tinklo imama elektros energija gali būti priskaičiuojama prie visiškai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, jeigu ji pagaminama tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir buvo įrodytos atsinaujinančiųjų išteklių savybės ir kiti atitinkami kriterijai, užtikrinant, kad tos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės yra deklaruojamos tik kartą ir tik viename galutinio naudojimo sektoriuje.

Tai galima įvykdyti laikantis toliau nurodytų reikalavimų;

a)

siekiant įrodyti atsinaujinančių išteklių savybes, turėtų būti reikalaujama, kad nebiologinės kilmės iš atsinaujinančių išteklių pagaminto kuro gamintojai sudarytų vieną ar daugiau atsinaujinančių išteklių elektros energijos pirkimo susitarimų, kuriais elektros energija gaminama tiek, kad jos kiekis būtų bent jau lygus elektros energijos kiekiui, kuris, kaip teigiama, yra visiškai atsinaujinantis.

| b) | kad gamyba būtų visiškai kvalifikuojama kaip nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančių energijos išteklių, kas ketvirtį turi būti pasiektas balansas tarp atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, įsigytos pagal vieną ar kelias elektros energijos pirkimo sutartis, ir elektros energijos, gaunamos iš tinklo degalams gaminti, kiekio. |
| --- | --- |

b)

kad gamyba būtų visiškai kvalifikuojama kaip nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančių energijos išteklių, kas ketvirtį turi būti pasiektas balansas tarp atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, įsigytos pagal vieną ar kelias elektros energijos pirkimo sutartis, ir elektros energijos, gaunamos iš tinklo degalams gaminti, kiekio.

Kad gamyba būtų visiškai kvalifikuojama kaip nebiologinės kilmės degalai iš atsinaujinančių energijos išteklių, nuo 2030 m. sausio 1 d. kas mėnesį, ketvirtį ar kas metus turi būti pasiektas balansas tarp atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, įsigytos pagal vieną ar kelias elektros energijos pirkimo sutartis, ir elektros energijos, gaunamos iš tinklo degalams gaminti, kiekio; Laiko koreliacija priklauso nuo Komisijos atlikto vertinimo. Šis reikalavimas taikomas visoms esamoms elektrinėms, įskaitant tas, kurios buvo pradėtos eksploatuoti iki 2030 m.

Elektrolizerio vieta turi atitikti bent vieną iš šių sąlygų:

| a) | įrenginys, gaminantis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartį, yra toje pačioje šalyje kaip elektrolizeris arba kaimyninėje šalyje; |
| --- | --- |

a)

įrenginys, gaminantis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartį, yra toje pačioje šalyje kaip elektrolizeris arba kaimyninėje šalyje;

| b) | įrenginys, gaminantis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartį, yra jūrinės prekybos zonoje, esančioje greta šalies, kurioje yra elektrolizeris, arba kaimyninėje šalyje. |
| --- | --- |

b)

įrenginys, gaminantis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutartį, yra jūrinės prekybos zonoje, esančioje greta šalies, kurioje yra elektrolizeris, arba kaimyninėje šalyje.

Iš tinklo imama arba pakartotinai tiekiama iš energijos kaupimo įrenginių elektros energija gali būti priskaičiuojama prie visiškai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos, jeigu ji pagaminama tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir buvo įrodytos atsinaujinančiųjų išteklių savybės ir kiti atitinkami kriterijai, užtikrinant, kad tos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės yra deklaruojamos tik kartą ir tik viename galutinio naudojimo sektoriuje. [13 pakeit.]

Saulės energija varomos transporto priemonės pagaminta elektros energija, naudojama pačiai transporto priemonei judėti, gali būti laikoma visiškai atsinaujinančiąja energija.
  “; [32 pakeit.]

| 17) | 28 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2, 3 ir 4 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- | --- |

17)

28 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2, 3 ir 4 dalys išbraukiamos;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 35 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekdama papildyti šią direktyvą, kad būtų apibrėžta metodika, pagal kurią nustatoma transporto biodegalų ir biodujų procentinė dalis, gaunama bendro proceso metu biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 35 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekdama papildyti šią direktyvą, kad būtų apibrėžta metodika, pagal kurią nustatoma transporto biodegalų ir biodujų procentinė dalis, gaunama bendro proceso metu biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru.“;

| ba) | 6 dalies c ir d punktai pakeičiami taip:










  „c) | poreikį išvengti didelio iškraipančio poveikio (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkoms, atsižvelgiant į būsimą žaliavų prieinamumą, ir poreikį išvengti rinkos iškraipymo, kuris sukelia masinį žaliavų importą; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

6 dalies c ir d punktai pakeičiami taip:

6 dalies c ir d punktai pakeičiami taip:

„c)

„c)

poreikį išvengti didelio iškraipančio poveikio (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkoms, atsižvelgiant į būsimą žaliavų prieinamumą, ir poreikį išvengti rinkos iškraipymo, kuris sukelia masinį žaliavų importą;

poreikį išvengti didelio iškraipančio poveikio (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkoms, atsižvelgiant į būsimą žaliavų prieinamumą, ir poreikį išvengti rinkos iškraipymo, kuris sukelia masinį žaliavų importą;

| d) | galimybę, kad bus užtikrintas esminis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, palyginti su iškastiniu kuru, remiantis išmetamųjų teršalų gyvavimo ciklo analize, atsižvelgiant į prieinamą pirminių žaliavų kiekį ir jau esamus konkurencinius pramoninius panaudojimo būdus, tinkamai paisant nacionalinių ypatumų;“; |
| --- | --- |

d)

d)

galimybę, kad bus užtikrintas esminis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, palyginti su iškastiniu kuru, remiantis išmetamųjų teršalų gyvavimo ciklo analize, atsižvelgiant į prieinamą pirminių žaliavų kiekį ir jau esamus konkurencinius pramoninius panaudojimo būdus, tinkamai paisant nacionalinių ypatumų;“;

galimybę, kad bus užtikrintas esminis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, palyginti su iškastiniu kuru, remiantis išmetamųjų teršalų gyvavimo ciklo analize, atsižvelgiant į prieinamą pirminių žaliavų kiekį ir jau esamus konkurencinius pramoninius panaudojimo būdus, tinkamai paisant nacionalinių ypatumų;“;

| c) | 7 dalyje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje nustatytu“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nustatytu“; |
| --- | --- |

c)

7 dalyje žodžiai „25 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje nustatytu“ pakeičiami žodžiais „25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nustatytu“;

| 18) | 29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:








  -i) | pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „Energija iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais įskaitoma tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–7 ir 10 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus ir jei atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nurodytą pakopinio naudojimo principą:“; [43 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- |

18)

29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

-i)

-i)

pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Energija iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais įskaitoma tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–7 ir 10 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus ir jei atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nurodytą pakopinio naudojimo principą:“; [43 pakeit.]

„Energija iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais įskaitoma tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–7 ir 10 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus ir jei atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nurodytą pakopinio naudojimo principą:“;

| i) | pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | įnašas siekiant valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinių dalių ir šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų;“; |
| --- | --- | --- |

i)

pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

įnašas siekiant valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinių dalių ir šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų;“;

| ia) | po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „Taikant pirmos pastraipos b ir c punktus neatsižvelgiama į iš kietojo biomasės kuro pagamintą energiją, jeigu šis kuras gaunamas iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš kietojo biomasės kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

ia)

ia)

po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Taikant pirmos pastraipos b ir c punktus neatsižvelgiama į iš kietojo biomasės kuro pagamintą energiją, jeigu šis kuras gaunamas iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš kietojo biomasės kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [44 pakeit.]

„Taikant pirmos pastraipos b ir c punktus neatsižvelgiama į iš kietojo biomasės kuro pagamintą energiją, jeigu šis kuras gaunamas iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš kietojo biomasės kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“;

| ib) | antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Tačiau tam, kad biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, būtų įskaityti pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, reikalaujama, kad jie atitiktų tik 10 dalyje nustatytus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus. Tačiau jei naudojamos nerūšiuotos atliekos, ekonominės veiklos vykdytojai turi naudoti apibrėžtos kokybės nerūšiuotų atliekų rūšiavimo sistemas, kad būtų pašalintos iškastinio kuro žaliavos. Ši pastraipa taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą.“; |
| --- | --- |

ib)

ib)

antra pastraipa pakeičiama taip:

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Tačiau tam, kad biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, būtų įskaityti pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, reikalaujama, kad jie atitiktų tik 10 dalyje nustatytus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus. Tačiau jei naudojamos nerūšiuotos atliekos, ekonominės veiklos vykdytojai turi naudoti apibrėžtos kokybės nerūšiuotų atliekų rūšiavimo sistemas, kad būtų pašalintos iškastinio kuro žaliavos. Ši pastraipa taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą.“;

„Tačiau tam, kad biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, būtų įskaityti pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, reikalaujama, kad jie atitiktų tik 10 dalyje nustatytus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus. Tačiau jei naudojamos nerūšiuotos atliekos, ekonominės veiklos vykdytojai turi naudoti apibrėžtos kokybės nerūšiuotų atliekų rūšiavimo sistemas, kad būtų pašalintos iškastinio kuro žaliavos. Ši pastraipa taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą.“;

| ii) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Biomasės kuras turi atitikti 2–7 ir 10 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, jei jis naudojamas:






  — | a) kietojo biomasės kuro atveju – įrenginiuose, gaminančiuose elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra
  7,5
  MW arba didesnė, |
| --- | --- | --- |

ii)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Biomasės kuras turi atitikti 2–7 ir 10 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, jei jis naudojamas:

—

a) kietojo biomasės kuro atveju – įrenginiuose, gaminančiuose elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra
  7,5
  MW arba didesnė,

7,5

| — | b) dujinio biomasės kuro atveju – įrenginiuose, gaminančiuose elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra 2 MW arba didesnė, |
| --- | --- |

—

b) dujinio biomasės kuro atveju – įrenginiuose, gaminančiuose elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra 2 MW arba didesnė,

| — | c) įrenginiuose, gaminančiuose dujinį biomasės kurą, kuriuose vidutinis biometano srautas yra:






  i) | didesnis nei
  500
  m3 metano ekvivalento per valandą, matuojant standartinėmis temperatūros ir slėgio sąlygomis (t. y. esant 0 oC temperatūrai ir 1 baro atmosferos slėgiui); |
| --- | --- | --- |

—

c) įrenginiuose, gaminančiuose dujinį biomasės kurą, kuriuose vidutinis biometano srautas yra:

i)

didesnis nei
  500
  m3 metano ekvivalento per valandą, matuojant standartinėmis temperatūros ir slėgio sąlygomis (t. y. esant 0 oC temperatūrai ir 1 baro atmosferos slėgiui);

500

o

| ii) | jei biodujas sudaro metano ir kitų nedegių dujų mišinys, metano srautui taikoma i punkte nustatyta ribinė vertė, proporcingai perskaičiuota metano tūrio daliai mišinyje.“; |
| --- | --- |

ii)

jei biodujas sudaro metano ir kitų nedegių dujų mišinys, metano srautui taikoma i punkte nustatyta ribinė vertė, proporcingai perskaičiuota metano tūrio daliai mišinyje.“;

| iii) | po ketvirtos pastraipos įterpiama ši pastraipa:
  „Įrenginiams, kurių bendra vardinė šiluminė galia arba biometano srautas mažesni, valstybės narės gali taikyti tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus.“; |
| --- | --- |

iii)

po ketvirtos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Įrenginiams, kurių bendra vardinė šiluminė galia arba biometano srautas mažesni, valstybės narės gali taikyti tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus.“;

| aa) | 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš labai didelės biologinės įvairovės žemės, t. y. žemės, kuriai 2008 m. sausio mėn. ar vėliau taikomas vienas iš toliau nurodytų apibūdinimų (nepaisant to, ar tas apibūdinimas žemei vis dar taikomas):










  a) | neliestas ir senasis miškas ir kitos miškingos vietovės, t. y. miškas ir kitos miškingos vietovės, kuriose auga vietinės rūšys ir nėra aiškiai matomų žmogaus veiklos požymių, o ekologiniai procesai nėra pastebimai sutrikdyti; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš labai didelės biologinės įvairovės žemės, t. y. žemės, kuriai 2008 m. sausio mėn. ar vėliau taikomas vienas iš toliau nurodytų apibūdinimų (nepaisant to, ar tas apibūdinimas žemei vis dar taikomas):

„Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš labai didelės biologinės įvairovės žemės, t. y. žemės, kuriai 2008 m. sausio mėn. ar vėliau taikomas vienas iš toliau nurodytų apibūdinimų (nepaisant to, ar tas apibūdinimas žemei vis dar taikomas):

a)

a)

neliestas ir senasis miškas ir kitos miškingos vietovės, t. y. miškas ir kitos miškingos vietovės, kuriose auga vietinės rūšys ir nėra aiškiai matomų žmogaus veiklos požymių, o ekologiniai procesai nėra pastebimai sutrikdyti;

neliestas ir senasis miškas ir kitos miškingos vietovės, t. y. miškas ir kitos miškingos vietovės, kuriose auga vietinės rūšys ir nėra aiškiai matomų žmogaus veiklos požymių, o ekologiniai procesai nėra pastebimai sutrikdyti;

| b) | labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė; |
| --- | --- |

b)

b)

labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

| c) | vietovės, nustatytos:










  i) | pagal įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos gamtos apsaugos tikslais arba |
| --- | --- | --- |

c)

c)

vietovės, nustatytos:

vietovės, nustatytos:

i)

i)

pagal įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos gamtos apsaugos tikslais arba

pagal įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos gamtos apsaugos tikslais arba

| ii) | kaip apsaugos vietovės, kuriose susitelkusios retos, galinčios išnykti arba nykstančios ekosistemos ar rūšys, pripažintos pagal tarptautinius susitarimus arba įtrauktos į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos išsaugojimo sąjungos sudarytus sąrašus, jeigu jos pripažįstamos pagal 30 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kaip apsaugos vietovės, kuriose susitelkusios retos, galinčios išnykti arba nykstančios ekosistemos ar rūšys, pripažintos pagal tarptautinius susitarimus arba įtrauktos į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos išsaugojimo sąjungos sudarytus sąrašus, jeigu jos pripažįstamos pagal 30 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

kaip apsaugos vietovės, kuriose susitelkusios retos, galinčios išnykti arba nykstančios ekosistemos ar rūšys, pripažintos pagal tarptautinius susitarimus arba įtrauktos į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos išsaugojimo sąjungos sudarytus sąrašus, jeigu jos pripažįstamos pagal 30 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

| d) | daugiau kaip vieno hektaro labai didelės biologinės įvairovės pievos:










  i) | labai didelės biologinės įvairovės natūralios pievos, būtent pievos, kurios liktų pievos be žmogaus įsikišimo ir kuriose išlikusi natūrali rūšių įvairovė ir kurios ekologinės savybės ir procesai nepakitę, arba |
| --- | --- | --- |

d)

d)

daugiau kaip vieno hektaro labai didelės biologinės įvairovės pievos:

daugiau kaip vieno hektaro labai didelės biologinės įvairovės pievos:

i)

i)

labai didelės biologinės įvairovės natūralios pievos, būtent pievos, kurios liktų pievos be žmogaus įsikišimo ir kuriose išlikusi natūrali rūšių įvairovė ir kurios ekologinės savybės ir procesai nepakitę, arba

labai didelės biologinės įvairovės natūralios pievos, būtent pievos, kurios liktų pievos be žmogaus įsikišimo ir kuriose išlikusi natūrali rūšių įvairovė ir kurios ekologinės savybės ir procesai nepakitę, arba

| ii) | labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos, o atitinkama kompetentinga institucija jas yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės pievoms, išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą. |
| --- | --- |

ii)

ii)

labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos, o atitinkama kompetentinga institucija jas yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės pievoms, išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą.

labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos, o atitinkama kompetentinga institucija jas yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės pievoms, išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą.

| iii) | viržynai, kuriuose išlieka natūrali rūšių sudėtis ir nepakitę ekologiniai bruožai bei procesai.“; |
| --- | --- |

iii)

iii)

viržynai, kuriuose išlieka natūrali rūšių sudėtis ir nepakitę ekologiniai bruožai bei procesai.“;

viržynai, kuriuose išlieka natūrali rūšių sudėtis ir nepakitę ekologiniai bruožai bei procesai.“;

| b) | 3 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:
  „Ši dalis, išskyrus pirmos pastraipos c punktą, taip pat taikoma biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš miško biomasės.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Ši dalis, išskyrus pirmos pastraipos c punktą, taip pat taikoma biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš miško biomasės.“;

| c) | 4 dalis
  pakeičiama taip
  :

  „
  4.
     
  Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, būtent žemės, kuriai 2008 m. sausio mėn. taikytas ir toliau nebetaikomas vienas iš toliau nurodytų apibūdinimų:










  a) | šlapžemės, būtent žemė, nuolat arba didelę metų dalį apsemta arba permirkusi vandeniu; |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalis
  pakeičiama taip
  :

pakeičiama taip

„
  4.
     
  Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, būtent žemės, kuriai 2008 m. sausio mėn. taikytas ir toliau nebetaikomas vienas iš toliau nurodytų apibūdinimų:

a)

šlapžemės, būtent žemė, nuolat arba didelę metų dalį apsemta arba permirkusi vandeniu;

| b) | ištisai mišku apaugusios vietovės, būtent žemė, kurioje daugiau nei vieno hektaro plote medžių aukštis didesnis negu penki metrai, o medžių lajos danga užima daugiau kaip 30 %, arba medžiai gali pasiekti tas ribas in situ; |
| --- | --- |

b)

ištisai mišku apaugusios vietovės, būtent žemė, kurioje daugiau nei vieno hektaro plote medžių aukštis didesnis negu penki metrai, o medžių lajos danga užima daugiau kaip 30 %, arba medžiai gali pasiekti tas ribas in situ;

| c) | žemė, kurioje daugiau nei vieno hektaro plote medžių aukštis didesnis negu penki metrai, o medžių lajos danga užima nuo 10 % iki 30 %, arba medžiai gali pasiekti tas ribas in situ, nebent pateikti įrodymai, kad ploto anglies sankaupos iki ir po paskirties keitimo yra tokios, kad taikant V priedo C dalyje nustatytą metodiką būtų įgyvendintos šio straipsnio 10 dalyje nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

c)

žemė, kurioje daugiau nei vieno hektaro plote medžių aukštis didesnis negu penki metrai, o medžių lajos danga užima nuo 10 % iki 30 %, arba medžiai gali pasiekti tas ribas in situ, nebent pateikti įrodymai, kad ploto anglies sankaupos iki ir po paskirties keitimo yra tokios, kad taikant V priedo C dalyje nustatytą metodiką būtų įgyvendintos šio straipsnio 10 dalyje nustatytos sąlygos;

| ca) | viržynai, kuriuose išlieka natūrali rūšių sudėtis ir nepakitę ekologiniai bruožai bei procesai. |
| --- | --- |

ca)

viržynai, kuriuose išlieka natūrali rūšių sudėtis ir nepakitę ekologiniai bruožai bei procesai.

Ši dalis netaikoma, jei žaliavų gavimo laikotarpiu žemei taikytas toks pats apibūdinimas kaip ir 2008 m. sausio mėn.

Pirma pastraipa, išskyrus b ir c punktus, ir antra pastraipa taip pat taikomos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš miško biomasės.“;

| d) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Iš žemės ūkio ar miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas, nebent pateikiama įrodymų, kad tai žaliavai auginti ir derliui nuimti nereikalingas anksčiau nenusausintos dirvos sausinimas
  , ir kompetentinga nacionalinė institucija gali pranešti, kad užtikrinta atitiktis nacionaliniu ar subnacionaliniu lygmeniu, laikantis kriterijų, kuriais remiantis galima sumažinti riziką naudoti miško biomasę, gautą iš 6 dalyje nurodytos netvarios gamybos
  .“; |
| --- | --- |

d)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Iš žemės ūkio ar miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas, nebent pateikiama įrodymų, kad tai žaliavai auginti ir derliui nuimti nereikalingas anksčiau nenusausintos dirvos sausinimas
  , ir kompetentinga nacionalinė institucija gali pranešti, kad užtikrinta atitiktis nacionaliniu ar subnacionaliniu lygmeniu, laikantis kriterijų, kuriais remiantis galima sumažinti riziką naudoti miško biomasę, gautą iš 6 dalyje nurodytos netvarios gamybos
  .“;

| da) | įterpiama ši dalis:





  „5a.
     
  Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų valstybėje, kuri nėra Paryžiaus susitarimo.“; |
| --- | --- |

da)

da)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„5a.
     
  Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų valstybėje, kuri nėra Paryžiaus susitarimo.“;

| e) | 6 dalies
  pirma pastraipa iš dalies keičiama
  taip:








  i) | įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytais tikslais, nėra gaunami iš pirminės medienos biomasės, jais atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nustatytą pakopinio naudojimo principą ir jie turi atitikti šiuos kriterijus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti medienos biomasę, gautą iš netvarios gamybos. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro, gautų iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [45 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

e)

6 dalies
  pirma pastraipa iš dalies keičiama
  taip:

pirma pastraipa iš dalies keičiama

i)

i)

įžanginė dalis pakeičiama taip:

įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytais tikslais, nėra gaunami iš pirminės medienos biomasės, jais atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nustatytą pakopinio naudojimo principą ir jie turi atitikti šiuos kriterijus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti medienos biomasę, gautą iš netvarios gamybos. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro, gautų iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [45 pakeit.]

„Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, įskaitomi 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytais tikslais, nėra gaunami iš pirminės medienos biomasės, jais atsižvelgiama į atliekų hierarchiją, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir į 3 straipsnyje nustatytą pakopinio naudojimo principą ir jie turi atitikti šiuos kriterijus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti medienos biomasę, gautą iš netvarios gamybos. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, energijos iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro, gautų iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [45 pakeit.]

| ii) | a papunkčio iii įtrauka pakeičiama taip:










  „iii) | būtų saugomos gamtos apsaugos tikslais pagal tarptautinę ar nacionalinę teisę arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos teritorijos, įskaitant šlapžemes, pievas, viržynus ir durpynus, siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir užkirsti kelią buveinių nykimui, kaip nustatyta direktyvose 2009/147/EB ir 92/43/EEB, išlaikyti vandenynų aplinkos būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/56/EB, taip pat upių ekologinę būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2000/60/EB;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

a papunkčio iii įtrauka pakeičiama taip:

a papunkčio iii įtrauka pakeičiama taip:

„iii)

„iii)

būtų saugomos gamtos apsaugos tikslais pagal tarptautinę ar nacionalinę teisę arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos teritorijos, įskaitant šlapžemes, pievas, viržynus ir durpynus, siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir užkirsti kelią buveinių nykimui, kaip nustatyta direktyvose 2009/147/EB ir 92/43/EEB, išlaikyti vandenynų aplinkos būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/56/EB, taip pat upių ekologinę būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2000/60/EB;“;

būtų saugomos gamtos apsaugos tikslais pagal tarptautinę ar nacionalinę teisę arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos teritorijos, įskaitant šlapžemes, pievas, viržynus ir durpynus, siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir užkirsti kelią buveinių nykimui, kaip nustatyta direktyvose 2009/147/EB ir 92/43/EEB, išlaikyti vandenynų aplinkos būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/56/EB, taip pat upių ekologinę būklę, kaip nustatyta Direktyvoje 2000/60/EB;“;

| iii
  ) | a punkto iv papunktis pakeičiamas taip:






  „iv) | kirtimas būtų atliekamas
  užtikrinant
  dirvožemio kokybės ir biologinės įvairovės
  išlaikymą
  , siekiant
  užkirsti kelią neigiamam poveikiui
   – būtų
  užkertamas kelias
  rauti
  medžiagų naudojimui netinkamus
  kelmus ir šaknis
  , pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką
  , alinti neliestus miškus
  ir sengires
  ar juos paversti įveistais miškais, taip pat kirsti pažeidžiamuose dirvožemiuose augantį medyną;
  užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,
  ir užtikrinamos vietoje
  bei ekologiškai
  priimtinos negyvos medienos gavybos ribinės vertės bei
  užtikrinami
  reikalavimai naudoti medienos ruošos sistemas, kuriomis kuo labiau mažinamas poveikis dirvožemio kokybei, įskaitant dirvožemio tankinimą, ir biologinės įvairovės ypatybėms bei buveinėms:“; |
| --- | --- | --- |

iii
  )

iii

a punkto iv papunktis pakeičiamas taip:

„iv)

kirtimas būtų atliekamas
  užtikrinant
  dirvožemio kokybės ir biologinės įvairovės
  išlaikymą
  , siekiant
  užkirsti kelią neigiamam poveikiui
   – būtų
  užkertamas kelias
  rauti
  medžiagų naudojimui netinkamus
  kelmus ir šaknis
  , pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką
  , alinti neliestus miškus
  ir sengires
  ar juos paversti įveistais miškais, taip pat kirsti pažeidžiamuose dirvožemiuose augantį medyną;
  užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,
  ir užtikrinamos vietoje
  bei ekologiškai
  priimtinos negyvos medienos gavybos ribinės vertės bei
  užtikrinami
  reikalavimai naudoti medienos ruošos sistemas, kuriomis kuo labiau mažinamas poveikis dirvožemio kokybei, įskaitant dirvožemio tankinimą, ir biologinės įvairovės ypatybėms bei buveinėms:“;

užtikrinant

išlaikymą

užkirsti kelią neigiamam poveikiui

užkertamas kelias

medžiagų naudojimui netinkamus

, pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką

ir sengires

užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,

bei ekologiškai

užtikrinami

| v) | ▌b punkto iv papunktis pakeičiamas taip:






  „iv) | kirtimas būtų atliekamas
  užtikrinant
  dirvožemio
  kokybę
  ir biologinės įvairovės
  išlaikymą
  , siekiant
  užkirsti kelią neigiamam poveikiui
   – būtų
  užkertamas kelias
  rauti
  medžiagų naudojimui netinkamus
  kelmus ir šaknis
  , pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką,
  alinti neliestus miškus
  ir sengires
  , taip pat kirsti pažeidžiamuose dirvožemiuose augantį medyną;
  užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,
  ir užtikrinamos vietoje
  bei ekologiškai
  priimtinos negyvos medienos gavybos ribinės vertės bei
  užtikrinami
  reikalavimai naudoti medienos ruošos sistemas, kuriomis kuo labiau mažinamas poveikis dirvožemio kokybei, įskaitant dirvožemio tankinimą, ir biologinės įvairovės ypatybėms bei buveinėms:“; |
| --- | --- | --- |

v)

v)

▌b punkto iv papunktis pakeičiamas taip:

„iv)

kirtimas būtų atliekamas
  užtikrinant
  dirvožemio
  kokybę
  ir biologinės įvairovės
  išlaikymą
  , siekiant
  užkirsti kelią neigiamam poveikiui
   – būtų
  užkertamas kelias
  rauti
  medžiagų naudojimui netinkamus
  kelmus ir šaknis
  , pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką,
  alinti neliestus miškus
  ir sengires
  , taip pat kirsti pažeidžiamuose dirvožemiuose augantį medyną;
  užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,
  ir užtikrinamos vietoje
  bei ekologiškai
  priimtinos negyvos medienos gavybos ribinės vertės bei
  užtikrinami
  reikalavimai naudoti medienos ruošos sistemas, kuriomis kuo labiau mažinamas poveikis dirvožemio kokybei, įskaitant dirvožemio tankinimą, ir biologinės įvairovės ypatybėms bei buveinėms:“;

užtikrinant

kokybę

išlaikymą

užkirsti kelią neigiamam poveikiui

užkertamas kelias

medžiagų naudojimui netinkamus

, pvz., taikant tvarios miškotvarkos praktiką,

ir sengires

užkertamas kelias plynajam kirtimui, nebent dėl to susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos,

bei ekologiškai

užtikrinami

| fa) | įterpiama ši dalis:





  „7a.
     
  Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš miško biomasės, neturi viršyti nacionaliniu lygmeniu nustatytos viršutinės ribos, taikomos miško biomasės naudojimui, kuri dera su valstybės narės tikslais dėl anglies dioksido absorbentų kiekio didinimo, kaip apibrėžta Reglamente ... [persvarstytas Reglamentas 2018/841].“; |
| --- | --- |

fa)

fa)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„7a.
     
  Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, pagaminti iš miško biomasės, neturi viršyti nacionaliniu lygmeniu nustatytos viršutinės ribos, taikomos miško biomasės naudojimui, kuri dera su valstybės narės tikslais dėl anglies dioksido absorbentų kiekio didinimo, kaip apibrėžta Reglamente ... [persvarstytas Reglamentas 2018/841].“;

| g) | 10 dalies pirmos pastraipos d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | bent 70 % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose
  , kurie pradėti eksploatuoti 2021 m. sausio 1 d.,
  iki 2025 m. gruodžio 31 d., ir bent
  85
   % –
  kai įrenginiai pradedami eksploatuoti
  nuo 2026 m. sausio 1 d.“; [46 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

g)

10 dalies pirmos pastraipos d punktas pakeičiamas taip:

„d)

bent 70 % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose
  , kurie pradėti eksploatuoti 2021 m. sausio 1 d.,
  iki 2025 m. gruodžio 31 d., ir bent
  85
   % –
  kai įrenginiai pradedami eksploatuoti
  nuo 2026 m. sausio 1 d.“; [46 pakeit.]

, kurie pradėti eksploatuoti 2021 m. sausio 1 d.,

85

kai įrenginiai pradedami eksploatuoti

[46 pakeit.]

| ga) | 11 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:





  „11.
     
  Iš biomasės kuro pagaminta elektros energija įskaitoma šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytais tikslais, tik jei naudojamame kure nėra pirminės medienos biomasės ir jis atitinka vieną ar daugiau iš toliau nurodytų kriterijų. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, elektros energijos iš biomasės kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

ga)

11 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

11 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„11.
     
  Iš biomasės kuro pagaminta elektros energija įskaitoma šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytais tikslais, tik jei naudojamame kure nėra pirminės medienos biomasės ir jis atitinka vieną ar daugiau iš toliau nurodytų kriterijų. Siekiant prisidėti prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, elektros energijos iš biomasės kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalis turi būti ne didesnė nei tokio kuro vidutinio energijos suvartojimo 2017–2022 m. dalis, remiantis naujausiais turimais duomenimis.“; [47 pakeit.]

| gb) | 13 dalis pakeičiama taip:



  „13.   Šio straipsnio 1 dalies
  pirmoje pastraipoje
  nurodytais tikslais valstybės narės gali ribotą laikotarpį nukrypti nuo šio straipsnio 2–7, 10 ir 11 dalyse nustatytų kriterijų, patvirtindamos skirtingus kriterijus, taikomus:






  a) | atokiausiame regione, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, esantiems įrenginiams, jei tokie įrenginiai gamina elektros energiją arba šilumą ar vėsumą iš biomasės kuro,
  skystųjų bioproduktų ir biodegalų, ypač kosmoso sektoriui ir susijusiai veiklai astrofizikos srityje;
  ir |
| --- | --- | --- |

gb)

gb)

13 dalis pakeičiama taip:

13 dalis pakeičiama taip:

„13.   Šio straipsnio 1 dalies
  pirmoje pastraipoje
  nurodytais tikslais valstybės narės gali ribotą laikotarpį nukrypti nuo šio straipsnio 2–7, 10 ir 11 dalyse nustatytų kriterijų, patvirtindamos skirtingus kriterijus, taikomus:

a)

atokiausiame regione, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, esantiems įrenginiams, jei tokie įrenginiai gamina elektros energiją arba šilumą ar vėsumą iš biomasės kuro,
  skystųjų bioproduktų ir biodegalų, ypač kosmoso sektoriui ir susijusiai veiklai astrofizikos srityje;
  ir

| b) | biomasės kurui
  ir skystiesiems bioproduktams
  ,
  naudojamiems įrenginiuose ir biodegalams, ypač naudojamiems kosmoso sektoriui ir susijusiai veiklai, nurodytiems
  pastraipos a punkte, neatsižvelgiant į tos biomasės kilmės vietą, jeigu tokie kriterijai yra objektyviai pagrindžiami tikslu užtikrinti
  prieigą prie saugios
  ir
  užtikrintos energijos
  tame atokiausiame regione ir tokiu būdu teikti paskatas pereiti nuo iškastinio kuro prie tvaraus biomasės kuro
  ir skystųjų bioproduktų
  . |
| --- | --- |

b)

biomasės kurui
  ir skystiesiems bioproduktams
  ,
  naudojamiems įrenginiuose ir biodegalams, ypač naudojamiems kosmoso sektoriui ir susijusiai veiklai, nurodytiems
  pastraipos a punkte, neatsižvelgiant į tos biomasės kilmės vietą, jeigu tokie kriterijai yra objektyviai pagrindžiami tikslu užtikrinti
  prieigą prie saugios
  ir
  užtikrintos energijos
  tame atokiausiame regione ir tokiu būdu teikti paskatas pereiti nuo iškastinio kuro prie tvaraus biomasės kuro
  ir skystųjų bioproduktų
  .

29 straipsnio pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgiama į skystuosius bioproduktus, biodegalus ir biomasės kurą, pagamintus iš pirminės medienos biomasės, kuri išgaunama tvariai ir kuri susidaro planuojant žemės naudojimą atokiausiame regione, kuriame miškai užima ne mažiau kaip 90 % to atokiausio regiono teritorijos.

Siekdamos užtikrinti energetinį saugumą atokiausiuose regionuose, valstybės narės gali toliau teikti paramą elektros energijos gamybai iš miško biomasės atokiausiuose regionuose, nurodytuose SESV 349 straipsnyje, esančiuose tik elektros energijos gamybos įrenginiuose.“; [33 pakeit.]

| gc) | 14 dalis pakeičiama taip:



  „14.   1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais valstybės narės gali nustatyti papildomus tvarumo kriterijus
  biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir
  biomasės kurui.“; |
| --- | --- |

gc)

gc)

14 dalis pakeičiama taip:

14 dalis pakeičiama taip:

„14.   1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais valstybės narės gali nustatyti papildomus tvarumo kriterijus
  biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir
  biomasės kurui.“;

| 19) | įterpiamas 29a straipsnis:

  „29a straipsnis

  Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui ir perdirbtos anglies kurui


  1.   Atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro energija įskaičiuojama į valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytus tikslus tik tuo atveju, jei naudojant tą kurą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėja bent 70 %.


  2.   Perdirbtos anglies kuro energija gali būti įskaičiuojama į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, nurodytą 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte, tik tuo atveju, jei naudojant tą kurą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėja bent 70 %.


  3.   Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų apibrėžta metodika, pagal kurią įvertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas naudojant nebiologinės kilmės degalus iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurą. Metodika užtikrinama, kad už CO2, už kurio surinkimą jau gautas išmetamųjų teršalų kreditas pagal kitas teisės aktų nuostatas, nebūtų suteikiamas kreditas už išvengtą teršalų išmetimą.
  Į metodiką įtraukiamas atliekose esantis ir iš jų į atmosferą išmetamas anglies dioksido kiekis.




  Bet kuriuo atveju metodikoje, pagal kurią įvertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, taikant gyvavimo ciklo principą atsižvelgiama į išmetamą anglies dioksidą.“; |
| --- | --- |

19)

įterpiamas 29a straipsnis:

„29a straipsnis

Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kurui ir perdirbtos anglies kurui

1.   Atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro energija įskaičiuojama į valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytus tikslus tik tuo atveju, jei naudojant tą kurą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėja bent 70 %.

2.   Perdirbtos anglies kuro energija gali būti įskaičiuojama į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, nurodytą 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte, tik tuo atveju, jei naudojant tą kurą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėja bent 70 %.

3.   Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų apibrėžta metodika, pagal kurią įvertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas naudojant nebiologinės kilmės degalus iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurą. Metodika užtikrinama, kad už CO2, už kurio surinkimą jau gautas išmetamųjų teršalų kreditas pagal kitas teisės aktų nuostatas, nebūtų suteikiamas kreditas už išvengtą teršalų išmetimą.
  Į metodiką įtraukiamas atliekose esantis ir iš jų į atmosferą išmetamas anglies dioksido kiekis.

Bet kuriuo atveju metodikoje, pagal kurią įvertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas, taikant gyvavimo ciklo principą atsižvelgiama į išmetamą anglies dioksidą.“;

| 19a) | įterpiamas 29b straipsnis:





  „29b straipsnis




  Hidroelektrinių tvarumo kriterijai




  Iš hidroenergijos gaunama energija gaminama elektrinėje, kuri pagal Direktyvą 2000/60/EB, visų pirma tos direktyvos 4 ir 11 straipsnius, yra įgyvendinusi visas techniškai įmanomas ir ekologiniu atžvilgiu svarbias poveikio švelninimo priemones, siekiant sumažinti neigiamą poveikį vandens telkiniui, taip pat priemones, skirtas saugomoms buveinėms ir nuo vandens tiesiogiai priklausančioms rūšims gerinti.“; |
| --- | --- |

19a)

19a)

įterpiamas 29b straipsnis:

įterpiamas 29b straipsnis:

„29b straipsnis

Hidroelektrinių tvarumo kriterijai

Iš hidroenergijos gaunama energija gaminama elektrinėje, kuri pagal Direktyvą 2000/60/EB, visų pirma tos direktyvos 4 ir 11 straipsnius, yra įgyvendinusi visas techniškai įmanomas ir ekologiniu atžvilgiu svarbias poveikio švelninimo priemones, siekiant sumažinti neigiamą poveikį vandens telkiniui, taip pat priemones, skirtas saugomoms buveinėms ir nuo vandens tiesiogiai priklausančioms rūšims gerinti.“;

| 20) | 30 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmos pastraipos įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „Kai atsinaujinančiųjų išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turi būti įskaičiuojami į 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytus tikslus, valstybės narės reikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojai,
  atliekant privalomus nepriklausomus ir viešai prieinamus auditus
  , įrodytų, jog yra įvykdyti 29 straipsnio 2–7 dalyse bei 10 dalyje ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyti tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi atsinaujinančiųjų išteklių kurui ir perdirbtos anglies kurui. Tuo tikslu jos reikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojai naudotų masės balanso sistemą, kuri:“; |
| --- | --- | --- |

20)

30 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmos pastraipos įvadinė frazė pakeičiama taip:

„Kai atsinaujinančiųjų išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras turi būti įskaičiuojami į 3 straipsnio 1 dalyje, 15a straipsnio 1 dalyje, 22a straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytus tikslus, valstybės narės reikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojai,
  atliekant privalomus nepriklausomus ir viešai prieinamus auditus
  , įrodytų, jog yra įvykdyti 29 straipsnio 2–7 dalyse bei 10 dalyje ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyti tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi atsinaujinančiųjų išteklių kurui ir perdirbtos anglies kurui. Tuo tikslu jos reikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojai naudotų masės balanso sistemą, kuri:“;

atliekant privalomus nepriklausomus ir viešai prieinamus auditus

| b) | 3 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:
  „Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai pateiktų patikimą informaciją apie 29 straipsnio 2–7 dalyse bei 10 dalyje ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų laikymąsi
  , atsižvelgtų į ES biologinės įvairovės tikslus
  ir
  atitinkamai valstybei narei paprašius jai
  pateiktų
  ir viešai paskelbtų
  duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją.
  Valstybės narės akredituoja nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kad jie pateiktų nuomonę apie pateiktą informaciją ir įrodymus, kad tai buvo padaryta. Siekiant laikytis 29 straipsnio 3 dalies a, b ir d punktų, 29 straipsnio 4 dalies a punkto, 29 straipsnio 5 dalies, 29 straipsnio 6 dalies a punkto ir 29 straipsnio 7 dalies a punkto, pirmasis arba antrasis šalių auditas gali būti atliekamas iki pirmojo miško biomasės surinkimo punkto. Atliekant auditą patikrinama, ar ekonominės veiklos vykdytojų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo, be kita ko, šiuo patikrinimu užtikrinama, kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis galėtų tapti atliekomis arba liekanomis. Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas.


  Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar atsinaujinančiųjų išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras gaminami Sąjungoje ar importuojami. Vartotojams ekonominės veiklos vykdytojų, tiekėjų
  ir
  atitinkamų kompetentingų institucijų interneto svetainėse
  , taip pat degalinėse lengvai prieinamu ir naudotojui patogiu būdu
  pateikiama
  naujausia
  informacija apie kiekvieno kuro tiekėjo tiekiamų biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą; ši informacija kasmet atnaujinama.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

„Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai pateiktų patikimą informaciją apie 29 straipsnio 2–7 dalyse bei 10 dalyje ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų laikymąsi
  , atsižvelgtų į ES biologinės įvairovės tikslus
  ir
  atitinkamai valstybei narei paprašius jai
  pateiktų
  ir viešai paskelbtų
  duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją.
  Valstybės narės akredituoja nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kad jie pateiktų nuomonę apie pateiktą informaciją ir įrodymus, kad tai buvo padaryta. Siekiant laikytis 29 straipsnio 3 dalies a, b ir d punktų, 29 straipsnio 4 dalies a punkto, 29 straipsnio 5 dalies, 29 straipsnio 6 dalies a punkto ir 29 straipsnio 7 dalies a punkto, pirmasis arba antrasis šalių auditas gali būti atliekamas iki pirmojo miško biomasės surinkimo punkto. Atliekant auditą patikrinama, ar ekonominės veiklos vykdytojų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo, be kita ko, šiuo patikrinimu užtikrinama, kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis galėtų tapti atliekomis arba liekanomis. Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas.

, atsižvelgtų į ES biologinės įvairovės tikslus

atitinkamai valstybei narei paprašius jai

ir viešai paskelbtų

Valstybės narės akredituoja nepriklausomus užtikrinimo paslaugų teikėjus pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kad jie pateiktų nuomonę apie pateiktą informaciją ir įrodymus, kad tai buvo padaryta. Siekiant laikytis 29 straipsnio 3 dalies a, b ir d punktų, 29 straipsnio 4 dalies a punkto, 29 straipsnio 5 dalies, 29 straipsnio 6 dalies a punkto ir 29 straipsnio 7 dalies a punkto, pirmasis arba antrasis šalių auditas gali būti atliekamas iki pirmojo miško biomasės surinkimo punkto. Atliekant auditą patikrinama, ar ekonominės veiklos vykdytojų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo, be kita ko, šiuo patikrinimu užtikrinama, kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis galėtų tapti atliekomis arba liekanomis. Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas.

Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar atsinaujinančiųjų išteklių kuras ir perdirbtos anglies kuras gaminami Sąjungoje ar importuojami. Vartotojams ekonominės veiklos vykdytojų, tiekėjų
  ir
  atitinkamų kompetentingų institucijų interneto svetainėse
  , taip pat degalinėse lengvai prieinamu ir naudotojui patogiu būdu
  pateikiama
  naujausia
  informacija apie kiekvieno kuro tiekėjo tiekiamų biokuro, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą; ši informacija kasmet atnaujinama.“;

ir

, taip pat degalinėse lengvai prieinamu ir naudotojui patogiu būdu

naujausia

| c) | 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija gali nuspręsti, kad pagal savanoriškas nacionalines ar tarptautines schemas, kuriomis nustatomi atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro gamybos standartai, būtų teikiami tikslūs duomenys apie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą 29 straipsnio 10 dalies ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalių tikslais, būtų įrodoma, kad laikomasi 27 straipsnio 3 dalies ir 31a straipsnio 5 dalies, arba įrodoma, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntos atitinka 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 29 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytų kriterijų, ekonominės veiklos vykdytojai gali nuspręsti reikalaujamus gavybos teritorijos lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. 29 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija gali nuspręsti, kad pagal savanoriškas nacionalines ar tarptautines schemas, kuriomis nustatomi atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro gamybos standartai, būtų teikiami tikslūs duomenys apie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą 29 straipsnio 10 dalies ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalių tikslais, būtų įrodoma, kad laikomasi 27 straipsnio 3 dalies ir 31a straipsnio 5 dalies, arba įrodoma, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntos atitinka 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 29 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytų kriterijų, ekonominės veiklos vykdytojai gali nuspręsti reikalaujamus gavybos teritorijos lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. 29 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.“;

| ca) | 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:


  „Komisija gali nuspręsti, kad tų schemų informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant apsaugoti dirvožemį, vandenį ir orą, atkurti nualintą žemę
  ir
  užkirsti kelią netaupiam vandens naudojimui teritorijose, kuriose vandens stinga, ▌yra tiksli.“ |
| --- | --- |

ca)

ca)

4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija gali nuspręsti, kad tų schemų informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant apsaugoti dirvožemį, vandenį ir orą, atkurti nualintą žemę
  ir
  užkirsti kelią netaupiam vandens naudojimui teritorijose, kuriose vandens stinga, ▌yra tiksli.“

ir

| d) | 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Valstybės narės gali sukurti nacionalines schemas, pagal kurias 29 straipsnio 2–7 dalyse ir 10 dalyje, taip pat 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų laikymasis, remiantis metodika, parengta pagal 29a straipsnio 3 dalį, būtų tikrinamas visoje priežiūros grandinėje, į kurią sujungtos kompetentingos nacionalinės institucijos. Tos schemos taip pat gali būti naudojamos siekiant patikrinti ekonominės veiklos vykdytojų į Sąjungos duomenų bazę įtrauktos informacijos tikslumą ir išsamumą, įrodyti, kad laikomasi 27 straipsnio 3 dalies nuostatų, ir sertifikuoti biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, dėl kurių kyla nedidelė netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika.
  Valstybė narė apie tokią savo nacionalinę schemą gali pranešti Komisijai. Komisija teikia pirmenybę tokios schemos vertinimui, kad palengvintų abipusį dvišalį ir daugiašalį šių schemų pripažinimą. Komisija, pasinaudojama įgyvendinimo aktais, gali nuspręsti, ar tokia nacionalinė schema, apie kurią buvo pranešta, atitinka šioje direktyvoje nustatytas sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 34 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Jei sprendimas yra teigiamas, pagal kitas schemas, kurias Komisija pripažino pagal šį straipsnį, negali būti atsisakyta tarpusavyje pripažinti tos valstybės narės nacionalinės schemos, atsižvelgiant į atitikties tvarumo kriterijams, dėl kurių ją pripažino Komisija, tikrinimą.
  Įrenginiams, gaminantiems elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra nuo 5 iki 20 MW, valstybės narės nustato supaprastintas nacionalines patikros schemas, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi 29 straipsnio 2–7 dalyse ir 10 dalyje nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų.“; |
| --- | --- |

d)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Valstybės narės gali sukurti nacionalines schemas, pagal kurias 29 straipsnio 2–7 dalyse ir 10 dalyje, taip pat 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų laikymasis, remiantis metodika, parengta pagal 29a straipsnio 3 dalį, būtų tikrinamas visoje priežiūros grandinėje, į kurią sujungtos kompetentingos nacionalinės institucijos. Tos schemos taip pat gali būti naudojamos siekiant patikrinti ekonominės veiklos vykdytojų į Sąjungos duomenų bazę įtrauktos informacijos tikslumą ir išsamumą, įrodyti, kad laikomasi 27 straipsnio 3 dalies nuostatų, ir sertifikuoti biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, dėl kurių kyla nedidelė netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika.

Valstybė narė apie tokią savo nacionalinę schemą gali pranešti Komisijai. Komisija teikia pirmenybę tokios schemos vertinimui, kad palengvintų abipusį dvišalį ir daugiašalį šių schemų pripažinimą. Komisija, pasinaudojama įgyvendinimo aktais, gali nuspręsti, ar tokia nacionalinė schema, apie kurią buvo pranešta, atitinka šioje direktyvoje nustatytas sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 34 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Jei sprendimas yra teigiamas, pagal kitas schemas, kurias Komisija pripažino pagal šį straipsnį, negali būti atsisakyta tarpusavyje pripažinti tos valstybės narės nacionalinės schemos, atsižvelgiant į atitikties tvarumo kriterijams, dėl kurių ją pripažino Komisija, tikrinimą.

Įrenginiams, gaminantiems elektros energiją, šilumą ir vėsumą, kurių bendra vardinė šiluminė galia yra nuo 5 iki 20 MW, valstybės narės nustato supaprastintas nacionalines patikros schemas, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi 29 straipsnio 2–7 dalyse ir 10 dalyje nustatytų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų.“;

| e) | 9 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „
  9.
     Jei ekonominės veiklos vykdytojas pateikia įrodymų ar duomenų, gautų pagal schemą, dėl kurios pagal 4 arba 6 dalį buvo priimtas sprendimas, valstybė narė nereikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojas pateiktų papildomų įrodymų, jog laikytasi tą schemą sudarančių elementų, dėl kurių schemą pripažino Komisija.“; |
| --- | --- |

e)

9 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„
  9.
     Jei ekonominės veiklos vykdytojas pateikia įrodymų ar duomenų, gautų pagal schemą, dėl kurios pagal 4 arba 6 dalį buvo priimtas sprendimas, valstybė narė nereikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojas pateiktų papildomų įrodymų, jog laikytasi tą schemą sudarančių elementų, dėl kurių schemą pripažino Komisija.“;

| f) | 10 dalis pakeičiama taip:

  „
  10.
     Valstybės narės prašymu, kuris gali būti paremtas ekonominės veiklos vykdytojo prašymu, Komisija, remdamasi visais turimais įrodymais, išnagrinėja, ar įvykdyti 29 straipsnio 2–7 bei 10 dalyse ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyti tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro šaltiniu.
  Per šešis mėnesius nuo tokio prašymo gavimo dienos ir pagal 34 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą Komisija, pasinaudodama įgyvendinimo aktais, nusprendžia, ar susijusi valstybė narė gali:






  a) | 29 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgti į atsinaujinančiųjų išteklių kurą ir perdirbtos anglies kurą, gautą iš to šaltinio, arba |
| --- | --- | --- |

f)

10 dalis pakeičiama taip:

„
  10.
     Valstybės narės prašymu, kuris gali būti paremtas ekonominės veiklos vykdytojo prašymu, Komisija, remdamasi visais turimais įrodymais, išnagrinėja, ar įvykdyti 29 straipsnio 2–7 bei 10 dalyse ir 29a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyti tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro šaltiniu.

Per šešis mėnesius nuo tokio prašymo gavimo dienos ir pagal 34 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą Komisija, pasinaudodama įgyvendinimo aktais, nusprendžia, ar susijusi valstybė narė gali:

a)

29 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgti į atsinaujinančiųjų išteklių kurą ir perdirbtos anglies kurą, gautą iš to šaltinio, arba

| b) | nukrypstant nuo šio straipsnio 9 dalies reikalauti, kad atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro šaltinio tiekėjai pateiktų papildomų įrodymų, jog tų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų ir tų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo ribų yra laikomasi.“; |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo šio straipsnio 9 dalies reikalauti, kad atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir perdirbtos anglies kuro šaltinio tiekėjai pateiktų papildomų įrodymų, jog tų tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų ir tų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo ribų yra laikomasi.“;

▌

| 22) | įterpiamas šis straipsnis:

  „31a straipsnis

  Sąjungos duomenų bazė


  1.   
  Ne vėliau kaip ... [praėjus trims mėnesiams nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]
  Komisija užtikrina, kad būtų sukurta Sąjungos duomenų bazė, kuria būtų sudarytos sąlygos atsekti
  biomasės kurą,
  atsinaujinančiųjų išteklių skystąjį ir dujinį kurą ir perdirbtos anglies kurą
  (toliau – Sąjungos duomenų bazė)
  .


  2.   Valstybės narės reikalauja, kad atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai į tą duomenų bazę laiku įrašytų tikslią informaciją apie atliktus sandorius ir su tokiais sandoriais susijusio kuro tvarumo
  kriterijus
  , įskaitant per jo gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, pradedant nuo gamybos vietos iki jo sunaudojimo Sąjungoje momento.
  Tarpusavyje sujungta dujų sistema laikoma viena masės balanso sistema. Informacija apie įleidimą į sistemą ir pašalinimą iš sistemos pateikiama Sąjungos dujinio kuro duomenų bazėje.
  Į duomenų bazę taip pat įtraukiama informacija apie tai, ar buvo suteikta parama konkrečios kuro siuntos gamybai, ir, jei taip, nurodomas paramos schemos tipas.
  Prireikus, siekiant pagerinti duomenų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant toliau išplėsti į Sąjungos duomenų bazę įtrauktinos informacijos apimtį, kad ji apimtų atitinkamus duomenis iš gamybos vietos arba žaliavų, naudojamų kurui gaminti, surinkimo vietos.
  Valstybės narės reikalauja, kad kuro tiekėjai į Sąjungos duomenų bazę įvestų informaciją, reikalingą patikrinti, ar laikomasi 25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų.


  Nedarant poveikio 1–3 pastraipoms, atsinaujinančiųjų išteklių dujinio kuro ir dujinio kuro įleidimo į Europos dujų sistemą atveju ekonominės veiklos vykdytojai turėtų įrašyti informaciją apie atliktus sandorius ir tvarumo kriterijus bei kitą svarbią informaciją, pavyzdžiui, informaciją apie kuro išmetamą ŠESD kiekį iki įleidimo į jungtinę dujų sistemą punkto, kai masės balanso atsekamumo sistema papildoma kilmės garantijomis.




  3.   Valstybėms narėms suteikiama prieiga prie Sąjungos duomenų bazės, kad jos galėtų stebėti ir tikrinti duomenis.


  4.   
  Kai
  atsinaujinančiųjų išteklių dujų siuntos gamybai yra išduotos kilmės garantijos, valstybės narės užtikrina, kad tos kilmės garantijos būtų panaikintos
  po to, kai
  atsinaujinančiųjų išteklių dujų siunta
  pašalinama iš Europos dujų jungtinės sistemos
  .


  5.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų tikrinamas ekonominės veiklos vykdytojų į duomenų bazę įtrauktos informacijos tikslumas ir išsamumas, pavyzdžiui, naudojant savanoriškas ar nacionalines schemas
  , kurias gali papildyti kilmės garantijų sistema
  .




  5a.
     
  Duomenų bazė turi būti prieinama viešai ir atvira, skaidri, patogi naudoti ir atnaujinama.




  Komisija plačiajai visuomenei skelbia metines ataskaitas apie Sąjungos duomenų bazėje pateiktą informaciją, įskaitant informaciją apie atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro kiekį, geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą.“; |
| --- | --- |

22)

įterpiamas šis straipsnis:

„31a straipsnis

Sąjungos duomenų bazė

1.   
  Ne vėliau kaip ... [praėjus trims mėnesiams nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]
  Komisija užtikrina, kad būtų sukurta Sąjungos duomenų bazė, kuria būtų sudarytos sąlygos atsekti
  biomasės kurą,
  atsinaujinančiųjų išteklių skystąjį ir dujinį kurą ir perdirbtos anglies kurą
  (toliau – Sąjungos duomenų bazė)
  .

2.   Valstybės narės reikalauja, kad atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai į tą duomenų bazę laiku įrašytų tikslią informaciją apie atliktus sandorius ir su tokiais sandoriais susijusio kuro tvarumo
  kriterijus
  , įskaitant per jo gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, pradedant nuo gamybos vietos iki jo sunaudojimo Sąjungoje momento.
  Tarpusavyje sujungta dujų sistema laikoma viena masės balanso sistema. Informacija apie įleidimą į sistemą ir pašalinimą iš sistemos pateikiama Sąjungos dujinio kuro duomenų bazėje.
  Į duomenų bazę taip pat įtraukiama informacija apie tai, ar buvo suteikta parama konkrečios kuro siuntos gamybai, ir, jei taip, nurodomas paramos schemos tipas.

Prireikus, siekiant pagerinti duomenų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, Komisijai pagal 35 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant toliau išplėsti į Sąjungos duomenų bazę įtrauktinos informacijos apimtį, kad ji apimtų atitinkamus duomenis iš gamybos vietos arba žaliavų, naudojamų kurui gaminti, surinkimo vietos.

Valstybės narės reikalauja, kad kuro tiekėjai į Sąjungos duomenų bazę įvestų informaciją, reikalingą patikrinti, ar laikomasi 25 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų.

Nedarant poveikio 1–3 pastraipoms, atsinaujinančiųjų išteklių dujinio kuro ir dujinio kuro įleidimo į Europos dujų sistemą atveju ekonominės veiklos vykdytojai turėtų įrašyti informaciją apie atliktus sandorius ir tvarumo kriterijus bei kitą svarbią informaciją, pavyzdžiui, informaciją apie kuro išmetamą ŠESD kiekį iki įleidimo į jungtinę dujų sistemą punkto, kai masės balanso atsekamumo sistema papildoma kilmės garantijomis.

3.   Valstybėms narėms suteikiama prieiga prie Sąjungos duomenų bazės, kad jos galėtų stebėti ir tikrinti duomenis.

4.   
  Kai
  atsinaujinančiųjų išteklių dujų siuntos gamybai yra išduotos kilmės garantijos, valstybės narės užtikrina, kad tos kilmės garantijos būtų panaikintos
  po to, kai
  atsinaujinančiųjų išteklių dujų siunta
  pašalinama iš Europos dujų jungtinės sistemos
  .

5.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų tikrinamas ekonominės veiklos vykdytojų į duomenų bazę įtrauktos informacijos tikslumas ir išsamumas, pavyzdžiui, naudojant savanoriškas ar nacionalines schemas
  , kurias gali papildyti kilmės garantijų sistema
  .

5a.
     
  Duomenų bazė turi būti prieinama viešai ir atvira, skaidri, patogi naudoti ir atnaujinama.

Komisija plačiajai visuomenei skelbia metines ataskaitas apie Sąjungos duomenų bazėje pateiktą informaciją, įskaitant informaciją apie atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro kiekį, geografinę kilmę ir pradinių žaliavų tipą.“;

| 22a) | 33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:





  „3.
     
  2025 m. Komisija pateikia, jei tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto dėl reglamentavimo sistemos, kuria atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimas būtų skatinimas laikotarpiu po 2030 m.“; |
| --- | --- | --- |

22a)

22a)

33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a)

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.
     
  2025 m. Komisija pateikia, jei tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto dėl reglamentavimo sistemos, kuria atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimas būtų skatinimas laikotarpiu po 2030 m.“;

| b) | 3 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Rengdama pirmoje pastraipoje nurodytą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, Komisija atsižvelgia į:










  a) | pagal Reglamento (EB) Nr. 401/2009 10a straipsnį įsteigtos Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais patarimus; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

3 dalis papildoma šia pastraipa:

3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Rengdama pirmoje pastraipoje nurodytą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, Komisija atsižvelgia į:

„Rengdama pirmoje pastraipoje nurodytą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, Komisija atsižvelgia į:

a)

a)

pagal Reglamento (EB) Nr. 401/2009 10a straipsnį įsteigtos Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais patarimus;

pagal Reglamento (EB) Nr. 401/2009 10a straipsnį įsteigtos Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais patarimus;

| b) | prognozuojamą orientacinį Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

b)

b)

prognozuojamą orientacinį Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 4 dalyje;

prognozuojamą orientacinį Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 4 dalyje;

| c) | integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

c)

c)

integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d.;

integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d.;

| d) | patirtį, įgytą įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant jos tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, taip pat |
| --- | --- |

d)

d)

patirtį, įgytą įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant jos tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, taip pat

patirtį, įgytą įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant jos tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, taip pat

| e) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų plėtrą.“; |
| --- | --- |

e)

e)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų plėtrą.“;

atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų plėtrą.“;

| c) | įterpiama ši pastraipa:





  „4a.
     
  Ne vėliau kaip ... [praėjus dvejiems metams nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir paskelbia ataskaitą, kurioje išdėsto savo peržiūros išvadas. Atliekant peržiūrą visų pirma nagrinėjami šie aspektai:










  a) | išorinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo poveikis ir jo poveikis aplinkai; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

įterpiama ši pastraipa:

įterpiama ši pastraipa:

„4a.
     
  Ne vėliau kaip ... [praėjus dvejiems metams nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo] Komisija peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir paskelbia ataskaitą, kurioje išdėsto savo peržiūros išvadas. Atliekant peržiūrą visų pirma nagrinėjami šie aspektai:

a)

išorinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo poveikis ir jo poveikis aplinkai;

| b) | įgyvendinant šią direktyvą teikiama socialinė ir ekonominė nauda; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinant šią direktyvą teikiama socialinė ir ekonominė nauda;

| c) | susijusių atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvų pagal „RepowerEU“ įgyvendinimo padėtis; |
| --- | --- |

c)

susijusių atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvų pagal „RepowerEU“ įgyvendinimo padėtis;

| d) | tai, ar padidėjusi transporto, pramonės, pastatų, šildymo ir vėsinimo sektorių bei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro gamybos elektros energijos paklausa patenkinama lygiaverčiais atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumų kiekiais; |
| --- | --- |

d)

tai, ar padidėjusi transporto, pramonės, pastatų, šildymo ir vėsinimo sektorių bei atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės kuro gamybos elektros energijos paklausa patenkinama lygiaverčiais atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumų kiekiais;

| (e) | kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalies laipsniškas mažinimas iki 2030 m., siekiant jį įskaičiuoti į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus, remiantis Komisijos atliktu poveikio vertinimu. Ši laipsniško mažinimo apžvalga paskelbiama ne vėliau kaip ... [3 metai po šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę]. [48 pakeit.] |
| --- | --- |

(e)

kuro, gauto iš pirminės medienos biomasės, kaip apibrėžta šios direktyvos 2 straipsnyje, dalies laipsniškas mažinimas iki 2030 m., siekiant jį įskaičiuoti į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus, remiantis Komisijos atliktu poveikio vertinimu. Ši laipsniško mažinimo apžvalga paskelbiama ne vėliau kaip ... [3 metai po šios iš dalies keičiančios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę]. [48 pakeit.]

Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nuolat pritaiko geriausios administravimo praktikos administracines procedūras ir imasi visų kitų priemonių, kad supaprastintų šios direktyvos įgyvendinimą ir kuo labiau sumažintų susijusiems subjektams ir paveiktiems sektoriams tenkančias reikalavimų laikymosi išlaidas.“;

| 23) | 35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 29a straipsnio 3 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje, 26 straipsnio 2 dalies penktoje pastraipoje, 27 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtoje pastraipoje, 28 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 31 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje ir 31a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.“; |
| --- | --- | --- |

23)

35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 29a straipsnio 3 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje, 26 straipsnio 2 dalies penktoje pastraipoje, 27 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtoje pastraipoje, 28 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 31 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje ir 31a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 3 dalies penktoje pastraipoje, 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 29a straipsnio 3 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje, 26 straipsnio 2 dalies penktoje pastraipoje, 27 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtoje pastraipoje, 28 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 31 straipsnio 5 dalyje ir 31a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 3 dalies penktoje pastraipoje, 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 29a straipsnio 3 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje, 26 straipsnio 2 dalies penktoje pastraipoje, 27 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtoje pastraipoje, 28 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 31 straipsnio 5 dalyje ir 31a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.“;

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| c) | 7 dalis pakeičiama taip:
  „Pagal 7 straipsnio 3 dalies penktą pastraipą, 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 29a straipsnio 3 dalį, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą, 26 straipsnio 2 dalies penktą pastraipą, 27 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtą pastraipą, 28 straipsnio 5 dalį, 28 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą, 31 straipsnio 5 dalį ir 31a straipsnio 2 dalies antrą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; |
| --- | --- |

c)

7 dalis pakeičiama taip:

„Pagal 7 straipsnio 3 dalies penktą pastraipą, 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 29a straipsnio 3 dalį, 26 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą, 26 straipsnio 2 dalies penktą pastraipą, 27 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 27 straipsnio 3 dalies ketvirtą pastraipą, 28 straipsnio 5 dalį, 28 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą, 31 straipsnio 5 dalį ir 31a straipsnio 2 dalies antrą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

| 24) | priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedus. |
| --- | --- |

24)

priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedus.

2 straipsnis

Reglamento (ES) 2018/1999 pakeitimai

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 11 punktas pakeičiamas taip:






  „11) | Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai – Sąjungos lygmens privalomas tikslas iki 2030 m. visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. kiekiu, sumažinti bent 40 %, Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, Sąjungos lygmens pagrindinis tikslas iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 32,5 %, tikslas iki 2030 m. sujungti 15 % elektros energijos tinklų ir kiti vėlesni tokio pobūdžio tikslai, kuriuos pasiekti iki 2030 m. susitarė Europos Vadovų Taryba arba Europos Parlamentas ir Taryba;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

11 punktas pakeičiamas taip:

„11)

Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai – Sąjungos lygmens privalomas tikslas iki 2030 m. visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. kiekiu, sumažinti bent 40 %, Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, Sąjungos lygmens pagrindinis tikslas iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 32,5 %, tikslas iki 2030 m. sujungti 15 % elektros energijos tinklų ir kiti vėlesni tokio pobūdžio tikslai, kuriuos pasiekti iki 2030 m. susitarė Europos Vadovų Taryba arba Europos Parlamentas ir Taryba;“;

| b) | 20 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „b) | pagal Komisijos rekomendacijas, remiantis pagal 29 straipsnio 1 dalies b punktą atliekamu vertinimu atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, nustatyti valstybės narės veiksmai, kuriais anksti užtikrintas jos įnašas siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodyto Sąjungos 2030 m. privalomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, įvertinus tos valstybės nacionalinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos atskaitos taškus;“; |
| --- | --- | --- |

b)

20 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„b)

pagal Komisijos rekomendacijas, remiantis pagal 29 straipsnio 1 dalies b punktą atliekamu vertinimu atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, nustatyti valstybės narės veiksmai, kuriais anksti užtikrintas jos įnašas siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodyto Sąjungos 2030 m. privalomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, įvertinus tos valstybės nacionalinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos atskaitos taškus;“;

| 2) | 4 straipsnio a punkto 2 papunktis pakeičiamas taip:






  „2) | susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energija:
  siekiant įgyvendinti Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos 2030 m. privalomą atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą – valstybės narės įnašą siekiant to tikslo, t. y. valstybės narės bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinę dalį, kurią turi sudaryti atsinaujinančiųjų išteklių energija 2030 m., ir orientacinę to įnašo trajektoriją nuo 2021 m. Iki 2022 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 18 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo. Iki 2025 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 43 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo. Iki 2027 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 65 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo.
  Iki 2030 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti užtikrintas bent planuotas valstybės narės įnašas. Jei valstybė narė tikisi viršyti savo privalomą nacionalinį 2020 m. tikslą, jos orientacinė trajektorija gali prasidėti tame lygyje, kurį numatoma pasiekti. Drauge sudėjus rezultatus pagal valstybių narių orientacines trajektorijas turi būti pasiekti Sąjungos atskaitos taškai 2022 m., 2025 m. ir 2027 m. ir Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nurodytas Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje. Atskirai nuo savo įnašo siekiant šio Sąjungos tikslo ir šio reglamento tikslais sudaromos savo orientacinės trajektorijos valstybė narė turi teisę nurodyti platesnio užmojo tikslus nacionalinės politikos tikslais.“; |
| --- | --- | --- |

2)

4 straipsnio a punkto 2 papunktis pakeičiamas taip:

„2)

susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energija:

siekiant įgyvendinti Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos 2030 m. privalomą atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą – valstybės narės įnašą siekiant to tikslo, t. y. valstybės narės bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinę dalį, kurią turi sudaryti atsinaujinančiųjų išteklių energija 2030 m., ir orientacinę to įnašo trajektoriją nuo 2021 m. Iki 2022 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 18 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo. Iki 2025 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 43 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo. Iki 2027 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti pasiektas bent 65 % bendro procentinės dalies, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, padidėjimo atskaitos taškas, atsižvelgiant į tos valstybės narės privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą ir jos įnašą siekiant 2030 m. tikslo.

Iki 2030 m. pagal šią orientacinę trajektoriją turi būti užtikrintas bent planuotas valstybės narės įnašas. Jei valstybė narė tikisi viršyti savo privalomą nacionalinį 2020 m. tikslą, jos orientacinė trajektorija gali prasidėti tame lygyje, kurį numatoma pasiekti. Drauge sudėjus rezultatus pagal valstybių narių orientacines trajektorijas turi būti pasiekti Sąjungos atskaitos taškai 2022 m., 2025 m. ir 2027 m. ir Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nurodytas Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje. Atskirai nuo savo įnašo siekiant šio Sąjungos tikslo ir šio reglamento tikslais sudaromos savo orientacinės trajektorijos valstybė narė turi teisę nurodyti platesnio užmojo tikslus nacionalinės politikos tikslais.“;

| 3) | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Valstybės narės kolektyviai užtikrina, kad, sudėjus jų įnašus, būtų pasiektas bent jau Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo lygis.“; |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės kolektyviai užtikrina, kad, sudėjus jų įnašus, būtų pasiektas bent jau Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo lygis.“;

| 4) | 29 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srities vertinimą, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant tam tikrą Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinę dalį gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių, laikantis Sąjungos orientacinės trajektorijos, pagal kurią 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energija turėtų sudaryti 20 %, 2022 m. turėtų būti pasiektas bent 18 % bendrojo iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos energijos procentinės dalies didinimo, atsižvelgiant į Sąjungos 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, atskaitos taškas, 2025 m. šis atskaitos taškas turėtų būti 43 %, o 2027 m. – 65 %, ir 2030 m. turėtų būti pasiektas Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas.“. |
| --- | --- |

4)

29 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srities vertinimą, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant tam tikrą Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo procentinę dalį gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių, laikantis Sąjungos orientacinės trajektorijos, pagal kurią 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energija turėtų sudaryti 20 %, 2022 m. turėtų būti pasiektas bent 18 % bendrojo iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos energijos procentinės dalies didinimo, atsižvelgiant į Sąjungos 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, atskaitos taškas, 2025 m. šis atskaitos taškas turėtų būti 43 %, o 2027 m. – 65 %, ir 2030 m. turėtų būti pasiektas Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnyje nurodytas Sąjungos 2030 m. privalomas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas.“.

3 straipsnis

Direktyvos 98/70/EB pakeitimai

Direktyva 98/70/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Taikymo sritis
  Šioje direktyvoje nustatomos degalų, skirtų naudoti kelių transporto priemonėse, ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus, kai jie ne jūroje), žemės ir miškų ūkio traktoriuose arba pramoginiuose laivuose, kai jie ne jūroje, su kibirkštinio ir slėginio uždegimo varikliais, techninės specifikacijos, grindžiamos sveikatos ir aplinkos apsaugos reikmėmis, atsižvelgiant į tų variklių techninius reikalavimus.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Taikymo sritis

Šioje direktyvoje nustatomos degalų, skirtų naudoti kelių transporto priemonėse, ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus, kai jie ne jūroje), žemės ir miškų ūkio traktoriuose arba pramoginiuose laivuose, kai jie ne jūroje, su kibirkštinio ir slėginio uždegimo varikliais, techninės specifikacijos, grindžiamos sveikatos ir aplinkos apsaugos reikmėmis, atsižvelgiant į tų variklių techninius reikalavimus.“;

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1, 2 ir 3 punktai pakeičiami taip:






  „1. | Benzinas – lakioji mineralinė alyva, skirta naudoti transporto priemonėse su kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliais, kurios KN kodai 2710 12 41, 2710 12 45 ir 2710 12 49. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1, 2 ir 3 punktai pakeičiami taip:

„1.

Benzinas – lakioji mineralinė alyva, skirta naudoti transporto priemonėse su kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliais, kurios KN kodai 2710 12 41, 2710 12 45 ir 2710 12 49.

| 2. | Dyzelinas – gazolis, kurio KN kodas 2710 19 43 (27), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2007 (28) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 595/2009 (29), ir kuris naudojamas savaeigėse transporto priemonėse. |
| --- | --- |

2.

Dyzelinas – gazolis, kurio KN kodas 2710 19 43 (27

28

29

| „3. | Ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus), žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir pramoginiuose laivuose skirtas naudoti gazolis – iš naftos gautas skystis, kurio KN kodas 27101943 (30), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/53/ES (31), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 167/2013 (32) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1628 (33), ir kuris skirtas naudoti slėginio uždegimo varikliuose.“; |
| --- | --- |

„3.

Ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus), žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir pramoginiuose laivuose skirtas naudoti gazolis – iš naftos gautas skystis, kurio KN kodas 27101943 (30

31

32

33

| b) | 8 ir 9 punktai pakeičiami taip:






  „8. | Tiekėjas – kuro tiekėjas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (34) 2 straipsnio pirmos pastraipos 38 punkte. |
| --- | --- | --- |

b)

8 ir 9 punktai pakeičiami taip:

„8.

Tiekėjas – kuro tiekėjas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (34

| „9. | Biodegalai – biodegalai, apibrėžti Direktyvos 2018/2001 2 straipsnio pirmos pastraipos 33 punkte;“; |
| --- | --- |

„9.

Biodegalai – biodegalai, apibrėžti Direktyvos 2018/2001 2 straipsnio pirmos pastraipos 33 punkte;“;

| 3) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės reikalauja, kad tiekėjai užtikrintų dyzelino, kurio sudėtyje yra iki 7 % riebalų rūgščių metilesterio (RRME), tiekimą rinkai.“; |
| --- | --- | --- |

3)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės reikalauja, kad tiekėjai užtikrintų dyzelino, kurio sudėtyje yra iki 7 % riebalų rūgščių metilesterio (RRME), tiekimą rinkai.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Valstybės narės užtikrina, kad didžiausias leistinas sieros kiekis gazolyje, skirtame naudoti ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus), žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir pramoginiuose laivuose, būtų 10 mg/kg. Valstybės narės užtikrina, kad skystuosius degalus, išskyrus gazolį, vidaus vandens kelių laivuose ir pramoginiuose laivuose būtų galima naudoti tik tuo atveju, jei sieros kiekis šiuose skystuosiuose degaluose neviršija tame gazolyje leidžiamo didžiausio kiekio.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės užtikrina, kad didžiausias leistinas sieros kiekis gazolyje, skirtame naudoti ne keliais judančiose mašinose (įskaitant vidaus vandens kelių laivus), žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir pramoginiuose laivuose, būtų 10 mg/kg. Valstybės narės užtikrina, kad skystuosius degalus, išskyrus gazolį, vidaus vandens kelių laivuose ir pramoginiuose laivuose būtų galima naudoti tik tuo atveju, jei sieros kiekis šiuose skystuosiuose degaluose neviršija tame gazolyje leidžiamo didžiausio kiekio.“;

| 4) | 7a–7e straipsniai išbraukiami; |
| --- | --- |

4)

7a–7e straipsniai išbraukiami;

| 5) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies g, h, i ir k punktai išbraukiami; |
| --- | --- | --- |

5)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies g, h, i ir k punktai išbraukiami;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| 6) | I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą. |
| --- | --- |

6)

I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą.

4 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

| 1) | Valstybės narės užtikrina, kad duomenys, susiję su [LB: pakeisti nurodant kalendorinius metus, kuriais įsigalioja panaikinimas] metais arba jų dalimi, surinkti ir perduoti valstybės narės paskirtajai institucijai pagal Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnio 1 dalies trečią pastraipą ir 7a straipsnio 7 dalį, kurios išbraukiamos šios direktyvos 3 straipsnio 4 dalimi, būtų pateikti Komisijai. |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės užtikrina, kad duomenys, susiję su [LB: pakeisti nurodant kalendorinius metus, kuriais įsigalioja panaikinimas] metais arba jų dalimi, surinkti ir perduoti valstybės narės paskirtajai institucijai pagal Direktyvos 98/70/EB 7a straipsnio 1 dalies trečią pastraipą ir 7a straipsnio 7 dalį, kurios išbraukiamos šios direktyvos 3 straipsnio 4 dalimi, būtų pateikti Komisijai.

| 2) | Šio straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenis Komisija įtraukia į visas ataskaitas, kurias ji privalo pateikti pagal Direktyvą 98/70/EB. |
| --- | --- |

2)

Šio straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenis Komisija įtraukia į visas ataskaitas, kurias ji privalo pateikti pagal Direktyvą 98/70/EB.

5 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo
  2023 m.
  gruodžio 31 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

6 straipsnis

Panaikinimas

Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (35) panaikinama nuo ... [OL: pakeisti nurodant kalendorinius metus, kuriais įsigalioja panaikinimas].

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio mėn. Komisija pateikia išsamų pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio, įskaitant šią direktyvą, bendro ir kumuliacinio poveikio vertinimą.

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas / Pirmininkė

Tarybos vardu

Pirmininkas / Pirmininkė

I PRIEDAS

Direktyvos (ES) 2018/2001 priedai iš dalies keičiami taip:

| (1) | I priedo paskutinė lentelės eilutė išbraukiama; |
| --- | --- |

(1)

I priedo paskutinė lentelės eilutė išbraukiama;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (3) | III priedas pakeičiamas taip:
  KURO ENERGINĖ VERTĖ







  Kuras | Energinė vertė pagal masę (apatinis šilumingumas, MJ/kg) | Energinė vertė pagal tūrį (apatinis šilumingumas, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| IŠ BIOMASĖS IR (ARBA) JĄ PERDIRBANT PAGAMINTAS KURAS | | |
| Biopropanas | 46 | 24 |
| Grynas augalinis aliejus (aliejus, pagamintas iš aliejinių augalų taikant spaudimo, ekstrahavimo ar kitas palyginamas procedūras; žalias arba valytas, bet chemiškai nemodifikuotas) | 37 | 34 |
| Biodyzelinas – riebalų rūgščių metilesteris (metilesteris, pagamintas iš biomasės aliejaus) | 37 | 33 |
| Biodyzelinas – riebalų rūgščių etilesteris (etilesteris, pagamintas iš biomasės aliejaus) | 38 | 34 |
| Biodujos, kurias galima išvalyti iki gamtinių dujų kokybės | 50 | — |
| Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip dyzelino pakaitalas | 44 | 34 |
| Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip benzino pakaitalas | 45 | 30 |
| Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip reaktyvinių degalų pakaitalas | 44 | 34 |
| Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas | 46 | 24 |
| Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip dyzelino pakaitalas | 43 | 36 |
| Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip benzino pakaitalas | 44 | 32 |
| Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip reaktyvinių degalų pakaitalas | 43 | 33 |
| Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas | 46 | 23 |
| IŠ ĮVAIRIŲ ATSINAUJINANČIŲJŲ ENERGIJOS IŠTEKLIŲ, ĮSKAITANT BIOMASĘ, PAGAMINTAS KURAS | | |
| Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas metanolis | 20 | 16 |
| Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas etanolis | 27 | 21 |
| Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas propanolis | 31 | 25 |
| Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas butanolis | 33 | 27 |
| Fišerio-Tropšo dyzelinas (sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip dyzelino pakaitalas) | 44 | 34 |
| Fišerio-Tropšo benzinas (iš biomasės pagaminti sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip benzino pakaitalas) | 44 | 33 |
| Fišerio-Tropšo reaktyviniai degalai (iš biomasės pagaminti sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip reaktyvinių degalų pakaitalas) | 44 | 33 |
| Fišerio-Tropšo suskystintos naftos dujos (sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas) | 46 | 24 |
| DME (dimetileteris) | 28 | 19 |
| Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas vandenilis | 120 | — |
| ETBE (etil-tret-butileteris, pagamintas etanolio pagrindu) | 36 (iš kurių 37 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 27 (iš kurių 37 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| MTBE (metil-tret-butileteris, pagamintas metanolio pagrindu) | 35 (iš kurių 22 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 26 (iš kurių 22 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| TAEE (tret-amil-etilo eteris, pagamintas etanolio pagrindu) | 38 (iš kurių 29 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 29 (iš kurių 29 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| TAME (tret-amil-metilo eteris, pagamintas metanolio pagrindu) | 36 (iš kurių 18 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 28 (iš kurių 18 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| THxEE (tret-heksil-etilo eteris, pagamintas etanolio pagrindu) | 38 (iš kurių 25 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 30 (iš kurių 25 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| THxME (tret-heksil-metilo eteris, pagamintas metanolio pagrindu) | 38 (iš kurių 14 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) | 30 (iš kurių 14 % iš atsinaujinančiųjų išteklių) |
| IŠ NEATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ PAGAMINTAS KURAS | | |
| Benzinas | 43 | 32 |
| Dyzelinas | 43 | 36 |
| Iš neatsinaujinančiųjų išteklių gaunamas vandenilis | 120 | — |

(3)

III priedas pakeičiamas taip:

KURO ENERGINĖ VERTĖ

Kuras

Energinė vertė pagal masę (apatinis šilumingumas, MJ/kg)

Energinė vertė pagal tūrį (apatinis šilumingumas, MJ/l)

IŠ BIOMASĖS IR (ARBA) JĄ PERDIRBANT PAGAMINTAS KURAS

Biopropanas

46

24

Grynas augalinis aliejus (aliejus, pagamintas iš aliejinių augalų taikant spaudimo, ekstrahavimo ar kitas palyginamas procedūras; žalias arba valytas, bet chemiškai nemodifikuotas)

37

34

Biodyzelinas – riebalų rūgščių metilesteris (metilesteris, pagamintas iš biomasės aliejaus)

37

33

Biodyzelinas – riebalų rūgščių etilesteris (etilesteris, pagamintas iš biomasės aliejaus)

38

34

Biodujos, kurias galima išvalyti iki gamtinių dujų kokybės

50

—

Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip dyzelino pakaitalas

44

34

Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip benzino pakaitalas

45

30

Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip reaktyvinių degalų pakaitalas

44

34

Hidrinimu valytas (termocheminiu būdu apdorotas vandeniliu) biomasės aliejus, naudojamas kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas

46

24

Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip dyzelino pakaitalas

43

36

Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip benzino pakaitalas

44

32

Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip reaktyvinių degalų pakaitalas

43

33

Bendrai (kartu su iškastiniu kuru) perdirbimo gamykloje apdorotas biomasės arba pirolizuotosios biomasės aliejus, naudojamas kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas

46

23

IŠ ĮVAIRIŲ ATSINAUJINANČIŲJŲ ENERGIJOS IŠTEKLIŲ, ĮSKAITANT BIOMASĘ, PAGAMINTAS KURAS

Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas metanolis

20

16

Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas etanolis

27

21

Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas propanolis

31

25

Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas butanolis

33

27

Fišerio-Tropšo dyzelinas (sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip dyzelino pakaitalas)

44

34

Fišerio-Tropšo benzinas (iš biomasės pagaminti sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip benzino pakaitalas)

44

33

Fišerio-Tropšo reaktyviniai degalai (iš biomasės pagaminti sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip reaktyvinių degalų pakaitalas)

44

33

Fišerio-Tropšo suskystintos naftos dujos (sintetiniai angliavandeniliai arba sintetinių angliavandenilių mišinys, naudojami kaip suskystintų naftos dujų pakaitalas)

46

24

DME (dimetileteris)

28

19

Iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamas vandenilis

120

—

ETBE (etil-tret-butileteris, pagamintas etanolio pagrindu)

36 (iš kurių 37 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

27 (iš kurių 37 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

MTBE (metil-tret-butileteris, pagamintas metanolio pagrindu)

35 (iš kurių 22 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

26 (iš kurių 22 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

TAEE (tret-amil-etilo eteris, pagamintas etanolio pagrindu)

38 (iš kurių 29 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

29 (iš kurių 29 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

TAME (tret-amil-metilo eteris, pagamintas metanolio pagrindu)

36 (iš kurių 18 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

28 (iš kurių 18 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

THxEE (tret-heksil-etilo eteris, pagamintas etanolio pagrindu)

38 (iš kurių 25 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

30 (iš kurių 25 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

THxME (tret-heksil-metilo eteris, pagamintas metanolio pagrindu)

38 (iš kurių 14 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

30 (iš kurių 14 % iš atsinaujinančiųjų išteklių)

IŠ NEATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ PAGAMINTAS KURAS

Benzinas

43

32

Dyzelinas

43

36

Iš neatsinaujinančiųjų išteklių gaunamas vandenilis

120

—

| (4) | IV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:
  „ATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ ENERGIJOS ĮRENGINIŲ MONTUOTOJŲ IR PROJEKTUOTOJŲ MOKYMAS IR SERTIFIKAVIMAS“; |
| --- | --- | --- |

(4)

IV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„ATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ ENERGIJOS ĮRENGINIŲ MONTUOTOJŲ IR PROJEKTUOTOJŲ MOKYMAS IR SERTIFIKAVIMAS“;

| b) | įžanginis sakinys ir pirmas punktas pakeičiami taip:
  „18 straipsnio 3 dalyje nurodytos sertifikavimo schemos ir mokymo programos grindžiamos šiais kriterijais:






  1. | Sertifikavimo procesas turi būti skaidrus, jį turi aiškiai apibrėžti valstybės narės arba jų paskirtos administracinės įstaigos.“; |
| --- | --- | --- |

b)

įžanginis sakinys ir pirmas punktas pakeičiami taip:

„18 straipsnio 3 dalyje nurodytos sertifikavimo schemos ir mokymo programos grindžiamos šiais kriterijais:

1.

Sertifikavimo procesas turi būti skaidrus, jį turi aiškiai apibrėžti valstybės narės arba jų paskirtos administracinės įstaigos.“;

| c) | Įterpiami šie 1a ir 1b punktai:






  „1a. | Sertifikavimo įstaigų išduoti sertifikatai turi būti aiškiai apibrėžti ir lengvai atpažįstami darbuotojų ir specialistų, pageidaujančių gauti sertifikatą. |
| --- | --- | --- |

c)

Įterpiami šie 1a ir 1b punktai:

„1a.

Sertifikavimo įstaigų išduoti sertifikatai turi būti aiškiai apibrėžti ir lengvai atpažįstami darbuotojų ir specialistų, pageidaujančių gauti sertifikatą.

| 1b. | Sertifikavimo procesas suteikia galimybę montuotojams diegti kokybiškus patikimai veikiančius įrenginius.“; |
| --- | --- |

1b.

Sertifikavimo procesas suteikia galimybę montuotojams diegti kokybiškus patikimai veikiančius įrenginius.“;

| d) | 2 ir 3 punktai pakeičiami taip:






  „2. | Biomasės, šilumos siurblių, seklių geoterminių, saulės ▌terminės energijos įrenginių
  ir kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles,
  montuotojai sertifikuojami pagal akredituotą mokymo programą
  ar
  mokymų rengėjo
  arba oficialias kvalifikacijos sistemas pagal nacionalinę teisę
  .“ |
| --- | --- | --- |

d)

2 ir 3 punktai pakeičiami taip:

„2.

Biomasės, šilumos siurblių, seklių geoterminių, saulės ▌terminės energijos įrenginių
  ir kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles,
  montuotojai sertifikuojami pagal akredituotą mokymo programą
  ar
  mokymų rengėjo
  arba oficialias kvalifikacijos sistemas pagal nacionalinę teisę
  .“

| 3. | Mokymo programą ar rengėją akredituoja valstybės narės arba jų paskirtos administracinės įstaigos. Akredituojanti įstaiga užtikrina, kad mokymo rengėjo
  siūlomos
  mokymo
  , kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programos
  būtų
  įtraukios, tęstinės
  ir regioninio arba nacionalinio masto.
  Mokymų rengėjas turi turėti pakankamai techninių priemonių praktiniams mokymams rengti, įskaitant pakankamą laboratorinę įrangą ar atitinkamas priemones.
  Mokymų rengėjas, be pradinio mokymo, siūlo trumpesnius žinių atnaujinimo ir kvalifikacijos kėlimo kursus, padalytus į mokymo modulius, kuriais suteikiama galimybė montuotojams ir projektuotojams įgyti naujų gebėjimų, praplėsti ir įvairinti turimus įgūdžius naudojant kelias technologijas ir jų derinius. Mokymų rengėjas užtikrina, kad mokymai būtų pritaikyti prie pastatų, pramonės ir žemės ūkio srityse naudojamų naujų atsinaujinančiųjų išteklių technologijų. Mokymų rengėjai pripažįsta įgytus atitinkamus įgūdžius.
  Mokymo programos ir moduliai turi būti parengti taip, kad būtų galima mokytis visą gyvenimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių srityje, ir turi būti suderinami su profesiniu mokymu, skirtu pirmą kartą ieškantiems darbo asmenims ir suaugusiesiems, siekiantiems persikvalifikuoti ar iš naujo įsidarbinti.
  Mokymo programos turi būti parengtos taip, kad būtų lengviau įgyti įvairias technologijas ir sprendimus apimančią kvalifikaciją ir išvengti ribotos su tam tikru prekės ženklu ar technologija susijusios specializacijos. Mokymų rengėjas gali būti įrangos ar sistemos gamintojas, institutai arba asociacijos.“; |
| --- | --- |

3.

Mokymo programą ar rengėją akredituoja valstybės narės arba jų paskirtos administracinės įstaigos. Akredituojanti įstaiga užtikrina, kad mokymo rengėjo
  siūlomos
  mokymo
  , kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programos
  būtų
  įtraukios, tęstinės
  ir regioninio arba nacionalinio masto.

Mokymų rengėjas turi turėti pakankamai techninių priemonių praktiniams mokymams rengti, įskaitant pakankamą laboratorinę įrangą ar atitinkamas priemones.

Mokymų rengėjas, be pradinio mokymo, siūlo trumpesnius žinių atnaujinimo ir kvalifikacijos kėlimo kursus, padalytus į mokymo modulius, kuriais suteikiama galimybė montuotojams ir projektuotojams įgyti naujų gebėjimų, praplėsti ir įvairinti turimus įgūdžius naudojant kelias technologijas ir jų derinius. Mokymų rengėjas užtikrina, kad mokymai būtų pritaikyti prie pastatų, pramonės ir žemės ūkio srityse naudojamų naujų atsinaujinančiųjų išteklių technologijų. Mokymų rengėjai pripažįsta įgytus atitinkamus įgūdžius.

Mokymo programos ir moduliai turi būti parengti taip, kad būtų galima mokytis visą gyvenimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių srityje, ir turi būti suderinami su profesiniu mokymu, skirtu pirmą kartą ieškantiems darbo asmenims ir suaugusiesiems, siekiantiems persikvalifikuoti ar iš naujo įsidarbinti.

Mokymo programos turi būti parengtos taip, kad būtų lengviau įgyti įvairias technologijas ir sprendimus apimančią kvalifikaciją ir išvengti ribotos su tam tikru prekės ženklu ar technologija susijusios specializacijos. Mokymų rengėjas gali būti įrangos ar sistemos gamintojas, institutai arba asociacijos.“;

| da) | 5 punktas pakeičiamas taip:










  „5. | Mokymo kursai užbaigiami egzaminu, kurį išlaikius išduodamas sertifikatas arba suteikiama kvalifikacija. Egzaminą sudaro praktinis sėkmingo biomasės katilų ar krosnių, šilumos siurblių, seklių geoterminių įrenginių, saulės terminių įrenginių arba kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles, sumontavimo įvertinimas.“ |
| --- | --- | --- |

da)

5 punktas pakeičiamas taip:

„5.

Mokymo kursai užbaigiami egzaminu, kurį išlaikius išduodamas sertifikatas arba suteikiama kvalifikacija. Egzaminą sudaro praktinis sėkmingo biomasės katilų ar krosnių, šilumos siurblių, seklių geoterminių įrenginių, saulės terminių įrenginių arba kaupimo ir reguliavimo apkrova technologijų, įskaitant įkrovimo stoteles, sumontavimo įvertinimas.“

| e) | 6 punkto c papunktis papildomas iv ir v punktais:






  „iv) | supratimas apie galimybių studijas ir projektavimo tyrimus; |
| --- | --- | --- |

e)

6 punkto c papunktis papildomas iv ir v punktais:

„iv)

supratimas apie galimybių studijas ir projektavimo tyrimus;

| v) | supratimas apie gręžimą geoterminės šilumos siurblių atveju.“; |
| --- | --- |

v)

supratimas apie gręžimą geoterminės šilumos siurblių atveju.“;

| (5) | V priedo C dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 5 ir 6 punktai pakeičiami taip:






  „5. | Į kiekį, kuris išmetamas išgaunant arba auginant žaliavas (eec), įtraukiamas kiekis, išmetamas vykstant gavybos arba auginimo procesams; kiekis, išmetamas renkant, džiovinant ir saugant žaliavas; su atliekomis ir nuotėkiu susijęs išmetamas kiekis; ir kiekis, susijęs su gavybai arba auginimui naudojamų cheminių medžiagų arba produktų gamyba. CO2 surinkimas auginant žaliavas neįskaičiuojamas. Apskaičiuojant taikomos, jei turimos, D dalyje nurodytos numatytosios išskaidytos iš dirvožemio sklindančio N2O vertės. Vidurkius, kaip alternatyvą faktinėms vertėms, galima apskaičiuoti atsižvelgiant į vietos ūkininkavimo praktiką, remiantis ūkių grupės duomenimis. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

V priedo C dalis iš dalies keičiama taip:

a)

5 ir 6 punktai pakeičiami taip:

„5.

Į kiekį, kuris išmetamas išgaunant arba auginant žaliavas (eec), įtraukiamas kiekis, išmetamas vykstant gavybos arba auginimo procesams; kiekis, išmetamas renkant, džiovinant ir saugant žaliavas; su atliekomis ir nuotėkiu susijęs išmetamas kiekis; ir kiekis, susijęs su gavybai arba auginimui naudojamų cheminių medžiagų arba produktų gamyba. CO2 surinkimas auginant žaliavas neįskaičiuojamas. Apskaičiuojant taikomos, jei turimos, D dalyje nurodytos numatytosios išskaidytos iš dirvožemio sklindančio N2O vertės. Vidurkius, kaip alternatyvą faktinėms vertėms, galima apskaičiuoti atsižvelgiant į vietos ūkininkavimo praktiką, remiantis ūkių grupės duomenimis.

| 6. | 1 punkto a papunktyje nurodyto apskaičiavimo tikslais į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą, pasiektą geriau valdant žemės ūkį (esca) (pavyzdžiui, mažiau įdirbant žemę arba jos neįdirbant, pagerinus sėjomainą, sėjant antsėlius, įskaitant pasėlių liekanų valdymą, ir naudojant organines dirvožemio gerinimo medžiagas (pavyzdžiui, kompostą, mėšlo skaidymo degazuotąjį substratą)), atsižvelgiama tik jei dėl jų nekyla neigiamo poveikio biologinei įvairovei rizika. Be to, turi būti pateikiami svarūs ir patikimi įrodymai, kad dirvožemyje sukaupta daugiau anglies arba kad pagrįsta tikėtis, kad auginant atitinkamą žaliavą anglies dirvožemyje susikaupė daugiau, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekius, jei auginant žaliavas naudota daugiau trąšų ir herbicidų (36).“; |
| --- | --- |

6.

1 punkto a papunktyje nurodyto apskaičiavimo tikslais į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą, pasiektą geriau valdant žemės ūkį (esca) (pavyzdžiui, mažiau įdirbant žemę arba jos neįdirbant, pagerinus sėjomainą, sėjant antsėlius, įskaitant pasėlių liekanų valdymą, ir naudojant organines dirvožemio gerinimo medžiagas (pavyzdžiui, kompostą, mėšlo skaidymo degazuotąjį substratą)), atsižvelgiama tik jei dėl jų nekyla neigiamo poveikio biologinei įvairovei rizika. Be to, turi būti pateikiami svarūs ir patikimi įrodymai, kad dirvožemyje sukaupta daugiau anglies arba kad pagrįsta tikėtis, kad auginant atitinkamą žaliavą anglies dirvožemyje susikaupė daugiau, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekius, jei auginant žaliavas naudota daugiau trąšų ir herbicidų (36).“;

| b) | 15 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

b)

15 punktas išbraukiamas;

| c) | 18 punktas pakeičiamas taip:






  „18. | Norint atlikti 17 punkte nurodytus apskaičiavimus, paskirstomas išmetamas kiekis yra eec + el + esca + tos ep, etd, eccs ir eccr dalys, kurios išmetamos prieš gretutinio produkto gamybos proceso etapą ir per jį. Jei koks nors priskyrimas prie gretutinių produktų atliktas ankstesniame būvio ciklo proceso etape, tiems tikslams vietoj bendro to išmetamo kiekio naudojama dalis to išmetamo kiekio, kuris buvo priskirtas tarpiniam kuro produktui paskutiniame tokio proceso etape. Biodujų ir biometano atveju, atliekant tą apskaičiavimą atsižvelgiama į visus gretutinius produktus, kuriems netaikomas 7 punktas. Atliekoms ir liekanoms nepriskiriamas joks išmetamųjų teršalų kiekis. Apskaičiuojant daroma prielaida, kad neigiamos energinės vertės gretutinių produktų energinė vertė lygi nuliui. Laikoma, kad atliekų ir liekanų, įskaitant visas atliekas ir liekanas, įtrauktas į IX priedą, būvio ciklo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tų atliekų ir liekanų surinkimo yra lygus nuliui, nesvarbu, ar prieš pavirsdamos galutiniais produktais jos perdirbamos į tarpinius produktus. ▌Jei biomasės kuras gaminamas perdirbimo gamyklose (ne apdorojimo įrenginiuose, sujungtuose su katilais arba kogeneracijos įrenginiais, tiekiančiais šilumą ir (arba) elektros energiją apdorojimo įrenginiui), 17 punkte nurodyto skaičiavimo tikslais atliekamos analizės vienetas yra perdirbimo gamykla.“; |
| --- | --- | --- |

c)

18 punktas pakeičiamas taip:

„18.

Norint atlikti 17 punkte nurodytus apskaičiavimus, paskirstomas išmetamas kiekis yra eec + el + esca + tos ep, etd, eccs ir eccr dalys, kurios išmetamos prieš gretutinio produkto gamybos proceso etapą ir per jį. Jei koks nors priskyrimas prie gretutinių produktų atliktas ankstesniame būvio ciklo proceso etape, tiems tikslams vietoj bendro to išmetamo kiekio naudojama dalis to išmetamo kiekio, kuris buvo priskirtas tarpiniam kuro produktui paskutiniame tokio proceso etape. Biodujų ir biometano atveju, atliekant tą apskaičiavimą atsižvelgiama į visus gretutinius produktus, kuriems netaikomas 7 punktas. Atliekoms ir liekanoms nepriskiriamas joks išmetamųjų teršalų kiekis. Apskaičiuojant daroma prielaida, kad neigiamos energinės vertės gretutinių produktų energinė vertė lygi nuliui. Laikoma, kad atliekų ir liekanų, įskaitant visas atliekas ir liekanas, įtrauktas į IX priedą, būvio ciklo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tų atliekų ir liekanų surinkimo yra lygus nuliui, nesvarbu, ar prieš pavirsdamos galutiniais produktais jos perdirbamos į tarpinius produktus. ▌Jei biomasės kuras gaminamas perdirbimo gamyklose (ne apdorojimo įrenginiuose, sujungtuose su katilais arba kogeneracijos įrenginiais, tiekiančiais šilumą ir (arba) elektros energiją apdorojimo įrenginiui), 17 punkte nurodyto skaičiavimo tikslais atliekamos analizės vienetas yra perdirbimo gamykla.“;

| (6) | VI priedo B dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 5 ir 6 punktai pakeičiami taip:






  „5. | Į kiekį, kuris išmetamas išgaunant arba auginant žaliavas (eec), įtraukiamas kiekis, išmetamas vykstant gavybos arba auginimo procesams; kiekis, išmetamas renkant, džiovinant ir saugant žaliavas; su atliekomis ir nuotėkiu susijęs išmetamas kiekis; ir kiekis, susijęs su gavybai arba auginimui naudojamų cheminių medžiagų arba produktų gamyba. CO2 surinkimas auginant žaliavas neįskaičiuojamas. Apskaičiuojant taikomos, jei turimos, D dalyje nurodytos numatytosios išskaidytos iš dirvožemio sklindančio N2O vertės. Vidurkius, kaip alternatyvą faktinėms vertėms, galima apskaičiuoti atsižvelgiant į vietos ūkininkavimo praktiką, remiantis ūkių grupės duomenimis. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

VI priedo B dalis iš dalies keičiama taip:

a)

5 ir 6 punktai pakeičiami taip:

„5.

Į kiekį, kuris išmetamas išgaunant arba auginant žaliavas (eec), įtraukiamas kiekis, išmetamas vykstant gavybos arba auginimo procesams; kiekis, išmetamas renkant, džiovinant ir saugant žaliavas; su atliekomis ir nuotėkiu susijęs išmetamas kiekis; ir kiekis, susijęs su gavybai arba auginimui naudojamų cheminių medžiagų arba produktų gamyba. CO2 surinkimas auginant žaliavas neįskaičiuojamas. Apskaičiuojant taikomos, jei turimos, D dalyje nurodytos numatytosios išskaidytos iš dirvožemio sklindančio N2O vertės. Vidurkius, kaip alternatyvą faktinėms vertėms, galima apskaičiuoti atsižvelgiant į vietos ūkininkavimo praktiką, remiantis ūkių grupės duomenimis.

| 6. | 1 punkto a papunktyje nurodyto apskaičiavimo tikslais į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą, pasiektą geriau valdant žemės ūkį (esca) (pavyzdžiui, mažiau įdirbant žemę arba jos neįdirbant, pagerinus sėjomainą, sėjant antsėlius, įskaitant pasėlių liekanų valdymą, ir naudojant organines dirvožemio gerinimo medžiagas (pavyzdžiui, kompostą, mėšlo skaidymo degazuotąjį substratą)), atsižvelgiama tik jei dėl jų nekyla neigiamo poveikio biologinei įvairovei rizika. Be to, turi būti pateikiami svarūs ir patikimi įrodymai, kad dirvožemyje sukaupta daugiau anglies arba kad pagrįsta tikėtis, kad auginant atitinkamą žaliavą anglies dirvožemyje susikaupė daugiau, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekius, jei auginant žaliavas naudota daugiau trąšų ir herbicidų (37).“; |
| --- | --- |

6.

1 punkto a papunktyje nurodyto apskaičiavimo tikslais į išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą, pasiektą geriau valdant žemės ūkį (esca) (pavyzdžiui, mažiau įdirbant žemę arba jos neįdirbant, pagerinus sėjomainą, sėjant antsėlius, įskaitant pasėlių liekanų valdymą, ir naudojant organines dirvožemio gerinimo medžiagas (pavyzdžiui, kompostą, mėšlo skaidymo degazuotąjį substratą)), atsižvelgiama tik jei dėl jų nekyla neigiamo poveikio biologinei įvairovei rizika. Be to, turi būti pateikiami svarūs ir patikimi įrodymai, kad dirvožemyje sukaupta daugiau anglies arba kad pagrįsta tikėtis, kad auginant atitinkamą žaliavą anglies dirvožemyje susikaupė daugiau, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekius, jei auginant žaliavas naudota daugiau trąšų ir herbicidų (37).“;

| b) | 15 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

b)

15 punktas išbraukiamas;

| c) | 18 punktas pakeičiamas taip:






  „18. | Norint atlikti 17 punkte nurodytus apskaičiavimus, paskirstomas išmetamas kiekis yra eec
  - el
  - esca
  - tos ep
  , etd
  , eccs
  ir eccr
  dalys, kurios išmetamos prieš gretutinio produkto gamybos proceso etapą ir per jį. Jei koks nors priskyrimas prie gretutinių produktų atliktas ankstesniame būvio ciklo proceso etape, tiems tikslams vietoj bendro to išmetamo kiekio naudojama dalis to išmetamo kiekio, kuris buvo priskirtas tarpiniam kuro produktui paskutiniame tokio proceso etape.
  Biodujų ir biometano atveju, atliekant tą apskaičiavimą atsižvelgiama į visus gretutinius produktus, kuriems netaikomas 7 punktas. Atliekoms ir liekanoms nepriskiriamas joks išmetamųjų teršalų kiekis. Apskaičiuojant daroma prielaida, kad neigiamos energinės vertės gretutinių produktų energinė vertė lygi nuliui.
  Laikoma, kad atliekų ir liekanų, įskaitant visas atliekas ir liekanas, įtrauktas į IX priedą, būvio ciklo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tų atliekų ir liekanų surinkimo yra lygus nuliui, nesvarbu, ar prieš pavirsdamos galutiniais produktais jos perdirbamos į tarpinius produktus. ▌
  Jei biomasės kuras gaminamas perdirbimo gamyklose (ne apdorojimo įrenginiuose, sujungtuose su katilais arba kogeneracijos įrenginiais, tiekiančiais šilumą ir (arba) elektros energiją apdorojimo įrenginiui), 17 punkte nurodyto skaičiavimo tikslais atliekamos analizės vienetas yra perdirbimo gamykla.“; |
| --- | --- | --- |

c)

18 punktas pakeičiamas taip:

„18.

Norint atlikti 17 punkte nurodytus apskaičiavimus, paskirstomas išmetamas kiekis yra eec
  - el
  - esca
  - tos ep
  , etd
  , eccs
  ir eccr
  dalys, kurios išmetamos prieš gretutinio produkto gamybos proceso etapą ir per jį. Jei koks nors priskyrimas prie gretutinių produktų atliktas ankstesniame būvio ciklo proceso etape, tiems tikslams vietoj bendro to išmetamo kiekio naudojama dalis to išmetamo kiekio, kuris buvo priskirtas tarpiniam kuro produktui paskutiniame tokio proceso etape.

Biodujų ir biometano atveju, atliekant tą apskaičiavimą atsižvelgiama į visus gretutinius produktus, kuriems netaikomas 7 punktas. Atliekoms ir liekanoms nepriskiriamas joks išmetamųjų teršalų kiekis. Apskaičiuojant daroma prielaida, kad neigiamos energinės vertės gretutinių produktų energinė vertė lygi nuliui.

Laikoma, kad atliekų ir liekanų, įskaitant visas atliekas ir liekanas, įtrauktas į IX priedą, būvio ciklo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tų atliekų ir liekanų surinkimo yra lygus nuliui, nesvarbu, ar prieš pavirsdamos galutiniais produktais jos perdirbamos į tarpinius produktus. ▌

Jei biomasės kuras gaminamas perdirbimo gamyklose (ne apdorojimo įrenginiuose, sujungtuose su katilais arba kogeneracijos įrenginiais, tiekiančiais šilumą ir (arba) elektros energiją apdorojimo įrenginiui), 17 punkte nurodyto skaičiavimo tikslais atliekamos analizės vienetas yra perdirbimo gamykla.“;

| (6a) | VI priede įterpiama ši Ba dalis:




  „Ba.




  Biomasės kuro pradinės žaliavos, skirtos naudoti ne transporto sektoriaus stacionariuose įrenginiuose, įskaitant šiuos punktus:










  1. | Liekanų ir atliekų biomasės anglies dalis pirminio maisto perdirbimo pramonėje:










  a) | cukrinių runkelių becukrė masė (naudojama tik savo reikmėms sektoriaus viduje); |
| --- | --- | --- | --- |

(6a)

VI priede įterpiama ši Ba dalis:

„Ba.

Biomasės kuro pradinės žaliavos, skirtos naudoti ne transporto sektoriaus stacionariuose įrenginiuose, įskaitant šiuos punktus:

1.

Liekanų ir atliekų biomasės anglies dalis pirminio maisto perdirbimo pramonėje:

a)

cukrinių runkelių becukrė masė (naudojama tik savo reikmėms sektoriaus viduje);

| b) | žolelės ir lapai, likę nuplovus runkelius; |
| --- | --- |

b)

žolelės ir lapai, likę nuplovus runkelius;

| c) | javų lukštai ir vaisių lupenos; |
| --- | --- |

c)

javų lukštai ir vaisių lupenos;

| d) | pramoninių atliekų, netinkamų naudoti maisto ir pašarų grandinėje, biomasės anglies dalis; |
| --- | --- |

d)

pramoninių atliekų, netinkamų naudoti maisto ir pašarų grandinėje, biomasės anglies dalis;

| e) | cukrinių runkelių skaidulinga dalis, likusi pašalinus difuzines sultis, lapus ir kitus skysčius, likusius išgavus cukrų. |
| --- | --- |

e)

cukrinių runkelių skaidulinga dalis, likusi pašalinus difuzines sultis, lapus ir kitus skysčius, likusius išgavus cukrų.

| 2. | Apdorojant nuotekas susidarančio dumblo biomasės anglies dalis pirminio maisto perdirbimo pramonėje;“; |
| --- | --- |

2.

Apdorojant nuotekas susidarančio dumblo biomasės anglies dalis pirminio maisto perdirbimo pramonėje;“;

| (7) | VII priede Qusable apibrėžtyje pateikta nuoroda į 7 straipsnio 4 dalį pakeičiama nuoroda į 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(7)

VII priede Qusable apibrėžtyje pateikta nuoroda į 7 straipsnio 4 dalį pakeičiama nuoroda į 7 straipsnio 3 dalį;

| (8) | IX priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | A dalyje įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Pradinės biodujų, skirtų transportui ir pažangiesiems biodegalams, gamybos žaliavos:“ |
| --- | --- | --- |

(8)

IX priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A dalyje įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Pradinės biodujų, skirtų transportui ir pažangiesiems biodegalams, gamybos žaliavos:“

| b) | B dalyje įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Pradinės transporto biodegalų ir biodujų gamybos žaliavos, kurių įnašas siekiant 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nustatyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo yra ribojamas:“. |
| --- | --- |

b)

B dalyje įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Pradinės transporto biodegalų ir biodujų gamybos žaliavos, kurių įnašas siekiant 25 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nustatyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo yra ribojamas:“.

II PRIEDAS

Direktyvos 98/70/EB I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami taip:

| (1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 išnašos tekstas pakeičiamas taip:






  „1) | Bandymų metodai nurodyti EN 228:2012+A1:2017. Valstybės narės gali patvirtinti analizės metodą, nurodytą standarte, kuriuo pakeičiamas EN 228:2012+A1:2017, jeigu galima įrodyti, kad toks metodas yra bent ne mažiau tikslus ir juo užtikrinamas bent ne mažesnio lygio tikslumas nei tuo analizės metodu, kurį jis pakeičia.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 išnašos tekstas pakeičiamas taip:

„1)

Bandymų metodai nurodyti EN 228:2012+A1:2017. Valstybės narės gali patvirtinti analizės metodą, nurodytą standarte, kuriuo pakeičiamas EN 228:2012+A1:2017, jeigu galima įrodyti, kad toks metodas yra bent ne mažiau tikslus ir juo užtikrinamas bent ne mažesnio lygio tikslumas nei tuo analizės metodu, kurį jis pakeičia.“;

| b) | 2 išnašos tekstas pakeičiamas taip:






  „2) | Rodikliuose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes, taikytos EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta ir panašūs produktai. Matavimo metodų ir rezultatų glaudumas. 1 dalis. Bandymo metodų glaudumo duomenų nustatymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R (R = atkartojamumas). Atskirų matavimų rezultatai aiškinami remiantis EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprašytais kriterijais.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 išnašos tekstas pakeičiamas taip:

„2)

Rodikliuose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes, taikytos EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta ir panašūs produktai. Matavimo metodų ir rezultatų glaudumas. 1 dalis. Bandymo metodų glaudumo duomenų nustatymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R (R = atkartojamumas). Atskirų matavimų rezultatai aiškinami remiantis EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprašytais kriterijais.“;

| c) | 6 išnašos tekstas pakeičiamas taip:






  „6) | Kiti monoalkoholiai ir eteriai, kurių galutinė virimo temperatūra ne aukštesnė kaip nustatyta EN 228:2012 +A1:2017.“ |
| --- | --- | --- |

c)

6 išnašos tekstas pakeičiamas taip:

„6)

Kiti monoalkoholiai ir eteriai, kurių galutinė virimo temperatūra ne aukštesnė kaip nustatyta EN 228:2012 +A1:2017.“

| (2) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | paskutinėje lentelės eilutėje „RRME kiekis pagal EN 14078“ paskutinio stulpelio „Ribinės vertės“ – „Didžiausios“ įrašas „7,0“ pakeičiamas įrašu „10,0“; |
| --- | --- | --- |

(2)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

paskutinėje lentelės eilutėje „RRME kiekis pagal EN 14078“ paskutinio stulpelio „Ribinės vertės“ – „Didžiausios“ įrašas „7,0“ pakeičiamas įrašu „10,0“;

| b) | 1 išnašos tekstas pakeičiamas taip:






  „1) | Bandymų metodai nurodyti EN 590:2013+A1:2017. Valstybės narės gali patvirtinti analizės metodą, nurodytą standarte, kuriuo pakeičiamas EN 590:2013+A1:2017, jeigu galima įrodyti, kad toks metodas yra bent ne mažiau tikslus ir juo užtikrinamas bent ne mažesnio lygio tikslumas nei tuo analizės metodu, kurį jis pakeičia.“; |
| --- | --- | --- |

b)

1 išnašos tekstas pakeičiamas taip:

„1)

Bandymų metodai nurodyti EN 590:2013+A1:2017. Valstybės narės gali patvirtinti analizės metodą, nurodytą standarte, kuriuo pakeičiamas EN 590:2013+A1:2017, jeigu galima įrodyti, kad toks metodas yra bent ne mažiau tikslus ir juo užtikrinamas bent ne mažesnio lygio tikslumas nei tuo analizės metodu, kurį jis pakeičia.“;

| c) | 2 išnašos tekstas pakeičiamas taip:






  „2) | Rodikliuose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes, taikytos EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta ir panašūs produktai. Matavimo metodų ir rezultatų glaudumas. 1 dalis. Bandymo metodų glaudumo duomenų nustatymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R (R = atkartojamumas). Atskirų matavimų rezultatai aiškinami remiantis EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprašytais kriterijais.“; |
| --- | --- | --- |

c)

2 išnašos tekstas pakeičiamas taip:

„2)

Rodikliuose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes, taikytos EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta ir panašūs produktai. Matavimo metodų ir rezultatų glaudumas. 1 dalis. Bandymo metodų glaudumo duomenų nustatymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R (R = atkartojamumas). Atskirų matavimų rezultatai aiškinami remiantis EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprašytais kriterijais.“;

| (3) | IV ir V priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

(3)

IV ir V priedai išbraukiami.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0208/2022).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL C , , p. .

2

(3)  OL C , , p. .

3

(4)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640).

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  2020 m. spalio 14 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1563 dėl energijos nepritekliaus.

6

2020 m. spalio 14 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1563 dėl energijos nepritekliaus.

(7)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82–209).

7

(8)  2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikato „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (COM(2020)0562) 3 punktas.

8

(9)  Pakopinio naudojimo principo tikslas – pasiekti biomasės išteklių naudojimo efektyvumą, pirmenybę teikiant biomasės medžiagų, o ne energijos naudojimui, kai tai įmanoma, taip padidinant sistemoje esantį biomasės kiekį. Vadovaujantis pakopiniu naudojimo principu, medienos biomasė turėtų būti naudojama atsižvelgiant į jos didžiausią ekonominę ir aplinkosauginę pridėtinę vertę tokia prioritetų tvarka: 1) medienos gaminiai, 2) ilgesnis jų naudojimo laikas, 3) pakartotinis naudojimas, 4) perdirbimas, 5) bioenergija ir 6) šalinimas.

9

(10)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719

11

(12)  2020 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1294 dėl Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmo (OL L 303, 2020 9 17, p. 1).

12

(13)  
  Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras (2020), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union“.

13

Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras (2020), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union“.

(14)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

14

(15)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

15

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(16)  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

16

(17)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

17

(18)  2019 m. liepos 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija prieš Belgiją, C-543/17, ECLI:EU:C:2019:573.

18

Komisija prieš Belgiją

(19)  
  Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra – 2020 m. pasaulinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo padėties ataskaita, p. 9.

19

Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra – 2020 m. pasaulinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo padėties ataskaita, p. 9.

(20)  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

20

(21)  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Pasiūlymas dėl Komisijos reglamento dėl baterijų ir baterijų atliekų, kuriuo panaikinama Direktyva 2006/66/EB ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

24

(1a)  
  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).
  “;

1a

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).

(27)  Šių KN kodų numeracija nurodyta Bendrajame muitų tarife, nustatytame 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

27

(28)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

28

(29)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1).

29

(30)  Šių KN kodų numeracija nurodyta Bendrajame muitų tarife, nustatytame 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

30

(31)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/53/ES dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama Direktyva 94/25/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 90).

31

(32)  2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

32

(33)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama bei panaikinama Direktyva 97/68/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 53).

33

(34)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

34

(35)  2015 m. balandžio 20 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/652, kuria nustatomi skaičiavimo metodai ir atskaitomybės reikalavimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės (OL L 107, 2015 4 25, p. 26–67).

35

(36)  Tokius įrodymus gali sudaryti anglies kiekio dirvožemyje matavimo rezultatai, pavyzdžiui, pirmas matavimas prieš pradedant auginimą ir vėlesni matavimai reguliariais intervalais kas kelerius metus. Tokiu atveju prieš gaunant antrojo matavimo rezultatus anglies kiekio padidėjimas dirvožemyje būtų vertinamas remiantis reprezentatyviaisiais eksperimentais arba dirvožemio modeliais. Matuojant antrą kartą ir vėliau, anglies kiekio padidėjimas dirvožemyje ir to padidėjimo mastas nustatomi remiantis tų matavimų rezultatais.

36

(37)  Tokius įrodymus gali sudaryti anglies kiekio dirvožemyje matavimo rezultatai, pavyzdžiui, pirmas matavimas prieš pradedant auginimą ir vėlesni matavimai reguliariais intervalais kas kelerius metus. Tokiu atveju prieš gaunant antrojo matavimo rezultatus anglies kiekio padidėjimas dirvožemyje būtų vertinamas remiantis reprezentatyviaisiais eksperimentais arba dirvožemio modeliais. Matuojant antrą kartą ir vėliau, anglies kiekio padidėjimas dirvožemyje ir to padidėjimo mastas nustatomi remiantis tų matavimų rezultatais.

37

---

2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ir bendro atidėjinių fondo sustiprinimas***I

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Ukrainai suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 125/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0557),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0303/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. rugsėjo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/..., kuriuo suteikiama išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai, bendras atidėjinių fondas sustiprinamas valstybių narių garantijomis ir specialiais atidėjiniais kai kuriems su Ukraina susijusiems finansiniams įsipareigojimams, kuriems suteikiamos garantijos pagal Sprendimą Nr. 466/2014/ES, ir iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/1201

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1628.)

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Aiškus pavojus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga

2022 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį nustatoma, jog esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 straipsnį, 4 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 straipsnį, 4 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ((toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ((toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į jos protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į jos protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautines sutartis žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautines sutartis žmogaus teisių srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11–12 d. Venecijoje vykusioje Venecijos komisijos 106-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą teisinės valstybės kontrolinį sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11–12 d. Venecijoje vykusioje Venecijos komisijos 106-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą teisinės valstybės kontrolinį sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. (2) ir 2022 m. gegužės 5 d. (3) rezoliucijas dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. (2) ir 2022 m. gegužės 5 d. (3) rezoliucijas dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl ES teisės ir LGBTIQ piliečių teisių pažeidimų Vengrijoje dėl Vengrijos Nacionalinėje Asamblėjoje priimtų teisės aktų pakeitimų (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtus šalies skyrius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtus šalies skyrius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto preliminarų pranešimą (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto preliminarų pranešimą (A9-0217/2022),

| A. | kadangi Sąjunga grindžiama tokiomis vertybėmis, kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, kurios nustatytos Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje ir atspindėtos Chartijoje bei įtvirtintos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, ir kadangi tos vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga grindžiama tokiomis vertybėmis, kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, kurios nustatytos Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje ir atspindėtos Chartijoje bei įtvirtintos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, ir kadangi tos vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas;

| B. | kadangi, kaip matyti iš ES sutarties 49 straipsnio, kuriame numatyta, kad kiekviena Europos valstybė gali pareikšti norą tapti Europos Sąjungos nare, Europos Sąjunga jungia valstybes, laisvai ir savanoriškai pripažįstančias ES sutartyje 2 straipsnyje nurodytas bendras vertybes, gerbiančias tas vertybes ir įsipareigojusias jas skatinti, nes ES teisė remiasi pamatine prielaida, pagal kurią kiekviena valstybė narė dalijasi su kitomis valstybėmis narėmis tomis vertybėmis ir pripažįsta, kad kitos valstybės narės su ja dalijasi tomis vertybėmis (5); |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip matyti iš ES sutarties 49 straipsnio, kuriame numatyta, kad kiekviena Europos valstybė gali pareikšti norą tapti Europos Sąjungos nare, Europos Sąjunga jungia valstybes, laisvai ir savanoriškai pripažįstančias ES sutartyje 2 straipsnyje nurodytas bendras vertybes, gerbiančias tas vertybes ir įsipareigojusias jas skatinti, nes ES teisė remiasi pamatine prielaida, pagal kurią kiekviena valstybė narė dalijasi su kitomis valstybėmis narėmis tomis vertybėmis ir pripažįsta, kad kitos valstybės narės su ja dalijasi tomis vertybėmis (5);

| C. | kadangi ta prielaida suponuoja ir pateisina valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, kad tos vertybės bus pripažįstamos, taigi ir tai, kad bus laikomasi ES, kuri jas įgyvendina, teisės (6); |
| --- | --- |

C.

kadangi ta prielaida suponuoja ir pateisina valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, kad tos vertybės bus pripažįstamos, taigi ir tai, kad bus laikomasi ES, kuri jas įgyvendina, teisės (6);

| D. | kadangi ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų vertybių laikymasis valstybėje narėje yra sąlyga, kad būtų galima naudotis visomis teisėmis, atsirandančiomis taikant Sutartis tai valstybei narei; kadangi bet koks valstybių narių vyriausybių padarytas ES pagrindinių vertybių pažeidimas neišvengiamai reiškia išpuolį prieš piliečių asmeninę laisvę, politines ir socialines teises, taip pat jų turtą ir gerovę; kadangi Vengrija pati įsipareigojo gerbti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų vertybių laikymasis valstybėje narėje yra sąlyga, kad būtų galima naudotis visomis teisėmis, atsirandančiomis taikant Sutartis tai valstybei narei; kadangi bet koks valstybių narių vyriausybių padarytas ES pagrindinių vertybių pažeidimas neišvengiamai reiškia išpuolį prieš piliečių asmeninę laisvę, politines ir socialines teises, taip pat jų turtą ir gerovę; kadangi Vengrija pati įsipareigojo gerbti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes;

| E. | kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtintą lojalaus bendradarbiavimo principą Sąjunga ir valstybės narės įpareigojamos visapusiškai gerbti viena kitą ir viena kitai padėti vykdant iš Sutarčių kylančius įsipareigojimus, o valstybės narės – imtis visų reikiamų bendrų ar individualių priemonių, kad užtikrintų pagal Sutartis ar Sąjungos institucijų aktus atsirandančių pareigų vykdymą; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtintą lojalaus bendradarbiavimo principą Sąjunga ir valstybės narės įpareigojamos visapusiškai gerbti viena kitą ir viena kitai padėti vykdant iš Sutarčių kylančius įsipareigojimus, o valstybės narės – imtis visų reikiamų bendrų ar individualių priemonių, kad užtikrintų pagal Sutartis ar Sąjungos institucijų aktus atsirandančių pareigų vykdymą;

| F. | kadangi ES sutarties 19 straipsniu, kuriame detalizuota ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta teisinės valstybės vertybė, pareiga užtikrinti visapusišką ES teisės taikymą visose valstybėse narėse ir teisminę asmenų teisių apsaugą pagal tą teisę nustatyta nacionaliniams teismams ir Teisingumo Teismui (7); |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 19 straipsniu, kuriame detalizuota ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta teisinės valstybės vertybė, pareiga užtikrinti visapusišką ES teisės taikymą visose valstybėse narėse ir teisminę asmenų teisių apsaugą pagal tą teisę nustatyta nacionaliniams teismams ir Teisingumo Teismui (7);

| G. | kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus yra susijęs ne vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtasis pavojus, bet daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

G.

kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus yra susijęs ne vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtasis pavojus, bet daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje;

| H. | kadangi ES sutarties 7 straipsnio taikymo sritis neapsiriboja iš Sutarčių kylančiomis pareigomis, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 258 straipsnyje, ir kadangi Sąjunga gali įvertinti, ar esama aiškaus pavojaus, kad valstybių narių kompetencijai priklausančiose srityse gali būti šiurkščiai pažeistos bendros vertybės; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES sutarties 7 straipsnio taikymo sritis neapsiriboja iš Sutarčių kylančiomis pareigomis, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 258 straipsnyje, ir kadangi Sąjunga gali įvertinti, ar esama aiškaus pavojaus, kad valstybių narių kompetencijai priklausančiose srityse gali būti šiurkščiai pažeistos bendros vertybės;

| I. | kadangi padėtis Vengrijoje jau keletą metų sprendžiama nepakankamai ir tebėra daug susirūpinimą keliančių klausimų, o per tą laiką iškilo daug naujų problemų, kurios daro neigiamą poveikį Sąjungos įvaizdžiui, taip pat jos veiksmingumui ir patikimumui ginant pagrindines teises, žmogaus teises ir demokratiją visame pasaulyje, ir rodo, kad jas reikia spręsti Sąjungai imantis suderintų veiksmų; |
| --- | --- |

I.

kadangi padėtis Vengrijoje jau keletą metų sprendžiama nepakankamai ir tebėra daug susirūpinimą keliančių klausimų, o per tą laiką iškilo daug naujų problemų, kurios daro neigiamą poveikį Sąjungos įvaizdžiui, taip pat jos veiksmingumui ir patikimumui ginant pagrindines teises, žmogaus teises ir demokratiją visame pasaulyje, ir rodo, kad jas reikia spręsti Sąjungai imantis suderintų veiksmų;

| J. | kadangi po Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacijos 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d. surengto vizito į Budapeštą (Vengrija) dauguma delegacijos narių tebėra stipriai susirūpinę dėl demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties šalyje; kadangi delegacija padarė išvadą, jog nuo 2018 m. padėtis ne pagerėjo, o pablogėjo; |
| --- | --- |

J.

kadangi po Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacijos 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d. surengto vizito į Budapeštą (Vengrija) dauguma delegacijos narių tebėra stipriai susirūpinę dėl demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties šalyje; kadangi delegacija padarė išvadą, jog nuo 2018 m. padėtis ne pagerėjo, o pablogėjo;

| K. | kadangi Vengrijos vyriausybė nepaiso Teisingumo Teismo jurisprudencijoje įtvirtinto ES teisės viršenybės principo, tačiau pati kreipiasi į Teisingumo Teismą, kai nori pareikšti ieškinius dėl esamų Europos aktų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Vengrijos vyriausybė nepaiso Teisingumo Teismo jurisprudencijoje įtvirtinto ES teisės viršenybės principo, tačiau pati kreipiasi į Teisingumo Teismą, kai nori pareikšti ieškinius dėl esamų Europos aktų;

| L. | kadangi 2022 m. liepos 19 d. Vengrijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje raginama apriboti Europos Parlamento įgaliojimus ir EP narius skirti, o ne išrinkti; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2022 m. liepos 19 d. Vengrijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje raginama apriboti Europos Parlamento įgaliojimus ir EP narius skirti, o ne išrinkti;

| M. | kadangi taikus skirtingų etninių grupių sambūvis daro teigiamą poveikį tautos kultūros paveldui ir klestėjimui; |
| --- | --- |

M.

kadangi taikus skirtingų etninių grupių sambūvis daro teigiamą poveikį tautos kultūros paveldui ir klestėjimui;

| N. | kadangi ribojamųjų priemonių Rusijai blokavimas Taryboje kenkia pačios Sąjungos pastangoms tiek pačioje Sąjungoje, tiek už jos ribų apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes ir kelia saugumo problemą Europos Sąjungai; |
| --- | --- |

N.

kadangi ribojamųjų priemonių Rusijai blokavimas Taryboje kenkia pačios Sąjungos pastangoms tiek pačioje Sąjungoje, tiek už jos ribų apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes ir kelia saugumo problemą Europos Sąjungai;

Konstitucinės ir rinkimų sistemos veikimas

| O. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad teisėkūros proceso skaidrumas ir kokybė toliau kelia susirūpinimą, o Vengrijos vyriausybė plačiai naudojasi savo ekstremaliųjų situacijų įgaliojimais ir srityse, nesusijusiose su COVID-19 pandemija, kaip iš pradžių buvo numatyta; kadangi susirūpinimą kelia tai, kad valstybinės institucijos neveiksmingai įgyvendina Europos ir nacionalinių teismų sprendimus; kadangi viešojo intereso patikos fondai, kurie gauna nemenką viešąjį finansavimą ir kuriuos valdo dabartinei vyriausybei artimi valdybos nariai, pradėjo savo veiklą; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad teisėkūros proceso skaidrumas ir kokybė toliau kelia susirūpinimą, o Vengrijos vyriausybė plačiai naudojasi savo ekstremaliųjų situacijų įgaliojimais ir srityse, nesusijusiose su COVID-19 pandemija, kaip iš pradžių buvo numatyta; kadangi susirūpinimą kelia tai, kad valstybinės institucijos neveiksmingai įgyvendina Europos ir nacionalinių teismų sprendimus; kadangi viešojo intereso patikos fondai, kurie gauna nemenką viešąjį finansavimą ir kuriuos valdo dabartinei vyriausybei artimi valdybos nariai, pradėjo savo veiklą;

| P. | kadangi savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (8), Parlamentas nurodė manantis, kad su ES vertybėmis visiškai nesuderinamas Vengrijos vyriausybės sprendimas neribotam laikui pratęsti nepaprastąją padėtį, suteikti sau įgaliojimus dekretais priimti sprendimus neribotą laiką ir susilpninti Vengrijos parlamento vykdomą nepaprastosios padėties priežiūrą; kadangi savo 2020 m. liepos 20 d. rekomendacijoje dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos (9) Taryba rekomendavo užtikrinti, kad bet kokios neatidėliotinos priemonės būtų griežtai proporcingos, ribotos trukmės ir atitiktų Europos bei tarptautinius standartus ir jomis nebūtų trikdoma verslo veikla ir reglamentavimo aplinkos stabilumas, taip pat užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą politikos formavimo procese; |
| --- | --- |

P.

kadangi savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (8), Parlamentas nurodė manantis, kad su ES vertybėmis visiškai nesuderinamas Vengrijos vyriausybės sprendimas neribotam laikui pratęsti nepaprastąją padėtį, suteikti sau įgaliojimus dekretais priimti sprendimus neribotą laiką ir susilpninti Vengrijos parlamento vykdomą nepaprastosios padėties priežiūrą; kadangi savo 2020 m. liepos 20 d. rekomendacijoje dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos (9) Taryba rekomendavo užtikrinti, kad bet kokios neatidėliotinos priemonės būtų griežtai proporcingos, ribotos trukmės ir atitiktų Europos bei tarptautinius standartus ir jomis nebūtų trikdoma verslo veikla ir reglamentavimo aplinkos stabilumas, taip pat užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą politikos formavimo procese;

| Q. | kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antrojoje tarpinėje atitikties ataskaitoje Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) palankiai įvertino Nacionalinės Asamblėjos įstatymo pataisas, kuriomis užtikrinamas veiksmingesnis nuostatų, kuriomis parlamento nariams draudžiama užsiimti tam tikra veikla arba ji ribojama, taikymas, numatant aiškesnes pasekmes, jei šių klausimų neišspręs atitinkamas parlamento narys; kadangi ataskaitoje taip pat konstatuota, kad vis dėlto tebėra reikalingos ryžtingesnės priemonės, kuriomis siekiama patobulinti esamą Vengrijos parlamento narių sąžiningumo reglamentavimą, visų pirma pagerinti skaidrumo ir konsultacijų lygį teisėkūros procese (įskaitant bendravimo su lobistais taisyklių nustatymą), priimti parlamento narių elgesio kodeksą (visų pirma apimantį įvairias situacijas, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas), išsamiau išplėtoti taisykles, kuriomis parlamento nariai įpareigojami ad hoc atskleisti galimus jų parlamentinio darbo ir privačių interesų konflikto atvejus, užtikrinti vienodą turto deklaracijų formatą ir peržiūrėti plačią parlamento narių imuniteto apimtį bei užtikrinti veiksmingą elgesio taisyklių, interesų konflikto ir turto deklaracijų priežiūrą ir vykdymą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antrojoje tarpinėje atitikties ataskaitoje Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) palankiai įvertino Nacionalinės Asamblėjos įstatymo pataisas, kuriomis užtikrinamas veiksmingesnis nuostatų, kuriomis parlamento nariams draudžiama užsiimti tam tikra veikla arba ji ribojama, taikymas, numatant aiškesnes pasekmes, jei šių klausimų neišspręs atitinkamas parlamento narys; kadangi ataskaitoje taip pat konstatuota, kad vis dėlto tebėra reikalingos ryžtingesnės priemonės, kuriomis siekiama patobulinti esamą Vengrijos parlamento narių sąžiningumo reglamentavimą, visų pirma pagerinti skaidrumo ir konsultacijų lygį teisėkūros procese (įskaitant bendravimo su lobistais taisyklių nustatymą), priimti parlamento narių elgesio kodeksą (visų pirma apimantį įvairias situacijas, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas), išsamiau išplėtoti taisykles, kuriomis parlamento nariai įpareigojami ad hoc atskleisti galimus jų parlamentinio darbo ir privačių interesų konflikto atvejus, užtikrinti vienodą turto deklaracijų formatą ir peržiūrėti plačią parlamento narių imuniteto apimtį bei užtikrinti veiksmingą elgesio taisyklių, interesų konflikto ir turto deklaracijų priežiūrą ir vykdymą;

| R. | kadangi savo 2020 m. lapkričio 20 d. pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė primygtinai paragino Vengrijos parlamentą atidėti balsavimą dėl įstatymų projektų, baiminantis, kad sudėtinį teisės aktų rinkinį sudarantys keli pasiūlymai, pateikti nesurengus išankstinių konsultacijų ir susiję su tokiais klausimais kaip, be kita ko, teisminių institucijų veikimas, rinkimų įstatymas, nacionalinės žmogaus teisių struktūros, viešųjų lėšų kontrolė ir LGBTI asmenų žmogaus teisės, galėtų pakenkti demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms Vengrijoje; kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl 2020 m. gruodžio mėn. Vengrijos parlamento priimtų konstitucijos pataisų Venecijos komisija su susirūpinimu pažymėjo, kad konstitucijos pataisos buvo priimtos nepaprastosios padėties metu, nesurengus viešų konsultacijų, o aiškinamąjį memorandumą sudaro tik trys puslapiai; kadangi Venecijos komisija taip pat nurodė, kad devintosios pataisos, kuria iš dalies keičiamas Vengrijos Pagrindinis Įstatymas, kiek tai susiję su karo paskelbimu, Vengrijos gynybos pajėgų kontrole ir karo padėties, nepaprastosios padėties ir pavojaus padėties „specialia teisine tvarka“, 6, 9 bei 11 straipsniais iš esmės paliekama galimybė daugumą aspektų patikslinti baziniais įstatymais, dėl kurių ilgainiui gali kilti rimtų problemų, susijusių su valstybės galių apimtimi išimtinės padėties metu; kadangi dėl Nacionalinės gynybos tarybos panaikinimo ir jos įgaliojimų perdavimo vyriausybei Venecijos komisija nurodė, kad, nors tai neprieštarauja Europos standartams, tačiau taip ekstremaliųjų situacijų įgaliojimai sutelkiami vykdomosios valdžios rankose, ir tai negali būti laikoma vilties teikiančiu požymiu, visų pirma dėl to, kad aiškinamajame memorandume nėra paaiškinimo dėl tokio pakeitimo racijos ar būtinybės; |
| --- | --- |

R.

kadangi savo 2020 m. lapkričio 20 d. pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė primygtinai paragino Vengrijos parlamentą atidėti balsavimą dėl įstatymų projektų, baiminantis, kad sudėtinį teisės aktų rinkinį sudarantys keli pasiūlymai, pateikti nesurengus išankstinių konsultacijų ir susiję su tokiais klausimais kaip, be kita ko, teisminių institucijų veikimas, rinkimų įstatymas, nacionalinės žmogaus teisių struktūros, viešųjų lėšų kontrolė ir LGBTI asmenų žmogaus teisės, galėtų pakenkti demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms Vengrijoje; kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl 2020 m. gruodžio mėn. Vengrijos parlamento priimtų konstitucijos pataisų Venecijos komisija su susirūpinimu pažymėjo, kad konstitucijos pataisos buvo priimtos nepaprastosios padėties metu, nesurengus viešų konsultacijų, o aiškinamąjį memorandumą sudaro tik trys puslapiai; kadangi Venecijos komisija taip pat nurodė, kad devintosios pataisos, kuria iš dalies keičiamas Vengrijos Pagrindinis Įstatymas, kiek tai susiję su karo paskelbimu, Vengrijos gynybos pajėgų kontrole ir karo padėties, nepaprastosios padėties ir pavojaus padėties „specialia teisine tvarka“, 6, 9 bei 11 straipsniais iš esmės paliekama galimybė daugumą aspektų patikslinti baziniais įstatymais, dėl kurių ilgainiui gali kilti rimtų problemų, susijusių su valstybės galių apimtimi išimtinės padėties metu; kadangi dėl Nacionalinės gynybos tarybos panaikinimo ir jos įgaliojimų perdavimo vyriausybei Venecijos komisija nurodė, kad, nors tai neprieštarauja Europos standartams, tačiau taip ekstremaliųjų situacijų įgaliojimai sutelkiami vykdomosios valdžios rankose, ir tai negali būti laikoma vilties teikiančiu požymiu, visų pirma dėl to, kad aiškinamajame memorandume nėra paaiškinimo dėl tokio pakeitimo racijos ar būtinybės;

| S. | kadangi 2021 m. vasario 12 d. Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas pažymėjo esant iš esmės neigiamą vietos ir regionų savivaldos padėtį Vengrijoje dėl to, kad iš esmės nesilaikoma Europos vietos savivaldos chartijos, ir išreiškė susirūpinimą dėl aiškios tendencijos vėl centralizuoti valdžią, veiksmingų konsultacijų stokos ir reikšmingo valstybės kišimosi į savivaldybių funkcijas; kadangi kongresas taip pat akcentavo tam tikrus vietos savivaldos padėties šalyje trūkumus, pavyzdžiui, vietos valdžios institucijoms prieinamų finansinių išteklių trūkumą ir jų negebėjimą įdarbinti aukštos kokybės darbuotojų; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2021 m. vasario 12 d. Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas pažymėjo esant iš esmės neigiamą vietos ir regionų savivaldos padėtį Vengrijoje dėl to, kad iš esmės nesilaikoma Europos vietos savivaldos chartijos, ir išreiškė susirūpinimą dėl aiškios tendencijos vėl centralizuoti valdžią, veiksmingų konsultacijų stokos ir reikšmingo valstybės kišimosi į savivaldybių funkcijas; kadangi kongresas taip pat akcentavo tam tikrus vietos savivaldos padėties šalyje trūkumus, pavyzdžiui, vietos valdžios institucijoms prieinamų finansinių išteklių trūkumą ir jų negebėjimą įdarbinti aukštos kokybės darbuotojų;

| T. | kadangi per ne vienus metus padaryti rinkimų įstatymo pakeitimai pertvarkant rinkimų apygardas ir kompensuojant rinkimų laimėtojams yra nepalankūs opozicinėms partijoms; kadangi savo 2021 m. spalio 18 d. bendroje nuomonėje dėl 2020 m. rinkimų teisės aktų dalinių pakeitimų Vengrijoje Venecijos komisija ir ESBO demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ODIHR) pabrėžė, kad prasmingų viešų konsultacijų sparta ir trūkumas rinkimų teisės aktų atveju kelia itin didelį susirūpinimą, ir tai neturėtų būti laikoma politine priemone; kadangi Venecijos komisija ir ESBO ODIHR taip pat pateikė pagrindinę rekomendaciją iš dalies pakeisti 2020 m. įstatymo Nr. CLXVII dėl tam tikrų su rinkimais susijusių įstatymų dalinio pakeitimo 3 ir 68 straipsnius, gerokai sumažinant vienmandačių rinkimų apygardų skaičių ir medžių, kuriose kiekviena partija turi vienu metu pasiūlyti kandidatus, kad galėtų sudaryti nacionalinį kandidatų sąrašą, skaičių, taip pat keletą kitų rekomendacijų; |
| --- | --- |

T.

kadangi per ne vienus metus padaryti rinkimų įstatymo pakeitimai pertvarkant rinkimų apygardas ir kompensuojant rinkimų laimėtojams yra nepalankūs opozicinėms partijoms; kadangi savo 2021 m. spalio 18 d. bendroje nuomonėje dėl 2020 m. rinkimų teisės aktų dalinių pakeitimų Vengrijoje Venecijos komisija ir ESBO demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ODIHR) pabrėžė, kad prasmingų viešų konsultacijų sparta ir trūkumas rinkimų teisės aktų atveju kelia itin didelį susirūpinimą, ir tai neturėtų būti laikoma politine priemone; kadangi Venecijos komisija ir ESBO ODIHR taip pat pateikė pagrindinę rekomendaciją iš dalies pakeisti 2020 m. įstatymo Nr. CLXVII dėl tam tikrų su rinkimais susijusių įstatymų dalinio pakeitimo 3 ir 68 straipsnius, gerokai sumažinant vienmandačių rinkimų apygardų skaičių ir medžių, kuriose kiekviena partija turi vienu metu pasiūlyti kandidatus, kad galėtų sudaryti nacionalinį kandidatų sąrašą, skaičių, taip pat keletą kitų rekomendacijų;

| U. | kadangi vienodomis sąlygomis organizuojami demokratiniai rinkimai turi esminę svarbą demokratiniam mūsų visuomenės pobūdžiui; kadangi, reaguodama į susirūpinimą dėl rinkimų sąžiningumo ir pilietinės visuomenės raginimus, ESBO nusprendė siųsti visapusiškus įgaliojimus turinčią rinkimų stebėjimo misiją į 2022 m. balandžio 3 d. surengtus visuotinius rinkimus ir referendumą, o tai yra retas atvejis ES valstybėse narėse; kadangi savo vėlesniame 2022 m. balandžio 4 d. preliminarių faktų ir išvadų pareiškime ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija konstatavo, kad rinkimai ir referendumas buvo tinkamai administruojami ir profesionaliai valdomi, tačiau nebuvo sudarytos visiems vienodos sąlygos; kadangi rinkimų dalyviai iš esmės galėjo laisvai rengti kampaniją, tačiau, nors kampanija ir buvo konkurencinga, jos tonas buvo itin neigiamas ir jai buvo būdingas visuotinis valdančiosios koalicijos ir vyriausybės veiklos sutapatinimas, o skaidrumo trūkumas ir nepakankama kampanijos finansų priežiūra vėlgi buvo naudingiausia valdančiajai koalicijai; kadangi tai, kaip daugelį rinkimų ginčų nagrinėjo rinkimų komisijos ir teismai, pakankamai neužtikrino veiksmingos teisinės gynybos; kadangi savo galutinėje ataskaitoje, paskelbtoje 2022 m. liepos 29 d., ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija nurodė, kad į daugelį ankstesnių Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų iš esmės tebėra neatsižvelgta, be kita ko, į rekomendacijas dėl rinkimų teisių, piktnaudžiavimo administraciniais ištekliais prevencijos ir valstybės bei partijų funkcijų miglotumo, žiniasklaidos laisvės, kampanijų finansavimo ir piliečių stebėjimo; kadangi, priešingai tarptautinei gerajai praktikai, pagal Vengrijos teisės aktus leidžiama iki 20 proc. nukrypti nuo vidutinio rinkėjų skaičiaus vienoje vienmandatėje rinkimų apygardoje ir, priešingai nei numatyta nacionalinės teisės aktuose, Vengrijos parlamentas neperžiūrėjo rinkimų apygardų, kurios po 2018 m. rinkimų viršijo nustatytą nuokrypio ribą, ribų; kadangi nevienodas rinkėjų pasiskirstymas tarp rinkimų apygardų, kai nuokrypiai nuo vidurkio siekia iki 33 proc., kelia grėsmę balsavimo lygybės principui; |
| --- | --- |

U.

kadangi vienodomis sąlygomis organizuojami demokratiniai rinkimai turi esminę svarbą demokratiniam mūsų visuomenės pobūdžiui; kadangi, reaguodama į susirūpinimą dėl rinkimų sąžiningumo ir pilietinės visuomenės raginimus, ESBO nusprendė siųsti visapusiškus įgaliojimus turinčią rinkimų stebėjimo misiją į 2022 m. balandžio 3 d. surengtus visuotinius rinkimus ir referendumą, o tai yra retas atvejis ES valstybėse narėse; kadangi savo vėlesniame 2022 m. balandžio 4 d. preliminarių faktų ir išvadų pareiškime ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija konstatavo, kad rinkimai ir referendumas buvo tinkamai administruojami ir profesionaliai valdomi, tačiau nebuvo sudarytos visiems vienodos sąlygos; kadangi rinkimų dalyviai iš esmės galėjo laisvai rengti kampaniją, tačiau, nors kampanija ir buvo konkurencinga, jos tonas buvo itin neigiamas ir jai buvo būdingas visuotinis valdančiosios koalicijos ir vyriausybės veiklos sutapatinimas, o skaidrumo trūkumas ir nepakankama kampanijos finansų priežiūra vėlgi buvo naudingiausia valdančiajai koalicijai; kadangi tai, kaip daugelį rinkimų ginčų nagrinėjo rinkimų komisijos ir teismai, pakankamai neužtikrino veiksmingos teisinės gynybos; kadangi savo galutinėje ataskaitoje, paskelbtoje 2022 m. liepos 29 d., ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija nurodė, kad į daugelį ankstesnių Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų iš esmės tebėra neatsižvelgta, be kita ko, į rekomendacijas dėl rinkimų teisių, piktnaudžiavimo administraciniais ištekliais prevencijos ir valstybės bei partijų funkcijų miglotumo, žiniasklaidos laisvės, kampanijų finansavimo ir piliečių stebėjimo; kadangi, priešingai tarptautinei gerajai praktikai, pagal Vengrijos teisės aktus leidžiama iki 20 proc. nukrypti nuo vidutinio rinkėjų skaičiaus vienoje vienmandatėje rinkimų apygardoje ir, priešingai nei numatyta nacionalinės teisės aktuose, Vengrijos parlamentas neperžiūrėjo rinkimų apygardų, kurios po 2018 m. rinkimų viršijo nustatytą nuokrypio ribą, ribų; kadangi nevienodas rinkėjų pasiskirstymas tarp rinkimų apygardų, kai nuokrypiai nuo vidurkio siekia iki 33 proc., kelia grėsmę balsavimo lygybės principui;

| V. | kadangi 2022 m. gegužės 24 d. Vengrijos parlamentas priėmė dešimtąją Pagrindinio Įstatymo pataisą, kuria vyriausybei suteikiami įgaliojimai ginkluotojo konflikto, karo ar humanitarinės nelaimės kaimyninėje šalyje atvejais paskelbti pavojaus padėtį; kadangi pataisa taip pat iš dalies pakeistas Nelaimių valdymo įstatymas suteikiant įgaliojimus vyriausybei dėl ginkluotojo konflikto, karo ar humanitarinės nelaimės kaimyninėje valstybėje šalyje paskelbtos pavojaus padėties metu nepaisyti parlamento aktų bet kurioje srityje priimant nepaprastosios padėties dekretus, kuriais galima laikinai sustabdyti arba apriboti naudojimąsi pagrindinėmis teisėmis platesniu mastu, nei leistina įprastomis aplinkybėmis; kadangi 2022 m. birželio 8 d. Vengrijos parlamentas priėmė 2022 m. įstatymą Nr. VI dėl ginkluotojo konflikto ir humanitarinės nelaimės kaimyninėje šalyje padarinių šalinimo Vengrijoje ir jis įsigaliojo tą pačią dieną; kadangi šiuo įstatymu vyriausybei leidžiama pratęsti vyriausybės nepaprastosios padėties dekretų galiojimą tol, kol vyriausybė atšauks pavojaus padėtį; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2022 m. gegužės 24 d. Vengrijos parlamentas priėmė dešimtąją Pagrindinio Įstatymo pataisą, kuria vyriausybei suteikiami įgaliojimai ginkluotojo konflikto, karo ar humanitarinės nelaimės kaimyninėje šalyje atvejais paskelbti pavojaus padėtį; kadangi pataisa taip pat iš dalies pakeistas Nelaimių valdymo įstatymas suteikiant įgaliojimus vyriausybei dėl ginkluotojo konflikto, karo ar humanitarinės nelaimės kaimyninėje valstybėje šalyje paskelbtos pavojaus padėties metu nepaisyti parlamento aktų bet kurioje srityje priimant nepaprastosios padėties dekretus, kuriais galima laikinai sustabdyti arba apriboti naudojimąsi pagrindinėmis teisėmis platesniu mastu, nei leistina įprastomis aplinkybėmis; kadangi 2022 m. birželio 8 d. Vengrijos parlamentas priėmė 2022 m. įstatymą Nr. VI dėl ginkluotojo konflikto ir humanitarinės nelaimės kaimyninėje šalyje padarinių šalinimo Vengrijoje ir jis įsigaliojo tą pačią dieną; kadangi šiuo įstatymu vyriausybei leidžiama pratęsti vyriausybės nepaprastosios padėties dekretų galiojimą tol, kol vyriausybė atšauks pavojaus padėtį;

| W. | kadangi Pagrindinis Įstatymas nuo jo priėmimo buvo iš dalies keistas dešimt kartų; kadangi baziniai įstatymai apima 35 temas ir jų bazę dabar sudaro daugiau kaip 300 teisės aktų, kurie buvo priimti nuo 2011 metų, dažnai nesurengus viešų konsultacijų, net jei jie turėjo poveikį pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

W.

kadangi Pagrindinis Įstatymas nuo jo priėmimo buvo iš dalies keistas dešimt kartų; kadangi baziniai įstatymai apima 35 temas ir jų bazę dabar sudaro daugiau kaip 300 teisės aktų, kurie buvo priimti nuo 2011 metų, dažnai nesurengus viešų konsultacijų, net jei jie turėjo poveikį pagrindinėms teisėms;

| X. | kadangi 2013 m. paskelbtame bendrame pareiškime Vengrijos ir Rumunijos konstitucinių teismų pirmininkai pabrėžė ypatingą konstitucinių teismų atsakomybę šalyse, kuriose valdančiąją daugumą sudaro du trečdaliai narių; kadangi ketvirtojoje Pagrindinio Įstatymo pataisoje nurodyta, kad Konstitucinio Teismo sprendimai, priimti iki Pagrindinio Įstatymo įsigaliojimo, panaikinami; kadangi Konstitucinis Teismas savo sprendimuose vis labiau remiasi konstitucinio tapatumo samprata; kadangi jurisprudencijoje konstitucinio tapatumo samprata nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju ir yra viršesnė už Pagrindinį Įstatymą; kadangi Vengrijos vyriausybė vis dažniau kreipiasi į Konstitucinį Teismą, kad išvengtų būtinybės vykdyti ES Teisingumo Teismo sprendimus; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Konstitucinis Teismas blokavo referendumus dėl vyriausybės planų Budapešte statyti Fudano universiteto miestelį ir bedarbio pašalpų mokėjimą nuo dabartinio trijų mėnesių laikotarpio pailginti iki ne ilgiau kaip devynių mėnesių; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2013 m. paskelbtame bendrame pareiškime Vengrijos ir Rumunijos konstitucinių teismų pirmininkai pabrėžė ypatingą konstitucinių teismų atsakomybę šalyse, kuriose valdančiąją daugumą sudaro du trečdaliai narių; kadangi ketvirtojoje Pagrindinio Įstatymo pataisoje nurodyta, kad Konstitucinio Teismo sprendimai, priimti iki Pagrindinio Įstatymo įsigaliojimo, panaikinami; kadangi Konstitucinis Teismas savo sprendimuose vis labiau remiasi konstitucinio tapatumo samprata; kadangi jurisprudencijoje konstitucinio tapatumo samprata nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju ir yra viršesnė už Pagrindinį Įstatymą; kadangi Vengrijos vyriausybė vis dažniau kreipiasi į Konstitucinį Teismą, kad išvengtų būtinybės vykdyti ES Teisingumo Teismo sprendimus; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Konstitucinis Teismas blokavo referendumus dėl vyriausybės planų Budapešte statyti Fudano universiteto miestelį ir bedarbio pašalpų mokėjimą nuo dabartinio trijų mėnesių laikotarpio pailginti iki ne ilgiau kaip devynių mėnesių;

| Y. | kadangi ekspertai vis labiau sutaria, kad Vengrija nebėra demokratinė valstybė; kadangi pagal Geteborgo universiteto 2019 m. V-Dem instituto demokratijos indeksą Vengrija tapo pirmąja autoritarine ES valstybe nare; kadangi 2020 m. Freedom House ataskaitoje Nations in Transit Vengrija buvo įvardyta kaip „mišrus režimas“, kuris prarado „pusiau tvirtos demokratijos“ statusą; kadangi pagal Economist Intelligence Unit 2022 m. demokratijos indeksą Vengrija taip pat priskiriama „ydingai demokratijai“ ir užima 56 vietą iš 167 šalių (viena vieta žemiau, palyginti su jos 2020 m. reitingu); kadangi pagal 2022 m. V-Dem instituto demokratijos indeksą iš ES valstybių narių Vengrija per pastarąjį dešimtmetį tapo viena pirmaujančių pasaulyje autokratiją skatinančių šalių; |
| --- | --- |

Y.

kadangi ekspertai vis labiau sutaria, kad Vengrija nebėra demokratinė valstybė; kadangi pagal Geteborgo universiteto 2019 m. V-Dem instituto demokratijos indeksą Vengrija tapo pirmąja autoritarine ES valstybe nare; kadangi 2020 m. Freedom House ataskaitoje Nations in Transit Vengrija buvo įvardyta kaip „mišrus režimas“, kuris prarado „pusiau tvirtos demokratijos“ statusą; kadangi pagal Economist Intelligence Unit 2022 m. demokratijos indeksą Vengrija taip pat priskiriama „ydingai demokratijai“ ir užima 56 vietą iš 167 šalių (viena vieta žemiau, palyginti su jos 2020 m. reitingu); kadangi pagal 2022 m. V-Dem instituto demokratijos indeksą iš ES valstybių narių Vengrija per pastarąjį dešimtmetį tapo viena pirmaujančių pasaulyje autokratiją skatinančių šalių;

Teisminių ir kitų institucijų nepriklausomumas bei teisėjų teisės

| Z. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad, kiek tai susiję su teismų nepriklausomumu, į vykdant Europos Parlamento inicijuotą ES sutarties 7 straipsnio 1 dalies procedūrą, taip pat ankstesnėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose išreikštą susirūpinimą dėl teismų nepriklausomumo tebėra neatsižvelgta, kaip ir atitinkamų rekomendacijų, pateiktų per Europos semestrą, atveju; kadangi šie susirūpinimą keliantys klausimai visų pirma susiję su iššūkiais, kuriuos patiria Nacionalinė teismų taryba, kai jai tenka užtikrinti pusiausvyrą tarp Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko įgaliojimų, Aukščiausiojo Teismo (Kúria) pirmininko išrinkimo taisyklių ir galimybės priimti savarankiškus sprendimus, susijusius su teisėjų skyrimu ir paaukštinimu pareigose, bylų skyrimu ir premijomis teisėjams ir teismo tarnautojams; kadangi, kalbant apie veiksmingumą ir kokybę, teisingumo sistema veikia gerai, kiek tai susiję su proceso trukme, ir jos bendras suskaitmeninimo lygis yra aukštas, taip pat kadangi teisėjų ir prokurorų atlyginimai toliau laipsniškai didėja; kadangi 2022 m. rugpjūčio 26 d. kelios pilietinės visuomenės organizacijos paprašė, kad teisingumo ministras, atlikęs plataus masto konsultacijas su plačiąja visuomene ir ekspertais, įskaitant teismų savivaldą ir atstovaujamuosius organus ir Venecijos komisiją, spręstų Vengrijos teisminių institucijų problemas; |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad, kiek tai susiję su teismų nepriklausomumu, į vykdant Europos Parlamento inicijuotą ES sutarties 7 straipsnio 1 dalies procedūrą, taip pat ankstesnėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose išreikštą susirūpinimą dėl teismų nepriklausomumo tebėra neatsižvelgta, kaip ir atitinkamų rekomendacijų, pateiktų per Europos semestrą, atveju; kadangi šie susirūpinimą keliantys klausimai visų pirma susiję su iššūkiais, kuriuos patiria Nacionalinė teismų taryba, kai jai tenka užtikrinti pusiausvyrą tarp Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko įgaliojimų, Aukščiausiojo Teismo (Kúria) pirmininko išrinkimo taisyklių ir galimybės priimti savarankiškus sprendimus, susijusius su teisėjų skyrimu ir paaukštinimu pareigose, bylų skyrimu ir premijomis teisėjams ir teismo tarnautojams; kadangi, kalbant apie veiksmingumą ir kokybę, teisingumo sistema veikia gerai, kiek tai susiję su proceso trukme, ir jos bendras suskaitmeninimo lygis yra aukštas, taip pat kadangi teisėjų ir prokurorų atlyginimai toliau laipsniškai didėja; kadangi 2022 m. rugpjūčio 26 d. kelios pilietinės visuomenės organizacijos paprašė, kad teisingumo ministras, atlikęs plataus masto konsultacijas su plačiąja visuomene ir ekspertais, įskaitant teismų savivaldą ir atstovaujamuosius organus ir Venecijos komisiją, spręstų Vengrijos teisminių institucijų problemas;

| AA. | kadangi byloje C-564/19 IS (Prašymo priimti prejudicinį sprendimą neteisėtumas) priimtame 2021 m. lapkričio 23 d. sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad SESV 267 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį valstybės narės aukščiausiosios instancijos teismui draudžiama pripažinti neteisėtu žemesnės instancijos teismo prašymą priimti prejudicinį sprendimą tuo pagrindu, kad pateikti klausimai nėra reikšmingi ir būtini pagrindinei bylai išspręsti; kadangi pagal ES teisės viršenybės principą žemesnės instancijos teismas privalo nepaisyti tokio nacionalinio aukščiausiosios instancijos teismo sprendimo; kadangi SESV 267 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį draudžiama kelti drausmės bylą nacionalinio teismo teisėjui dėl to, kad šis kreipėsi į ES Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą pagal tą nuostatą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi byloje C-564/19 IS (Prašymo priimti prejudicinį sprendimą neteisėtumas) priimtame 2021 m. lapkričio 23 d. sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad SESV 267 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį valstybės narės aukščiausiosios instancijos teismui draudžiama pripažinti neteisėtu žemesnės instancijos teismo prašymą priimti prejudicinį sprendimą tuo pagrindu, kad pateikti klausimai nėra reikšmingi ir būtini pagrindinei bylai išspręsti; kadangi pagal ES teisės viršenybės principą žemesnės instancijos teismas privalo nepaisyti tokio nacionalinio aukščiausiosios instancijos teismo sprendimo; kadangi SESV 267 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį draudžiama kelti drausmės bylą nacionalinio teismo teisėjui dėl to, kad šis kreipėsi į ES Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą pagal tą nuostatą;

| AB. | kadangi 2018 m. gruodžio 14 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo pareiškime paragino Vengrijos prezidentą grąžinti Vengrijos parlamentui administracinių teismų srities teisės aktų projektų rinkinį; kadangi savo 2019 m. kovo 19 d. nuomonėje dėl Administracinių teismų įstatymo ir Administracinių teismų įstatymo įsigaliojimo bei tam tikrų pereinamojo laikotarpio taisyklių įstatymo Venecijos komisija nurodė, jog didžiausias administraciniams teismams numatyto organizavimo ir administravimo modelio trūkumas yra tai, kad labai platūs įgaliojimai yra sutelkti keleto suinteresuotųjų subjektų rankose ir nėra veiksmingos stabdžių ir atsvarų sistemos, kuri galėtų subalansuoti šiuos įgaliojimus; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2018 m. gruodžio 14 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo pareiškime paragino Vengrijos prezidentą grąžinti Vengrijos parlamentui administracinių teismų srities teisės aktų projektų rinkinį; kadangi savo 2019 m. kovo 19 d. nuomonėje dėl Administracinių teismų įstatymo ir Administracinių teismų įstatymo įsigaliojimo bei tam tikrų pereinamojo laikotarpio taisyklių įstatymo Venecijos komisija nurodė, jog didžiausias administraciniams teismams numatyto organizavimo ir administravimo modelio trūkumas yra tai, kad labai platūs įgaliojimai yra sutelkti keleto suinteresuotųjų subjektų rankose ir nėra veiksmingos stabdžių ir atsvarų sistemos, kuri galėtų subalansuoti šiuos įgaliojimus;

| AC. | kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje pažymėjo, kad šio amžiaus antrąjį dešimtmetį Vengrijoje įvykdytos įvairios teisminių institucijų reformos sukėlė susirūpinimą dėl jų poveikio teisminių institucijų nepriklausomumui, ir bendrosios kompetencijos teismų sistemoje kilo abejonių dėl Nacionalinės teismų tarybos vykdomos Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko priežiūros veiksmingumo, atsižvelgiant į pastaruoju metu pastebėtas šių teisminių institucijų santykių anomalijas skyrimo procedūros atžvilgiu; kadangi nepaisant to, kad komisarė palankiai įvertino pastarojo meto administracinių teismų srities pirminės redakcijos teisės aktų pakeitimus, padarytus atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę, jos manymu, šių pakeitimų nepakanka Venecijos komisijos nustatytoms rimtoms problemoms išspręsti; |
| --- | --- |

AC.

kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje pažymėjo, kad šio amžiaus antrąjį dešimtmetį Vengrijoje įvykdytos įvairios teisminių institucijų reformos sukėlė susirūpinimą dėl jų poveikio teisminių institucijų nepriklausomumui, ir bendrosios kompetencijos teismų sistemoje kilo abejonių dėl Nacionalinės teismų tarybos vykdomos Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko priežiūros veiksmingumo, atsižvelgiant į pastaruoju metu pastebėtas šių teisminių institucijų santykių anomalijas skyrimo procedūros atžvilgiu; kadangi nepaisant to, kad komisarė palankiai įvertino pastarojo meto administracinių teismų srities pirminės redakcijos teisės aktų pakeitimus, padarytus atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę, jos manymu, šių pakeitimų nepakanka Venecijos komisijos nustatytoms rimtoms problemoms išspręsti;

| AD. | kadangi 2019 m. Vengrijos parlamentas nusprendė atidėti administracinių teismų srities teisės aktų rinkinio įsigaliojimą, o vyriausybė pareiškė atsisakiusi sumanymo steigti atskirus administracinius teismus; kadangi kai kurie svarbūs teisės aktų rinkinio elementai buvo įdiegti 2019–2021 metais priėmus įvairius teisės aktų pakeitimus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi 2019 m. Vengrijos parlamentas nusprendė atidėti administracinių teismų srities teisės aktų rinkinio įsigaliojimą, o vyriausybė pareiškė atsisakiusi sumanymo steigti atskirus administracinius teismus; kadangi kai kurie svarbūs teisės aktų rinkinio elementai buvo įdiegti 2019–2021 metais priėmus įvairius teisės aktų pakeitimus;

| AE. | kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. lapkričio 28 d. pareiškime primygtinai paragino Vengrijos prezidentą pakoreguoti įstatymą, kuris daro poveikį teisminių institucijų nepriklausomumui; kadangi, komisarės nuomone, nuostatos, kuriomis administravimo institucijoms suteikiama galimybė teikti konstitucinius skundus dėl nepalankių bendrosios kompetencijos teismų priimtų sprendimų, kelia susirūpinimą dėl teisingo bylos nagrinėjimo garantijų taikymo individualiam skundo pateikėjui ir, atsižvelgiant į siūlomus pakeitimus dėl teisėjų kvalifikacijos bei skyrimo ir teismų praktikos vienodumo, teisėkūros priemonės taip pat gali kelti pavojų, jog sumažės pagrindines pareigas atliekančių atskirų teisėjų nepriklausomumas ir teismų sistemoje susidarys pernelyg stipri hierarchija; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. lapkričio 28 d. pareiškime primygtinai paragino Vengrijos prezidentą pakoreguoti įstatymą, kuris daro poveikį teisminių institucijų nepriklausomumui; kadangi, komisarės nuomone, nuostatos, kuriomis administravimo institucijoms suteikiama galimybė teikti konstitucinius skundus dėl nepalankių bendrosios kompetencijos teismų priimtų sprendimų, kelia susirūpinimą dėl teisingo bylos nagrinėjimo garantijų taikymo individualiam skundo pateikėjui ir, atsižvelgiant į siūlomus pakeitimus dėl teisėjų kvalifikacijos bei skyrimo ir teismų praktikos vienodumo, teisėkūros priemonės taip pat gali kelti pavojų, jog sumažės pagrindines pareigas atliekančių atskirų teisėjų nepriklausomumas ir teismų sistemoje susidarys pernelyg stipri hierarchija;

| AF. | kadangi savo 2021 m. spalio 16 d. nuomonėje dėl Teismų organizavimo ir administravimo įstatymo ir Teisėjų teisinės padėties ir atlyginimo įstatymo pakeitimų, kuriuos Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija pakartojo savo 2012 m. nuomonėje išdėstytas rekomendacijas dėl Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko vaidmens, į kurias valdžios institucijos neatsižvelgė; kadangi Venecijos komisija taip pat rekomendavo nustatyti aiškias, skaidrias ir numatomas komandiruotų teisėjų paskyrimo į aukštesnes pareigas pasibaigus komandiravimo laikotarpiui sąlygas; kadangi Venecijos komisija pateikė keletą rekomendacijų, susijusių su bylų paskirstymu, Aukščiausiojo Teismo pirmininko įgaliojimais padidinti bylas nagrinėjančių kolegijų narių skaičių, sprendimais dėl vienodos teismų praktikos formavimo ir skundus dėl vienodos teismų praktikos nagrinėjančių kolegijų sudėtimi; kadangi Venecijos komisija taip pat pažymėjo, kad 2019 m. pakeitimais nustatyta Aukščiausiojo Teismo pirmininko skyrimo tvarka, atsižvelgiant į lemiamą šios pareigybės vaidmenį teismų sistemoje, gali kelti rimtą politizavimo pavojų ir turėti rimtų pasekmių teisminių institucijų nepriklausomumui arba visuomenės suvokimui apie jį; |
| --- | --- |

AF.

kadangi savo 2021 m. spalio 16 d. nuomonėje dėl Teismų organizavimo ir administravimo įstatymo ir Teisėjų teisinės padėties ir atlyginimo įstatymo pakeitimų, kuriuos Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija pakartojo savo 2012 m. nuomonėje išdėstytas rekomendacijas dėl Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko vaidmens, į kurias valdžios institucijos neatsižvelgė; kadangi Venecijos komisija taip pat rekomendavo nustatyti aiškias, skaidrias ir numatomas komandiruotų teisėjų paskyrimo į aukštesnes pareigas pasibaigus komandiravimo laikotarpiui sąlygas; kadangi Venecijos komisija pateikė keletą rekomendacijų, susijusių su bylų paskirstymu, Aukščiausiojo Teismo pirmininko įgaliojimais padidinti bylas nagrinėjančių kolegijų narių skaičių, sprendimais dėl vienodos teismų praktikos formavimo ir skundus dėl vienodos teismų praktikos nagrinėjančių kolegijų sudėtimi; kadangi Venecijos komisija taip pat pažymėjo, kad 2019 m. pakeitimais nustatyta Aukščiausiojo Teismo pirmininko skyrimo tvarka, atsižvelgiant į lemiamą šios pareigybės vaidmenį teismų sistemoje, gali kelti rimtą politizavimo pavojų ir turėti rimtų pasekmių teisminių institucijų nepriklausomumui arba visuomenės suvokimui apie jį;

| AG. | kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antrojoje tarpinėje atitikties ataskaitoje GRECO pažymėjo, kad nebuvo pranešta apie kokią nors tolesnę pažangą dėl teisėjų ir trijų likusių neįgyvendintų rekomendacijų tuo klausimu, ir kad jos pačios išvados dėl Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko įgaliojimų (tiek dėl kandidatų į teisėjus skyrimo ar perkėlimo į aukštesnes pareigas, tiek dėl teisėjų skyrimo į kitas pareigas proceso) tebeturi ypatingą reikšmę; kalbant apie prokurorus, GRECO palankiai įvertino tai, kad pagal įsigaliojusius teisės aktų pakeitimus drausminėse bylose privalo dalyvauti drausmės komisijos narys, tačiau negalėjo patvirtinti, ar 17-osios rekomendacijos (dėl prokurorų drausminės procedūros) laikomasi, ar ne; kadangi generalinio prokuroro kadencijos pratęsimo, plačios prokurorų imuniteto apimties ir kriterijų, kuriais remiantis bylos perimamos iš pavaldžių prokurorų, parengimo srityse pažangos nepadaryta; |
| --- | --- |

AG.

kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antrojoje tarpinėje atitikties ataskaitoje GRECO pažymėjo, kad nebuvo pranešta apie kokią nors tolesnę pažangą dėl teisėjų ir trijų likusių neįgyvendintų rekomendacijų tuo klausimu, ir kad jos pačios išvados dėl Nacionalinės teismų tarnybos pirmininko įgaliojimų (tiek dėl kandidatų į teisėjus skyrimo ar perkėlimo į aukštesnes pareigas, tiek dėl teisėjų skyrimo į kitas pareigas proceso) tebeturi ypatingą reikšmę; kalbant apie prokurorus, GRECO palankiai įvertino tai, kad pagal įsigaliojusius teisės aktų pakeitimus drausminėse bylose privalo dalyvauti drausmės komisijos narys, tačiau negalėjo patvirtinti, ar 17-osios rekomendacijos (dėl prokurorų drausminės procedūros) laikomasi, ar ne; kadangi generalinio prokuroro kadencijos pratęsimo, plačios prokurorų imuniteto apimties ir kriterijų, kuriais remiantis bylos perimamos iš pavaldžių prokurorų, parengimo srityse pažangos nepadaryta;

| AH. | kadangi savo 2021 m. balandžio 15 d. pranešime Vengrijos vyriausybei Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais nurodė, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko skyrimas gali būti vertinamas kaip išpuolis prieš teisminių institucijų nepriklausomumą ir mėginimas pajungti teismines institucijas įstatymų leidžiamosios valdžios valiai pažeidžiant valdžių padalijimo principą; kadangi specialusis pranešėjas taip pat atkreipė dėmesį į ypatingą susirūpinimą keliantį faktą, jog Aukščiausiojo Teismo pirmininkas buvo išrinktas nepaisant akivaizdaus Nacionalinės teismų tarybos prieštaravimo, ir pažymėjo, kad sprendimas ignoruoti Nacionalinės teismų tarybos pareikštą neigiamą nuomonę gali būti aiškinamas kaip valdančiosios daugumos politinis pareiškimas; kadangi, anot specialiojo pranešėjo, pagrindinis teismų sistemos reformų poveikis – jei ne pagrindinis tikslas – buvo sutrukdyti taikyti konstitucijos saugomą teisminių institucijų nepriklausomumo principą ir sudaryti sąlygas įstatymų leidžiamajai ir vykdomajai valdžiai kištis į teisingumo vykdymą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi savo 2021 m. balandžio 15 d. pranešime Vengrijos vyriausybei Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais nurodė, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko skyrimas gali būti vertinamas kaip išpuolis prieš teisminių institucijų nepriklausomumą ir mėginimas pajungti teismines institucijas įstatymų leidžiamosios valdžios valiai pažeidžiant valdžių padalijimo principą; kadangi specialusis pranešėjas taip pat atkreipė dėmesį į ypatingą susirūpinimą keliantį faktą, jog Aukščiausiojo Teismo pirmininkas buvo išrinktas nepaisant akivaizdaus Nacionalinės teismų tarybos prieštaravimo, ir pažymėjo, kad sprendimas ignoruoti Nacionalinės teismų tarybos pareikštą neigiamą nuomonę gali būti aiškinamas kaip valdančiosios daugumos politinis pareiškimas; kadangi, anot specialiojo pranešėjo, pagrindinis teismų sistemos reformų poveikis – jei ne pagrindinis tikslas – buvo sutrukdyti taikyti konstitucijos saugomą teisminių institucijų nepriklausomumo principą ir sudaryti sąlygas įstatymų leidžiamajai ir vykdomajai valdžiai kištis į teisingumo vykdymą;

| AI. | kadangi savo 2021 m. gruodžio 2 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų byloje Gazsó group prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad šių bylų grupė yra susijusi su struktūrine pernelyg ilgo civilinio, baudžiamojo bei administracinio proceso ir veiksmingų nacionalinių teisių gynimo priemonių nebuvimo problema; kadangi Ministrų Komitetas su pasitenkinimu atkreipė dėmesį į tai, kad priimtas įstatymo projektas, kuriuo nustatoma kompensacinė teisių gynimo priemonė dėl pernelyg ilgo civilinio proceso, tačiau primygtinai paragino valdžios institucijas užtikrinti, kad jis atitiktų Europos žmogaus teisių konvenciją; kadangi atsižvelgdamas į klausimo svarbą, jo techninį pobūdį ir į tai, kad baigėsi 2016 m. spalio 16 d. EŽTT priimtame bandomajame sprendime nustatytas terminas, Ministrų Komitetas primygtinai paragino valdžios institucijas išnagrinėti visus galimus būdus paspartinti planavimą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi savo 2021 m. gruodžio 2 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų byloje Gazsó group prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad šių bylų grupė yra susijusi su struktūrine pernelyg ilgo civilinio, baudžiamojo bei administracinio proceso ir veiksmingų nacionalinių teisių gynimo priemonių nebuvimo problema; kadangi Ministrų Komitetas su pasitenkinimu atkreipė dėmesį į tai, kad priimtas įstatymo projektas, kuriuo nustatoma kompensacinė teisių gynimo priemonė dėl pernelyg ilgo civilinio proceso, tačiau primygtinai paragino valdžios institucijas užtikrinti, kad jis atitiktų Europos žmogaus teisių konvenciją; kadangi atsižvelgdamas į klausimo svarbą, jo techninį pobūdį ir į tai, kad baigėsi 2016 m. spalio 16 d. EŽTT priimtame bandomajame sprendime nustatytas terminas, Ministrų Komitetas primygtinai paragino valdžios institucijas išnagrinėti visus galimus būdus paspartinti planavimą;

| AJ. | kadangi 2022 m. kovo 9 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas savo tarpinėje rezoliucijoje dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo Baka prieš Vengriją vykdymo priežiūros primygtinai ragino valdžios institucijas dėti didesnes pastangas, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su Ministrų Komiteto sekretoriatu, būtų rasta būdų, kaip įdiegti reikiamas priemones, kuriomis užtikrinama, kad nepriklausoma teisminė institucija atliktų veiksmingą Vengrijos parlamento sprendimo Aukščiausiojo Teismo pirmininkui pradėti apkaltą priežiūrą laikydamasi EŽTT praktikos; kadangi Ministrų Komitetas taip pat dar kartą priminė valdžios institucijų įsipareigojimą įvertinti nacionalinius teisės aktus dėl teisėjų statuso ir teismų administravimo ir jas paragino pateikti savo vertinimo išvadas, įskaitant garantijas ir apsaugos priemones, kuriomis teisėjai apsaugomi nuo nederamo kišimosi, kad Ministrų Komitetas galėtų visapusiškai įvertinti, ar buvo išspręsti susirūpinimą keliami klausimai dėl šiais atvejais pažeidimų sukelto atgrasomojo poveikio teisėjų saviraiškos laisvei; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 2022 m. kovo 9 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas savo tarpinėje rezoliucijoje dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo Baka prieš Vengriją vykdymo priežiūros primygtinai ragino valdžios institucijas dėti didesnes pastangas, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su Ministrų Komiteto sekretoriatu, būtų rasta būdų, kaip įdiegti reikiamas priemones, kuriomis užtikrinama, kad nepriklausoma teisminė institucija atliktų veiksmingą Vengrijos parlamento sprendimo Aukščiausiojo Teismo pirmininkui pradėti apkaltą priežiūrą laikydamasi EŽTT praktikos; kadangi Ministrų Komitetas taip pat dar kartą priminė valdžios institucijų įsipareigojimą įvertinti nacionalinius teisės aktus dėl teisėjų statuso ir teismų administravimo ir jas paragino pateikti savo vertinimo išvadas, įskaitant garantijas ir apsaugos priemones, kuriomis teisėjai apsaugomi nuo nederamo kišimosi, kad Ministrų Komitetas galėtų visapusiškai įvertinti, ar buvo išspręsti susirūpinimą keliami klausimai dėl šiais atvejais pažeidimų sukelto atgrasomojo poveikio teisėjų saviraiškos laisvei;

| AK. | kadangi pagal organizacijos World Justice Project 2021 m. teisinės valstybės principo indeksą Vengrija užima 69 vietą iš 139 šalių (dviem pozicijomis žemiau, palyginti su praėjusiais metais) ir paskutinę vietą (31 poziciją iš 31) ES, Europos laisvosios prekybos asociacijos ir Šiaurės Amerikos regione; |
| --- | --- |

AK.

kadangi pagal organizacijos World Justice Project 2021 m. teisinės valstybės principo indeksą Vengrija užima 69 vietą iš 139 šalių (dviem pozicijomis žemiau, palyginti su praėjusiais metais) ir paskutinę vietą (31 poziciją iš 31) ES, Europos laisvosios prekybos asociacijos ir Šiaurės Amerikos regione;

Korupcija ir interesų konfliktai

| AL. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad daugumos priemonių pagal 2020–2022 m. kovos su korupcija strategiją įgyvendinimas atidėtas ir kad nebuvo paskelbta jokia nauja strategija ir kad vis dar yra trūkumų, susijusių su lobistine veikla ir „sukamųjų durų“ reiškiniu, taip pat politinių partijų ir kampanijų finansavimu; kadangi nepriklausomi kontrolės mechanizmai vis dar nepakankami, kad būtų galima nustatyti korupciją, ir vis dar kelia susirūpinimą tai, kad nėra atliekami sistemingi patikrinimai ir nepakankamai prižiūrimos turto ir interesų deklaracijos; kadangi, taip pat tai, kad nėra interesų konfliktų taisyklių, taikomų viešojo intereso patikos fondams; kadangi tai, kad nesama tvirtų rezultatų tiriant įtarimus dėl korupcijos, susijusius su aukšto lygio pareigūnais ir jų artimaisiais, trūkumas tebekelia didelį susirūpinimą, nors pradėtos kai kurios naujos aukšto lygio korupcijos bylos; kadangi susirūpinimą vis dar kelia tai, kad nevykdoma sprendimų neatlikti korupcijos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo teisminė peržiūra, ypač aplinkoje, kurioje vis dar neišspręsta klientelizmo, favoritizmo ir nepotizmo rizikos aukšto lygio viešojo administravimo srityje problema; |
| --- | --- |

AL.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad daugumos priemonių pagal 2020–2022 m. kovos su korupcija strategiją įgyvendinimas atidėtas ir kad nebuvo paskelbta jokia nauja strategija ir kad vis dar yra trūkumų, susijusių su lobistine veikla ir „sukamųjų durų“ reiškiniu, taip pat politinių partijų ir kampanijų finansavimu; kadangi nepriklausomi kontrolės mechanizmai vis dar nepakankami, kad būtų galima nustatyti korupciją, ir vis dar kelia susirūpinimą tai, kad nėra atliekami sistemingi patikrinimai ir nepakankamai prižiūrimos turto ir interesų deklaracijos; kadangi, taip pat tai, kad nėra interesų konfliktų taisyklių, taikomų viešojo intereso patikos fondams; kadangi tai, kad nesama tvirtų rezultatų tiriant įtarimus dėl korupcijos, susijusius su aukšto lygio pareigūnais ir jų artimaisiais, trūkumas tebekelia didelį susirūpinimą, nors pradėtos kai kurios naujos aukšto lygio korupcijos bylos; kadangi susirūpinimą vis dar kelia tai, kad nevykdoma sprendimų neatlikti korupcijos tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo teisminė peržiūra, ypač aplinkoje, kurioje vis dar neišspręsta klientelizmo, favoritizmo ir nepotizmo rizikos aukšto lygio viešojo administravimo srityje problema;

| AM. | kadangi savo atsakymuose į Komisijos nariui J. Hahnui raštu pateiktus klausimus dėl 2019 m. lapkričio 11 d. klausymo dėl 2018 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijai, Komisija nurodė, kad 2014–2020 m. nustatyto dydžio finansinės pataisos Vengrijoje buvo priimtos ir įgyvendintos atlikus horizontalųjį viešųjų pirkimų auditą, per kurį buvo nustatyti rimti valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumai, susiję su viešųjų pirkimų procedūrų kontrole; |
| --- | --- |

AM.

kadangi savo atsakymuose į Komisijos nariui J. Hahnui raštu pateiktus klausimus dėl 2019 m. lapkričio 11 d. klausymo dėl 2018 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijai, Komisija nurodė, kad 2014–2020 m. nustatyto dydžio finansinės pataisos Vengrijoje buvo priimtos ir įgyvendintos atlikus horizontalųjį viešųjų pirkimų auditą, per kurį buvo nustatyti rimti valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumai, susiję su viešųjų pirkimų procedūrų kontrole;

| AN. | kadangi savo 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje dėl Vengrijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vengrijos konvergencijos programos Taryba rekomendavo Vengrijai imtis kovos su korupcija sistemos stiprinimo veiksmų, be kita ko, stiprinant baudžiamąjį persekiojimą ir sudarant daugiau galimybių visuomenei susipažinti su informacija, taip pat didinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir gerinti sprendimų priėmimo proceso kokybę ir skaidrumą palaikant veiksmingą socialinį dialogą, bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais subjektais ir reguliariai atliekant poveikio vertinimus, taip pat didinti konkurenciją viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

AN.

kadangi savo 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje dėl Vengrijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vengrijos konvergencijos programos Taryba rekomendavo Vengrijai imtis kovos su korupcija sistemos stiprinimo veiksmų, be kita ko, stiprinant baudžiamąjį persekiojimą ir sudarant daugiau galimybių visuomenei susipažinti su informacija, taip pat didinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir gerinti sprendimų priėmimo proceso kokybę ir skaidrumą palaikant veiksmingą socialinį dialogą, bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais subjektais ir reguliariai atliekant poveikio vertinimus, taip pat didinti konkurenciją viešųjų pirkimų srityje;

| AO. | kadangi 2021 m. birželio 10 d. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba savo 2020 m. veiklos ataskaitoje nurodė rekomendavusi Komisijai susigrąžinti 2,2 proc. mokėjimų, 2016–2020 m. atliktų iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų bei Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai; kadangi tai yra didžiausia iš visų valstybių narių susigrąžintinų išmokų procentinė dalis ir gerokai viršija vidurkį, kuris sudaro 0,29 proc.; kadangi sukčiavimas yra susijęs su Vengrijai skirtomis ES plėtros fondų lėšomis; kadangi kartu su aukštu korupcijos lygiu išaugo socialinė nelygybė ir skurdas, o tai ne tik kelia didelį nesaugumą gyventojams, bet ir yra pagrindinių teisių pažeidimas; |
| --- | --- |

AO.

kadangi 2021 m. birželio 10 d. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba savo 2020 m. veiklos ataskaitoje nurodė rekomendavusi Komisijai susigrąžinti 2,2 proc. mokėjimų, 2016–2020 m. atliktų iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų bei Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai; kadangi tai yra didžiausia iš visų valstybių narių susigrąžintinų išmokų procentinė dalis ir gerokai viršija vidurkį, kuris sudaro 0,29 proc.; kadangi sukčiavimas yra susijęs su Vengrijai skirtomis ES plėtros fondų lėšomis; kadangi kartu su aukštu korupcijos lygiu išaugo socialinė nelygybė ir skurdas, o tai ne tik kelia didelį nesaugumą gyventojams, bet ir yra pagrindinių teisių pažeidimas;

| AP. | kadangi 2021 m. lapkričio mėn. nusiųstame rašte Vengrijai Komisija išdėstė problemas, susijusias su teisminių institucijų nepriklausomumu, neveiksmingu baudžiamuoju persekiojimu už korupciją ir viešųjų pirkimų trūkumais, kurie gali kelti pavojų ES finansiniams interesams; kadangi savo rašte Komisija apibūdino sistemines problemas ir atskaitomybės už korupciją trūkumą ir Vengrijos valdžios institucijoms uždavė 16 konkrečių klausimų tokiose srityse kaip interesų konfliktai, ES finansavimo gavėjai ir nepriklausomų teismų atliekamos teisminės peržiūros garantijos; kadangi, nepaisant šio susirūpinimo, Komisija atidėjo Teisinės valstybės sąlygų reglamento (10) taikymą iki 2022 m. balandžio mėn.; |
| --- | --- |

AP.

kadangi 2021 m. lapkričio mėn. nusiųstame rašte Vengrijai Komisija išdėstė problemas, susijusias su teisminių institucijų nepriklausomumu, neveiksmingu baudžiamuoju persekiojimu už korupciją ir viešųjų pirkimų trūkumais, kurie gali kelti pavojų ES finansiniams interesams; kadangi savo rašte Komisija apibūdino sistemines problemas ir atskaitomybės už korupciją trūkumą ir Vengrijos valdžios institucijoms uždavė 16 konkrečių klausimų tokiose srityse kaip interesų konfliktai, ES finansavimo gavėjai ir nepriklausomų teismų atliekamos teisminės peržiūros garantijos; kadangi, nepaisant šio susirūpinimo, Komisija atidėjo Teisinės valstybės sąlygų reglamento (10) taikymą iki 2022 m. balandžio mėn.;

| AQ. | kadangi 2022 m. balandžio 5 d. Komisijos Pirmininkė paskelbė, kad už biudžetą ir administravimą atsakingas Komisijos narys Johannes Hahn informavo Vengrijos valdžios institucijas apie Komisijos planus pereiti prie kito etapo ir oficialiai inicijuoti Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymą, daugiausia dėl korupcijos problemų; kadangi 2022 m. balandžio 27 d. Komisija, pateikusi rašytinį pranešimą, galiausiai inicijavo oficialią procedūrą prieš Vengriją pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; kadangi 2022 m. liepos 20 d. Komisija nusprendė informuoti Vengriją apie savo ketinimą pateikti pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo ir suteikti jai galimybę pateikti savo pastabas; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi 2022 m. balandžio 5 d. Komisijos Pirmininkė paskelbė, kad už biudžetą ir administravimą atsakingas Komisijos narys Johannes Hahn informavo Vengrijos valdžios institucijas apie Komisijos planus pereiti prie kito etapo ir oficialiai inicijuoti Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymą, daugiausia dėl korupcijos problemų; kadangi 2022 m. balandžio 27 d. Komisija, pateikusi rašytinį pranešimą, galiausiai inicijavo oficialią procedūrą prieš Vengriją pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; kadangi 2022 m. liepos 20 d. Komisija nusprendė informuoti Vengriją apie savo ketinimą pateikti pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo ir suteikti jai galimybę pateikti savo pastabas;

| AR. | kadangi 2022 m. balandžio 6 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai papildomą oficialų įspėjimą, kad būtų užtikrintas tinkamas Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (11), Direktyvos 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (12) ir Direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (13) perkėlimas į nacionalinę teisę; kadangi, Komisijos teigimu, pagal Vengrijos teisę išimtis, susijusias su saugumo sumetimais, galima taikyti plačiau ir numatyta mokesčių lengvatomis subsidijuojamų sutarčių galimybė, todėl šios išimtys sudaro daugiau galimybių sutartims netaikyti pareigų pagal ES teisę; kadangi, be to, Komisija mano, kad Vengrijos kasybos įstatymo pakeitimai, kuriais numatoma galimybė suteikti kasybos koncesijas netaikant skaidrių konkurso procedūrų, prieštarauja skaidrumo principui; |
| --- | --- |

AR.

kadangi 2022 m. balandžio 6 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai papildomą oficialų įspėjimą, kad būtų užtikrintas tinkamas Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (11), Direktyvos 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (12) ir Direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų (13) perkėlimas į nacionalinę teisę; kadangi, Komisijos teigimu, pagal Vengrijos teisę išimtis, susijusias su saugumo sumetimais, galima taikyti plačiau ir numatyta mokesčių lengvatomis subsidijuojamų sutarčių galimybė, todėl šios išimtys sudaro daugiau galimybių sutartims netaikyti pareigų pagal ES teisę; kadangi, be to, Komisija mano, kad Vengrijos kasybos įstatymo pakeitimai, kuriais numatoma galimybė suteikti kasybos koncesijas netaikant skaidrių konkurso procedūrų, prieštarauja skaidrumo principui;

| AS. | kadangi 2022 m. gegužės 19 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai oficialų pranešimą dėl netinkamo Direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (14) perkėlimo į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

AS.

kadangi 2022 m. gegužės 19 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai oficialų pranešimą dėl netinkamo Direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (14) perkėlimo į nacionalinę teisę;

| AT. | kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antroje tarpinėje atitikties ataskaitoje GRECO pažymėjo, kad Vengrija kol kas yra patenkinamai įgyvendinusi arba patenkinamai atsižvelgusi tik į penkias iš 18 rekomendacijų, pateiktų ketvirtojo vertinimo etapo ataskaitoje, ir padarė išvadą, kad bendras žemas atitikties rekomendacijoms lygis apskritai yra nepatenkinamas; |
| --- | --- |

AT.

kadangi 2020 m. rugsėjo 25 d. priimtoje antroje tarpinėje atitikties ataskaitoje GRECO pažymėjo, kad Vengrija kol kas yra patenkinamai įgyvendinusi arba patenkinamai atsižvelgusi tik į penkias iš 18 rekomendacijų, pateiktų ketvirtojo vertinimo etapo ataskaitoje, ir padarė išvadą, kad bendras žemas atitikties rekomendacijoms lygis apskritai yra nepatenkinamas;

| AU. | kadangi Vengrija nusprendė nedalyvauti tvirtesniame bendradarbiavime steigiant Europos prokuratūrą ir nedalyvauti tvirtesniame ES prokurorų bendradarbiavime; |
| --- | --- |

AU.

kadangi Vengrija nusprendė nedalyvauti tvirtesniame bendradarbiavime steigiant Europos prokuratūrą ir nedalyvauti tvirtesniame ES prokurorų bendradarbiavime;

| AV. | kadangi atlikusi 2021 m. gegužės mėn. parengtos ataskaitos dėl tarpvalstybinio pasaulio paveldo objekto Fertės (Noizydlio ežero) kultūrinio kraštovaizdžio Vengrijos komponento išsaugojimo būklės techninę peržiūrą UNESCO Tarptautinė paminklų ir vietovių taryba padarė išvadą, kad siūlomo dydžio ir formos Šoprono Fertės ežero kurorto projektas pakenktų tarpvalstybinio pasaulio paveldo objekto autentiškumui ir vientisumui; |
| --- | --- |

AV.

kadangi atlikusi 2021 m. gegužės mėn. parengtos ataskaitos dėl tarpvalstybinio pasaulio paveldo objekto Fertės (Noizydlio ežero) kultūrinio kraštovaizdžio Vengrijos komponento išsaugojimo būklės techninę peržiūrą UNESCO Tarptautinė paminklų ir vietovių taryba padarė išvadą, kad siūlomo dydžio ir formos Šoprono Fertės ežero kurorto projektas pakenktų tarpvalstybinio pasaulio paveldo objekto autentiškumui ir vientisumui;

| AW. | kadangi Vengrija užima 73 vietą iš 180 šalių ir teritorijų, įtrauktų į organizacijos Transparency International 2021 m. korupcijos suvokimo indeksą (viena vieta žemiau, palyginti su ankstesniais metais), ir jos reitingas nuo 2012 metų nuolat smunka; |
| --- | --- |

AW.

kadangi Vengrija užima 73 vietą iš 180 šalių ir teritorijų, įtrauktų į organizacijos Transparency International 2021 m. korupcijos suvokimo indeksą (viena vieta žemiau, palyginti su ankstesniais metais), ir jos reitingas nuo 2012 metų nuolat smunka;

Privatumo ir duomenų apsauga

| AX. | kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacijos Budapešte 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d. komandiruotės ataskaitoje buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kad esami teisės aktai stokoja su priežiūra susijusių apsaugos priemonių, nes nėra jokios stabdžių ir atsvarų sistemos bei teisių gynimo priemonių; kadangi taip pat išreikštas susirūpinimas dėl galimo NSO Group šnipinėjimo programos „Pegasus“ naudojimo ir sustiprinto valstybės vykdomo aktyvistų, žurnalistų, teisininkų ir politikų stebėjimo; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacijos Budapešte 2021 m. rugsėjo 29 d. – spalio 1 d. komandiruotės ataskaitoje buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kad esami teisės aktai stokoja su priežiūra susijusių apsaugos priemonių, nes nėra jokios stabdžių ir atsvarų sistemos bei teisių gynimo priemonių; kadangi taip pat išreikštas susirūpinimas dėl galimo NSO Group šnipinėjimo programos „Pegasus“ naudojimo ir sustiprinto valstybės vykdomo aktyvistų, žurnalistų, teisininkų ir politikų stebėjimo;

| AY. | kadangi remdamasis informacija, gauta iš nutekintos duomenų bazės, 2021 m. liepos mėn. tyrimo portalas Direkt36 atskleidė, jog 2018–2021 m. šnipinėjimo programa „Pegasus“ be jų žinios buvo šnipinėjama maždaug 300 Vengrijos piliečių, įskaitant nepriklausomus žurnalistus, žiniasklaidos priemonių savininkus, teisininkus, politikus, kritiškai apie vyriausybę pasisakančius verslininkus ir buvusius valstybės pareigūnus; kadangi 2022 m. vasario 15 d. paskelbtose preliminariose pastabose dėl šiuolaikinių šnipinėjimo programų Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas padarė išvadą, kad plačiai paplitęs itin pažangių šnipinėjimo programų, tokių kaip „Pegasus“, naudojimas gali sukelti precedento neturintį pavojų ir žalą ne tik pagrindinėms teisėms ir laisvėms, bet ir demokratijai bei teisinei valstybei, išdėstė įvairius kovos su neteisėtu šnipinėjimo programų naudojimu veiksmus bei priemones ir nurodė, kad pagrindinės teisės ir laisvės būtų veiksmingiausiai apsaugotos Europos Sąjungoje uždraudus kurti ir diegti programos „Pegasus“ pajėgumams lygiavertes šnipinėjimo programas; kadangi vyriausybei palanki žiniasklaida Vengrijoje beveik niekada nepranešė apie programą „Pegasus“; |
| --- | --- |

AY.

kadangi remdamasis informacija, gauta iš nutekintos duomenų bazės, 2021 m. liepos mėn. tyrimo portalas Direkt36 atskleidė, jog 2018–2021 m. šnipinėjimo programa „Pegasus“ be jų žinios buvo šnipinėjama maždaug 300 Vengrijos piliečių, įskaitant nepriklausomus žurnalistus, žiniasklaidos priemonių savininkus, teisininkus, politikus, kritiškai apie vyriausybę pasisakančius verslininkus ir buvusius valstybės pareigūnus; kadangi 2022 m. vasario 15 d. paskelbtose preliminariose pastabose dėl šiuolaikinių šnipinėjimo programų Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas padarė išvadą, kad plačiai paplitęs itin pažangių šnipinėjimo programų, tokių kaip „Pegasus“, naudojimas gali sukelti precedento neturintį pavojų ir žalą ne tik pagrindinėms teisėms ir laisvėms, bet ir demokratijai bei teisinei valstybei, išdėstė įvairius kovos su neteisėtu šnipinėjimo programų naudojimu veiksmus bei priemones ir nurodė, kad pagrindinės teisės ir laisvės būtų veiksmingiausiai apsaugotos Europos Sąjungoje uždraudus kurti ir diegti programos „Pegasus“ pajėgumams lygiavertes šnipinėjimo programas; kadangi vyriausybei palanki žiniasklaida Vengrijoje beveik niekada nepranešė apie programą „Pegasus“;

| AZ. | kadangi savo 2022 m. kovo 9 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo byloje Szabó ir Vissy prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su pareiškėjų teisės į tai, kad būtų gerbiamas jų privatus bei šeimos gyvenimas ir jų susirašinėjimas, pažeidimu, nes Vengrijos teisės aktuose dėl su nacionaliniu saugumu susijusių slapto sekimo priemonių nėra pakankamai tikslių, veiksmingų ir visapusiškų apsaugos priemonių, susijusių su nurodymu taikyti slapto sekimo priemones, jų vykdymu ir galimu teisių gynimu; kadangi Ministrų Komitetas taip pat pabrėžė, kad slaptas sekimas turėtų būti laikomas ypač privatumą varžančiu veiksmu, kuris potencialiai pažeidžia teisę į saviraiškos laisvę ir privatumą ir kelia grėsmę demokratinės visuomenės pamatams, ir kartu priminė, kad, reaguodamos į EŽTT sprendimą, valdžios institucijos 2017 metais paskelbė, jog reikalinga teisėkūros reforma; kadangi Ministrų Komitetas su dideliu susirūpinimu pažymėjo, kad teisėkūros procesas tebėra pradiniame etape ir valdžios institucijos dar nėra pranešusios apie kokius nors kitus svarbius pokyčius, ir todėl primygtinai paragino valdžios institucijas skubiai priimti priemones, kurių reikia, kad vidaus teisės aktai visiškai atitiktų Europos žmogaus teisių konvencijos reikalavimus, nustatyti teisėkūros proceso tvarkaraštį ir Komitetui pateikti teisėkūros pasiūlymo projektą; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi savo 2022 m. kovo 9 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo byloje Szabó ir Vissy prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su pareiškėjų teisės į tai, kad būtų gerbiamas jų privatus bei šeimos gyvenimas ir jų susirašinėjimas, pažeidimu, nes Vengrijos teisės aktuose dėl su nacionaliniu saugumu susijusių slapto sekimo priemonių nėra pakankamai tikslių, veiksmingų ir visapusiškų apsaugos priemonių, susijusių su nurodymu taikyti slapto sekimo priemones, jų vykdymu ir galimu teisių gynimu; kadangi Ministrų Komitetas taip pat pabrėžė, kad slaptas sekimas turėtų būti laikomas ypač privatumą varžančiu veiksmu, kuris potencialiai pažeidžia teisę į saviraiškos laisvę ir privatumą ir kelia grėsmę demokratinės visuomenės pamatams, ir kartu priminė, kad, reaguodamos į EŽTT sprendimą, valdžios institucijos 2017 metais paskelbė, jog reikalinga teisėkūros reforma; kadangi Ministrų Komitetas su dideliu susirūpinimu pažymėjo, kad teisėkūros procesas tebėra pradiniame etape ir valdžios institucijos dar nėra pranešusios apie kokius nors kitus svarbius pokyčius, ir todėl primygtinai paragino valdžios institucijas skubiai priimti priemones, kurių reikia, kad vidaus teisės aktai visiškai atitiktų Europos žmogaus teisių konvencijos reikalavimus, nustatyti teisėkūros proceso tvarkaraštį ir Komitetui pateikti teisėkūros pasiūlymo projektą;

Saviraiškos laisvė, įskaitant žiniasklaidos pliuralizmą

| BA. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad reikia stiprinti Žiniasklaidos tarnybos funkcinį nepriklausomumą ir veiksmingumą, ir kad tolesnis reikšmingos valstybės reklamos apimties nukreipimas į vyriausybę remiančią žiniasklaidą sukuria nevienodas sąlygas žiniasklaidos aplinkoje; kadangi visuomeninė žiniasklaida veikia sudėtingoje institucinėje sistemoje, susirūpinimo dėl jos redakcinio ir finansinio nepriklausomumo sąlygomis, o žiniasklaidos specialistai, vykdydami savo veiklą, ir toliau susiduria su sunkumais, įskaitant tiriamosios žurnalistikos atstovų sekimą; kadangi pavojingos padėties aplinkybėmis prieigai prie viešos informacijos ir toliau kliudoma; |
| --- | --- |

BA.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad reikia stiprinti Žiniasklaidos tarnybos funkcinį nepriklausomumą ir veiksmingumą, ir kad tolesnis reikšmingos valstybės reklamos apimties nukreipimas į vyriausybę remiančią žiniasklaidą sukuria nevienodas sąlygas žiniasklaidos aplinkoje; kadangi visuomeninė žiniasklaida veikia sudėtingoje institucinėje sistemoje, susirūpinimo dėl jos redakcinio ir finansinio nepriklausomumo sąlygomis, o žiniasklaidos specialistai, vykdydami savo veiklą, ir toliau susiduria su sunkumais, įskaitant tiriamosios žurnalistikos atstovų sekimą; kadangi pavojingos padėties aplinkybėmis prieigai prie viešos informacijos ir toliau kliudoma;

| BB. | kadangi 2022 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė apskųsti Vengriją Teisingumo Teismui dėl ES telekomunikacijų taisyklių pažeidimo Vengrijos žiniasklaidos tarybai priėmus sprendimą dėl labai abejotinų priežasčių atmesti Klubrádió paraišką dėl radijo spektro naudojimo; kadangi Komisija padarė išvadą, kad Vengrijos žiniasklaidos tarybos atsisakymas atnaujinti Klubrádió teises yra neproporcingas ir neskaidrus, o Vengrijos nacionalinės žiniasklaidos įstatymas šiuo konkrečiu atveju buvo taikomas diskriminaciniu būdu, pažeidžiant Direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (15), ir išraiškos laisvę; |
| --- | --- |

BB.

kadangi 2022 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė apskųsti Vengriją Teisingumo Teismui dėl ES telekomunikacijų taisyklių pažeidimo Vengrijos žiniasklaidos tarybai priėmus sprendimą dėl labai abejotinų priežasčių atmesti Klubrádió paraišką dėl radijo spektro naudojimo; kadangi Komisija padarė išvadą, kad Vengrijos žiniasklaidos tarybos atsisakymas atnaujinti Klubrádió teises yra neproporcingas ir neskaidrus, o Vengrijos nacionalinės žiniasklaidos įstatymas šiuo konkrečiu atveju buvo taikomas diskriminaciniu būdu, pažeidžiant Direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (15), ir išraiškos laisvę;

| BC. | kadangi 2018 m. rugsėjo 11 d. įsteigtas Vidurio Europos spaudos ir žiniasklaidos fondas (KESMA); kadangi daugiau kaip 470 žiniasklaidos priemonių pajungimas KESMA turėjo poveikį – sumažėjo erdvės nepriklausomai ir opozicinei žiniasklaidai ir apribota Vengrijos piliečių prieiga prie informacijos; kadangi viešajai žiniasklaidai ir KESMA išleistos lėšos naudojamos vyriausybės propagandai skleisti ir opozicijai bei nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) diskredituoti; kadangi žiniasklaidos aplinka gali būti iškreipta vyriausybei palankia kryptimi manipuliuojant žiniasklaidos priemonių nuosavybės teise, valstybei uzurpuojant reguliavimo institucijas ir anksčiau nepriklausomas žiniasklaidos priemones, pasitelkiant vyriausybės reklamos pajamas ir licencijų išdavimą, t. y. metodais, kurie taikomi ir kitose Europos dalyse; |
| --- | --- |

BC.

kadangi 2018 m. rugsėjo 11 d. įsteigtas Vidurio Europos spaudos ir žiniasklaidos fondas (KESMA); kadangi daugiau kaip 470 žiniasklaidos priemonių pajungimas KESMA turėjo poveikį – sumažėjo erdvės nepriklausomai ir opozicinei žiniasklaidai ir apribota Vengrijos piliečių prieiga prie informacijos; kadangi viešajai žiniasklaidai ir KESMA išleistos lėšos naudojamos vyriausybės propagandai skleisti ir opozicijai bei nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) diskredituoti; kadangi žiniasklaidos aplinka gali būti iškreipta vyriausybei palankia kryptimi manipuliuojant žiniasklaidos priemonių nuosavybės teise, valstybei uzurpuojant reguliavimo institucijas ir anksčiau nepriklausomas žiniasklaidos priemones, pasitelkiant vyriausybės reklamos pajamas ir licencijų išdavimą, t. y. metodais, kurie taikomi ir kitose Europos dalyse;

| BD. | kadangi byloje Szurovecz prieš Vengriją2019 m. spalio 8 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino esant saviraiškos laisvės pažeidimą dėl to, kad žiniasklaidos atstovai neturi galimybės patekti į prieglobsčio prašytojų priėmimo centrus; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

BD.

kadangi byloje Szurovecz prieš Vengriją2019 m. spalio 8 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino esant saviraiškos laisvės pažeidimą dėl to, kad žiniasklaidos atstovai neturi galimybės patekti į prieglobsčio prašytojų priėmimo centrus; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta;

| BE. | kadangi byloje Scheiring ir Szabó prieš Vengriją ir byloje Szél ir kt. prieš Vengriją atitinkamai 2019 m. gruodžio 3 d. ir 2021 m. gruodžio 2 d. priimtuose sprendimuose EŽTT pripažino, kad buvo pažeista saviraiškos laisvė, susijusi su plakatų demonstravimu Vengrijos parlamente; kadangi tų teismo sprendimų vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

BE.

kadangi byloje Scheiring ir Szabó prieš Vengriją ir byloje Szél ir kt. prieš Vengriją atitinkamai 2019 m. gruodžio 3 d. ir 2021 m. gruodžio 2 d. priimtuose sprendimuose EŽTT pripažino, kad buvo pažeista saviraiškos laisvė, susijusi su plakatų demonstravimu Vengrijos parlamente; kadangi tų teismo sprendimų vykdymo priežiūra tebevyksta;

| BF. | kadangi byloje Magyar Kétfarkú Kutya Párt prieš Vengriją2020 m. sausio 20 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad buvo pažeista saviraiškos laisvė, kiek tai susiję su bausmių skyrimu už galimybę naudoti politinės partijos mobiliąją programėlę, leidžiančią rinkėjams fotografuoti, anonimiškai įkelti ir komentuoti negaliojančius 2016 metais surengto referendumo dėl imigracijos biuletenius; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

BF.

kadangi byloje Magyar Kétfarkú Kutya Párt prieš Vengriją2020 m. sausio 20 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad buvo pažeista saviraiškos laisvė, kiek tai susiję su bausmių skyrimu už galimybę naudoti politinės partijos mobiliąją programėlę, leidžiančią rinkėjams fotografuoti, anonimiškai įkelti ir komentuoti negaliojančius 2016 metais surengto referendumo dėl imigracijos biuletenius; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta;

| BG. | kadangi 2020 m. kovo 23 d. padarytame pareiškime ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais išreiškė susirūpinimą dėl Vengrijos atsako į koronavirusą įstatymo projekto nuostatų, kurios gali daryti neigiamą poveikį žiniasklaidos darbui pranešant apie pandemiją; |
| --- | --- |

BG.

kadangi 2020 m. kovo 23 d. padarytame pareiškime ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais išreiškė susirūpinimą dėl Vengrijos atsako į koronavirusą įstatymo projekto nuostatų, kurios gali daryti neigiamą poveikį žiniasklaidos darbui pranešant apie pandemiją;

| BH. | kadangi byloje Mándli ir kt. prieš Vengriją2020 m. gegužės 26 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad pareiškėjams suteiktos žurnalistų akreditacijos Vengrijos parlamente sustabdymas yra saviraiškos laisvės pažeidimas; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

BH.

kadangi byloje Mándli ir kt. prieš Vengriją2020 m. gegužės 26 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad pareiškėjams suteiktos žurnalistų akreditacijos Vengrijos parlamente sustabdymas yra saviraiškos laisvės pažeidimas; kadangi to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta;

| BI. | kadangi 2020 m. liepos 24 d. iš pareigų pašalinus pagrindinio nepriklausomo Vengrijos naujienų portalo Index.hu vyriausiąjį redaktorių kolektyviai atsistatydino daugiau kaip 70 žurnalistų, be to, jie pasmerkė neabejotiną kišimąsi į jų žiniasklaidos priemonės darbą ir vyriausybės daromą spaudimą; |
| --- | --- |

BI.

kadangi 2020 m. liepos 24 d. iš pareigų pašalinus pagrindinio nepriklausomo Vengrijos naujienų portalo Index.hu vyriausiąjį redaktorių kolektyviai atsistatydino daugiau kaip 70 žurnalistų, be to, jie pasmerkė neabejotiną kišimąsi į jų žiniasklaidos priemonės darbą ir vyriausybės daromą spaudimą;

| BJ. | kadangi, remiantis Komisijos finansuotu ir 2020 m. liepos mėn. paskelbtu pirmuoju žiniasklaidos laisvės apžvalgos žemėlapiu, COVID-19 krizė be abejonės padarė didžiausią poveikį žiniasklaidos laisvei Vengrijoje – didesnį nei kitose Europos šalyse, – nes paaštrėjo esami iššūkiai ir kilo naujų problemų; kadangi ekstremaliosios padėties Vengrijoje metu priimti nauji kovos su „melagingos“ ar „iškreiptos“ informacijos platinimu teisės aktai žiniasklaidos priemonėms ir subjektams sukėlė netikrumą ir nulėmė savicenzūrą; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi, remiantis Komisijos finansuotu ir 2020 m. liepos mėn. paskelbtu pirmuoju žiniasklaidos laisvės apžvalgos žemėlapiu, COVID-19 krizė be abejonės padarė didžiausią poveikį žiniasklaidos laisvei Vengrijoje – didesnį nei kitose Europos šalyse, – nes paaštrėjo esami iššūkiai ir kilo naujų problemų; kadangi ekstremaliosios padėties Vengrijoje metu priimti nauji kovos su „melagingos“ ar „iškreiptos“ informacijos platinimu teisės aktai žiniasklaidos priemonėms ir subjektams sukėlė netikrumą ir nulėmė savicenzūrą;

| BK. | kadangi 2021 m. kovo 30 d. paskelbtame memorandume dėl saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės Vengrijoje Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė, kad bendras žiniasklaidos reguliavimo institucijos, kuri nėra nepriklausoma nuo politinės kontrolės ir nuolatinio bei šališko valstybės kišimosi į žiniasklaidos rinką, poveikis pablogino žiniasklaidos pliuralizmo ir saviraiškos laisvės sąlygas Vengrijoje; kadangi komisarė taip pat padarė išvadą, kad laisvos politinės diskusijos ir laisvas keitimasis įvairiomis nuomonėmis, kurios yra demokratinių visuomenių klestėjimo prielaida, yra stipriai suvaržytos, ypač už sostinės ribų; |
| --- | --- |

BK.

kadangi 2021 m. kovo 30 d. paskelbtame memorandume dėl saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės Vengrijoje Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė, kad bendras žiniasklaidos reguliavimo institucijos, kuri nėra nepriklausoma nuo politinės kontrolės ir nuolatinio bei šališko valstybės kišimosi į žiniasklaidos rinką, poveikis pablogino žiniasklaidos pliuralizmo ir saviraiškos laisvės sąlygas Vengrijoje; kadangi komisarė taip pat padarė išvadą, kad laisvos politinės diskusijos ir laisvas keitimasis įvairiomis nuomonėmis, kurios yra demokratinių visuomenių klestėjimo prielaida, yra stipriai suvaržytos, ypač už sostinės ribų;

| BL. | kadangi po savo vizito Vengrijoje 2021 m. lapkričio 15–22 d. Jungtinių Tautų specialioji pranešėja teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais nurodė, kad Vengrijos kišimasis į žiniasklaidos sektorių per pastarąjį dešimtmetį gali kelti pavojų žmogaus teisėms būsimuose rinkimuose; kadangi Jungtinių Tautų specialioji pranešėja taip pat nurodė, kad, darydamos įtaką žiniasklaidos reguliavimo institucijoms, skirdamos dideles valstybės lėšas vyriausybę palaikančiai žiniasklaidai remti, sudarydamos palankesnes sąlygas vyriausybę palaikančios redakcinės pozicijos besilaikančių žiniasklaidos priemonių sklaidai ir plėtrai ir pašalindamos žiniasklaidos priemones bei žurnalistus, kurie kritiškai nušviečia vyriausybę, valdžios institucijos aktyviai pertvarkė žiniasklaidos sektorių ir, stengdamosi pasiekti „pusiausvyrą“, pakenkė žiniasklaidos įvairovei, pliuralizmui ir nepriklausomybei; |
| --- | --- |

BL.

kadangi po savo vizito Vengrijoje 2021 m. lapkričio 15–22 d. Jungtinių Tautų specialioji pranešėja teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais nurodė, kad Vengrijos kišimasis į žiniasklaidos sektorių per pastarąjį dešimtmetį gali kelti pavojų žmogaus teisėms būsimuose rinkimuose; kadangi Jungtinių Tautų specialioji pranešėja taip pat nurodė, kad, darydamos įtaką žiniasklaidos reguliavimo institucijoms, skirdamos dideles valstybės lėšas vyriausybę palaikančiai žiniasklaidai remti, sudarydamos palankesnes sąlygas vyriausybę palaikančios redakcinės pozicijos besilaikančių žiniasklaidos priemonių sklaidai ir plėtrai ir pašalindamos žiniasklaidos priemones bei žurnalistus, kurie kritiškai nušviečia vyriausybę, valdžios institucijos aktyviai pertvarkė žiniasklaidos sektorių ir, stengdamosi pasiekti „pusiausvyrą“, pakenkė žiniasklaidos įvairovei, pliuralizmui ir nepriklausomybei;

| BM. | kadangi 2022 m. balandžio 4 d. pareiškime dėl preliminarių faktų ir išvadų po parlamento rinkimų ir referendumo ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija nurodė, kad stebimų naujienų sklaidos šališkumas ir pusiausvyros trūkumas bei pagrindinių rinkimų dalyvių debatų nebuvimas stipriai apribojo rinkėjų galimybę priimti informacija pagrįstą sprendimą; kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad plataus masto vyriausybės reklamos kampanijos ir šališkas naujienų nušvietimas viešojoje žiniasklaidoje ir daugelyje privačių žiniasklaidos priemonių suteikė valdančiajai partijai plačiai įsiskverbiančios kampanijos platformą; |
| --- | --- |

BM.

kadangi 2022 m. balandžio 4 d. pareiškime dėl preliminarių faktų ir išvadų po parlamento rinkimų ir referendumo ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija nurodė, kad stebimų naujienų sklaidos šališkumas ir pusiausvyros trūkumas bei pagrindinių rinkimų dalyvių debatų nebuvimas stipriai apribojo rinkėjų galimybę priimti informacija pagrįstą sprendimą; kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad plataus masto vyriausybės reklamos kampanijos ir šališkas naujienų nušvietimas viešojoje žiniasklaidoje ir daugelyje privačių žiniasklaidos priemonių suteikė valdančiajai partijai plačiai įsiskverbiančios kampanijos platformą;

| BN. | kadangi 2022 m. balandžio 8 d. Vengrijos nacionalinis rinkimų biuras nusprendė, kad NVO nacionalinio masto kampanija, raginanti rinkėjus referendume dėl vaikų galimybės gauti informaciją, susijusią su seksualine orientacija ir lytinės tapatybės klausimais, balsuoti prieš, buvo neteisėta, ir skyrė baudas 16 įvairių Vengrijos NVO, dalyvaujančių referendumo kampanijoje; |
| --- | --- |

BN.

kadangi 2022 m. balandžio 8 d. Vengrijos nacionalinis rinkimų biuras nusprendė, kad NVO nacionalinio masto kampanija, raginanti rinkėjus referendume dėl vaikų galimybės gauti informaciją, susijusią su seksualine orientacija ir lytinės tapatybės klausimais, balsuoti prieš, buvo neteisėta, ir skyrė baudas 16 įvairių Vengrijos NVO, dalyvaujančių referendumo kampanijoje;

| BO. | kadangi pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytą 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą Vengrija užima 85 vietą iš 180 šalių ir teritorijų ir yra įtraukta į Europos ir Vidurio Azijos regiono analizę kaip viena iš šalių, kurios sugriežtino drakoniškus įstatymus prieš žurnalistus; |
| --- | --- |

BO.

kadangi pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytą 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą Vengrija užima 85 vietą iš 180 šalių ir teritorijų ir yra įtraukta į Europos ir Vidurio Azijos regiono analizę kaip viena iš šalių, kurios sugriežtino drakoniškus įstatymus prieš žurnalistus;

Akademinė laisvė

| BP. | kadangi byloje C-66/18 Komisija prieš Vengriją (Aukštasis mokslas)2020 m. spalio 6 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad priimdama priemones, numatytas 2011 m. įstatymo Nr. CCIV dėl nacionalinio aukštojo mokslo su pakeitimais 76 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, Vengrija neįvykdė pagal Chartijos 13 straipsnį, 14 straipsnio 3 dalį ir 16 straipsnį, SESV 49 straipsnį ir Direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (16) 16 straipsnį, taip pat Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį jai tenkančių pareigų; kadangi Vidurio Europos universitetas turėjo pasitraukti iš Budapešto; |
| --- | --- |

BP.

kadangi byloje C-66/18 Komisija prieš Vengriją (Aukštasis mokslas)2020 m. spalio 6 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad priimdama priemones, numatytas 2011 m. įstatymo Nr. CCIV dėl nacionalinio aukštojo mokslo su pakeitimais 76 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, Vengrija neįvykdė pagal Chartijos 13 straipsnį, 14 straipsnio 3 dalį ir 16 straipsnį, SESV 49 straipsnį ir Direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (16) 16 straipsnį, taip pat Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį jai tenkančių pareigų; kadangi Vidurio Europos universitetas turėjo pasitraukti iš Budapešto;

| BQ. | kadangi 2018 m. spalio mėn. Vengrijos vyriausybė nusprendė iš magistrantūros studijų programų, kurios atitinka akreditavimo ir viešojo finansavimo reikalavimus, sąrašo išbraukti lyčių studijas; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi 2018 m. spalio mėn. Vengrijos vyriausybė nusprendė iš magistrantūros studijų programų, kurios atitinka akreditavimo ir viešojo finansavimo reikalavimus, sąrašo išbraukti lyčių studijas;

| BR. | kadangi 2019 m. liepos 2 d. Vengrijos parlamentas priėmė keleto įstatymų dėl mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų institucinės sistemos ir finansavimo pakeitimus ir taip panaikino Mokslų akademijos autonomiją; kadangi 2020 m. rugpjūčio 31 d. protestuodama dėl nurodymo sudaryti vyriausybės skiriamą valdybą atsistatydino Teatro ir kino meno universiteto (SZFE) vadovybė; kadangi Technologijų ir inovacijų ministerija atmetė universiteto senato pasiūlytas kandidatūras ir paskyrė penkis narius į naująją patikėtinių tarybą; kadangi du trečdaliai iki 2021 m. pabaigos įsteigtų 33 viešojo intereso turto valdymo fondų, vykdančių viešąsias funkcijas, valdys aukštąsias mokyklas, kurias anksčiau valdė valstybė; |
| --- | --- |

BR.

kadangi 2019 m. liepos 2 d. Vengrijos parlamentas priėmė keleto įstatymų dėl mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų institucinės sistemos ir finansavimo pakeitimus ir taip panaikino Mokslų akademijos autonomiją; kadangi 2020 m. rugpjūčio 31 d. protestuodama dėl nurodymo sudaryti vyriausybės skiriamą valdybą atsistatydino Teatro ir kino meno universiteto (SZFE) vadovybė; kadangi Technologijų ir inovacijų ministerija atmetė universiteto senato pasiūlytas kandidatūras ir paskyrė penkis narius į naująją patikėtinių tarybą; kadangi du trečdaliai iki 2021 m. pabaigos įsteigtų 33 viešojo intereso turto valdymo fondų, vykdančių viešąsias funkcijas, valdys aukštąsias mokyklas, kurias anksčiau valdė valstybė;

| BS. | kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija pabrėžė, kad devintosios pataisos 7 straipsnis, kuris susijęs su konstitucijos 38 straipsniu ir kuriuo į Pagrindinį Įstatymą įtraukiami viešojo intereso turto valdymo fondai, vykdantys viešąsias funkcijas, turėtų būti persvarstytas; kadangi Venecijos komisija pasiūlė šių fondų veiklą verčiau reglamentuoti įstatymų nuostatomis, aiškiai nustatant visas svarbias skaidrumo ir atskaitomybės pareigas valdant jų lėšas (viešojo ir privačiojo sektorių), taip pat atitinkamas patikėtinių tarybos sudėties ir veiklos nepriklausomumo garantijas; kadangi Venecijos komisija taip pat nurodė, kad šiuose įstatymuose turėtų būti atsižvelgta į reikšmingą universitetų, kaip laisvos minties ir argumentacijos erdvės, vaidmenį, numatant visas tinkamas priemones, kuriomis siekiama tinkamai apsaugoti akademinį nepriklausomumą ir institucinę autonomiją; |
| --- | --- |

BS.

kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija pabrėžė, kad devintosios pataisos 7 straipsnis, kuris susijęs su konstitucijos 38 straipsniu ir kuriuo į Pagrindinį Įstatymą įtraukiami viešojo intereso turto valdymo fondai, vykdantys viešąsias funkcijas, turėtų būti persvarstytas; kadangi Venecijos komisija pasiūlė šių fondų veiklą verčiau reglamentuoti įstatymų nuostatomis, aiškiai nustatant visas svarbias skaidrumo ir atskaitomybės pareigas valdant jų lėšas (viešojo ir privačiojo sektorių), taip pat atitinkamas patikėtinių tarybos sudėties ir veiklos nepriklausomumo garantijas; kadangi Venecijos komisija taip pat nurodė, kad šiuose įstatymuose turėtų būti atsižvelgta į reikšmingą universitetų, kaip laisvos minties ir argumentacijos erdvės, vaidmenį, numatant visas tinkamas priemones, kuriomis siekiama tinkamai apsaugoti akademinį nepriklausomumą ir institucinę autonomiją;

| BT. | kadangi po 2021 m. lapkričio 15–22 d. vizito Vengrijoje padarytame pareiškime Jungtinių Tautų specialioji pranešėja teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais primygtinai ragino Vengrijos valdžios institucijas veiksmingai ginti akademinę laisvę ir gerbti dėstytojų bei studentų teises, atsižvelgiant į mokslininkų autonomijai kylančią riziką, susijusią su valstybinių universitetų privatizavimu; |
| --- | --- |

BT.

kadangi po 2021 m. lapkričio 15–22 d. vizito Vengrijoje padarytame pareiškime Jungtinių Tautų specialioji pranešėja teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais primygtinai ragino Vengrijos valdžios institucijas veiksmingai ginti akademinę laisvę ir gerbti dėstytojų bei studentų teises, atsižvelgiant į mokslininkų autonomijai kylančią riziką, susijusią su valstybinių universitetų privatizavimu;

Religijos laisvė

| BU. | kadangi 2018 m. gruodžio 21 d. buvo paskelbtas plataus masto 2011 m. Bažnyčios įstatymo pakeitimas; kadangi, Vengrijos vyriausybės teigimu, šiuo pakeitimu religinėms bendruomenėms bus sudarytos teisinės galimybės kreiptis į Budapešto sostinės apygardos teismą dėl religinės asociacijos, registruotosios bažnyčios arba pripažintosios bažnyčios statuso suteikimo; kadangi EŽTT sprendimo byloje Magyar Keresztény Mennonita Egyház ir kt. prieš Vengriją, kuriuo pripažinta, kad bažnyčių išregistravimas pažeidžia teisę į asociacijų laisvę, atsižvelgiant į teisę į religijos laisvę, vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

BU.

kadangi 2018 m. gruodžio 21 d. buvo paskelbtas plataus masto 2011 m. Bažnyčios įstatymo pakeitimas; kadangi, Vengrijos vyriausybės teigimu, šiuo pakeitimu religinėms bendruomenėms bus sudarytos teisinės galimybės kreiptis į Budapešto sostinės apygardos teismą dėl religinės asociacijos, registruotosios bažnyčios arba pripažintosios bažnyčios statuso suteikimo; kadangi EŽTT sprendimo byloje Magyar Keresztény Mennonita Egyház ir kt. prieš Vengriją, kuriuo pripažinta, kad bažnyčių išregistravimas pažeidžia teisę į asociacijų laisvę, atsižvelgiant į teisę į religijos laisvę, vykdymo priežiūra tebevyksta;

| BV. | kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija rekomendavo, kad valstybinių mokyklų sistemoje būtų numatyta objektyvi ir pliuralistinė mokymo programa, kurioje būtų vengiama indoktrinacijos ir diskriminacijos bet kokiu pagrindu ir kuria kartu būtų gerbiami tėvų įsitikinimai bei jų laisvė rinktis religinius ir nereliginius dalykus; |
| --- | --- |

BV.

kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija rekomendavo, kad valstybinių mokyklų sistemoje būtų numatyta objektyvi ir pliuralistinė mokymo programa, kurioje būtų vengiama indoktrinacijos ir diskriminacijos bet kokiu pagrindu ir kuria kartu būtų gerbiami tėvų įsitikinimai bei jų laisvė rinktis religinius ir nereliginius dalykus;

| BW. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad pilietinės visuomenės organizacijoms toliau daromas spaudimas; kadangi 2022 m. liepos 27 d. keletas pilietinės visuomenės organizacijų nurodė, kad vyriausybės pateiktame įstatymo projekte, kuriuo ketinama iš dalies pakeisti viešųjų konsultacijų taisykles, „kad būtų galima lengviau pasiekti susitarimą su Europos Komisija“, siūlomi netikri sprendimai; kadangi Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad visuomenės dalyvavimo teisėkūros procese stiprinimas yra svarbus tikslas, tačiau tam visų pirma reikėtų tikros vyriausybės valios, prasmingo galiojančių įstatymų įgyvendinimo ir daug veiksmingesnių garantijų nei tos, kurios įtrauktos į įstatymo projektą; |
| --- | --- |

BW.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad pilietinės visuomenės organizacijoms toliau daromas spaudimas; kadangi 2022 m. liepos 27 d. keletas pilietinės visuomenės organizacijų nurodė, kad vyriausybės pateiktame įstatymo projekte, kuriuo ketinama iš dalies pakeisti viešųjų konsultacijų taisykles, „kad būtų galima lengviau pasiekti susitarimą su Europos Komisija“, siūlomi netikri sprendimai; kadangi Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad visuomenės dalyvavimo teisėkūros procese stiprinimas yra svarbus tikslas, tačiau tam visų pirma reikėtų tikros vyriausybės valios, prasmingo galiojančių įstatymų įgyvendinimo ir daug veiksmingesnių garantijų nei tos, kurios įtrauktos į įstatymo projektą;

Asociacijų laisvė

| BX. | kadangi byloje C-78/18 Komisija prieš Vengriją (asociacijų skaidrumas)2020 m. birželio 18 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad priimdama 2017 m. įstatymo Nr. LXXVI dėl organizacijų, gaunančių paramą iš užsienio, skaidrumo nuostatas (17) Vengrija nustatė diskriminacinius ir nepagrįstus apribojimus pilietinės visuomenės organizacijų aukoms iš užsienio ir taip pažeidė pagal SESV 63 straipsnį ir Chartijos 7, 8 ir 12 straipsnius jai tenkančias pareigas; kadangi atsižvelgdama į tai, kad Vengrijos valdžios institucijos nesiėmė būtinų priemonių, kad būtų įvykdytas sprendimas, 2021 m. vasario 18 d. Komisija nusprendė nusiųsti joms oficialų pranešimą; kadangi 2021 m. liepos 20 d. Komisija 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad Vengrijos parlamentas panaikino įstatymą ir nustatė naujas pilietinės visuomenės teisėtumo patikros taisykles, o spaudimas pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios kritiškai pasisako vyriausybės atžvilgiu, išlieka; kadangi sistemingas teisinės valstybės, demokratijos ir pagrindinių teisių pamatų ardymas apribojo opozicinių partijų ir pilietinės visuomenės organizacijų, profesinių sąjungų ir interesų grupių erdvę, todėl neliko vietos socialiniam dialogui ir konsultacijoms; |
| --- | --- |

BX.

kadangi byloje C-78/18 Komisija prieš Vengriją (asociacijų skaidrumas)2020 m. birželio 18 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad priimdama 2017 m. įstatymo Nr. LXXVI dėl organizacijų, gaunančių paramą iš užsienio, skaidrumo nuostatas (17) Vengrija nustatė diskriminacinius ir nepagrįstus apribojimus pilietinės visuomenės organizacijų aukoms iš užsienio ir taip pažeidė pagal SESV 63 straipsnį ir Chartijos 7, 8 ir 12 straipsnius jai tenkančias pareigas; kadangi atsižvelgdama į tai, kad Vengrijos valdžios institucijos nesiėmė būtinų priemonių, kad būtų įvykdytas sprendimas, 2021 m. vasario 18 d. Komisija nusprendė nusiųsti joms oficialų pranešimą; kadangi 2021 m. liepos 20 d. Komisija 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad Vengrijos parlamentas panaikino įstatymą ir nustatė naujas pilietinės visuomenės teisėtumo patikros taisykles, o spaudimas pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios kritiškai pasisako vyriausybės atžvilgiu, išlieka; kadangi sistemingas teisinės valstybės, demokratijos ir pagrindinių teisių pamatų ardymas apribojo opozicinių partijų ir pilietinės visuomenės organizacijų, profesinių sąjungų ir interesų grupių erdvę, todėl neliko vietos socialiniam dialogui ir konsultacijoms;

| BY. | kadangi, priešingai Venecijos komisijos 2017 m. birželio 20 d. nuomonėje pateiktai rekomendacijai, kad viešose konsultacijose kuo platesniu mastu turėtų dalyvauti visos pilietinės visuomenės organizacijos, kurių statusui, finansavimui ar veiklos sritims turės įtakos teisės akto įsigaliojimas, prieš priimant naująjį įstatymą nebuvo surengtos jokios viešos konsultacijos ir nebuvo tiesiogiai konsultuojamasi su NVO; kadangi pagal naująjį įstatymą Valstybės audito tarnyba dabar gali reguliariai atlikti finansinius šių organizacijų patikrinimus; kadangi pilietinės visuomenės organizacijoms susirūpinimą kelia tai, kad Valstybės audito tarnyba, kurios pagrindinė funkcija – kontroliuoti, kaip naudojamos ne privačios aukos, o viešosios lėšos, bus pasitelkiama siekiant joms daryti didesnį spaudimą; kadangi pilietinės visuomenės organizacijos yra įspėjusios, kad naujasis NVO įstatymas leis valstybei varžyti organizacijų asociacijų, įsteigtų remiantis teise jungtis į asociacijas, savarankiškumą, bei piliečių, ginančių viešąjį interesą, privatumą ir kad įstatymas kenkia naudojimuisi žodžio laisve ir visai demokratinei visuomenei; kadangi 2022 m. gegužės 17 d. Valstybės audito tarnyba pradėjo tikrinti dešimtis NVO ir reikalauti nurodyti savo apskaitos ir pinigų valdymo politiką; |
| --- | --- |

BY.

kadangi, priešingai Venecijos komisijos 2017 m. birželio 20 d. nuomonėje pateiktai rekomendacijai, kad viešose konsultacijose kuo platesniu mastu turėtų dalyvauti visos pilietinės visuomenės organizacijos, kurių statusui, finansavimui ar veiklos sritims turės įtakos teisės akto įsigaliojimas, prieš priimant naująjį įstatymą nebuvo surengtos jokios viešos konsultacijos ir nebuvo tiesiogiai konsultuojamasi su NVO; kadangi pagal naująjį įstatymą Valstybės audito tarnyba dabar gali reguliariai atlikti finansinius šių organizacijų patikrinimus; kadangi pilietinės visuomenės organizacijoms susirūpinimą kelia tai, kad Valstybės audito tarnyba, kurios pagrindinė funkcija – kontroliuoti, kaip naudojamos ne privačios aukos, o viešosios lėšos, bus pasitelkiama siekiant joms daryti didesnį spaudimą; kadangi pilietinės visuomenės organizacijos yra įspėjusios, kad naujasis NVO įstatymas leis valstybei varžyti organizacijų asociacijų, įsteigtų remiantis teise jungtis į asociacijas, savarankiškumą, bei piliečių, ginančių viešąjį interesą, privatumą ir kad įstatymas kenkia naudojimuisi žodžio laisve ir visai demokratinei visuomenei; kadangi 2022 m. gegužės 17 d. Valstybės audito tarnyba pradėjo tikrinti dešimtis NVO ir reikalauti nurodyti savo apskaitos ir pinigų valdymo politiką;

| BZ. | kadangi 2021 m. liepos 23 d. buvo paskelbta, kad Europos ekonominės erdvės ir Norvegijos dotacijų paramą teikiančios valstybės – Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija – nepasiekė susitarimo dėl fondo operatoriaus skyrimo pilietinės visuomenės srities finansavimui Vengrijoje administruoti; kadangi dėl to dabartiniu finansavimo laikotarpiu nebus įgyvendinama nė viena programa ir Vengrijai numatyta 214,6 mln. EUR finansavimo suma bus anuliuota; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi 2021 m. liepos 23 d. buvo paskelbta, kad Europos ekonominės erdvės ir Norvegijos dotacijų paramą teikiančios valstybės – Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija – nepasiekė susitarimo dėl fondo operatoriaus skyrimo pilietinės visuomenės srities finansavimui Vengrijoje administruoti; kadangi dėl to dabartiniu finansavimo laikotarpiu nebus įgyvendinama nė viena programa ir Vengrijai numatyta 214,6 mln. EUR finansavimo suma bus anuliuota;

| CA. | kadangi savo 2018 m. gruodžio 17 d. bendroje nuomonėje dėl 2018 m. liepos 20 d. įstatymo Nr. XLI dėl tam tikrų mokesčių įstatymų bei kitų susijusių įstatymų pakeitimo ir dėl imigracijos mokesčio 253 straipsnio Venecijos komisija ir ESBO ODIHR nurodė, kad 25 proc. dydžio mokestis nuo finansinės paramos Vengrijoje vykdomai imigracijos paramos veiklai arba nuo finansinės paramos organizacijos, kurios buveinė yra Vengrijoje ir kuri vykdo imigracijos paramos veiklą, veiklai neatitinka teisėtumo reikalavimo ir reiškia nepagrįstą kišimąsi į susijusių NVO teisę į saviraiškos laisvę bei laisvę jungtis į asociacijas; |
| --- | --- |

CA.

kadangi savo 2018 m. gruodžio 17 d. bendroje nuomonėje dėl 2018 m. liepos 20 d. įstatymo Nr. XLI dėl tam tikrų mokesčių įstatymų bei kitų susijusių įstatymų pakeitimo ir dėl imigracijos mokesčio 253 straipsnio Venecijos komisija ir ESBO ODIHR nurodė, kad 25 proc. dydžio mokestis nuo finansinės paramos Vengrijoje vykdomai imigracijos paramos veiklai arba nuo finansinės paramos organizacijos, kurios buveinė yra Vengrijoje ir kuri vykdo imigracijos paramos veiklą, veiklai neatitinka teisėtumo reikalavimo ir reiškia nepagrįstą kišimąsi į susijusių NVO teisę į saviraiškos laisvę bei laisvę jungtis į asociacijas;

| CB. | kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje pabrėžė, kad teisėkūros priemonėmis buvo stigmatizuojama ir kriminalizuojama pilietinės visuomenės veikla, kuri demokratinėje visuomenėje turėtų būti laikoma visiškai teisėta, jomis nuolat daromas atgrasomasis poveikis NVO, o kai kurios teisinės nuostatos yra itin neaiškios, savavališkos ir praktiškai neįgyvendinamos; |
| --- | --- |

CB.

kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje pabrėžė, kad teisėkūros priemonėmis buvo stigmatizuojama ir kriminalizuojama pilietinės visuomenės veikla, kuri demokratinėje visuomenėje turėtų būti laikoma visiškai teisėta, jomis nuolat daromas atgrasomasis poveikis NVO, o kai kurios teisinės nuostatos yra itin neaiškios, savavališkos ir praktiškai neįgyvendinamos;

| CC. | kadangi savo 2020 m. gegužės 11 d. vizito į Vengriją (2019 m. liepos 10–17 d.) ataskaitoje Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas migrantų žmogaus teisių klausimais pažymėjo, kad Vengrijoje migrantų teisių srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos, vykdydamos teisėtą ir reikšmingą darbą dėl teisės aktų pakeitimų, finansinių apribojimų ir kitų veiklos bei praktinių priemonių, kurių ėmėsi atitinkamos valdžios institucijos, patyrė daug kliūčių; kadangi Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas taip pat pažymėjo, kad kai kurios pilietinės visuomenės organizacijos patyrė šmeižto kampanijas, o kai kuriais atvejais dėl jų vėliau buvo pradėtas administracinio nusižengimo arba nusikalstamos veikos tyrimas; |
| --- | --- |

CC.

kadangi savo 2020 m. gegužės 11 d. vizito į Vengriją (2019 m. liepos 10–17 d.) ataskaitoje Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas migrantų žmogaus teisių klausimais pažymėjo, kad Vengrijoje migrantų teisių srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos, vykdydamos teisėtą ir reikšmingą darbą dėl teisės aktų pakeitimų, finansinių apribojimų ir kitų veiklos bei praktinių priemonių, kurių ėmėsi atitinkamos valdžios institucijos, patyrė daug kliūčių; kadangi Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas taip pat pažymėjo, kad kai kurios pilietinės visuomenės organizacijos patyrė šmeižto kampanijas, o kai kuriais atvejais dėl jų vėliau buvo pradėtas administracinio nusižengimo arba nusikalstamos veikos tyrimas;

Teisė į vienodą požiūrį, įskaitant LGBTIQ asmenų teises

| CD. | kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad Vengrijos pagrindinių teisių komisarui suteikta daugiau įgaliojimų, tačiau jo pripažinimas sumažėjo, nes kilo abejonių dėl jo nepriklausomumo; kadangi Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanso Akreditavimo pakomitetis 2022 m. kovo 14–25 d. surengtos virtualiosios sesijos ataskaitoje ir rekomendacijose rekomendavo Pagrindinių teisių komisaro biuro reitingą sumažinti iki B, nes pakomitetis negavo reikiamų rašytinių įrodymų, kuriais patvirtinama, kad komisaras veiksmingai vykdo įgaliojimus, susijusius su tokiomis pažeidžiamomis grupėmis kaip etninės mažumos, LGBTIQ asmenys, žmogaus teisių gynėjai, pabėgėliai ir migrantai, arba įgaliojimus, susijusius su tokiais svarbiais žmogaus teisių klausimais, kaip žiniasklaidos pliuralizmas, pilietinė erdvė ir teisminių institucijų nepriklausomumas; kadangi pakomitetis laikosi nuomonės, jog komisaras savo veikla šiurkščiai pažeidžia Paryžiaus principus, kiek tai susiję su nacionalinių žmogaus teisių institucijų standartų kriterijais; kadangi pakomitetis taip pat atkreipė dėmesį į atrankos ir skyrimo proceso, taip pat darbinių santykių ir bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis bei žmogaus teisių gynėjais problemas; |
| --- | --- |

CD.

kadangi 2022 m. liepos 13 d. Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad Vengrijos pagrindinių teisių komisarui suteikta daugiau įgaliojimų, tačiau jo pripažinimas sumažėjo, nes kilo abejonių dėl jo nepriklausomumo; kadangi Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanso Akreditavimo pakomitetis 2022 m. kovo 14–25 d. surengtos virtualiosios sesijos ataskaitoje ir rekomendacijose rekomendavo Pagrindinių teisių komisaro biuro reitingą sumažinti iki B, nes pakomitetis negavo reikiamų rašytinių įrodymų, kuriais patvirtinama, kad komisaras veiksmingai vykdo įgaliojimus, susijusius su tokiomis pažeidžiamomis grupėmis kaip etninės mažumos, LGBTIQ asmenys, žmogaus teisių gynėjai, pabėgėliai ir migrantai, arba įgaliojimus, susijusius su tokiais svarbiais žmogaus teisių klausimais, kaip žiniasklaidos pliuralizmas, pilietinė erdvė ir teisminių institucijų nepriklausomumas; kadangi pakomitetis laikosi nuomonės, jog komisaras savo veikla šiurkščiai pažeidžia Paryžiaus principus, kiek tai susiję su nacionalinių žmogaus teisių institucijų standartų kriterijais; kadangi pakomitetis taip pat atkreipė dėmesį į atrankos ir skyrimo proceso, taip pat darbinių santykių ir bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis bei žmogaus teisių gynėjais problemas;

| CE. | kadangi 2021 m. birželio 15 d. Vengrijos parlamentas priėmė įstatymą, kuris iš pradžių buvo skirtas kovai su pedofilija, tačiau kuriame po valdančiajai partijai Fidesz priklausančių parlamento narių pasiūlytų pakeitimų įtrauktos nuostatos, kuriomis draudžiamas homoseksualumo ir lyties keitimo vaizdavimas nepilnamečiams; kadangi pagal įstatymą homoseksualumo ir lyties keitimo tema draudžiama seksualinio švietimo pamokose ir numatoma, kad šiuo metu tokias pamokas gali vesti tik registruotos organizacijos; kadangi Verslo reklamos įstatymo ir Žiniasklaidos įstatymo pakeitimais nustatytas reikalavimas, kad skelbimai ir turinys, kuriuose vaizduojami LGBTI asmenys, būtų priskirti V kategorijai (t. y. nerekomenduojami nepilnamečiams); kadangi seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės susiejimas su tokiomis nusikalstamomis veikomis kaip pedofilija yra nepriimtinas ir skatina tolesnę seksualinių mažumų diskriminaciją bei stigmatizavimą; kadangi dėl nacionalinių taisyklių, kuriomis jaunesniems nei 18 metų asmenims draudžiama arba ribojama prieiga prie turinio, kuriame vaizduojamas vadinamasis nukrypimas nuo tapatybės, atitinkančios gimimo metu užfiksuotą lytį, lyties keitimas ar homoseksualumas, Vengrijos vyriausybė priėmė dekretą, kuriuo vaikams skirtų knygų pardavėjai įpareigojami į „uždarą pakuotę“ supakuoti knygas ir laikmenas, kuriose vaizduojamas homoseksualumas, ir 200 metrų atstumu nuo bet kurios mokyklos ar bažnyčios draudžiama pardavinėti bet kokias knygas ar laikmenas, kuriose vaizduojami tos pačios lyties santykiai ar lyties keitimas; kadangi tai buvo taikoma asociacijos Labrisz išleistai pasakų knygai vaikams Fairyland is for everyone; |
| --- | --- |

CE.

kadangi 2021 m. birželio 15 d. Vengrijos parlamentas priėmė įstatymą, kuris iš pradžių buvo skirtas kovai su pedofilija, tačiau kuriame po valdančiajai partijai Fidesz priklausančių parlamento narių pasiūlytų pakeitimų įtrauktos nuostatos, kuriomis draudžiamas homoseksualumo ir lyties keitimo vaizdavimas nepilnamečiams; kadangi pagal įstatymą homoseksualumo ir lyties keitimo tema draudžiama seksualinio švietimo pamokose ir numatoma, kad šiuo metu tokias pamokas gali vesti tik registruotos organizacijos; kadangi Verslo reklamos įstatymo ir Žiniasklaidos įstatymo pakeitimais nustatytas reikalavimas, kad skelbimai ir turinys, kuriuose vaizduojami LGBTI asmenys, būtų priskirti V kategorijai (t. y. nerekomenduojami nepilnamečiams); kadangi seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės susiejimas su tokiomis nusikalstamomis veikomis kaip pedofilija yra nepriimtinas ir skatina tolesnę seksualinių mažumų diskriminaciją bei stigmatizavimą; kadangi dėl nacionalinių taisyklių, kuriomis jaunesniems nei 18 metų asmenims draudžiama arba ribojama prieiga prie turinio, kuriame vaizduojamas vadinamasis nukrypimas nuo tapatybės, atitinkančios gimimo metu užfiksuotą lytį, lyties keitimas ar homoseksualumas, Vengrijos vyriausybė priėmė dekretą, kuriuo vaikams skirtų knygų pardavėjai įpareigojami į „uždarą pakuotę“ supakuoti knygas ir laikmenas, kuriose vaizduojamas homoseksualumas, ir 200 metrų atstumu nuo bet kurios mokyklos ar bažnyčios draudžiama pardavinėti bet kokias knygas ar laikmenas, kuriose vaizduojami tos pačios lyties santykiai ar lyties keitimas; kadangi tai buvo taikoma asociacijos Labrisz išleistai pasakų knygai vaikams Fairyland is for everyone;

| CF. | kadangi atsižvelgdama į tai, kad nustatydama pareigą teikti informaciją apie nukrypimą nuo „tradicinių lyčių vaidmenų“, Vengrija apriboja autorių ir knygų leidėjų saviraiškos laisvę (Chartijos 11 straipsnis), nepagrįstai diskriminuoja dėl seksualinės orientacijos (Chartijos 21 straipsnis) ir netinkamai taiko ES taisykles dėl nesąžiningos komercinės praktikos pagal Direktyvą 2005/29/EB dėl vartotojo atžvilgiu nesąžiningos verslo įmonių prekybos veiklos vidaus rinkoje (18), 2021 m. gruodžio 2 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijos valdžios institucijoms pagrįstą nuomonę; |
| --- | --- |

CF.

kadangi atsižvelgdama į tai, kad nustatydama pareigą teikti informaciją apie nukrypimą nuo „tradicinių lyčių vaidmenų“, Vengrija apriboja autorių ir knygų leidėjų saviraiškos laisvę (Chartijos 11 straipsnis), nepagrįstai diskriminuoja dėl seksualinės orientacijos (Chartijos 21 straipsnis) ir netinkamai taiko ES taisykles dėl nesąžiningos komercinės praktikos pagal Direktyvą 2005/29/EB dėl vartotojo atžvilgiu nesąžiningos verslo įmonių prekybos veiklos vidaus rinkoje (18), 2021 m. gruodžio 2 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijos valdžios institucijoms pagrįstą nuomonę;

| CG. | kadangi 2022 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė kreiptis į ESTT dėl Vengrijos nacionalinių taisyklių, kuriomis siekiama jaunesniems nei 18 metų asmenims uždrausti arba apriboti prieigą prie turinio, kuriame vaizduojamas vadinamasis nukrypimas nuo tapatybės, atitinkančios gimimo metu užfiksuotą lytį, lyties keitimas ar homoseksualumas; kadangi Komisija padarė išvadą, jog šios taisyklės visų pirma prieštarauja Direktyvai 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (19), Direktyvai 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (20), taip pat žmogaus orumui, saviraiškos ir informacijos laisvei, teisei į privatų ir šeimos gyvenimą, taip pat teisei į nediskriminavimą, kaip nustatyta Chartijos atitinkamai 1, 7, 11 ir 21 straipsniuose; kadangi Komisija taip pat nurodė, kad dėl šių pažeidimų sunkumo ginčijamos nuostatos taip pat pažeidžia ES sutarties 2 straipsnyje nustatytas bendras vertybes; kadangi 2021 m. birželio 22 d. 18 ES valstybių narių prisijungė prie Bendrųjų reikalų tarybos pareiškimo, kuriuo reiškiamas nepritarimas įstatymo priėmimui; |
| --- | --- |

CG.

kadangi 2022 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė kreiptis į ESTT dėl Vengrijos nacionalinių taisyklių, kuriomis siekiama jaunesniems nei 18 metų asmenims uždrausti arba apriboti prieigą prie turinio, kuriame vaizduojamas vadinamasis nukrypimas nuo tapatybės, atitinkančios gimimo metu užfiksuotą lytį, lyties keitimas ar homoseksualumas; kadangi Komisija padarė išvadą, jog šios taisyklės visų pirma prieštarauja Direktyvai 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (19), Direktyvai 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (20), taip pat žmogaus orumui, saviraiškos ir informacijos laisvei, teisei į privatų ir šeimos gyvenimą, taip pat teisei į nediskriminavimą, kaip nustatyta Chartijos atitinkamai 1, 7, 11 ir 21 straipsniuose; kadangi Komisija taip pat nurodė, kad dėl šių pažeidimų sunkumo ginčijamos nuostatos taip pat pažeidžia ES sutarties 2 straipsnyje nustatytas bendras vertybes; kadangi 2021 m. birželio 22 d. 18 ES valstybių narių prisijungė prie Bendrųjų reikalų tarybos pareiškimo, kuriuo reiškiamas nepritarimas įstatymo priėmimui;

| CH. | kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje apibūdino, jog lyčių lygybės ir moterų teisių padėtis Vengrijoje blogėja, moterų politinis atstovavimas yra nepaprastai žemas, vyriausybės politikoje moterų problemos yra glaudžiai susietos su šeimos reikalais, o valdžios institucijos nustojo įgyvendinti specialią lyčių lygybės strategiją; |
| --- | --- |

CH.

kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje apibūdino, jog lyčių lygybės ir moterų teisių padėtis Vengrijoje blogėja, moterų politinis atstovavimas yra nepaprastai žemas, vyriausybės politikoje moterų problemos yra glaudžiai susietos su šeimos reikalais, o valdžios institucijos nustojo įgyvendinti specialią lyčių lygybės strategiją;

| CI. | kadangi Jungtinių Tautų nepriklausomas ekspertas apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais savo 2020 m. balandžio 29 d. paskelbtame pareiškime paragino Vengriją atsisakyti pasiūlytų teisės aktų, kuriais būtų užkirstas kelias translyčių ir tradicinių lyčių normų neatitinkančių asmenų teisei į teisinį pripažinimą ir apsisprendimą; |
| --- | --- |

CI.

kadangi Jungtinių Tautų nepriklausomas ekspertas apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais savo 2020 m. balandžio 29 d. paskelbtame pareiškime paragino Vengriją atsisakyti pasiūlytų teisės aktų, kuriais būtų užkirstas kelias translyčių ir tradicinių lyčių normų neatitinkančių asmenų teisei į teisinį pripažinimą ir apsisprendimą;

| CJ. | kadangi Jungtinių Tautų vaiko teisių komitetas savo 2020 m. kovo 3 d. baigiamosiose pastabose dėl šeštosios periodinės ataskaitos dėl Vengrijos paragino vyriausybę veikti, priimti strategiją ir teikti informaciją bei paramą pažeidžiamiems vaikams, įskaitant konkrečias priemones, skirtas mergaitėms, romų vaikams, prieglobsčio ieškantiems vaikams ir migrantų vaikams, homoseksualioms mergaitėms, homoseksualiems berniukams ir biseksualiems, translyčiams bei interseksualiems vaikams; kadangi komitetas taip pat išreiškė didelį susirūpinimą dėl vaikų su negalia paėmimo iš šeimos ir apgyvendinimo įstaigose, nepakankamų Vengrijos valdžios institucijų priemonių, padedančių nutraukti institucionalizavimą ir skatinti galimybę gauti sveikatos bei reabilitacijos paslaugų ir naudotis kitomis įtraukties veiklos teikiamomis galimybėmis, vaikų seksualinės prievartos ir netinkamo elgesio su jais atvejų vaikų su negalia institucinės priežiūros įstaigose, informacijos apie romų vaikų su negalia padėtį trūkumą ir tebesitęsiantį vaikų su negalia stigmatizavimą; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi Jungtinių Tautų vaiko teisių komitetas savo 2020 m. kovo 3 d. baigiamosiose pastabose dėl šeštosios periodinės ataskaitos dėl Vengrijos paragino vyriausybę veikti, priimti strategiją ir teikti informaciją bei paramą pažeidžiamiems vaikams, įskaitant konkrečias priemones, skirtas mergaitėms, romų vaikams, prieglobsčio ieškantiems vaikams ir migrantų vaikams, homoseksualioms mergaitėms, homoseksualiems berniukams ir biseksualiems, translyčiams bei interseksualiems vaikams; kadangi komitetas taip pat išreiškė didelį susirūpinimą dėl vaikų su negalia paėmimo iš šeimos ir apgyvendinimo įstaigose, nepakankamų Vengrijos valdžios institucijų priemonių, padedančių nutraukti institucionalizavimą ir skatinti galimybę gauti sveikatos bei reabilitacijos paslaugų ir naudotis kitomis įtraukties veiklos teikiamomis galimybėmis, vaikų seksualinės prievartos ir netinkamo elgesio su jais atvejų vaikų su negalia institucinės priežiūros įstaigose, informacijos apie romų vaikų su negalia padėtį trūkumą ir tebesitęsiantį vaikų su negalia stigmatizavimą;

| CK. | kadangi 2020 m. gegužės 5 d. Vengrijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria atsisakoma ratifikuoti Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją); |
| --- | --- |

CK.

kadangi 2020 m. gegužės 5 d. Vengrijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria atsisakoma ratifikuoti Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją);

| CL. | kadangi byloje Rana prieš Vengriją2020 m. liepos 16 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino esant teisės į privatų gyvenimą pažeidimą Irano kilmės translyčio vyro, kuriam buvo suteiktas prieglobstis Vengrijoje, bet kuris toje šalyje negalėjo teisėtai pasikeisti savo lyties ir vardo, atveju; kadangi 2022 m. birželio 10 d. sprendime dėl sustiprintos to teismo sprendimo vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas su susirūpinimu pažymėjo, kad Vengrijos valdžios institucijos nesiėmė jokių priemonių, kad būtų rastas tinkamas sprendimas dėl teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių, prašančių teisinio lyties pripažinimo; kadangi, be to, 2020 m. gegužės mėn. Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktus, pagal kuriuos tapo neįmanoma teisiškai pripažinti lyties Vengrijos translyčiams asmenims; |
| --- | --- |

CL.

kadangi byloje Rana prieš Vengriją2020 m. liepos 16 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino esant teisės į privatų gyvenimą pažeidimą Irano kilmės translyčio vyro, kuriam buvo suteiktas prieglobstis Vengrijoje, bet kuris toje šalyje negalėjo teisėtai pasikeisti savo lyties ir vardo, atveju; kadangi 2022 m. birželio 10 d. sprendime dėl sustiprintos to teismo sprendimo vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas su susirūpinimu pažymėjo, kad Vengrijos valdžios institucijos nesiėmė jokių priemonių, kad būtų rastas tinkamas sprendimas dėl teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių, prašančių teisinio lyties pripažinimo; kadangi, be to, 2020 m. gegužės mėn. Vengrijos parlamentas priėmė teisės aktus, pagal kuriuos tapo neįmanoma teisiškai pripažinti lyties Vengrijos translyčiams asmenims;

| CM. | kadangi 2021 m. birželio 14 d. pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė primygtinai paragino Vengrijos parlamento narius atmesti pakeitimų, kuriais uždraudžiamos diskusijos apie seksualinę ir lytinę tapatybę bei įvairovę, projektą; kadangi savo 2021 m. gruodžio 13 d. nuomonėje dėl 2021 m. įstatymo Nr. LXXIX, kuriuo iš dalies keičiami kai kurie vaikų apsaugos teisės aktai, suderinamumo su tarptautiniais žmogaus teisių standartais Venecijos komisija padarė išvadą, kad pakeitimai vargu ar gali būti laikomi suderinamais su Europos žmogaus teisių konvencija ir tarptautiniais žmogaus teisių standartais, ir primygtinai paragino Vengrijos valdžios institucijas panaikinti kai kurias nuostatas; |
| --- | --- |

CM.

kadangi 2021 m. birželio 14 d. pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė primygtinai paragino Vengrijos parlamento narius atmesti pakeitimų, kuriais uždraudžiamos diskusijos apie seksualinę ir lytinę tapatybę bei įvairovę, projektą; kadangi savo 2021 m. gruodžio 13 d. nuomonėje dėl 2021 m. įstatymo Nr. LXXIX, kuriuo iš dalies keičiami kai kurie vaikų apsaugos teisės aktai, suderinamumo su tarptautiniais žmogaus teisių standartais Venecijos komisija padarė išvadą, kad pakeitimai vargu ar gali būti laikomi suderinamais su Europos žmogaus teisių konvencija ir tarptautiniais žmogaus teisių standartais, ir primygtinai paragino Vengrijos valdžios institucijas panaikinti kai kurias nuostatas;

| CN. | kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija rekomendavo, jog konstitucijos pataisos dėl santuokos kaip vieno vyro ir vienos moters sąjungos ir papildymo, kad „motina yra moteris, o tėvas yra vyras“, nederėtų naudoti kaip galimybės panaikinti esamus įstatymus dėl asmenų, kurie nėra heteroseksualūs, apsaugos arba iš dalies pakeisti tuos įstatymus jų nenaudai; kadangi Venecijos komisija taip pat rekomendavo, kad konstitucijos pataisos, visų pirma rengiant įgyvendinimo teisės aktų projektus, būtų aiškinamos ir taikomos taip, kad būtų visapusiškai įgyvendinamas nediskriminavimo bet kokiu pagrindu, įskaitant seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę, principas; kadangi ji taip pat pažymėjo, kad pakeitimas, jog „Vengrija saugo vaikų teisę į tapatybę, atitinkančią gimimo metu užfiksuotą jų lytį“, turėtų būti panaikintas arba pakeistas siekiant užtikrinti, kad juo nebūtų paneigiamos translyčių asmenų teisės į jų įgytos lytinės tapatybės teisinį pripažinimą; |
| --- | --- |

CN.

kadangi savo 2021 m. liepos 2 d. nuomonėje dėl konstitucijos pataisų, kurias Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija rekomendavo, jog konstitucijos pataisos dėl santuokos kaip vieno vyro ir vienos moters sąjungos ir papildymo, kad „motina yra moteris, o tėvas yra vyras“, nederėtų naudoti kaip galimybės panaikinti esamus įstatymus dėl asmenų, kurie nėra heteroseksualūs, apsaugos arba iš dalies pakeisti tuos įstatymus jų nenaudai; kadangi Venecijos komisija taip pat rekomendavo, kad konstitucijos pataisos, visų pirma rengiant įgyvendinimo teisės aktų projektus, būtų aiškinamos ir taikomos taip, kad būtų visapusiškai įgyvendinamas nediskriminavimo bet kokiu pagrindu, įskaitant seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę, principas; kadangi ji taip pat pažymėjo, kad pakeitimas, jog „Vengrija saugo vaikų teisę į tapatybę, atitinkančią gimimo metu užfiksuotą jų lytį“, turėtų būti panaikintas arba pakeistas siekiant užtikrinti, kad juo nebūtų paneigiamos translyčių asmenų teisės į jų įgytos lytinės tapatybės teisinį pripažinimą;

| CO. | kadangi savo 2021 m. spalio 18 d. nuomonėje dėl Įstatymo dėl vienodo požiūrio ir lygių galimybių skatinimo bei Įstatymo dėl pagrindinių teisių komisaro įgaliojimų pakeitimų, kuriuos Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija nurodė, kad esama rizikos, susijusios su lygių galimybių institucijų sujungimu su nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis, įskaitant riziką, susijusią su, be kita ko, skirtingomis institucijų tradicijomis, teisinėmis procedūromis ir metodais, ir pažymėjo, kad įgaliojimų, kurie pagrindinių teisių komisarui suteikti pagal įstatymą Nr. CXI, ir įgaliojimų, kurie jam suteikti perėmus Lygių galimybių tarnybos funkcijas, kolizija yra aiškus rizikos, galinčios pakenkti lygybės skatinimo ir kovos su diskriminacija srityje veiksmingumui, įrodymas; |
| --- | --- |

CO.

kadangi savo 2021 m. spalio 18 d. nuomonėje dėl Įstatymo dėl vienodo požiūrio ir lygių galimybių skatinimo bei Įstatymo dėl pagrindinių teisių komisaro įgaliojimų pakeitimų, kuriuos Vengrijos parlamentas priėmė 2020 m. gruodžio mėn., Venecijos komisija nurodė, kad esama rizikos, susijusios su lygių galimybių institucijų sujungimu su nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis, įskaitant riziką, susijusią su, be kita ko, skirtingomis institucijų tradicijomis, teisinėmis procedūromis ir metodais, ir pažymėjo, kad įgaliojimų, kurie pagrindinių teisių komisarui suteikti pagal įstatymą Nr. CXI, ir įgaliojimų, kurie jam suteikti perėmus Lygių galimybių tarnybos funkcijas, kolizija yra aiškus rizikos, galinčios pakenkti lygybės skatinimo ir kovos su diskriminacija srityje veiksmingumui, įrodymas;

| CP. | kadangi savo 2022 m. sausio 13 d. paskelbtame pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė giliai apgailestaujanti dėl to, kad Vengrijos vyriausybė nusprendė surengti nacionalinį referendumą dėl vaikų galimybės gauti informaciją, susijusią su seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais, tą pačią dieną kaip ir parlamento rinkimai, nes tai dar labiau stiprina LGBTIQ asmenų žmogaus teisių instrumentalizavimą; kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad su referendumais susijusi teisinė sistema iš esmės yra netinkama ir neužtikrina vienodų sąlygų referendumo kampanijoms, nes neatitinka pagrindinių rekomendacijų pagal tarptautinę gerąją patirtį, ir pagal 2018 m. pakeitimą vyriausybė, kai ji inicijuoja referendumą, turi visas su kampanija susijusias teises, kas prieštarauja tarptautinei gerajai praktikai, o valdžios institucijos neprivalo teikti rinkėjams objektyvios informacijos apie referendumo klausimus ar šalininkų ir oponentų pozicijas, todėl kyla abejonių dėl rinkėjų galimybės priimti informacija pagrįstą sprendimą; kadangi 2022 m. balandžio 3 d. Vengrijoje surengtas referendumas prieš LGBTIQ asmenis yra negaliojantis, nes nė už vieną pasirinkimo galimybę („taip“ arba „ne“) nebuvo gauta 50 proc. balsų; kadangi referendumas buvo plačiai kritikuojamas kaip nediskriminavimo principo pažeidimas; |
| --- | --- |

CP.

kadangi savo 2022 m. sausio 13 d. paskelbtame pareiškime Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė giliai apgailestaujanti dėl to, kad Vengrijos vyriausybė nusprendė surengti nacionalinį referendumą dėl vaikų galimybės gauti informaciją, susijusią su seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais, tą pačią dieną kaip ir parlamento rinkimai, nes tai dar labiau stiprina LGBTIQ asmenų žmogaus teisių instrumentalizavimą; kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad su referendumais susijusi teisinė sistema iš esmės yra netinkama ir neužtikrina vienodų sąlygų referendumo kampanijoms, nes neatitinka pagrindinių rekomendacijų pagal tarptautinę gerąją patirtį, ir pagal 2018 m. pakeitimą vyriausybė, kai ji inicijuoja referendumą, turi visas su kampanija susijusias teises, kas prieštarauja tarptautinei gerajai praktikai, o valdžios institucijos neprivalo teikti rinkėjams objektyvios informacijos apie referendumo klausimus ar šalininkų ir oponentų pozicijas, todėl kyla abejonių dėl rinkėjų galimybės priimti informacija pagrįstą sprendimą; kadangi 2022 m. balandžio 3 d. Vengrijoje surengtas referendumas prieš LGBTIQ asmenis yra negaliojantis, nes nė už vieną pasirinkimo galimybę („taip“ arba „ne“) nebuvo gauta 50 proc. balsų; kadangi referendumas buvo plačiai kritikuojamas kaip nediskriminavimo principo pažeidimas;

| CQ. | kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad mažiau nei 20 proc. visų kandidatų yra moterys, o tai gerokai apriboja galimybę stiprinti žemą moterų dalyvavimą Vengrijos nacionalinėje politikoje; kadangi 2022 metais į Vengrijos parlamentą išrinktų moterų dalis sudaro 14 proc.; |
| --- | --- |

CQ.

kadangi 2022 m. liepos 29 d. ESBO tarptautinė rinkimų stebėjimo misija savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad mažiau nei 20 proc. visų kandidatų yra moterys, o tai gerokai apriboja galimybę stiprinti žemą moterų dalyvavimą Vengrijos nacionalinėje politikoje; kadangi 2022 metais į Vengrijos parlamentą išrinktų moterų dalis sudaro 14 proc.;

| CR. | kadangi Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas savo 2022 m. kovo 25 d. baigiamosiose pastabose dėl bendros antrosios ir trečiosios ataskaitų dėl Vengrijos išreiškė susirūpinimą, jog asmenims su negalia nėra numatyta mechanizmo, kaip savarankiškai priimti sprendimą, ir rekomendavo Vengrijai iš dalies pakeisti savo teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog pagalba priimant sprendimus būtų atsižvelgiama į asmenų su negalia orumą, savarankiškumą, valią ir pageidavimus įgyvendinant savo veiksnumą; kadangi komitetas taip pat rekomendavo Vengrijai pertvarkyti savo priemones ir savo biudžetų lėšas nukreipti į tokias bendruomenines paramos paslaugas kaip asmeninė pagalba, kad asmenims su negalia būtų sudarytos savarankiško ir lygiaverčio gyvenimo bendruomenėje sąlygos; |
| --- | --- |

CR.

kadangi Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas savo 2022 m. kovo 25 d. baigiamosiose pastabose dėl bendros antrosios ir trečiosios ataskaitų dėl Vengrijos išreiškė susirūpinimą, jog asmenims su negalia nėra numatyta mechanizmo, kaip savarankiškai priimti sprendimą, ir rekomendavo Vengrijai iš dalies pakeisti savo teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog pagalba priimant sprendimus būtų atsižvelgiama į asmenų su negalia orumą, savarankiškumą, valią ir pageidavimus įgyvendinant savo veiksnumą; kadangi komitetas taip pat rekomendavo Vengrijai pertvarkyti savo priemones ir savo biudžetų lėšas nukreipti į tokias bendruomenines paramos paslaugas kaip asmeninė pagalba, kad asmenims su negalia būtų sudarytos savarankiško ir lygiaverčio gyvenimo bendruomenėje sąlygos;

Mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus ir žydus, teisės ir apsauga nuo neapykantos kurstymo šių mažumų atžvilgiu

| CS. | kadangi 2021 m. birželio 9 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai oficialų įspėjimą dėl to, kad jos nacionalinės teisės aktai nevisiškai atitinka ES taisykles, kuriomis draudžiama diskriminacija pagal Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (21), ir Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (22), pagal kurias reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už diskriminaciją; kadangi esminiai pokyčiai įvyko 2020 m. liepos mėn., kai Vengrija padarė nacionalinių sankcijų režimo pakeitimų, įpareigodama teismus priteisti moralinę kompensaciją už diskriminaciją švietimo ir profesinio mokymo srityje tik mokymo ar švietimo paslaugų, o ne vienkartinės išmokos forma; kadangi Europos Parlamentas yra ne kartą raginęs valstybes nares kovoti su priešiškumu romams taikant veiksmingas teisėkūros ir politikos priemones; |
| --- | --- |

CS.

kadangi 2021 m. birželio 9 d. Komisija nusprendė nusiųsti Vengrijai oficialų įspėjimą dėl to, kad jos nacionalinės teisės aktai nevisiškai atitinka ES taisykles, kuriomis draudžiama diskriminacija pagal Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (21), ir Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (22), pagal kurias reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už diskriminaciją; kadangi esminiai pokyčiai įvyko 2020 m. liepos mėn., kai Vengrija padarė nacionalinių sankcijų režimo pakeitimų, įpareigodama teismus priteisti moralinę kompensaciją už diskriminaciją švietimo ir profesinio mokymo srityje tik mokymo ar švietimo paslaugų, o ne vienkartinės išmokos forma; kadangi Europos Parlamentas yra ne kartą raginęs valstybes nares kovoti su priešiškumu romams taikant veiksmingas teisėkūros ir politikos priemones;

| CT. | kadangi 2021 m. gruodžio 2 d. Komisija nusiuntė Vengrijai oficialų pranešimą dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (23) perkėlimo į nacionalinę teisę, nes Vengrijos teisinėje sistemoje nėra kriminalizuotas viešas pritarimas tarptautiniams nusikaltimams, jų neigimas arba šiurkštus menkinimas ir nėra užtikrinama, kad rasistiniai ir ksenofobiniai motyvai būtų laikomi sunkinančia aplinkybe arba kad nacionaliniai teismai į tokią motyvaciją atsižvelgtų bet kokio padaryto nusikaltimo atveju; |
| --- | --- |

CT.

kadangi 2021 m. gruodžio 2 d. Komisija nusiuntė Vengrijai oficialų pranešimą dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (23) perkėlimo į nacionalinę teisę, nes Vengrijos teisinėje sistemoje nėra kriminalizuotas viešas pritarimas tarptautiniams nusikaltimams, jų neigimas arba šiurkštus menkinimas ir nėra užtikrinama, kad rasistiniai ir ksenofobiniai motyvai būtų laikomi sunkinančia aplinkybe arba kad nacionaliniai teismai į tokią motyvaciją atsižvelgtų bet kokio padaryto nusikaltimo atveju;

| CU. | kadangi Jungtinių Tautų rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas savo 2019 m. birželio 6 d. baigiamosiose pastabose dėl bendrų 18-osios–25-osios periodinių ataskaitų dėl Vengrijos nurodė, kad yra labai susirūpinęs dėl rasistinės neapykantos kalbos romų, migrantų, pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir kitų mažumų atžvilgiu plitimo, nes tai kursto neapykantą ir netoleranciją, o kartais ir smurtą prieš tokias grupes, visų pirma vadovaujančių politikų ir žiniasklaidos, įskaitant internetą; kadangi komitetui didelį nerimą sukėlė pranešimai, kad viešieji asmenys, įskaitant aukščiausiojo lygmens pareigūnus, yra padarę pareiškimų, kurie gali skatinti rasinę neapykantą, visų pirma vykdydami 2015 metais pradėtą vyriausybės kampaniją prieš imigrantus ir pabėgėlius, taip pat dalyvaujant bei veikiant rasinę neapykantą skatinančioms organizacijoms; kadangi, susipažinęs su pateikta informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant pagerinti romų padėtį, be kita ko, sveikatos ir švietimo srityse, taip pat įgyvendinant 2011 m. nacionalinę socialinės įtraukties strategiją, komitetas tebėra stipriai susirūpinęs dėl romų diskriminacijos nuolatinio pobūdžio ir atskirties bei ypač didelio skurdo, su kuriais jie susiduria; |
| --- | --- |

CU.

kadangi Jungtinių Tautų rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas savo 2019 m. birželio 6 d. baigiamosiose pastabose dėl bendrų 18-osios–25-osios periodinių ataskaitų dėl Vengrijos nurodė, kad yra labai susirūpinęs dėl rasistinės neapykantos kalbos romų, migrantų, pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir kitų mažumų atžvilgiu plitimo, nes tai kursto neapykantą ir netoleranciją, o kartais ir smurtą prieš tokias grupes, visų pirma vadovaujančių politikų ir žiniasklaidos, įskaitant internetą; kadangi komitetui didelį nerimą sukėlė pranešimai, kad viešieji asmenys, įskaitant aukščiausiojo lygmens pareigūnus, yra padarę pareiškimų, kurie gali skatinti rasinę neapykantą, visų pirma vykdydami 2015 metais pradėtą vyriausybės kampaniją prieš imigrantus ir pabėgėlius, taip pat dalyvaujant bei veikiant rasinę neapykantą skatinančioms organizacijoms; kadangi, susipažinęs su pateikta informacija apie priemones, kurių imtasi siekiant pagerinti romų padėtį, be kita ko, sveikatos ir švietimo srityse, taip pat įgyvendinant 2011 m. nacionalinę socialinės įtraukties strategiją, komitetas tebėra stipriai susirūpinęs dėl romų diskriminacijos nuolatinio pobūdžio ir atskirties bei ypač didelio skurdo, su kuriais jie susiduria;

| CV. | kadangi Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos patariamasis komitetas 2020 m. gegužės 26 d. priimtoje penktojoje nuomonėje dėl Vengrijos nurodė, kad nors ji tęsia politiką, kuria remiantis tvirtu teisiniu pagrindu teikiama parama tautinėms mažumoms, vis dėlto tebėra būtina pašalinti struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduria romai visose viešojo ir privataus gyvenimo srityse, įskaitant švietimą, užimtumą, būstą ir galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi komitetas pabrėžė, kad reikia imtis skubių priemonių siekiant pakeisti romų padėtį, kovoti su mokyklos nebaigimu ir skatinti įtraukų bei kokybišką švietimą, įskaitant atskirtį patiriančiose vietovėse; kadangi jis taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose reikia didesnio nacionalinės ir vietos politikos tarpusavio papildomumo, kad būtų galima rasti ilgalaikių užimtumo ir būsto problemų sprendimų, o galimybei gauti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas ir toliau kyla rimtų praktinių kliūčių, visų pirma romų tautybės moterų ir vaikų nenaudai; |
| --- | --- |

CV.

kadangi Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos patariamasis komitetas 2020 m. gegužės 26 d. priimtoje penktojoje nuomonėje dėl Vengrijos nurodė, kad nors ji tęsia politiką, kuria remiantis tvirtu teisiniu pagrindu teikiama parama tautinėms mažumoms, vis dėlto tebėra būtina pašalinti struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduria romai visose viešojo ir privataus gyvenimo srityse, įskaitant švietimą, užimtumą, būstą ir galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi komitetas pabrėžė, kad reikia imtis skubių priemonių siekiant pakeisti romų padėtį, kovoti su mokyklos nebaigimu ir skatinti įtraukų bei kokybišką švietimą, įskaitant atskirtį patiriančiose vietovėse; kadangi jis taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose reikia didesnio nacionalinės ir vietos politikos tarpusavio papildomumo, kad būtų galima rasti ilgalaikių užimtumo ir būsto problemų sprendimų, o galimybei gauti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas ir toliau kyla rimtų praktinių kliūčių, visų pirma romų tautybės moterų ir vaikų nenaudai;

| CW. | kadangi savo 2022 m. birželio 10 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimų byloje Horváth ir Kiss prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su romų vaikų diskriminacinio pobūdžio perkėlimu į specialiąsias mokyklas, skirtas psichikos negalią turintiems vaikams, bei neproporcingai didele jų dalimi tose mokyklose ir kad valstybei tenka pozityvioji pareiga vengti nuolatinės diskriminacinės praktikos; kadangi komitetas dar kartą primygtinai paragino valdžios institucijas pateikti pavyzdžių, įrodančių administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių veiksmingumą atsižvelgiant į ekspertų komitetų išvadas, ir papildyti šiuo klausimu pateiktus statistinius duomenis, paragino valdžios institucijas statistinę informaciją papildyti etniniu pagrindu suskirstytais duomenimis, rodančiais skundų, susijusių su romų vaikais, skaičių, ir dar kartą tvirtai paragino valdžios institucijas pateikti papildomos informacijos apie visas atitinkamas procedūras pagrindinių teisių komisarui; |
| --- | --- |

CW.

kadangi savo 2022 m. birželio 10 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimų byloje Horváth ir Kiss prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su romų vaikų diskriminacinio pobūdžio perkėlimu į specialiąsias mokyklas, skirtas psichikos negalią turintiems vaikams, bei neproporcingai didele jų dalimi tose mokyklose ir kad valstybei tenka pozityvioji pareiga vengti nuolatinės diskriminacinės praktikos; kadangi komitetas dar kartą primygtinai paragino valdžios institucijas pateikti pavyzdžių, įrodančių administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių veiksmingumą atsižvelgiant į ekspertų komitetų išvadas, ir papildyti šiuo klausimu pateiktus statistinius duomenis, paragino valdžios institucijas statistinę informaciją papildyti etniniu pagrindu suskirstytais duomenimis, rodančiais skundų, susijusių su romų vaikais, skaičių, ir dar kartą tvirtai paragino valdžios institucijas pateikti papildomos informacijos apie visas atitinkamas procedūras pagrindinių teisių komisarui;

| CX. | kadangi EŽTT sprendimų byloje Balázs group prieš Vengriją dėl diskriminacijos draudimo kartu su nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimu pažeidimų dėl to, kad valdžios institucijos neatliko veiksmingo galimų rasinių motyvų, galėjusių lemti netinkamą teisėsaugos pareigūnų elgesį su pareiškėjais romais, tyrimo, sustiprinta priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

CX.

kadangi EŽTT sprendimų byloje Balázs group prieš Vengriją dėl diskriminacijos draudimo kartu su nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimu pažeidimų dėl to, kad valdžios institucijos neatliko veiksmingo galimų rasinių motyvų, galėjusių lemti netinkamą teisėsaugos pareigūnų elgesį su pareiškėjais romais, tyrimo, sustiprinta priežiūra tebevyksta;

| CY. | kadangi 2022 m. liepos 29 d. Parlamento frakcijų vadovai priėmė pareiškimą, kuriame pasmerkė atvirai rasistinius ministro pirmininko Viktoro Orbáno pareiškimus apie nenorą tapti „mišrios rasės tauta“, ir pabrėžė, kad šie pareiškimai pažeidžia mūsų vertybes, kurios taip pat įtvirtintos ES sutartyse; |
| --- | --- |

CY.

kadangi 2022 m. liepos 29 d. Parlamento frakcijų vadovai priėmė pareiškimą, kuriame pasmerkė atvirai rasistinius ministro pirmininko Viktoro Orbáno pareiškimus apie nenorą tapti „mišrios rasės tauta“, ir pabrėžė, kad šie pareiškimai pažeidžia mūsų vertybes, kurios taip pat įtvirtintos ES sutartyse;

Pagrindinės migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teisės

| CZ. | kadangi byloje C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa)2020 m. kovo 19 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (24) neleidžia priimti nacionalinės teisės aktų, kuriais sudaroma galimybė tarptautinės apsaugos prašymą atmesti kaip nepriimtiną motyvuojant tuo, kad prašytojas atvyko į atitinkamos valstybės narės teritoriją per valstybę, kurioje jis nėra persekiojamas ar jam nekyla didelės žalos grėsmė arba kurioje užtikrinamas pakankamas apsaugos lygis; kadangi ES Teisingumo Teismas padarė išvadą, jog pagal direktyvą taip pat draudžiami nacionalinės teisės aktai, kuriais nustatomas aštuonių dienų terminas, per kurį teismas, nagrinėjantis skundą dėl sprendimo atmesti tarptautinės apsaugos prašymą kaip nepriimtiną, turi priimti sprendimą, jeigu per tokį terminą tas teismas negali užtikrinti, kad pagal ES teisę prašytojui taikomos materialinės taisyklės ir procesinės garantijos būtų veiksmingos; |
| --- | --- |

CZ.

kadangi byloje C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa)2020 m. kovo 19 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (24) neleidžia priimti nacionalinės teisės aktų, kuriais sudaroma galimybė tarptautinės apsaugos prašymą atmesti kaip nepriimtiną motyvuojant tuo, kad prašytojas atvyko į atitinkamos valstybės narės teritoriją per valstybę, kurioje jis nėra persekiojamas ar jam nekyla didelės žalos grėsmė arba kurioje užtikrinamas pakankamas apsaugos lygis; kadangi ES Teisingumo Teismas padarė išvadą, jog pagal direktyvą taip pat draudžiami nacionalinės teisės aktai, kuriais nustatomas aštuonių dienų terminas, per kurį teismas, nagrinėjantis skundą dėl sprendimo atmesti tarptautinės apsaugos prašymą kaip nepriimtiną, turi priimti sprendimą, jeigu per tokį terminą tas teismas negali užtikrinti, kad pagal ES teisę prašytojui taikomos materialinės taisyklės ir procesinės garantijos būtų veiksmingos;

| DA. | kadangi sujungtose bylose C-715/17, C-718/17 ir C-719/17, įskaitant bylą Komisija prieš Vengriją (Laikinas tarptautinės apsaugos prašytojų perkėlimo mechanizmas), 2020 m. balandžio 2 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija, reguliariai, bent kas tris mėnesius nenurodydama atitinkamo tarptautinės apsaugos prašytojų, kurie gali būti greitai perkelti į jos teritoriją, skaičiaus, nuo 2015 m. gruodžio 25 d. neįvykdė pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601 (25) 5 straipsnio 2 dalį jai tenkančių pareigų, taigi neįvykdė ir pagal to sprendimo 5 straipsnio 4–11 dalis jai tenkančių vėlesnių su perkėlimu susijusių pareigų; |
| --- | --- |

DA.

kadangi sujungtose bylose C-715/17, C-718/17 ir C-719/17, įskaitant bylą Komisija prieš Vengriją (Laikinas tarptautinės apsaugos prašytojų perkėlimo mechanizmas), 2020 m. balandžio 2 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija, reguliariai, bent kas tris mėnesius nenurodydama atitinkamo tarptautinės apsaugos prašytojų, kurie gali būti greitai perkelti į jos teritoriją, skaičiaus, nuo 2015 m. gruodžio 25 d. neįvykdė pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601 (25) 5 straipsnio 2 dalį jai tenkančių pareigų, taigi neįvykdė ir pagal to sprendimo 5 straipsnio 4–11 dalis jai tenkančių vėlesnių su perkėlimu susijusių pareigų;

| DB. | kadangi sujungtose bylose C-924/19 PPU ir C-925/19 PPU Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság ir Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság2020 m. gegužės 14 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Direktyva 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (26) ir Direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (27), reiškia, kad trečiosios valstybės piliečiui nustatyta pareiga nuolat likti griežtai apibrėžtoje uždaroje tranzito zonoje, kurioje to piliečio judėjimas ribojamas ir kontroliuojamas, ir šis trečiosios valstybės pilietis negali teisėtai savo valia iš jos išeiti bet kuria kryptimi, yra laisvės atėmimas, kuris laikytinas „sulaikymu“, kaip tai suprantama pagal tas direktyvas; kadangi ES Teisingumo Teismas nurodė, jog pagal ES teisę kai kurios Vengrijos teisės aktų nuostatos yra draudžiamos; |
| --- | --- |

DB.

kadangi sujungtose bylose C-924/19 PPU ir C-925/19 PPU Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság ir Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság2020 m. gegužės 14 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Direktyva 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (26) ir Direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (27), reiškia, kad trečiosios valstybės piliečiui nustatyta pareiga nuolat likti griežtai apibrėžtoje uždaroje tranzito zonoje, kurioje to piliečio judėjimas ribojamas ir kontroliuojamas, ir šis trečiosios valstybės pilietis negali teisėtai savo valia iš jos išeiti bet kuria kryptimi, yra laisvės atėmimas, kuris laikytinas „sulaikymu“, kaip tai suprantama pagal tas direktyvas; kadangi ES Teisingumo Teismas nurodė, jog pagal ES teisę kai kurios Vengrijos teisės aktų nuostatos yra draudžiamos;

| DC. | kadangi byloje C-808/18 Komisija prieš Vengriją (Tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimas)2020 m. gruodžio 17 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija neįvykdė pagal direktyvas 2008/115/EB, 2013/32/ES ir 2013/33/ES jai tenkančių pareigų, nes: i) nustatė, kad trečiųjų valstybių piliečių arba asmenų be pilietybės tarptautinės apsaugos prašymai gali būti teikiami tik Reskės ir Tompos tranzito zonose ir drastiškai apribojo prašytojų, kuriems leidžiama kasdien atvykti į tas tranzito zonas, skaičių; ii) įdiegė sistemingo tarptautinės apsaugos prašytojų sulaikymo Reskės ir Tompos tranzito zonose sistemą; iii) leido išsiųsti visus jos teritorijoje neteisėtai esančius trečiųjų valstybių piliečius netaikant acquis nustatytų procedūrų ir apsaugos priemonių; iv) leido tarptautinės apsaugos prašytojams pasinaudoti teise likti jos teritorijoje ES teisei prieštaraujančiomis sąlygomis; kadangi, ES Teisingumo Teismui priėmus sprendimą, 2021 m. sausio 27 d. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) paskelbė sustabdanti savo veiklą Vengrijoje; kadangi 2021 m. lapkričio 12 d. Komisija nusprendė kreiptis į ES Teisingumo Teismą dėl Vengrijos, nes ji nesilaikė teismo sprendimo, ir prašyti, kad ES Teisingumo Teismas nurodytų sumokėti finansines sankcijas (byla C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

kadangi byloje C-808/18 Komisija prieš Vengriją (Tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimas)2020 m. gruodžio 17 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija neįvykdė pagal direktyvas 2008/115/EB, 2013/32/ES ir 2013/33/ES jai tenkančių pareigų, nes: i) nustatė, kad trečiųjų valstybių piliečių arba asmenų be pilietybės tarptautinės apsaugos prašymai gali būti teikiami tik Reskės ir Tompos tranzito zonose ir drastiškai apribojo prašytojų, kuriems leidžiama kasdien atvykti į tas tranzito zonas, skaičių; ii) įdiegė sistemingo tarptautinės apsaugos prašytojų sulaikymo Reskės ir Tompos tranzito zonose sistemą; iii) leido išsiųsti visus jos teritorijoje neteisėtai esančius trečiųjų valstybių piliečius netaikant acquis nustatytų procedūrų ir apsaugos priemonių; iv) leido tarptautinės apsaugos prašytojams pasinaudoti teise likti jos teritorijoje ES teisei prieštaraujančiomis sąlygomis; kadangi, ES Teisingumo Teismui priėmus sprendimą, 2021 m. sausio 27 d. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) paskelbė sustabdanti savo veiklą Vengrijoje; kadangi 2021 m. lapkričio 12 d. Komisija nusprendė kreiptis į ES Teisingumo Teismą dėl Vengrijos, nes ji nesilaikė teismo sprendimo, ir prašyti, kad ES Teisingumo Teismas nurodytų sumokėti finansines sankcijas (byla C-123/22);

| DD. | kadangi 2021 m. birželio 9 d. Komisija nusprendė išsiųsti Vengrijos valdžios institucijoms oficialų pranešimą ir pagrįstą nuomonę dėl to, kad jos nevisapusiškai perkėlė į nacionalinę teisę Direktyvos 2013/32/ES nuostatas dėl asmeninio pokalbio, medicininio patikrinimo, garantijų nelydimiems vaikams bei paaugliams ir prieglobsčio nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

DD.

kadangi 2021 m. birželio 9 d. Komisija nusprendė išsiųsti Vengrijos valdžios institucijoms oficialų pranešimą ir pagrįstą nuomonę dėl to, kad jos nevisapusiškai perkėlė į nacionalinę teisę Direktyvos 2013/32/ES nuostatas dėl asmeninio pokalbio, medicininio patikrinimo, garantijų nelydimiems vaikams bei paaugliams ir prieglobsčio nagrinėjimo procedūros;

| DE. | kadangi 2021 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė kreiptis į ES Teisingumo Teismą dėl Vengrijos, nes laikėsi nuomonės, kad naujoji prieglobsčio procedūra yra nesuderinama su Direktyvos 2013/32/ES 6 straipsniu, kuris aiškinamas atsižvelgiant į Chartijos 18 straipsnį (byla C-823/21 Komisija prieš Vengriją); |
| --- | --- |

DE.

kadangi 2021 m. liepos 15 d. Komisija nusprendė kreiptis į ES Teisingumo Teismą dėl Vengrijos, nes laikėsi nuomonės, kad naujoji prieglobsčio procedūra yra nesuderinama su Direktyvos 2013/32/ES 6 straipsniu, kuris aiškinamas atsižvelgiant į Chartijos 18 straipsnį (byla C-823/21 Komisija prieš Vengriją);

| DF. | kadangi byloje C-821/19 Komisija prieš Vengriją (prieglobsčio prašytojams teikiamos pagalbos kriminalizavimas)2021 m. lapkričio 16 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija neįvykdė įsipareigojimų, jai tenkančių pagal: i) Direktyvos 2013/32/ES 33 straipsnio 2 dalį, nes numatė, kad tarptautinės apsaugos prašymą galima atmesti kaip nepriimtiną, motyvuojant tuo, kad prašytojas atvyko į jos teritoriją per valstybę, kurioje jis nėra persekiojamas ar jam nekyla didelės žalos grėsmė arba kurioje užtikrinamas pakankamas apsaugos lygis; ii) Direktyvos 2013/32/ES 8 straipsnio 2 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2013/33/ES 10 straipsnio 4 dalį, nes savo nacionalinėje teisėje nustatė baudžiamąją atsakomybę už veiksmus bet kurio asmens, kuris vykdydamas organizavimo veiklą padeda paprašyti prieglobsčio arba pateikti prieglobsčio prašymą jos teritorijoje, kai be jokių pagrįstų abejonių gali būti įrodyta, kad šis asmuo žinojo, jog šis prašymas negali būti patenkintas pagal tą teisę; iii) Direktyvos 2013/32/ES 8 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalies c punktą ir 22 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2013/33/ES 10 straipsnio 4 dalį, nes uždraudė artintis prie jos išorės sienų bet kuriam asmeniui, kuris įtariamas padaręs tokią nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

DF.

kadangi byloje C-821/19 Komisija prieš Vengriją (prieglobsčio prašytojams teikiamos pagalbos kriminalizavimas)2021 m. lapkričio 16 d. priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad Vengrija neįvykdė įsipareigojimų, jai tenkančių pagal: i) Direktyvos 2013/32/ES 33 straipsnio 2 dalį, nes numatė, kad tarptautinės apsaugos prašymą galima atmesti kaip nepriimtiną, motyvuojant tuo, kad prašytojas atvyko į jos teritoriją per valstybę, kurioje jis nėra persekiojamas ar jam nekyla didelės žalos grėsmė arba kurioje užtikrinamas pakankamas apsaugos lygis; ii) Direktyvos 2013/32/ES 8 straipsnio 2 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2013/33/ES 10 straipsnio 4 dalį, nes savo nacionalinėje teisėje nustatė baudžiamąją atsakomybę už veiksmus bet kurio asmens, kuris vykdydamas organizavimo veiklą padeda paprašyti prieglobsčio arba pateikti prieglobsčio prašymą jos teritorijoje, kai be jokių pagrįstų abejonių gali būti įrodyta, kad šis asmuo žinojo, jog šis prašymas negali būti patenkintas pagal tą teisę; iii) Direktyvos 2013/32/ES 8 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalies c punktą ir 22 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2013/33/ES 10 straipsnio 4 dalį, nes uždraudė artintis prie jos išorės sienų bet kuriam asmeniui, kuris įtariamas padaręs tokią nusikalstamą veiką;

| DG. | kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje nustatė, kad laikantis nuo 2015 m. vyriausybės priimtos pozicijos prieš imigraciją ir prieglobsčio prašytojus buvo sukurta teisinė sistema, kuria kenkiama prieglobsčio prašytojų priėmimui ir pripažintų pabėgėlių integracijai, numatytai pagal tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

DG.

kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d. Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje nustatė, kad laikantis nuo 2015 m. vyriausybės priimtos pozicijos prieš imigraciją ir prieglobsčio prašytojus buvo sukurta teisinė sistema, kuria kenkiama prieglobsčio prašytojų priėmimui ir pripažintų pabėgėlių integracijai, numatytai pagal tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje;

| DH. | kadangi po 2018 m. Vengrijoje vykusio vizito Europos komitetas prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą savo 2020 m. kovo 17 d. ataskaitoje pabrėžė, kad nuo 2017 m. šio komiteto ad hoc vizito nebuvo padaryta nieko, kad būtų įdiegtos veiksmingos apsaugos priemonės, kuriomis užkertamas kelias netinkamam elgesiui su asmenimis, kuriuos Vengrijos policijos pareigūnai grąžino per sieną į Serbiją, taip pat yra aišku, kad vis dar nėra teisių gynimo priemonių, kuriomis tokiems asmenims būtų galima užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo priverstinio jų išsiuntimo ir (arba) grąžinimo, įskaitant grandininį grąžinimą; |
| --- | --- |

DH.

kadangi po 2018 m. Vengrijoje vykusio vizito Europos komitetas prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą savo 2020 m. kovo 17 d. ataskaitoje pabrėžė, kad nuo 2017 m. šio komiteto ad hoc vizito nebuvo padaryta nieko, kad būtų įdiegtos veiksmingos apsaugos priemonės, kuriomis užkertamas kelias netinkamam elgesiui su asmenimis, kuriuos Vengrijos policijos pareigūnai grąžino per sieną į Serbiją, taip pat yra aišku, kad vis dar nėra teisių gynimo priemonių, kuriomis tokiems asmenims būtų galima užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo priverstinio jų išsiuntimo ir (arba) grąžinimo, įskaitant grandininį grąžinimą;

| DI. | kadangi Jungtinių Tautų rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas savo 2019 m. birželio 6 d. baigiamosiose pastabose dėl bendrų 18-osios–25-osios periodinių ataskaitų dėl Vengrijos išreiškė susirūpinimą dėl nerimą keliančios prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių bei migrantų padėties ir dėl pranešimų, kad teisėje ir praktikoje nėra visapusiškai laikomasi negrąžinimo principo; kadangi komitetui didelį nerimą taip pat sukėlė pranešimai apie perteklinį teisėsaugos pareigūnų jėgos ir smurto naudojimą prieš bet kur Vengrijoje aptiktus trečiųjų valstybių piliečius ir netoli sienos su Serbija aptiktų asmenų išstūmimą, dėl kurių jie patyrė sužeidimų ir kūno sužalojimų; |
| --- | --- |

DI.

kadangi Jungtinių Tautų rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas savo 2019 m. birželio 6 d. baigiamosiose pastabose dėl bendrų 18-osios–25-osios periodinių ataskaitų dėl Vengrijos išreiškė susirūpinimą dėl nerimą keliančios prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių bei migrantų padėties ir dėl pranešimų, kad teisėje ir praktikoje nėra visapusiškai laikomasi negrąžinimo principo; kadangi komitetui didelį nerimą taip pat sukėlė pranešimai apie perteklinį teisėsaugos pareigūnų jėgos ir smurto naudojimą prieš bet kur Vengrijoje aptiktus trečiųjų valstybių piliečius ir netoli sienos su Serbija aptiktų asmenų išstūmimą, dėl kurių jie patyrė sužeidimų ir kūno sužalojimų;

| DJ. | kadangi byloje R. R. ir kiti prieš Vengriją2021 m. kovo 2 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad dėl to, jog pirmajam pareiškėjui (R. R.) nebuvo tiekiama pakankamai maisto, ir dėl kitų pareiškėjų (nėščios moters ir vaikų) buvimo sąlygų buvo pažeistas nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimas; kadangi EŽTT taip pat nustatė, kad prašytojų buvimas tranzito zonoje prilygo de facto laisvės atėmimui ir kad dėl to, jog nebuvo jokio oficialus valdžios institucijų sprendimo ir proceso, per kurį teismas būtų galėjęs greitai priimti sprendimą dėl jų sulaikymo teisėtumo, buvo pažeista teisė į laisvę ir saugumą; kadangi panašias išvadas EŽTT padarė bylose M. B. K. ir kiti prieš Vengriją ir H. M. ir kiti prieš Vengriją atitinkamai 2022 m. vasario 24 d. ir 2022 m. birželio 2 d. priimtuose sprendimuose; kadangi sustiprinta tų teismo sprendimų vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

DJ.

kadangi byloje R. R. ir kiti prieš Vengriją2021 m. kovo 2 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad dėl to, jog pirmajam pareiškėjui (R. R.) nebuvo tiekiama pakankamai maisto, ir dėl kitų pareiškėjų (nėščios moters ir vaikų) buvimo sąlygų buvo pažeistas nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimas; kadangi EŽTT taip pat nustatė, kad prašytojų buvimas tranzito zonoje prilygo de facto laisvės atėmimui ir kad dėl to, jog nebuvo jokio oficialus valdžios institucijų sprendimo ir proceso, per kurį teismas būtų galėjęs greitai priimti sprendimą dėl jų sulaikymo teisėtumo, buvo pažeista teisė į laisvę ir saugumą; kadangi panašias išvadas EŽTT padarė bylose M. B. K. ir kiti prieš Vengriją ir H. M. ir kiti prieš Vengriją atitinkamai 2022 m. vasario 24 d. ir 2022 m. birželio 2 d. priimtuose sprendimuose; kadangi sustiprinta tų teismo sprendimų vykdymo priežiūra tebevyksta;

| DK. | kadangi savo 2020 m. gegužės 11 d. vizito į Vengriją (2019 m. liepos 10–17 d.) ataskaitoje Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas migrantų žmogaus teisių klausimais pakartojo raginimą Vengrijos vyriausybei atlikti naują prasmingą esamos padėties ir migracijos politikos vertinimą ir nurodė, kad Vengrija turėtų atšaukti vadinamąją krizinę situaciją, kuri neatitinka tikrovės ir daro didelį neigiamą poveikį migrantų, prieglobsčio prašytojų žmogaus teisėms, pilietinės visuomenės organizacijų laisvei ir teisminių institucijų įgaliojimams, taip pat panaikinti visas kitas panašaus pobūdžio ribojamąsias priemones, turinčias panašių padarinių; |
| --- | --- |

DK.

kadangi savo 2020 m. gegužės 11 d. vizito į Vengriją (2019 m. liepos 10–17 d.) ataskaitoje Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas migrantų žmogaus teisių klausimais pakartojo raginimą Vengrijos vyriausybei atlikti naują prasmingą esamos padėties ir migracijos politikos vertinimą ir nurodė, kad Vengrija turėtų atšaukti vadinamąją krizinę situaciją, kuri neatitinka tikrovės ir daro didelį neigiamą poveikį migrantų, prieglobsčio prašytojų žmogaus teisėms, pilietinės visuomenės organizacijų laisvei ir teisminių institucijų įgaliojimams, taip pat panaikinti visas kitas panašaus pobūdžio ribojamąsias priemones, turinčias panašių padarinių;

| DL. | kadangi byloje Shahzad prieš Vengriją2021 m. liepos 8 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad pareiškėjui buvo taikoma „kolektyvinio“ išsiuntimo priemonė, nes valdžios institucijos nenustatė jo individualios padėties ir nesudarė realių bei veiksmingų sąlygų patekti į Vengriją, o pareiškėjas buvo išsiųstas iš šalies ne dėl savo elgesio ir neturėjo galimybės pasinaudoti tinkamomis teisių gynimo priemonėmis; kadangi sustiprinta to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

DL.

kadangi byloje Shahzad prieš Vengriją2021 m. liepos 8 d. priimtame sprendime EŽTT pripažino, kad pareiškėjui buvo taikoma „kolektyvinio“ išsiuntimo priemonė, nes valdžios institucijos nenustatė jo individualios padėties ir nesudarė realių bei veiksmingų sąlygų patekti į Vengriją, o pareiškėjas buvo išsiųstas iš šalies ne dėl savo elgesio ir neturėjo galimybės pasinaudoti tinkamomis teisių gynimo priemonėmis; kadangi sustiprinta to teismo sprendimo vykdymo priežiūra tebevyksta;

| DM. | kadangi savo 2021 m. gruodžio 2 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo Ilias ir Ahmed prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su Europos žmogaus teisių konvencijos 3 straipsnyje nustatytos procesinės pareigos įvertinti netinkamo elgesio riziką iki išsiunčiant prieglobsčio prašytojus į Serbiją pažeidimu, nes buvo remiamasi bendra „saugios trečiosios valstybės“ prezumpcija, ir giliai apgailestaudamas pažymėjo, jog nebuvo imtasi veiksmų, kad būtų atliktas būtinas pakartotinis teisės aktuose nustatytos „saugios trečiosios valstybės“ prezumpcijos vertinimas Serbijos atžvilgiu, taip pat tvirtai pakartojo raginimą nedelsiant atlikti tokį pakartotinį vertinimą laikantis EŽTT jurisprudencijoje nustatytų reikalavimų, ir nurodyti motyvus bei pateikti rezultatus; kadangi komitetas taip pat su dideliu susirūpinimu pažymėjo, kad, nepaisant savo ankstesniame sprendime išreikšto susirūpinimo, priverstinio išsiuntimo praktika toliau vykdoma be tinkamos procedūros, ir tvirtai pakartojo raginimą Vengrijos valdžios institucijoms visapusiškai laikytis reikalavimų, kylančių iš EŽTT sprendimo, ir užtikrinti, kad priverstinis grąžinimas būtų grindžiamas tinkamomis procedūromis ir apsaugos priemonėmis, visų pirma susijusiomis su kiekvieno asmens teise prašyti prieglobsčio, kaip nustatyta tarptautinėje teisėje; |
| --- | --- |

DM.

kadangi savo 2021 m. gruodžio 2 d. sprendime dėl vykdomos sustiprintos EŽTT sprendimo Ilias ir Ahmed prieš Vengriją vykdymo priežiūros Europos Tarybos Ministrų Komitetas priminė, kad ši byla yra susijusi su Europos žmogaus teisių konvencijos 3 straipsnyje nustatytos procesinės pareigos įvertinti netinkamo elgesio riziką iki išsiunčiant prieglobsčio prašytojus į Serbiją pažeidimu, nes buvo remiamasi bendra „saugios trečiosios valstybės“ prezumpcija, ir giliai apgailestaudamas pažymėjo, jog nebuvo imtasi veiksmų, kad būtų atliktas būtinas pakartotinis teisės aktuose nustatytos „saugios trečiosios valstybės“ prezumpcijos vertinimas Serbijos atžvilgiu, taip pat tvirtai pakartojo raginimą nedelsiant atlikti tokį pakartotinį vertinimą laikantis EŽTT jurisprudencijoje nustatytų reikalavimų, ir nurodyti motyvus bei pateikti rezultatus; kadangi komitetas taip pat su dideliu susirūpinimu pažymėjo, kad, nepaisant savo ankstesniame sprendime išreikšto susirūpinimo, priverstinio išsiuntimo praktika toliau vykdoma be tinkamos procedūros, ir tvirtai pakartojo raginimą Vengrijos valdžios institucijoms visapusiškai laikytis reikalavimų, kylančių iš EŽTT sprendimo, ir užtikrinti, kad priverstinis grąžinimas būtų grindžiamas tinkamomis procedūromis ir apsaugos priemonėmis, visų pirma susijusiomis su kiekvieno asmens teise prašyti prieglobsčio, kaip nustatyta tarptautinėje teisėje;

| DN. | kadangi sprendimų byloje Nabil ir kiti prieš Vengriją dėl prieglobsčio prašytojų teisės į laisvę ir saugumą pažeidimų, susijusių su jų sulaikymu, kol bus išnagrinėtas jų prieglobsčio prašymų pagrįstumas, vykdymo priežiūra tebevyksta; |
| --- | --- |

DN.

kadangi sprendimų byloje Nabil ir kiti prieš Vengriją dėl prieglobsčio prašytojų teisės į laisvę ir saugumą pažeidimų, susijusių su jų sulaikymu, kol bus išnagrinėtas jų prieglobsčio prašymų pagrįstumas, vykdymo priežiūra tebevyksta;

| DO. | kadangi savo 2022 m. rugpjūčio 12 d. Europos Tarybos Ministrų komitetui pateiktoje medžiagoje Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė, kad dėl nuosekliai taikomų sutampančių priemonių, kurių nuo 2015 m. ėmėsi vyriausybė, Vengrijoje tapo praktiškai neįmanoma pasinaudoti prieglobsčio procedūra ir tikru individualiu rizikos vertinimu; kadangi potencialiems prieglobsčio prašytojams arba atsisakoma leisti teisėtai atvykti į teritoriją, arba, išskyrus kelias išimtis, jie priverčiami išvykti iš Vengrijos ir atlikti išankstinę patikrą pagal ambasados procedūrą, kad galėtų pateikti tarptautinės apsaugos prašymą; kadangi šį laipsnišką prieglobsčio sistemos naikinimą nuolat lydėjo Vengrijos vyriausybės priimtas griežtas prieš migrantus nukreiptas diskursas, kuris dar labiau pakenkė pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų priėmimui ir apsaugai šalyje; |
| --- | --- |

DO.

kadangi savo 2022 m. rugpjūčio 12 d. Europos Tarybos Ministrų komitetui pateiktoje medžiagoje Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė nurodė, kad dėl nuosekliai taikomų sutampančių priemonių, kurių nuo 2015 m. ėmėsi vyriausybė, Vengrijoje tapo praktiškai neįmanoma pasinaudoti prieglobsčio procedūra ir tikru individualiu rizikos vertinimu; kadangi potencialiems prieglobsčio prašytojams arba atsisakoma leisti teisėtai atvykti į teritoriją, arba, išskyrus kelias išimtis, jie priverčiami išvykti iš Vengrijos ir atlikti išankstinę patikrą pagal ambasados procedūrą, kad galėtų pateikti tarptautinės apsaugos prašymą; kadangi šį laipsnišką prieglobsčio sistemos naikinimą nuolat lydėjo Vengrijos vyriausybės priimtas griežtas prieš migrantus nukreiptas diskursas, kuris dar labiau pakenkė pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų priėmimui ir apsaugai šalyje;

Ekonominės ir socialinės teisės

| DP. | kadangi savo 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje dėl 2022 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vengrijos konvergencijos programos Taryba rekomendavo tęsti pažeidžiamiausioms grupėms priklausančių asmenų integraciją į darbo rinką, visų pirma keliant kvalifikaciją, ir pailginti bedarbio pašalpų mokėjimo trukmę siekiant didinti socialinės paramos adekvatumą ir užtikrinti, kad visi turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir tinkamu būstu; kadangi ji rekomendavo gerinti švietimo rezultatus ir didinti nepalankioje padėtyje esančių grupių, ypač romų, dalyvavimą kokybiško bendrojo švietimo sistemoje, taip pat didinti galimybes naudotis kokybiškomis prevencinės ir pirminės priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

DP.

kadangi savo 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje dėl 2022 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vengrijos konvergencijos programos Taryba rekomendavo tęsti pažeidžiamiausioms grupėms priklausančių asmenų integraciją į darbo rinką, visų pirma keliant kvalifikaciją, ir pailginti bedarbio pašalpų mokėjimo trukmę siekiant didinti socialinės paramos adekvatumą ir užtikrinti, kad visi turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir tinkamu būstu; kadangi ji rekomendavo gerinti švietimo rezultatus ir didinti nepalankioje padėtyje esančių grupių, ypač romų, dalyvavimą kokybiško bendrojo švietimo sistemoje, taip pat didinti galimybes naudotis kokybiškomis prevencinės ir pirminės priežiūros paslaugomis;

| DQ. | kadangi Jungtinių Tautų vaiko teisių komitetas savo 2020 m. kovo 3 d. baigiamosiose pastabose dėl šeštosios periodinės ataskaitos dėl Vengrijos rekomendavo Vengrijai toliau investuoti į priemones, kuriomis siekiama panaikinti skurdą, ypač daug dėmesio skiriant romų vaikams ir vaikams, gyvenantiems socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankiose vietovėse, ir išreiškė rimtą susirūpinimą dėl mokyklos nebaigiančių moksleivių, kurių dauguma neturi palankių sąlygų, skaičiaus, valstybinių mokyklų priskyrimo religinėms bendruomenėms, kurios gali prisidėti prie segregacijos religijos ir tikėjimo pagrindu, nuolatinės romų vaikų segregacijos švietimo srityje, išsilavinimo atotrūkio tarp romų ir ne romų vaikų, oficialių duomenų apie besimokančius romų vaikus trūkumo, vaikų, visų pirma LGBTI vaikų, patiriamų patyčių, prievartos ir atskirties mokyklose, drausmės metodų taikymo mokyklose, dėl kurių vaikai nėra apsaugoti nuo fizinio ir psichinio smurto; |
| --- | --- |

DQ.

kadangi Jungtinių Tautų vaiko teisių komitetas savo 2020 m. kovo 3 d. baigiamosiose pastabose dėl šeštosios periodinės ataskaitos dėl Vengrijos rekomendavo Vengrijai toliau investuoti į priemones, kuriomis siekiama panaikinti skurdą, ypač daug dėmesio skiriant romų vaikams ir vaikams, gyvenantiems socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankiose vietovėse, ir išreiškė rimtą susirūpinimą dėl mokyklos nebaigiančių moksleivių, kurių dauguma neturi palankių sąlygų, skaičiaus, valstybinių mokyklų priskyrimo religinėms bendruomenėms, kurios gali prisidėti prie segregacijos religijos ir tikėjimo pagrindu, nuolatinės romų vaikų segregacijos švietimo srityje, išsilavinimo atotrūkio tarp romų ir ne romų vaikų, oficialių duomenų apie besimokančius romų vaikus trūkumo, vaikų, visų pirma LGBTI vaikų, patiriamų patyčių, prievartos ir atskirties mokyklose, drausmės metodų taikymo mokyklose, dėl kurių vaikai nėra apsaugoti nuo fizinio ir psichinio smurto;

| DR. | kadangi 2022 m. vasario 11 d. Vengrijos vyriausybė paskelbė nepaprastosios padėties dekretą, kuriuo „būtinų minimaliųjų paslaugų“, kurios pagal streiką reglamentuojantį įstatymą turi būti teikiamos streiko metu, samprata nustatyta taip plačiai, kad streikas tapo neįmanomas; kadangi dekretu apribotos mokytojų, kurie 2022 m. kovo 16 d. paskelbė planuojantys streikuoti, teisės; |
| --- | --- |

DR.

kadangi 2022 m. vasario 11 d. Vengrijos vyriausybė paskelbė nepaprastosios padėties dekretą, kuriuo „būtinų minimaliųjų paslaugų“, kurios pagal streiką reglamentuojantį įstatymą turi būti teikiamos streiko metu, samprata nustatyta taip plačiai, kad streikas tapo neįmanomas; kadangi dekretu apribotos mokytojų, kurie 2022 m. kovo 16 d. paskelbė planuojantys streikuoti, teisės;

| DS. | kadangi nuo tada, kai buvo priimtas įprastinės gyvenamosios vietos viešojoje vietoje draudimas, keli bendrosios kompetencijos teismai paprašė Konstitucinio Teismo panaikinti teisės aktą motyvuodami tuo, kad įstatymas prieštarauja konstitucijai dėl daugelio priežasčių; kadangi ilgai atidėliojęs klausimą Konstitucinis Teismas atmetė visus bendrosios kompetencijos teismų pareikštuose prašymuose išdėstytus pagrindus ir atsisakė atsižvelgti į pareiškimus, prieštaraujančius vyriausybės pateiktiems paaiškinimams; kadangi benamystės atveju socialinės apsaugos sistema koncentruojama daugiausia į benamių buvimo viešosiose vietose pripažinimą neteisėtu ir baudžiamųjų priemonių taikymą, o ne socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

DS.

kadangi nuo tada, kai buvo priimtas įprastinės gyvenamosios vietos viešojoje vietoje draudimas, keli bendrosios kompetencijos teismai paprašė Konstitucinio Teismo panaikinti teisės aktą motyvuodami tuo, kad įstatymas prieštarauja konstitucijai dėl daugelio priežasčių; kadangi ilgai atidėliojęs klausimą Konstitucinis Teismas atmetė visus bendrosios kompetencijos teismų pareikštuose prašymuose išdėstytus pagrindus ir atsisakė atsižvelgti į pareiškimus, prieštaraujančius vyriausybės pateiktiems paaiškinimams; kadangi benamystės atveju socialinės apsaugos sistema koncentruojama daugiausia į benamių buvimo viešosiose vietose pripažinimą neteisėtu ir baudžiamųjų priemonių taikymą, o ne socialinę įtrauktį;

| 1. | pakartoja, kad jam susirūpinimą kelia šie klausimai Vengrijoje:






  — | konstitucinės ir rinkimų sistemos veikimas, |
| --- | --- | --- |

1.

—

konstitucinės ir rinkimų sistemos veikimas,

| — | teisminių ir kitų institucijų nepriklausomumas bei teisėjų teisės, |
| --- | --- |

—

teisminių ir kitų institucijų nepriklausomumas bei teisėjų teisės,

| — | korupcija ir interesų konflikto atvejai, |
| --- | --- |

—

korupcija ir interesų konflikto atvejai,

| — | privatumo ir duomenų apsauga, |
| --- | --- |

—

privatumo ir duomenų apsauga,

| — | saviraiškos laisvė, įskaitant žiniasklaidos pliuralizmą, |
| --- | --- |

—

saviraiškos laisvė, įskaitant žiniasklaidos pliuralizmą,

| — | akademinė laisvė, |
| --- | --- |

—

akademinė laisvė,

| — | religijos laisvė, |
| --- | --- |

—

religijos laisvė,

| — | asociacijų laisvė, |
| --- | --- |

—

asociacijų laisvė,

| — | teisė į vienodą požiūrį, įskaitant LGBTIQ asmenų teises, |
| --- | --- |

—

teisė į vienodą požiūrį, įskaitant LGBTIQ asmenų teises,

| — | mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus ir žydus, teisės ir apsauga nuo neapykantos kurstymo šių mažumų atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus ir žydus, teisės ir apsauga nuo neapykantos kurstymo šių mažumų atžvilgiu,

| — | pagrindinės migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teisės, |
| --- | --- |

—

pagrindinės migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teisės,

| — | ekonominės ir socialinės teisės; |
| --- | --- |

—

ekonominės ir socialinės teisės;

| 2. | mano, kad Parlamento rezoliucijose išdėstyti faktai ir tendencijos kartu kelia sisteminę grėsmę ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms vertybėms ir aiškų pavojų, kad jos gali būti šiurkščiai pažeistos; reiškia didelį susirūpinimą dėl tyčinių ir sistemingų Vengrijos vyriausybės pastangų pakenkti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms pagrindinėms Sąjungos vertybėms ir tas pastangas smerkia; pabrėžia, kad nuo tada, kai buvo pradėta procedūra pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, šios tendencijos ženkliai pakrypo į blogąją pusę; pabrėžia, kad Vengrijos vyriausybė yra atsakinga už tai, kad būtų atkurta atitiktis ES teisei ir ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms, ir reiškia didelį apgailestavimą, jog tai, kad ES nesiėmė ryžtingų veiksmų, prisidėjo prie demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių Vengrijoje pašlijimo, o šalis, remiantis atitinkamais rodikliais, tapo hibridiniu rinkimų autokratijos režimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad Taryba nesugebėjo padaryti reikšmingos pažangos pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą procedūrą; primygtinai ragina Tarybą užtikrinti, kad klausymai pagal ES sutarties 7 straipsnyje nustatytą procedūrą būtų rengiami ne rečiau kaip vieną kartą per pirmininkavimo laikotarpį, ir atsižvelgti į naujus pokyčius, darančius poveikį teisinei valstybei, demokratijai ir pagrindinėms teisėms; ragina Tarybą po kiekvieno klausymo paskelbti išsamius protokolus; pabrėžia, jog siekiant nustatyti, kad yra aiškus šiurkštaus ES vertybių pagal 7 straipsnio 1 dalį pažeidimo pavojus, ar pateikti konkrečias rekomendacijas atitinkamoms valstybėms narėms ir nurodyti šių rekomendacijų įgyvendinimo terminus, Taryboje nebūtina spręsti vieningai; pakartoja savo raginimą Tarybai imtis nurodytų veiksmų ir pabrėžia, kad bet koks tolesnis tokių veiksmų vilkinimas reikštų, jog pati Taryba pažeistų teisinės valstybės principą; pabrėžia, kad valstybės narės privalo veikti kartu ir nutraukti išpuolius prieš ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes; ragina Tarybą kuo greičiau pateikti Vengrijai rekomendacijas, kuriomis siekiama pašalinti jo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje ir šioje rezoliucijoje nurodytas problemas, ir paprašyti jos įgyvendinti visus minėtus teismo sprendimus bei rekomendacijas, įskaitant susijusius su 2022 m. balandžio 3 d. vykusiais visuotiniais rinkimais; primygtinai reikalauja, kad bet kokiame procese pagal ES sutarties 7 straipsnį Parlamentui būtų suteikta galimybė pateikti motyvuotą pasiūlymą Tarybai, dalyvauti pagal ES sutarties 7 straipsnį rengiamuose klausymuose ir jis turėtų būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas kiekvienu procedūros etapu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą ir Komisiją daugiau dėmesio skirti sisteminiam teisinės valstybės pamatų ardymui, taip pat įvairių savo rezoliucijose nurodytų vertybių pažeidimų sąveikai; pabrėžia, kad nenagrinėjant teisinės valstybės principo pažeidimų kenkiama demokratinėms institucijoms ir galiausiai daromas poveikis visų šalies, kurioje daromi tie pažeidimai, gyventojų žmogaus teisėms ir gyvenimui; akcentuoja, kad Sąjunga turėtų vienodai ryžtingai ginti visas ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonėmis siekiant pašalinti aiškų pavojų, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga, visų pirma taikyti pagreitintą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir Teisingumo Teismui teikti prašymus dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo bei ieškinius dėl Teismo sprendimų nevykdymo; primena Teisinės valstybės sąlygų reglamento svarbą ir palankiai vertina sprendimą pradėti jį taikyti Vengrijos atveju nepaisant to, kad praėjo nemažai laiko ir jo taikymas ribotas; ragina Komisiją nedelsiant pagal reglamentą imtis veiksmų dėl kitų teisinės valstybės principo pažeidimų, visų pirma susijusių su teismų sistemos nepriklausomumu, ir kitų pagrindų, išdėstytų 2021 m. lapkričio 19 d. Komisijos nusiųstame rašte Vengrijai; pabrėžia, kad Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymas – tai priemonė, papildanti procedūrą pagal 7 straipsnį, kuri tiesiogiai taikoma visose valstybėse narėse ir vykdytina nuo 2021 m. sausio mėn., ir ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų veiksmingai užtikrinamas to reglamento vykdymas; atkreipia dėmesį į netinkamo pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę skirtų lėšų panaudojimo riziką ir dar kartą ragina Komisiją netvirtinti Vengrijos plano, kol ši visiškai neįvykdys visų pagal Europos semestrą konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teisinės valstybės srityje ir neįgyvendins visų atitinkamų ES Teisingumo Teismo ir EŽTT sprendimų; tikisi, kad prieš patvirtindama partnerystės susitarimus ir sanglaudos politikos programas Komisija pašalins bet kokią riziką, kad sanglaudos politikos programomis gali būti prisidėta prie netinkamo ES lėšų panaudojimo arba teisinės valstybės principo pažeidimų; ragina Komisiją griežčiau taikyti Bendrųjų nuostatų reglamentą (28) ir Finansinį reglamentą (29) siekiant kovoti su bet kokiu netinkamu ES lėšų naudojimu vadovaujantis politiniais motyvais; mano, kad šių priemonių taikymas siekiant apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes yra dar svarbesnis tuo metu, kai Rusijos karas prieš Ukrainą ir veiksmai, kurių ji imasi prieš ES, kelia grėsmę šioms vertybėms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja savo raginimą Komisijai užtikrinti, kad galutiniai ES lėšų ar paramos gavėjai neprarastų šių lėšų tuo atveju, kai taikomos sankcijos pagal teisinės valstybės sąlygų mechanizmą, kaip nustatyta Sąlygų reglamento 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse; ragina Komisiją rasti būdų, kaip paskirstyti ES lėšas per vietos valdžios institucijas ir NVO, jei atitinkama vyriausybė nebendradarbiauja dėl teisinės valstybės principo įgyvendinimo trūkumų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją remti nepriklausomą pilietinę visuomenę Vengrijoje, kuri saugo ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes, visų pirma pasitelkiant Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą; dar kartą ragina Komisiją priimti išsamią pilietinės visuomenės strategiją, kuria siekiama Sąjungoje saugoti ir plėtoti pilietinę erdvę, kurioje būtų integruotos visos esamos priemonės ir apibrėžtas konkrečių priemonių, kuriomis saugoma ir stiprinama pilietinė erdvė, rinkinys; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja raginimą Komisijai ir Tarybai nedelsiant pradėti derybas su Parlamentu dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo tarpinstitucinio susitarimo forma, įskaitant nuolatinį ES institucijų politikos ciklą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities išvadas, visų pirma pateiktas 25 pasiūlyme dėl teisinės valstybės, demokratinių vertybių ir europinės tapatybės, ir pakartoja, kad reikia griežtinti vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, apsaugos procedūrą ir aiškiau reglamentuoti pagrindinių vertybių pažeidimų nustatymą bei pasekmes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL C 433, 2019 12 23, p. 66.

(2)  OL C 270, 2021 7 7, p. 91.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0204.

(4)  OL C 99, 2022 3 1, p. 218.

(5)  2019 m. birželio 24 d. Sprendimo Europos Komisija prieš Lenkijos Respubliką, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, 42 punktas.

(6)  2014 m. gruodžio 18 d. Teisingumo Teismo nuomonės pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, 168 punktas.

(7)  2018 m. vasario 27 d. Sprendimo Associação Sindical dos Juízes Portugueses prieš Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 32 punktas.

(8)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(9)  OL C 282, 2020 8 26, p. 107.

(10)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1).

(11)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(12)  OL L 94, 2014 3 28, p. 1.

(13)  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

(14)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(15)  OL L 321, 2018 12 17, p. 36.

(16)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(17)  Nuostatos, kuriomis tam tikrų kategorijų pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai gauna tam tikrą ribą viršijančią paramą iš užsienio, nustatomos registravimo, deklaravimo ir skelbimo pareigos ir numatoma galimybė taikyti sankcijas tų įsipareigojimų nesilaikančioms organizacijoms.

(18)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(19)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(20)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(21)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(22)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(23)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(24)  OL L 180, 2013 6 29, p. 60.

(25)  2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

(26)  OL L 348, 2008 12 24, p. 98.

(27)  OL L 180, 2013 6 29, p. 96.

(28)  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

(29)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

---

| 2023 4 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statutas ir finansavimas ***I

2022 m. rugsėjo 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (nauja redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2023/C 125/29)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje įtvirtintas lyčių aspekto integravimo principas, pagal kurį visais savo veiksmais Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybę ir skatinti jų lygybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje įtvirtintas lyčių aspekto integravimo principas, pagal kurį visais savo veiksmais Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybę ir skatinti jų lygybę;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | Chartijos 21 straipsnyje nustatyta teisė į lyčių lygybę visose srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

Chartijos 21 straipsnyje nustatyta teisė į lyčių lygybę visose srityse;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | siekiant suteikti daugiau lankstumo ir sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų laisvei, Europos politinių fondų atveju turėtų būti pripažinta skirtingų lygių narystė ir mokslinių tyrimų partnerių kategorija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

siekiant suteikti daugiau lankstumo ir sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų laisvei, Europos politinių fondų atveju turėtų būti pripažinta skirtingų lygių narystė ir mokslinių tyrimų partnerių kategorija;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | Europos teisinį statusą įgijusios Europos politinės partijos ir su jomis susiję fondai turėtų turėti veiksnumą ir pripažinimą visose valstybėse narėse. Tokiu veiksnumu ir pripažinimu jiems nesuteikiama teisė siūlyti kandidatų dalyvauti nacionaliniuose arba Europos Parlamento
  rinkimuose
  ar
  referendumų kampanijose
  . Tokios ar panašios teisės suteikimas ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

Europos teisinį statusą įgijusios Europos politinės partijos ir su jomis susiję fondai turėtų turėti veiksnumą ir pripažinimą visose valstybėse narėse. Tokiu veiksnumu ir pripažinimu jiems nesuteikiama teisė siūlyti kandidatų dalyvauti nacionaliniuose arba Europos Parlamento
  rinkimuose
  ar
  referendumų kampanijose
  . Tokios ar panašios teisės suteikimas ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai;

| (23) | Europos teisinį statusą įgijusios Europos politinės partijos ir su jomis susiję fondai turėtų turėti veiksnumą ir pripažinimą visose valstybėse narėse. Tokiu veiksnumu ir pripažinimu jiems nesuteikiama teisė siūlyti kandidatų dalyvauti nacionaliniuose
  rinkimuose
  arba Europos Parlamento
  rinkimų nacionalinėse
  ar
  regioninėse apygardose
  . Tokios ar panašios teisės suteikimas ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

(23)

Europos teisinį statusą įgijusios Europos politinės partijos ir su jomis susiję fondai turėtų turėti veiksnumą ir pripažinimą visose valstybėse narėse. Tokiu veiksnumu ir pripažinimu jiems nesuteikiama teisė siūlyti kandidatų dalyvauti nacionaliniuose
  rinkimuose
  arba Europos Parlamento
  rinkimų nacionalinėse
  ar
  regioninėse apygardose
  . Tokios ar panašios teisės suteikimas ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai;

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | Europos politinės partijos
  ir
  jų narėmis esančios partijos turėtų savo pavyzdžiu rodyti, kaip panaikinti lyčių nelygybę politikos sferoje. ES finansavimą norinčios gauti Europos politinės partijos turėtų būti
  nustačiusios
  vidaus taisykles, kuriomis skatinama užtikrinti lyčių
  pusiausvyrą
  ,
  ir
  turėtų teikti skaidrią informaciją apie lyčių pusiausvyrą jų narėmis esančiose partijose.
  Europos politinės partijos
  turėtų pateikti įrodymus,
  susijusius su jų vidaus politika, kuria siekiama užtikrinti lyčių pusiausvyrą, ir
  su jų narėmis esančių partijų atstovų, kandidatavusių į Europos Parlamentą, bei atstovų, tapusių Europos Parlamento nariais, pasiskirstymu pagal lytis. Europos politinės partijos raginamos pateikti ir su jų narėmis esančiomis partijomis susijusią informaciją apie įtraukumą ir atstovavimą mažumoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

Europos politinės partijos
  ir
  jų narėmis esančios partijos turėtų savo pavyzdžiu rodyti, kaip panaikinti lyčių nelygybę politikos sferoje. ES finansavimą norinčios gauti Europos politinės partijos turėtų būti
  nustačiusios
  vidaus taisykles, kuriomis skatinama užtikrinti lyčių
  pusiausvyrą
  ,
  ir
  turėtų teikti skaidrią informaciją apie lyčių pusiausvyrą jų narėmis esančiose partijose.
  Europos politinės partijos
  turėtų pateikti įrodymus,
  susijusius su jų vidaus politika, kuria siekiama užtikrinti lyčių pusiausvyrą, ir
  su jų narėmis esančių partijų atstovų, kandidatavusių į Europos Parlamentą, bei atstovų, tapusių Europos Parlamento nariais, pasiskirstymu pagal lytis. Europos politinės partijos raginamos pateikti ir su jų narėmis esančiomis partijomis susijusią informaciją apie įtraukumą ir atstovavimą mažumoms;

| (30) | Europos politinės partijos, jų narėmis esančios partijos
  ir Europos politiniai fondai
  turėtų savo pavyzdžiu rodyti, kaip panaikinti lyčių nelygybę politikos sferoje. ES finansavimą norinčios gauti Europos politinės partijos
  ir Europos politiniai fondai
  turėtų būti
  nustatę
  vidaus taisykles, kuriomis skatinama užtikrinti lyčių
  lygybę
  ,
  įskaitant lyčių lygybės planą ir protokolą siekiant užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui ir priekabiavimui dėl lyties, juos nustatyti ir su jais kovoti. Europos politinės partijos
  turėtų teikti skaidrią informaciją apie lyčių pusiausvyrą jų narėmis esančiose partijose
  ir
  turėtų pateikti įrodymus,
  susijusius su
  jų narėmis esančių partijų atstovų, kandidatavusių į Europos Parlamentą, bei atstovų, tapusių Europos Parlamento nariais, pasiskirstymu pagal lytis.
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pateikdami metinę ataskaitą, taip pat turėtų pateikti įrodymų apie savo vidaus politiką lyčių lygybės srityje.
  Europos politinės partijos raginamos pateikti ir su jų narėmis esančiomis partijomis susijusią informaciją apie įtraukumą ir atstovavimą mažumoms; |
| --- | --- |

(30)

Europos politinės partijos, jų narėmis esančios partijos
  ir Europos politiniai fondai
  turėtų savo pavyzdžiu rodyti, kaip panaikinti lyčių nelygybę politikos sferoje. ES finansavimą norinčios gauti Europos politinės partijos
  ir Europos politiniai fondai
  turėtų būti
  nustatę
  vidaus taisykles, kuriomis skatinama užtikrinti lyčių
  lygybę
  ,
  įskaitant lyčių lygybės planą ir protokolą siekiant užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui ir priekabiavimui dėl lyties, juos nustatyti ir su jais kovoti. Europos politinės partijos
  turėtų teikti skaidrią informaciją apie lyčių pusiausvyrą jų narėmis esančiose partijose
  ir
  turėtų pateikti įrodymus,
  susijusius su
  jų narėmis esančių partijų atstovų, kandidatavusių į Europos Parlamentą, bei atstovų, tapusių Europos Parlamento nariais, pasiskirstymu pagal lytis.
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pateikdami metinę ataskaitą, taip pat turėtų pateikti įrodymų apie savo vidaus politiką lyčių lygybės srityje.
  Europos politinės partijos raginamos pateikti ir su jų narėmis esančiomis partijomis susijusią informaciją apie įtraukumą ir atstovavimą mažumoms;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 pripažįstamos tik dvi Europos politinių partijų ir fondų įplaukų, kurios nėra įnašai iš Europos Sąjungos biudžeto, kategorijos: narių įnašai ir dovanos. Tam tikros iš savo ekonominės veiklos gaunamos įplaukos (pavyzdžiui, leidinių pardavimo pajamos arba už dalyvavimą konferencijose surinkti mokesčiai) nepatenka nė į vieną iš šių dviejų kategorijų – dėl to kyla apskaitos ir skaidrumo problemų. Todėl turėtų būti nustatyta trečia įplaukų kategorija (nuosavi ištekliai). Siekiant užtikrinti, kad nuosavų išteklių suma
  nebūtų per didelė
  , palyginti su bendru Europos politinės partijos ar fondo biudžetu, turėtų būti nustatyta, kad šios įplaukos negali viršyti
  5
   %
  bendro jų biudžeto
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 pripažįstamos tik dvi Europos politinių partijų ir fondų įplaukų, kurios nėra įnašai iš Europos Sąjungos biudžeto, kategorijos: narių įnašai ir dovanos. Tam tikros iš savo ekonominės veiklos gaunamos įplaukos (pavyzdžiui, leidinių pardavimo pajamos arba už dalyvavimą konferencijose surinkti mokesčiai) nepatenka nė į vieną iš šių dviejų kategorijų – dėl to kyla apskaitos ir skaidrumo problemų. Todėl turėtų būti nustatyta trečia įplaukų kategorija (nuosavi ištekliai). Siekiant užtikrinti, kad nuosavų išteklių suma
  nebūtų per didelė
  , palyginti su bendru Europos politinės partijos ar fondo biudžetu, turėtų būti nustatyta, kad šios įplaukos negali viršyti
  5
   %
  bendro jų biudžeto
  ;

| (38) | Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 pripažįstamos tik dvi Europos politinių partijų ir
  Europos politinių
  fondų įplaukų, kurios nėra įnašai iš Europos Sąjungos biudžeto, kategorijos: narių įnašai
  arba asociacijos mokesčiai
  ir dovanos. Tam tikros iš savo ekonominės veiklos gaunamos įplaukos (pavyzdžiui, leidinių pardavimo pajamos arba už dalyvavimą konferencijose
  ar praktiniuose seminaruose
  surinkti mokesčiai) nepatenka nė į vieną iš šių dviejų kategorijų – dėl to kyla apskaitos ir skaidrumo problemų. Todėl turėtų būti nustatyta trečia įplaukų kategorija (
  papildomi
  nuosavi ištekliai). Siekiant užtikrinti, kad
  papildomų
  nuosavų išteklių suma
  liktų proporcinga
  , palyginti su bendru Europos politinės partijos ar
  Europos politinio
  fondo biudžetu, turėtų būti nustatyta, kad šios įplaukos negali viršyti
  10
   %
  sumos, gaunamos iš įnašų ir asociacijos mokesčių
  ; |
| --- | --- |

(38)

Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 pripažįstamos tik dvi Europos politinių partijų ir
  Europos politinių
  fondų įplaukų, kurios nėra įnašai iš Europos Sąjungos biudžeto, kategorijos: narių įnašai
  arba asociacijos mokesčiai
  ir dovanos. Tam tikros iš savo ekonominės veiklos gaunamos įplaukos (pavyzdžiui, leidinių pardavimo pajamos arba už dalyvavimą konferencijose
  ar praktiniuose seminaruose
  surinkti mokesčiai) nepatenka nė į vieną iš šių dviejų kategorijų – dėl to kyla apskaitos ir skaidrumo problemų. Todėl turėtų būti nustatyta trečia įplaukų kategorija (
  papildomi
  nuosavi ištekliai). Siekiant užtikrinti, kad
  papildomų
  nuosavų išteklių suma
  liktų proporcinga
  , palyginti su bendru Europos politinės partijos ar
  Europos politinio
  fondo biudžetu, turėtų būti nustatyta, kad šios įplaukos negali viršyti
  10
   %
  sumos, gaunamos iš įnašų ir asociacijos mokesčių
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | kad Europos politinės partijos galėtų palaikyti ryšius su savo nariais ir rinkėjais visoje Sąjungoje, joms turėtų būti suteikta teisė gaunamas lėšas naudoti tarpvalstybinėms politinėms kampanijoms finansuoti. Tose kampanijose dalyvaujančių partijų ir kandidatų rinkimų išlaidų finansavimas bei apribojimai turėtų būti reglamentuojami kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis taisyklėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

kad Europos politinės partijos galėtų palaikyti ryšius su savo nariais ir rinkėjais visoje Sąjungoje, joms turėtų būti suteikta teisė gaunamas lėšas naudoti tarpvalstybinėms politinėms kampanijoms finansuoti. Tose kampanijose dalyvaujančių partijų ir kandidatų rinkimų išlaidų finansavimas bei apribojimai turėtų būti reglamentuojami kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis taisyklėmis;

| (39) | kad Europos politinės partijos galėtų palaikyti ryšius su savo nariais ir rinkėjais visoje Sąjungoje, joms turėtų būti suteikta teisė gaunamas lėšas naudoti tarpvalstybinėms politinėms kampanijoms
  , tokioms kaip referendumų kampanijos ir kampanijos, vykdomos rengiantis Europos Parlamento rinkimams, be kita ko, sudarant ir populiarinant visos Europos Sąjungos kandidatų sąrašus tokiuose rinkimuose,
  finansuoti. Tose kampanijose dalyvaujančių partijų ir kandidatų rinkimų išlaidų finansavimas bei apribojimai turėtų būti reglamentuojami kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

(39)

kad Europos politinės partijos galėtų palaikyti ryšius su savo nariais ir rinkėjais visoje Sąjungoje, joms turėtų būti suteikta teisė gaunamas lėšas naudoti tarpvalstybinėms politinėms kampanijoms
  , tokioms kaip referendumų kampanijos ir kampanijos, vykdomos rengiantis Europos Parlamento rinkimams, be kita ko, sudarant ir populiarinant visos Europos Sąjungos kandidatų sąrašus tokiuose rinkimuose,
  finansuoti. Tose kampanijose dalyvaujančių partijų ir kandidatų rinkimų išlaidų finansavimas bei apribojimai turėtų būti reglamentuojami kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis taisyklėmis;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | Europos politinės partijos neturėtų
  tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti kitų politinių partijų
  , ypač
  nacionalinių partijų
  arba
  kandidatų. Europos politiniai fondai neturėtų
  tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti
  Europos arba nacionalinių politinių partijų ar kandidatų
  . Tačiau, kad Europos politinės partijos galėtų vykdyti ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje nustatytą užduotį, netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų
  joms
  trukdyti viešai remti jų narėmis esančias Sąjungos šalių partijas ir palaikyti su jomis ryšius tais atvejais, kai klausimas aktualus Sąjungai,
  arba
  remti bendro intereso politinę veiklą.
  Be to
  , Europos
  politinės partijos ir su jomis susiję
  Europos politiniai fondai neturėtų su nacionalinėmis referendumų kampanijomis susijusią veiklą turėtų finansuoti tik jei tos kampanijos
  yra susijusios
  su
  ES sutarties ir SESV įgyvendinimu
  . Šie principai atspindi Deklaraciją Nr. 11 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 191 straipsnio, pridėtą prie Nicos sutarties Baigiamojo akto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

Europos politinės partijos neturėtų
  tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti kitų politinių partijų
  , ypač
  nacionalinių partijų
  arba
  kandidatų. Europos politiniai fondai neturėtų
  tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti
  Europos arba nacionalinių politinių partijų ar kandidatų
  . Tačiau, kad Europos politinės partijos galėtų vykdyti ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje nustatytą užduotį, netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų
  joms
  trukdyti viešai remti jų narėmis esančias Sąjungos šalių partijas ir palaikyti su jomis ryšius tais atvejais, kai klausimas aktualus Sąjungai,
  arba
  remti bendro intereso politinę veiklą.
  Be to
  , Europos
  politinės partijos ir su jomis susiję
  Europos politiniai fondai neturėtų su nacionalinėmis referendumų kampanijomis susijusią veiklą turėtų finansuoti tik jei tos kampanijos
  yra susijusios
  su
  ES sutarties ir SESV įgyvendinimu
  . Šie principai atspindi Deklaraciją Nr. 11 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 191 straipsnio, pridėtą prie Nicos sutarties Baigiamojo akto;

| (41) | Europos politinės partijos
  ir Europos politiniai fondai
  neturėtų
  naudoti iš Sąjungos bendrojo biudžeto gautų lėšų kitiems politiniams subjektams
  , ypač
  nacionalinėms partijoms
  arba
  kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Tačiau, kad Europos politinės partijos
  arba Europos politiniai fondai
  galėtų vykdyti ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje nustatytą užduotį
  ir stiprinti Europos visuomenę
  , netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų
  jiems
  trukdyti viešai remti jų narėmis esančias Sąjungos šalių partijas
  ar narėmis esančias organizacijas
  ir palaikyti su jomis ryšius tais atvejais, kai klausimas aktualus Sąjungai, remti bendro intereso politinę veiklą
  ar vykdyti švietimo veiklą
  .
  Netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų trukdyti nei politinių partijų atstovams ir darbuotojams, nei potencialiai politiškai aktyviems asmenims dalyvauti Europos politinių fondų renginiuose. Vis dėlto
  Europos politiniai fondai neturėtų
  dalyvauti politinių kandidatų mokymuose likus šešiems mėnesiams iki nacionalinių ar Europos Parlamento rinkimų. Be to, Europos politinės partijos
  su nacionalinėmis referendumų kampanijomis susijusią veiklą turėtų finansuoti tik jei tos kampanijos
  rengiamos tiesiogiai
  su
  Europos Sąjunga susijusiais klausimais
  . Šie principai atspindi Deklaraciją Nr. 11 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 191 straipsnio, pridėtą prie Nicos sutarties Baigiamojo akto; |
| --- | --- |

(41)

Europos politinės partijos
  ir Europos politiniai fondai
  neturėtų
  naudoti iš Sąjungos bendrojo biudžeto gautų lėšų kitiems politiniams subjektams
  , ypač
  nacionalinėms partijoms
  arba
  kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Tačiau, kad Europos politinės partijos
  arba Europos politiniai fondai
  galėtų vykdyti ES sutarties 10 straipsnio 4 dalyje nustatytą užduotį
  ir stiprinti Europos visuomenę
  , netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų
  jiems
  trukdyti viešai remti jų narėmis esančias Sąjungos šalių partijas
  ar narėmis esančias organizacijas
  ir palaikyti su jomis ryšius tais atvejais, kai klausimas aktualus Sąjungai, remti bendro intereso politinę veiklą
  ar vykdyti švietimo veiklą
  .
  Netiesioginio finansavimo draudimas neturėtų trukdyti nei politinių partijų atstovams ir darbuotojams, nei potencialiai politiškai aktyviems asmenims dalyvauti Europos politinių fondų renginiuose. Vis dėlto
  Europos politiniai fondai neturėtų
  dalyvauti politinių kandidatų mokymuose likus šešiems mėnesiams iki nacionalinių ar Europos Parlamento rinkimų. Be to, Europos politinės partijos
  su nacionalinėmis referendumų kampanijomis susijusią veiklą turėtų finansuoti tik jei tos kampanijos
  rengiamos tiesiogiai
  su
  Europos Sąjunga susijusiais klausimais
  . Šie principai atspindi Deklaraciją Nr. 11 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 191 straipsnio, pridėtą prie Nicos sutarties Baigiamojo akto;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | būtina sukurti bendrą Europos politinių partijų atskleidžiamos informacijos saugyklą. Atsižvelgiant į ypatingą Institucijos vaidmenį įgyvendinant šį reglamentą, tokią saugyklą, integruotą į Europos politinių partijų registrą, turėtų sukurti ir tvarkyti ji. Europos politinės partijos saugykloje saugotiną informaciją Institucijai turėtų perduoti naudodamos standartinę formą; šis procesas gali būti automatizuotas. Europos politinės partijos Institucijos saugykloje turėtų pateikti informaciją, padedančią suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Saugykloje pateiktiną informaciją apie konkrečios kampanijos metu politinei reklamai skirtą sumą gali sudaryti duomenys
  apie numatomą skirti finansavimą
  . Saugykloje pateiktina informacija apie sumas, be kita ko, apima duomenis apie konkretiems tikslams skirtas dovanas ir
  išmokas natūra
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

būtina sukurti bendrą Europos politinių partijų atskleidžiamos informacijos saugyklą. Atsižvelgiant į ypatingą Institucijos vaidmenį įgyvendinant šį reglamentą, tokią saugyklą, integruotą į Europos politinių partijų registrą, turėtų sukurti ir tvarkyti ji. Europos politinės partijos saugykloje saugotiną informaciją Institucijai turėtų perduoti naudodamos standartinę formą; šis procesas gali būti automatizuotas. Europos politinės partijos Institucijos saugykloje turėtų pateikti informaciją, padedančią suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Saugykloje pateiktiną informaciją apie konkrečios kampanijos metu politinei reklamai skirtą sumą gali sudaryti duomenys
  apie numatomą skirti finansavimą
  . Saugykloje pateiktina informacija apie sumas, be kita ko, apima duomenis apie konkretiems tikslams skirtas dovanas ir
  išmokas natūra
  ;

| (50) | būtina sukurti bendrą Europos politinių partijų atskleidžiamos informacijos saugyklą. Atsižvelgiant į ypatingą Institucijos vaidmenį įgyvendinant šį reglamentą, tokią saugyklą, integruotą į Europos politinių partijų registrą, turėtų sukurti ir tvarkyti ji. Europos politinės partijos saugykloje saugotiną informaciją Institucijai turėtų perduoti naudodamos standartinę formą; šis procesas gali būti automatizuotas. Europos politinės partijos Institucijos saugykloje turėtų pateikti informaciją, padedančią
  piliečiams
  suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Saugykloje pateiktiną informaciją apie konkrečios kampanijos metu politinei reklamai skirtą sumą gali sudaryti duomenys
  , grindžiami realistiška finansavimo sąmata ir faktinėmis sumomis, kai tik jos tampa žinomomis
  . Saugykloje pateiktina informacija apie sumas, be kita ko, apima duomenis apie konkretiems tikslams skirtas dovanas
  , išmokas natūra, įnašus, asociacijos mokesčius
  ir
  papildomus nuosavus išteklius
  ; |
| --- | --- |

(50)

būtina sukurti bendrą Europos politinių partijų atskleidžiamos informacijos saugyklą. Atsižvelgiant į ypatingą Institucijos vaidmenį įgyvendinant šį reglamentą, tokią saugyklą, integruotą į Europos politinių partijų registrą, turėtų sukurti ir tvarkyti ji. Europos politinės partijos saugykloje saugotiną informaciją Institucijai turėtų perduoti naudodamos standartinę formą; šis procesas gali būti automatizuotas. Europos politinės partijos Institucijos saugykloje turėtų pateikti informaciją, padedančią
  piliečiams
  suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Saugykloje pateiktiną informaciją apie konkrečios kampanijos metu politinei reklamai skirtą sumą gali sudaryti duomenys
  , grindžiami realistiška finansavimo sąmata ir faktinėmis sumomis, kai tik jos tampa žinomomis
  . Saugykloje pateiktina informacija apie sumas, be kita ko, apima duomenis apie konkretiems tikslams skirtas dovanas
  , išmokas natūra, įnašus, asociacijos mokesčius
  ir
  papildomus nuosavus išteklius
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

61 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (61) | kad būtų lengviau stebėti šio reglamento įgyvendinimą, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti po vieną bendrą informacijos centrą, atsakingą už veiklos koordinavimą Europos lygmeniu. Tokie informacijos centrai turėtų turėti pakankamai išteklių, kad galėtų užtikrinti veiksmingą veiklos, be kita ko, klausimų, susijusių su politinės reklamos stebėsena, koordinavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61)

kad būtų lengviau stebėti šio reglamento įgyvendinimą, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti po vieną bendrą informacijos centrą, atsakingą už veiklos koordinavimą Europos lygmeniu. Tokie informacijos centrai turėtų turėti pakankamai išteklių, kad galėtų užtikrinti veiksmingą veiklos, be kita ko, klausimų, susijusių su politinės reklamos stebėsena, koordinavimą;

| (61) | kad būtų lengviau stebėti šio reglamento įgyvendinimą, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti po vieną bendrą informacijos centrą, atsakingą už veiklos koordinavimą Europos lygmeniu. Tokie informacijos centrai turėtų turėti pakankamai išteklių, kad galėtų užtikrinti veiksmingą veiklos, be kita ko, klausimų, susijusių su politinės reklamos stebėsena, koordinavimą
  . Institucija turėtų reguliariai kviesti valstybių narių paskirtų bendrų informacijos centrų atstovus dalytis geriausia patirtimi visiems rūpimais klausimais; |
| --- | --- |

(61)

kad būtų lengviau stebėti šio reglamento įgyvendinimą, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti po vieną bendrą informacijos centrą, atsakingą už veiklos koordinavimą Europos lygmeniu. Tokie informacijos centrai turėtų turėti pakankamai išteklių, kad galėtų užtikrinti veiksmingą veiklos, be kita ko, klausimų, susijusių su politinės reklamos stebėsena, koordinavimą
  . Institucija turėtų reguliariai kviesti valstybių narių paskirtų bendrų informacijos centrų atstovus dalytis geriausia patirtimi visiems rūpimais klausimais;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ji yra arba pripažinta pagal bent vienos valstybės narės įstatymus, arba įsteigta jais remiantis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

ji yra arba pripažinta pagal bent vienos valstybės narės įstatymus, arba įsteigta jais remiantis;

| b) | ji yra arba pripažinta pagal bent vienos valstybės narės
  arba trečiosios valstybės, priklausančios Europos Tarybai ir turinčios visas atstovavimo joje teises,
  įstatymus, arba įsteigta jais remiantis; |
| --- | --- |

b)

ji yra arba pripažinta pagal bent vienos valstybės narės
  arba trečiosios valstybės, priklausančios Europos Tarybai ir turinčios visas atstovavimo joje teises,
  įstatymus, arba įsteigta jais remiantis;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis ir tų tikslų Sąjungos mastu norintis siekti politinis aljansas, pagal šį reglamentą užregistruotas 7 straipsnyje nurodytos Europos politinių partijų ir fondų institucijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3)

Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis ir tų tikslų Sąjungos mastu norintis siekti politinis aljansas, pagal šį reglamentą užregistruotas 7 straipsnyje nurodytos Europos politinių partijų ir fondų institucijos;

| 3) | Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis ir tų tikslų Sąjungos mastu norintis siekti politinis aljansas,
  kurio dauguma narėmis esančių partijų yra pripažintos pagal bent vienos valstybės narės įstatymus arba įsteigtos jais remiantis ir jų būstinė yra Europos Sąjungoje ir kuris
  pagal šį reglamentą užregistruotas 7 straipsnyje nurodytos Europos politinių partijų ir fondų institucijos; |
| --- | --- |

3)

Europos politinė partija – politinių tikslų siekiantis ir tų tikslų Sąjungos mastu norintis siekti politinis aljansas,
  kurio dauguma narėmis esančių partijų yra pripažintos pagal bent vienos valstybės narės įstatymus arba įsteigtos jais remiantis ir jų būstinė yra Europos Sąjungoje ir kuris
  pagal šį reglamentą užregistruotas 7 straipsnyje nurodytos Europos politinių partijų ir fondų institucijos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | dovana –
  auka grynaisiais pinigais
  , bet kokia dovana natūra, prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, išskyrus
  narių įnašus
  ir įprastą asmenų savanoriškai vykdomą politinę veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7)

dovana –
  auka grynaisiais pinigais
  , bet kokia dovana natūra, prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, išskyrus
  narių įnašus
  ir įprastą asmenų savanoriškai vykdomą politinę veiklą;

| 7) | dovana –
  bet kokia įmoka
  , bet kokia dovana natūra, prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, išskyrus
  įnašus, asociacijos mokesčius, papildomus nuosavus išteklius
  ir įprastą asmenų savanoriškai vykdomą politinę veiklą; |
| --- | --- |

7)

dovana –
  bet kokia įmoka
  , bet kokia dovana natūra, prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, išskyrus
  įnašus, asociacijos mokesčius, papildomus nuosavus išteklius
  ir įprastą asmenų savanoriškai vykdomą politinę veiklą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | narių
  įnašas
  – įmoka grynaisiais pinigais
  , įskaitant nario mokesčius, nepiniginis įnašas arba prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, kai juos tos Europos politinės partijos arba to Europos politinio fondo naudai atlieka vienas iš jų narių, išskyrus įprastą atskirų narių savanoriškai vykdomą politinę veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8)

narių
  įnašas
  – įmoka grynaisiais pinigais
  , įskaitant nario mokesčius, nepiniginis įnašas arba prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, kai juos tos Europos politinės partijos arba to Europos politinio fondo naudai atlieka vienas iš jų narių, išskyrus įprastą atskirų narių savanoriškai vykdomą politinę veiklą;

| 8) | įnašas – bet kokia įmoka, išskyrus tuos atvejus, kai aiškiai nurodyta, kad
  įnašas
  gautas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , įskaitant nario mokesčius, nepiniginis įnašas arba prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, kai juos tos Europos politinės partijos arba to Europos politinio fondo naudai atlieka vienas iš jų narių
  , kurių būstinė arba gyvenamoji vieta yra Sąjungoje
  , išskyrus įprastą atskirų narių savanoriškai vykdomą politinę veiklą; |
| --- | --- |

8)

įnašas – bet kokia įmoka, išskyrus tuos atvejus, kai aiškiai nurodyta, kad
  įnašas
  gautas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , įskaitant nario mokesčius, nepiniginis įnašas arba prekių tiekimas, paslaugų (įskaitant paskolas) teikimas arba darbų vykdymas mažesne negu rinkos kaina ir bet kokia kita operacija, dėl kurios atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas gauna ekonominės naudos, kai juos tos Europos politinės partijos arba to Europos politinio fondo naudai atlieka vienas iš jų narių
  , kurių būstinė arba gyvenamoji vieta yra Sąjungoje
  , išskyrus įprastą atskirų narių savanoriškai vykdomą politinę veiklą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 8 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a) | asociacijos mokesčiai – bet kokia įmoka, kurią Europos politinei partijai moka viena iš jos narėmis esančių partijų arba Europos politiniam fondui moka viena jo narėmis esančių organizacijų, kurių būstinė yra trečiojoje valstybėje, priklausančioje Europos Tarybai ir turinčioje visas atstovavimo joje teises. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8a)

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | nuosavi
  ištekliai – iš savo ekonominės veiklos gaunamos pajamos, pavyzdžiui,
  už dalyvavimą konferencijose surinkti mokesčiai ir
  leidinių pardavimo
  pajamos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9)

nuosavi
  ištekliai – iš savo ekonominės veiklos gaunamos pajamos, pavyzdžiui,
  už dalyvavimą konferencijose surinkti mokesčiai ir
  leidinių pardavimo
  pajamos
  ;

| 9) | papildomi nuosavi
  ištekliai – iš savo ekonominės veiklos gaunamos pajamos, pavyzdžiui,
  pajamos, gaunamos iš bendros su kitais politiniais subjektais veiklos,
  leidinių pardavimo
  , dalyvavimo konferencijose ar seminaruose arba kitoje veikloje, tiesiogiai susijusioje su politine veikla, mokesčiai
  ; |
| --- | --- |

9)

papildomi nuosavi
  ištekliai – iš savo ekonominės veiklos gaunamos pajamos, pavyzdžiui,
  pajamos, gaunamos iš bendros su kitais politiniais subjektais veiklos,
  leidinių pardavimo
  , dalyvavimo konferencijose ar seminaruose arba kitoje veikloje, tiesiogiai susijusioje su politine veikla, mokesčiai
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | netiesioginis finansavimas – finansavimas, suteikiantis nare esančiai partijai finansinį pranašumą, net jei tiesiogiai nepervedama jokių lėšų; tai turėtų apimti atvejus, kuriais nare esanti partija išvengia išlaidų, kurias priešingu atveju būtų patyrusi vykdydama vien savo naudai organizuojamą veiklą, išskyrus
  bendro intereso politinę veiklą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10)

netiesioginis finansavimas – finansavimas, suteikiantis nare esančiai partijai finansinį pranašumą, net jei tiesiogiai nepervedama jokių lėšų; tai turėtų apimti atvejus, kuriais nare esanti partija išvengia išlaidų, kurias priešingu atveju būtų patyrusi vykdydama vien savo naudai organizuojamą veiklą, išskyrus
  bendro intereso politinę veiklą
  ;

| 10) | netiesioginis finansavimas – finansavimas, suteikiantis nare esančiai partijai finansinį pranašumą, net jei tiesiogiai nepervedama jokių lėšų; tai turėtų apimti atvejus, kuriais nare esanti partija išvengia išlaidų, kurias priešingu atveju būtų patyrusi vykdydama vien savo naudai organizuojamą veiklą, išskyrus
  bendrą su kitais politiniais subjektais veiklą, bendrai finansuojamą tiek, kiek ji susijusi su klausimais, kurie svarbūs Sąjungos veiklos sritims
  ; |
| --- | --- |

10)

netiesioginis finansavimas – finansavimas, suteikiantis nare esančiai partijai finansinį pranašumą, net jei tiesiogiai nepervedama jokių lėšų; tai turėtų apimti atvejus, kuriais nare esanti partija išvengia išlaidų, kurias priešingu atveju būtų patyrusi vykdydama vien savo naudai organizuojamą veiklą, išskyrus
  bendrą su kitais politiniais subjektais veiklą, bendrai finansuojamą tiek, kiek ji susijusi su klausimais, kurie svarbūs Sąjungos veiklos sritims
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16) | politinė reklama – reklama, apibrėžta Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 2 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16)

politinė reklama – reklama, apibrėžta Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 2 punkte;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 17 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17) | politinės reklamos skelbimas – reklamos skelbimas, apibrėžtas Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 3 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

17)

politinės reklamos skelbimas – reklamos skelbimas, apibrėžtas Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 3 punkte;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 18) | politinės reklamos paslaugos – paslaugos, apibrėžtos Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 5 punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

18)

politinės reklamos paslaugos – paslaugos, apibrėžtos Reglamento (ES) 2022/XX [dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo] 2 straipsnio 5 punkte.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė
  ir
  pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė
  ir
  pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

| d) | jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė
  ir
  teisinė valstybė, taip pat pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją. |
| --- | --- |

d)

jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė
  ir
  teisinė valstybė, taip pat pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | jis
  taip pat
  užtikrina, kad jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  ne Sąjungoje
  , – lygiaverčių vertybių
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

jis
  taip pat
  užtikrina, kad jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  ne Sąjungoje
  , – lygiaverčių vertybių
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

| e) | jis užtikrina, kad jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  yra
  Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  yra trečiojoje valstybėje, priklausančioje Europos Tarybai ir turinčioje visas atstovavimo joje teises
  ,
  laikytųsi
  lygiaverčių vertybių
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |
| --- | --- |

e)

jis užtikrina, kad jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  yra
  Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios partijos, kurių būstinė
  yra trečiojoje valstybėje, priklausančioje Europos Tarybai ir turinčioje visas atstovavimo joje teises
  ,
  laikytųsi
  lygiaverčių vertybių
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Jis pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Jis pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

| c) | jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |
| --- | --- |

c)

jis visų pirma savo programoje ir veikloje laikosi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jis taip pat užtikrina, kad jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  ne Sąjungoje
  , – lygiaverčių vertybių
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

jis taip pat užtikrina, kad jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  ne Sąjungoje
  , – lygiaverčių vertybių
  . Jis
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

| d) | jis taip pat užtikrina, kad jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  yra
  Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  yra trečiojoje valstybėje, priklausančioje Europos Tarybai ir turinčioje visas atstovavimo joje teises
  ,
  laikytųsi
  lygiaverčių vertybių
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją; |
| --- | --- |

d)

jis taip pat užtikrina, kad jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  yra
  Sąjungoje, laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, o jo narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė
  yra trečiojoje valstybėje, priklausančioje Europos Tarybai ir turinčioje visas atstovavimo joje teises
  ,
  laikytųsi
  lygiaverčių vertybių
  , ir tuo tikslu
  pateikia pagal I priede nustatytą šabloną parengtą rašytinę deklaraciją;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | reikalavimą, kad narėmis esančios partijos aiškiai matomai ir patogiai naudotojui skelbtų Europos politinės partijos logotipą; reikalavime nurodoma, kad logotipas turi būti pateikiamas viršutinėje nare esančios partijos pradinio interneto svetainės puslapio dalyje taip, kad jis ir tos partijos logotipas būtų matomi vienodai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

i)

reikalavimą, kad narėmis esančios partijos aiškiai matomai ir patogiai naudotojui skelbtų Europos politinės partijos logotipą; reikalavime nurodoma, kad logotipas turi būti pateikiamas viršutinėje nare esančios partijos pradinio interneto svetainės puslapio dalyje taip, kad jis ir tos partijos logotipas būtų matomi vienodai;

Išbraukta.

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | jos vidaus taisykles dėl lyčių
  pusiausvyros
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

j)

jos vidaus taisykles dėl lyčių
  pusiausvyros
  .

| j) | jos
  pačios
  vidaus taisykles dėl lyčių
  lygybės
  . |
| --- | --- |

j)

jos
  pačios
  vidaus taisykles dėl lyčių
  lygybės
  .

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis




  Skaidrumo reikalavimai, susiję su logotipų naudojimu, politinės programos skelbimu ir lyčių pusiausvyra





  1.
     
  Kiekviena Europos politinė partija užtikrina, kad jos narėmis esančios partijos savo interneto svetainėse skelbtų Europos politinės partijos politinę programą ir logotipą. Europos politinės partijos logotipas turi būti aiškiai matomai pateikiamas viršutinėje nare esančios partijos pradinio interneto svetainės puslapio dalyje.






  2.
     
  Kiekviena Europos politinė partija ir jos narėmis esančios partijos savo interneto svetainėse skelbia informaciją apie kandidatų Europos Parlamento rinkimuose, kurie įvyks po ... [šio reglamento įsigaliojimo diena] lyčių pusiausvyrą ir atnaujintą informaciją apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovų pasiskirstymą pagal lytį. Kiekviena Europos politinė partija užtikrina, kad jos narėmis esančios partijos tokią informaciją apie savo kandidatus Europos Parlamento rinkimuose ir apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovus skelbtų savo interneto svetainėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a straipsnis

Skaidrumo reikalavimai, susiję su logotipų naudojimu, politinės programos skelbimu ir lyčių pusiausvyra

1.
     
  Kiekviena Europos politinė partija užtikrina, kad jos narėmis esančios partijos savo interneto svetainėse skelbtų Europos politinės partijos politinę programą ir logotipą. Europos politinės partijos logotipas turi būti aiškiai matomai pateikiamas viršutinėje nare esančios partijos pradinio interneto svetainės puslapio dalyje.

2.
     
  Kiekviena Europos politinė partija ir jos narėmis esančios partijos savo interneto svetainėse skelbia informaciją apie kandidatų Europos Parlamento rinkimuose, kurie įvyks po ... [šio reglamento įsigaliojimo diena] lyčių pusiausvyrą ir atnaujintą informaciją apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovų pasiskirstymą pagal lytį. Kiekviena Europos politinė partija užtikrina, kad jos narėmis esančios partijos tokią informaciją apie savo kandidatus Europos Parlamento rinkimuose ir apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovus skelbtų savo interneto svetainėse.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiekviena Europos politinė partija
  per penkias darbo dienas nuo tada, kai pirmą kartą išplatinamas kiekvienas
  jos
  remiamas
  arba tiesiogiai
  skelbiamas
  politinės reklamos
  skelbimas, pateikia apie jį informaciją
  Institucijai, kad piliečiai galėtų suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Ta informacija apima bent II priedo 1 punkte išvardytą informaciją. | 2.   Kiekviena Europos politinė partija
  pateikia informaciją apie kiekvieną
  jos
  remiamą
  arba tiesiogiai
  skelbiamą
  politinės reklamos
  skelbimą
  Institucijai, kad piliečiai galėtų suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Ta informacija apima bent II priedo 1 punkte išvardytą informaciją.
  Informacija Institucijai teikiama lengvai prieinama forma ir vartojant aiškią kalbą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kiekviena Europos politinė partija
  per penkias darbo dienas nuo tada, kai pirmą kartą išplatinamas kiekvienas
  jos
  remiamas
  arba tiesiogiai
  skelbiamas
  politinės reklamos
  skelbimas, pateikia apie jį informaciją
  Institucijai, kad piliečiai galėtų suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Ta informacija apima bent II priedo 1 punkte išvardytą informaciją.

2.   Kiekviena Europos politinė partija
  pateikia informaciją apie kiekvieną
  jos
  remiamą
  arba tiesiogiai
  skelbiamą
  politinės reklamos
  skelbimą
  Institucijai, kad piliečiai galėtų suprasti platesnį politinės reklamos skelbimo kontekstą ir tikslus. Ta informacija apima bent II priedo 1 punkte išvardytą informaciją.
  Informacija Institucijai teikiama lengvai prieinama forma ir vartojant aiškią kalbą.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Institucija 2 dalyje nurodytą informaciją nedelsdama paskelbia 8 straipsnyje nurodytoje saugykloje.
  Informacija surašoma paprasta kalba ir pateikiama lengvai prieinama forma, aiškiai matomai ir patogiai naudotojui. | 3.   Institucija 2 dalyje nurodytą informaciją
  be reikalo
  nedelsdama paskelbia 8 straipsnyje nurodytoje saugykloje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Institucija 2 dalyje nurodytą informaciją nedelsdama paskelbia 8 straipsnyje nurodytoje saugykloje.
  Informacija surašoma paprasta kalba ir pateikiama lengvai prieinama forma, aiškiai matomai ir patogiai naudotojui.

3.   Institucija 2 dalyje nurodytą informaciją
  be reikalo
  nedelsdama paskelbia 8 straipsnyje nurodytoje saugykloje.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Valstybės narės paskiria vieną arba kelias nacionalines reguliavimo institucijas, kompetentingas prižiūrėti, kaip laikomasi 1, 2 ir 4 dalyse nustatytų reikalavimų, ir apie tai praneša Institucijai. Tos nacionalinės reguliavimo institucijos ar įstaigos savo įgaliojimus vykdo nešališkai ir skaidriai, yra teisiškai atskirtos nuo vyriausybės ir funkciškai nepriklausomos nuo atitinkamų vyriausybių ir bet kokių kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų. Institucija savo interneto svetainėje skelbia ir nuolat atnaujina valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų sąrašą. Nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimams taikomos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Valstybės narės užtikrina, kad bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu būtų galima taikyti tinkamą teisių gynimo priemonę, kuria būtų pareikalauta, kad Europos politinė partija nustotų daryti su 1, 2 arba 4 dalyje nustatytomis pareigomis susijusį pažeidimą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Valstybės narės paskiria vieną arba kelias nacionalines reguliavimo institucijas, kompetentingas prižiūrėti, kaip laikomasi 1, 2 ir 4 dalyse nustatytų reikalavimų, ir apie tai praneša Institucijai. Tos nacionalinės reguliavimo institucijos ar įstaigos savo įgaliojimus vykdo nešališkai ir skaidriai, yra teisiškai atskirtos nuo vyriausybės ir funkciškai nepriklausomos nuo atitinkamų vyriausybių ir bet kokių kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų. Institucija savo interneto svetainėje skelbia ir nuolat atnaujina valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų sąrašą. Nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimams taikomos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Valstybės narės užtikrina, kad bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu būtų galima taikyti tinkamą teisių gynimo priemonę, kuria būtų pareikalauta, kad Europos politinė partija nustotų daryti su 1, 2 arba 4 dalyje nustatytomis pareigomis susijusį pažeidimą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies i a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | jos pačios vidaus taisykles dėl lyčių lygybės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

jos pačios vidaus taisykles dėl lyčių lygybės.

jos pačios vidaus taisykles dėl lyčių lygybės.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis |
| | Lyčių lygybės taisyklėms taikomi reikalavimai |
| | 1.
     
  Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų kolegialiuose valdymo organuose užtikrinama lyčių pusiausvyra. |
| | 2.
     
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai priima lyčių lygybės planą, įskaitant mechanizmus, kuriais užtikrinamas aktyvus moterų, atsižvelgiant į jų įvairovę, dalyvavimas, o Europos politinės partijos pakviečia jų narėmis esančias partijas padaryti tą patį. |
| | 3.
     
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai turi protokolą, kad užkirstų kelią seksualiniam priekabiavimui ir priekabiavimui dėl lyties, juos nustatytų ir su jais kovotų. Jos užtikrina tyrimus atliekančių ekspertų nepriklausomumą bei ekspertines žinias ir imasi atitinkamų priemonių tų veiksmų vykdytojų atžvilgiu. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai į savo vidaus taisykles įtraukia seksualinio priekabiavimo ir priekabiavimo dėl lyties draudimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a straipsnis

6a straipsnis

Lyčių lygybės taisyklėms taikomi reikalavimai

Lyčių lygybės taisyklėms taikomi reikalavimai

1.
     
  Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų kolegialiuose valdymo organuose užtikrinama lyčių pusiausvyra.

2.
     
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai priima lyčių lygybės planą, įskaitant mechanizmus, kuriais užtikrinamas aktyvus moterų, atsižvelgiant į jų įvairovę, dalyvavimas, o Europos politinės partijos pakviečia jų narėmis esančias partijas padaryti tą patį.

3.
     
  Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai turi protokolą, kad užkirstų kelią seksualiniam priekabiavimui ir priekabiavimui dėl lyties, juos nustatytų ir su jais kovotų. Jos užtikrina tyrimus atliekančių ekspertų nepriklausomumą bei ekspertines žinias ir imasi atitinkamų priemonių tų veiksmų vykdytojų atžvilgiu. Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai į savo vidaus taisykles įtraukia seksualinio priekabiavimo ir priekabiavimo dėl lyties draudimą.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

7 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Laikydamasi šiame reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų, Institucija priima sprendimus dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registravimo ir išregistravimo. Be to, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi
  pagal
  4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e ir
  f punktus
  bei 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktus
  nustatytų valdymo nuostatų. | Laikydamasi šiame reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų, Institucija priima sprendimus dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registravimo ir išregistravimo. Be to, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e
  , f
  ir
  h punktuose
  bei 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktuose
  nustatytų valdymo nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Laikydamasi šiame reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų, Institucija priima sprendimus dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registravimo ir išregistravimo. Be to, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi
  pagal
  4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e ir
  f punktus
  bei 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktus
  nustatytų valdymo nuostatų.

pagal

f punktus

punktus

Laikydamasi šiame reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų, Institucija priima sprendimus dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registravimo ir išregistravimo. Be to, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e
  , f
  ir
  h punktuose
  bei 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktuose
  nustatytų valdymo nuostatų.

, f

h punktuose

punktuose

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Apie dokumentų ar statuto, pagal 9 straipsnio 2 dalį pateiktų kartu su prašymu
  teikiant prašymą
  užregistruoti, pakeitimus pranešama Institucijai
  , o ši
  atnaujina registraciją mutatis mutandis, taikydama 18 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytas procedūras. | 5.   Apie dokumentų ar statuto, pagal 9 straipsnio 2 dalį pateiktų kartu su prašymu užregistruoti, pakeitimus
  per du mėnesius
  pranešama Institucijai.
  Atsižvelgdama į tokius pakeitimus, Institucija
  atnaujina registraciją, mutatis mutandis taikydama 18 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytas procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Apie dokumentų ar statuto, pagal 9 straipsnio 2 dalį pateiktų kartu su prašymu
  teikiant prašymą
  užregistruoti, pakeitimus pranešama Institucijai
  , o ši
  atnaujina registraciją mutatis mutandis, taikydama 18 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytas procedūras.

5.   Apie dokumentų ar statuto, pagal 9 straipsnio 2 dalį pateiktų kartu su prašymu užregistruoti, pakeitimus
  per du mėnesius
  pranešama Institucijai.
  Atsižvelgdama į tokius pakeitimus, Institucija
  atnaujina registraciją, mutatis mutandis taikydama 18 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytas procedūras.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 6 dalis

10 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Institucijai kasmet atsiunčiamas atnaujintas Europos politinės partijos narėmis esančių partijų sąrašas, pridėtas prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį. Apie pasikeitimus, po kurių Europos politinė partija gali nebetenkinti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų sąlygų, Institucijai pranešama per keturias savaites nuo tokių pasikeitimų. | 6.   Institucijai kasmet 
  ne vėliau kaip rugsėjo 30 d.
  atsiunčiamas atnaujintas Europos politinės partijos narėmis esančių partijų sąrašas, pridėtas prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį. Apie pasikeitimus, po kurių Europos politinė partija gali nebetenkinti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų sąlygų, Institucijai pranešama per keturias savaites nuo tokių pasikeitimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Institucijai kasmet atsiunčiamas atnaujintas Europos politinės partijos narėmis esančių partijų sąrašas, pridėtas prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį. Apie pasikeitimus, po kurių Europos politinė partija gali nebetenkinti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų sąlygų, Institucijai pranešama per keturias savaites nuo tokių pasikeitimų.

6.   Institucijai kasmet 
  ne vėliau kaip rugsėjo 30 d.
  atsiunčiamas atnaujintas Europos politinės partijos narėmis esančių partijų sąrašas, pridėtas prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį. Apie pasikeitimus, po kurių Europos politinė partija gali nebetenkinti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų sąlygų, Institucijai pranešama per keturias savaites nuo tokių pasikeitimų.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio pavadinimas

11 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atitikties registracijos sąlygoms ir reikalavimams tikrinimas | Atitikties registracijos sąlygoms ir reikalavimams tikrinimas
  bei Institucijos sprendimo išbraukti iš registro pagrindų nagrinėjimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atitikties registracijos sąlygoms ir reikalavimams tikrinimas

Atitikties registracijos sąlygoms ir reikalavimams tikrinimas
  bei Institucijos sprendimo išbraukti iš registro pagrindų nagrinėjimas

bei Institucijos sprendimo išbraukti iš registro pagrindų nagrinėjimas

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nedarant poveikio
  šio straipsnio 3 dalyje
  nustatytai procedūrai, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi
  pagal
  4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e ir
  f punktus
  ir 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktus
  nustatytų valdymo nuostatų. | 1.   Nedarant poveikio
  11a straipsnyje
  nustatytai procedūrai, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e
  , f
  ir
  h punktuose
  ir 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktuose
  nustatytų valdymo nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nedarant poveikio
  šio straipsnio 3 dalyje
  nustatytai procedūrai, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi
  pagal
  4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e ir
  f punktus
  ir 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktus
  nustatytų valdymo nuostatų.

1.   Nedarant poveikio
  11a straipsnyje
  nustatytai procedūrai, Institucija reguliariai tikrina, ar užregistruotos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai toliau tenkina 3 straipsnyje nustatytas registracijos sąlygas ir laikosi 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e
  , f
  ir
  h punktuose
  ir 6 straipsnio 1 dalies a–e ir g 
  punktuose
  nustatytų valdymo nuostatų.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Jei Institucija nustato, kad nebetenkinama kuri nors iš 1 dalyje nurodytų registracijos sąlygų
  arba 
  nebesilaikoma kurios nors iš joje nurodytų valdymo nuostatų, išskyrus sąlygas
  ,
  nurodytas 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte
  ,
  apie tai ji praneša atitinkamai Europos politinei partijai arba fondui. | 2.   
  Kai atlikusi patikrinimą pagal šio straipsnio 1 dalį, Institucija mano, kad Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui gali būti taikomas vienas iš 19 straipsnio 1 dalies a punkto i arba ii papunktyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų, ji be reikalo nedelsdama informuoja apie tai Europos politinę partiją
  arba
  Europos politinį fondą. |
| | Kai Institucija žino aplinkybes, rodančias, kad Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui gali būti taikomas vienas iš 19 straipsnio 1 dalies a punkte arba 19 straipsnio 2 dalyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų, ji be reikalo nedelsdama informuoja Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą apie tai. |
| | Informuodama Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pagal pirmą arba antrą pastraipą, Institucija paragina atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo atitinkamos informacijos gavimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Jei Institucija nustato, kad nebetenkinama kuri nors iš 1 dalyje nurodytų registracijos sąlygų
  arba 
  nebesilaikoma kurios nors iš joje nurodytų valdymo nuostatų, išskyrus sąlygas
  ,
  nurodytas 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte
  ,
  apie tai ji praneša atitinkamai Europos politinei partijai arba fondui.

2.   
  Kai atlikusi patikrinimą pagal šio straipsnio 1 dalį, Institucija mano, kad Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui gali būti taikomas vienas iš 19 straipsnio 1 dalies a punkto i arba ii papunktyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų, ji be reikalo nedelsdama informuoja apie tai Europos politinę partiją
  arba
  Europos politinį fondą.

Kai Institucija žino aplinkybes, rodančias, kad Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui gali būti taikomas vienas iš 19 straipsnio 1 dalies a punkte arba 19 straipsnio 2 dalyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų, ji be reikalo nedelsdama informuoja Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą apie tai.

Kai Institucija žino aplinkybes, rodančias, kad Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui gali būti taikomas vienas iš 19 straipsnio 1 dalies a punkte arba 19 straipsnio 2 dalyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų, ji be reikalo nedelsdama informuoja Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą apie tai.

Informuodama Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pagal pirmą arba antrą pastraipą, Institucija paragina atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo atitinkamos informacijos gavimo dienos.

Informuodama Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pagal pirmą arba antrą pastraipą, Institucija paragina atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo atitinkamos informacijos gavimo dienos.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 
  Europos Parlamentas
  ,
  veikdamas savo iniciatyva arba gavęs pagrįstą piliečių grupės prašymą, pateiktą pagal atitinkamas Darbo tvarkos taisyklių nuostatas
  ,
  arba Taryba ar Komisija gali pateikti Institucijai prašymą patikrinti, ar konkreti Europos politinė partija arba Europos politinis fondas atitinka 3
   straipsnio
  1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas. Tokiais ir 19 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytais atvejais Institucija paprašo 14 straipsnyje nurodyto nepriklausomų žymių asmenų komiteto šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas pateikia savo nuomonę per du mėnesius
  . | 3.   
  Jei nesilaikoma 3 straipsnio
  1 
  dalies c
  ,
  f ar g punktų, 3 straipsnio 2 dalies e, f ar g punktų arba šio straipsnio 1 dalyje nurodytų valdymo nuostatų
  ,
  Institucija suteikia atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių, būtinų padėčiai per šio
  straipsnio
  2 dalyje nustatytą terminą ištaisyti. Institucija, gavusi pagrįstą atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo prašymą, gali pratęsti terminą, jei ir tiek, kiek toks pratęsimas yra būtinas ir tikslingas atsižvelgiant į Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo numatytas taisomąsias priemones
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 
  Europos Parlamentas
  ,
  veikdamas savo iniciatyva arba gavęs pagrįstą piliečių grupės prašymą, pateiktą pagal atitinkamas Darbo tvarkos taisyklių nuostatas
  ,
  arba Taryba ar Komisija gali pateikti Institucijai prašymą patikrinti, ar konkreti Europos politinė partija arba Europos politinis fondas atitinka 3
   straipsnio
  1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas. Tokiais ir 19 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytais atvejais Institucija paprašo 14 straipsnyje nurodyto nepriklausomų žymių asmenų komiteto šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas pateikia savo nuomonę per du mėnesius
  .

3.   
  Jei nesilaikoma 3 straipsnio
  1 
  dalies c
  ,
  f ar g punktų, 3 straipsnio 2 dalies e, f ar g punktų arba šio straipsnio 1 dalyje nurodytų valdymo nuostatų
  ,
  Institucija suteikia atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių, būtinų padėčiai per šio
  straipsnio
  2 dalyje nustatytą terminą ištaisyti. Institucija, gavusi pagrįstą atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo prašymą, gali pratęsti terminą, jei ir tiek, kiek toks pratęsimas yra būtinas ir tikslingas atsižvelgiant į Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo numatytas taisomąsias priemones
  .

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei Institucija sužino faktus, kuriuos įvertinus gali kilti abejonių dėl to, ar konkreti Europos politinė partija arba Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo praneša apie savo ketinimus. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei Institucija sužino faktus, kuriuos įvertinus gali kilti abejonių dėl to, ar konkreti Europos politinė partija arba Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo praneša apie savo ketinimus.

Jei Institucija sužino faktus, kuriuos įvertinus gali kilti abejonių dėl to, ar konkreti Europos politinė partija arba Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo praneša apie savo ketinimus.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje ir antroje pastraipoje nustatytos procedūros nepradedamos dviejų mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą. Tas terminas netaikomas 12 straipsnyje nustatytai procedūrai. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje ir antroje pastraipoje nustatytos procedūros nepradedamos dviejų mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą. Tas terminas netaikomas 12 straipsnyje nustatytai procedūrai.

Pirmoje ir antroje pastraipoje nustatytos procedūros nepradedamos dviejų mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą. Tas terminas netaikomas 12 straipsnyje nustatytai procedūrai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas.

Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 5 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Instituciją sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis neatitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų, gali priimti tik tuomet, jei tos sąlygos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžiamos. Tokiu atveju taikoma 4 dalyje nustatyta procedūra. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Instituciją sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis neatitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų, gali priimti tik tuomet, jei tos sąlygos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžiamos. Tokiu atveju taikoma 4 dalyje nustatyta procedūra.

Instituciją sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis neatitinka 3 straipsnio 1 dalies d punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų, gali priimti tik tuomet, jei tos sąlygos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžiamos. Tokiu atveju taikoma 4 dalyje nustatyta procedūra.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Institucija apie sprendimą nutraukti Europos politinės partijos ar fondo registraciją dėl akivaizdaus ir šiurkštaus 3 straipsnio 1 dalies d punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų pažeidimo praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Sprendimas įsigalioja tik tuo atveju
  ,
  jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai apie šį sprendimą dienos nei
  Europos
  Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų
  arba
  jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas
  ,
  ir Taryba praneša Institucijai, kad prieštaravimų nereikš. Jei Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų, Europos politinė partija ar fondas iš registro neišbraukiami
  . | 4.   
  Pasibaigus 2
  ir 3 
  dalyse nurodytiems laikotarpiams arba per tą laikotarpį gavusi atitinkamos Europos politinės partijos ar
  atitinkamo Europos
  politinio fondo pastabas ar informaciją apie taisomąsias priemones
  ,
  Institucija, be reikalo nedelsdama
  ir
  atsižvelgdama į visas tokias
  Europos
  politinės partijos
  arba
  Europos politinio fondo pateiktas pastabas, įvertina
  ,
  ar Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui taikomas kuris nors iš 19 straipsnio 1 dalies a punkte arba 19 straipsnio 2 dalyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Institucija apie sprendimą nutraukti Europos politinės partijos ar fondo registraciją dėl akivaizdaus ir šiurkštaus 3 straipsnio 1 dalies d punkte ar 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų sąlygų pažeidimo praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Sprendimas įsigalioja tik tuo atveju
  ,
  jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai apie šį sprendimą dienos nei
  Europos
  Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų
  arba
  jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas
  ,
  ir Taryba praneša Institucijai, kad prieštaravimų nereikš. Jei Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų, Europos politinė partija ar fondas iš registro neišbraukiami
  .

4.   
  Pasibaigus 2
  ir 3 
  dalyse nurodytiems laikotarpiams arba per tą laikotarpį gavusi atitinkamos Europos politinės partijos ar
  atitinkamo Europos
  politinio fondo pastabas ar informaciją apie taisomąsias priemones
  ,
  Institucija, be reikalo nedelsdama
  ir
  atsižvelgdama į visas tokias
  Europos
  politinės partijos
  arba
  Europos politinio fondo pateiktas pastabas, įvertina
  ,
  ar Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui taikomas kuris nors iš 19 straipsnio 1 dalies a punkte arba 19 straipsnio 2 dalyje numatytų registracijos nutraukimo pagrindų
  .

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prieštaravimus dėl sprendimo Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi priežastimis, susijusiomis su atitikties 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms registracijos sąlygoms vertinimu. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prieštaravimus dėl sprendimo Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi priežastimis, susijusiomis su atitikties 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms registracijos sąlygoms vertinimu.

Prieštaravimus dėl sprendimo Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi priežastimis, susijusiomis su atitikties 3 straipsnio 1 dalies d punkte ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms registracijos sąlygoms vertinimu.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas informuojami apie tai, kad dėl Institucijos sprendimo nutraukti jų registraciją pareikšta prieštaravimų. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas informuojami apie tai, kad dėl Institucijos sprendimo nutraukti jų registraciją pareikšta prieštaravimų.

Atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas informuojami apie tai, kad dėl Institucijos sprendimo nutraukti jų registraciją pareikšta prieštaravimų.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 4 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamomis savo sprendimų priėmimo taisyklėmis, nustatytomis pagal Sutartis. Bet koks prieštaravimas tinkamai pagrindžiamas ir paskelbiamas viešai. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamomis savo sprendimų priėmimo taisyklėmis, nustatytomis pagal Sutartis. Bet koks prieštaravimas tinkamai pagrindžiamas ir paskelbiamas viešai.

Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamomis savo sprendimų priėmimo taisyklėmis, nustatytomis pagal Sutartis. Bet koks prieštaravimas tinkamai pagrindžiamas ir paskelbiamas viešai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Apie Institucijos sprendimą nutraukti Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo registraciją, dėl kurio nepareikšta prieštaravimų pagal 4 dalyje nustatytą procedūrą, pranešama atitinkamai Europos politinei partijai ar fondui, kartu pateikiant išsamų registracijos nutraukimo pagrindimą; sprendimas ir jo pagrindimas taip pat paskelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Vadovaujantis SESV 297 straipsniu, sprendimas įsigalioja nuo pranešimo apie jį momento. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.
     
  Apie Institucijos sprendimą nutraukti Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo registraciją, dėl kurio nepareikšta prieštaravimų pagal 4 dalyje nustatytą procedūrą, pranešama atitinkamai Europos politinei partijai ar fondui, kartu pateikiant išsamų registracijos nutraukimo pagrindimą; sprendimas ir jo pagrindimas taip pat paskelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Vadovaujantis SESV 297 straipsniu, sprendimas įsigalioja nuo pranešimo apie jį momento.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Europos politinis fondas automatiškai netenka savo statuso, jei Europos politinė partija, su kuria jis susijęs, išbraukiama iš registro. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Europos politinis fondas automatiškai netenka savo statuso, jei Europos politinė partija, su kuria jis susijęs, išbraukiama iš registro.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | Registracijos sąlygų, susijusių su vertybėmis, kuriomis grindžiama Sąjunga, patikrinimas |
| | 1.
     
  Europos Parlamentas, veikdamas savo iniciatyva arba gavęs pagrįstą piliečių grupės prašymą, pateiktą pagal atitinkamas Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, arba Taryba ar Komisija gali pateikti Institucijai prašymą patikrinti, ar konkreti Europos politinė partija arba konkretus Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nustatytas sąlygas. Tokiais atvejais ir 11b straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais Institucija be reikalo nedelsdama apie tai informuoja atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą, paragina ją arba jį pateikti savo pastabas ir suteikia jai arba jam galimybę per vieną mėnesį imtis priemonių padėčiai ištaisyti. |
| | Institucija, gavusi pagrįstą atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo prašymą, gali pratęsti laikotarpį, jei ir toks pratęsimas yra būtinas ir tikslingas atsižvelgiant į Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo numatytas taisomąsias priemones. |
| | Pasibaigus pirmoje ir antroje pastraipose nurodytam laikotarpiui arba per tą laikotarpį gavusi atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir informaciją apie taisomąsias priemones, Institucija atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir, kai taikoma, taisomųjų priemonių, kurių ėmėsi ta partija ar tas fondas, aprašymą pateikia 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui ir jo paprašo šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas savo nuomonę pateikia per du mėnesius. |
| | Jei Institucija sužino faktus, dėl kurių kyla abejonių, ar konkreti Europos politinė partija arba konkretus Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, nurodytą pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija apie savo ketinimą pateikti prašymą atlikti patikrinimą praneša per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo dienos. |
| | 2.
     
  1 dalyje nustatytos procedūros nepradedamos dviejų mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą. |
| | 3.
     
  Institucija, atsižvelgusi į 14 straipsnyje nurodyto nepriklausomų žymių asmenų komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas. |
| | 4.
     
  Institucija apie sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis neatitinka 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytų sąlygų, priima tik tuomet, jei tos sąlygos pažeidžiamos akivaizdžiai ir šiurkščiai. Sprendimui taikoma 5 dalyje nustatyta procedūra. |
| | 5.
     
  Institucija apie sprendimą nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją dėl akivaizdaus ir šiurkštaus 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytų sąlygų pažeidimo praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Sprendimas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį sprendimą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Institucijai, kad prieštaravimų nereikš. Jei Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų, Europos politinė partija arba Europos politinis fondas iš registro neišbraukiami. |
| | 6.
     
  Prieštaravimus dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi pagrindais, susijusiais su atitikties 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytoms registracijos sąlygoms vertinimu. |
| | 7.
     
  Jei prieštaravimas dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją pareiškiamas, apie tokį prieštaravimą Institucija praneša atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui. |
| | 8.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamomis savo sprendimų priėmimo taisyklėmis, nustatytomis pagal Sutartis. Bet kokie prieštaravimai dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją turi būti tinkamai pagrįsti ir skelbiami viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

11a straipsnis

Registracijos sąlygų, susijusių su vertybėmis, kuriomis grindžiama Sąjunga, patikrinimas

Registracijos sąlygų, susijusių su vertybėmis, kuriomis grindžiama Sąjunga, patikrinimas

1.
     
  Europos Parlamentas, veikdamas savo iniciatyva arba gavęs pagrįstą piliečių grupės prašymą, pateiktą pagal atitinkamas Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, arba Taryba ar Komisija gali pateikti Institucijai prašymą patikrinti, ar konkreti Europos politinė partija arba konkretus Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nustatytas sąlygas. Tokiais atvejais ir 11b straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais Institucija be reikalo nedelsdama apie tai informuoja atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą, paragina ją arba jį pateikti savo pastabas ir suteikia jai arba jam galimybę per vieną mėnesį imtis priemonių padėčiai ištaisyti.

Institucija, gavusi pagrįstą atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo prašymą, gali pratęsti laikotarpį, jei ir toks pratęsimas yra būtinas ir tikslingas atsižvelgiant į Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo numatytas taisomąsias priemones.

Institucija, gavusi pagrįstą atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo prašymą, gali pratęsti laikotarpį, jei ir toks pratęsimas yra būtinas ir tikslingas atsižvelgiant į Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo numatytas taisomąsias priemones.

Pasibaigus pirmoje ir antroje pastraipose nurodytam laikotarpiui arba per tą laikotarpį gavusi atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir informaciją apie taisomąsias priemones, Institucija atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir, kai taikoma, taisomųjų priemonių, kurių ėmėsi ta partija ar tas fondas, aprašymą pateikia 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui ir jo paprašo šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas savo nuomonę pateikia per du mėnesius.

Pasibaigus pirmoje ir antroje pastraipose nurodytam laikotarpiui arba per tą laikotarpį gavusi atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir informaciją apie taisomąsias priemones, Institucija atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo pastabas ir, kai taikoma, taisomųjų priemonių, kurių ėmėsi ta partija ar tas fondas, aprašymą pateikia 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui ir jo paprašo šiuo klausimu pateikti nuomonę. Komitetas savo nuomonę pateikia per du mėnesius.

Jei Institucija sužino faktus, dėl kurių kyla abejonių, ar konkreti Europos politinė partija arba konkretus Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, nurodytą pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija apie savo ketinimą pateikti prašymą atlikti patikrinimą praneša per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo dienos.

Jei Institucija sužino faktus, dėl kurių kyla abejonių, ar konkreti Europos politinė partija arba konkretus Europos politinis fondas atitinka 3 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nustatytas sąlygas, ji apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, kad bet kuri iš šių institucijų galėtų pateikti prašymą atlikti patikrinimą, nurodytą pirmoje pastraipoje. Nedarant poveikio pirmai pastraipai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija apie savo ketinimą pateikti prašymą atlikti patikrinimą praneša per du mėnesius nuo tos informacijos gavimo dienos.

2.
     
  1 dalyje nustatytos procedūros nepradedamos dviejų mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą.

3.
     
  Institucija, atsižvelgusi į 14 straipsnyje nurodyto nepriklausomų žymių asmenų komiteto nuomonę, nusprendžia, ar nutraukti atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo registraciją. Institucijos sprendimas tinkamai pagrindžiamas.

4.
     
  Institucija apie sprendimą nutraukti subjekto registraciją dėl to, kad jis neatitinka 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytų sąlygų, priima tik tuomet, jei tos sąlygos pažeidžiamos akivaizdžiai ir šiurkščiai. Sprendimui taikoma 5 dalyje nustatyta procedūra.

5.
     
  Institucija apie sprendimą nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją dėl akivaizdaus ir šiurkštaus 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytų sąlygų pažeidimo praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Sprendimas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį sprendimą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Institucijai, kad prieštaravimų nereikš. Jei Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų, Europos politinė partija arba Europos politinis fondas iš registro neišbraukiami.

6.
     
  Prieštaravimus dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją Europos Parlamentas ir Taryba gali reikšti tik vadovaudamiesi pagrindais, susijusiais su atitikties 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytoms registracijos sąlygoms vertinimu.

7.
     
  Jei prieštaravimas dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją pareiškiamas, apie tokį prieštaravimą Institucija praneša atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui.

8.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba priima poziciją vadovaudamiesi atitinkamomis savo sprendimų priėmimo taisyklėmis, nustatytomis pagal Sutartis. Bet kokie prieštaravimai dėl Institucijos sprendimo nutraukti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo registraciją turi būti tinkamai pagrįsti ir skelbiami viešai.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b straipsnis (naujas)

11 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11b straipsnis |
| | Nacionalinėje teisėje nustatytų pareigų tikrinimas |
| | 1.
     
  Jei Europos politinė partija arba Europos politinis fondas nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nustatytų pareigų ir jei asociacijų laisvės, įtvirtintos Chartijos 12 straipsnyje, bei būtinybės užtikrinti politinių partijų pliuralizmą Europoje požiūriu šis nevykdymas yra pakankamai rimtas jų registracijos nutraukimui pagrįsti, Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo būstinės valstybė narė gali pateikti Institucijai prašymą nutraukti registraciją. Tas prašymas turi būti tinkamai pagrįstas. Visų pirma, jame turi būti tiksliai ir išsamiai įvardyti neteisėti veiksmai bei konkretūs nacionaliniai reikalavimai, kurių nebuvo laikomasi. |
| | Jei valstybės narės prašymo dalykas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, Institucija pagal 11a straipsnį inicijuoja patikrinimo procedūrą. |
| | Jei dalykas kitoks, tais atvejais, kai valstybė narė savo prašyme, pateiktame pagal pirmą pastraipą, patvirtina, kad dėl tokio prašymo nacionaliniu lygmeniu esama veiksmingų teisinės gynybos priemonių ir visos teisinės gynybos priemonės dėl tokio prašymo išnaudotos, Institucija, išklausiusi atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo atstovą, įvertina, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui taikytinas 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas registracijos nutraukimo pagrindas. |
| | 2.
     
  Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, nustatytų pareigų ir jei dalykas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi 1 dalies pirmos pastraipos nuostatomis, gali pateikti Institucijai prašymą. Institucija imasi veiksmų remdamasi 1 dalies antra pastraipa. |
| | 3.
     
  Visais atvejais Institucija veikia be reikalo nedelsdama. Institucija informuoja atitinkamą valstybę narę ir atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą apie tolesnius su pagrįstu prašymu nutraukti registraciją susijusius veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11b straipsnis

11b straipsnis

Nacionalinėje teisėje nustatytų pareigų tikrinimas

Nacionalinėje teisėje nustatytų pareigų tikrinimas

1.
     
  Jei Europos politinė partija arba Europos politinis fondas nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nustatytų pareigų ir jei asociacijų laisvės, įtvirtintos Chartijos 12 straipsnyje, bei būtinybės užtikrinti politinių partijų pliuralizmą Europoje požiūriu šis nevykdymas yra pakankamai rimtas jų registracijos nutraukimui pagrįsti, Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo būstinės valstybė narė gali pateikti Institucijai prašymą nutraukti registraciją. Tas prašymas turi būti tinkamai pagrįstas. Visų pirma, jame turi būti tiksliai ir išsamiai įvardyti neteisėti veiksmai bei konkretūs nacionaliniai reikalavimai, kurių nebuvo laikomasi.

Jei valstybės narės prašymo dalykas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, Institucija pagal 11a straipsnį inicijuoja patikrinimo procedūrą.

Jei valstybės narės prašymo dalykas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, Institucija pagal 11a straipsnį inicijuoja patikrinimo procedūrą.

Jei dalykas kitoks, tais atvejais, kai valstybė narė savo prašyme, pateiktame pagal pirmą pastraipą, patvirtina, kad dėl tokio prašymo nacionaliniu lygmeniu esama veiksmingų teisinės gynybos priemonių ir visos teisinės gynybos priemonės dėl tokio prašymo išnaudotos, Institucija, išklausiusi atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo atstovą, įvertina, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui taikytinas 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas registracijos nutraukimo pagrindas.

Jei dalykas kitoks, tais atvejais, kai valstybė narė savo prašyme, pateiktame pagal pirmą pastraipą, patvirtina, kad dėl tokio prašymo nacionaliniu lygmeniu esama veiksmingų teisinės gynybos priemonių ir visos teisinės gynybos priemonės dėl tokio prašymo išnaudotos, Institucija, išklausiusi atitinkamos Europos politinės partijos arba atitinkamo Europos politinio fondo atstovą, įvertina, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui taikytinas 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas registracijos nutraukimo pagrindas.

2.
     
  Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, nustatytų pareigų ir jei dalykas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi 1 dalies pirmos pastraipos nuostatomis, gali pateikti Institucijai prašymą. Institucija imasi veiksmų remdamasi 1 dalies antra pastraipa.

3.
     
  Visais atvejais Institucija veikia be reikalo nedelsdama. Institucija informuoja atitinkamą valstybę narę ir atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą apie tolesnius su pagrįstu prašymu nutraukti registraciją susijusius veiksmus.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Jei Institucija sužino
  apie
  nacionalinės
  priežiūros institucijos,
  kaip ji apibrėžta
  Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 21 punkte,
  sprendimą
  ,
  kuriuo
  pripažįstama, kad fizinis ar juridinis asmuo pažeidė taikytinas asmens duomenų apsaugos taisykles, ir jei iš to sprendimo matyti arba jei yra kitų pagrįstų priežasčių manyti, kad pažeidimas yra susijęs su Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo politine veikla per rinkimus į Europos Parlamentą, Institucija perduoda šį klausimą nagrinėti šio reglamento 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui. Prireikus Institucija palaiko ryšį su atitinkama nacionaline priežiūros institucija. | 2.   
  Institucija informuojama
  apie
  visus nacionaliniu lygmeniu
  priežiūros institucijos,
  apibrėžtos
  Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 21 punkte,
  priimtus sprendimus
  ,
  kuriais
  pripažįstama, kad fizinis ar juridinis asmuo pažeidė taikytinas asmens duomenų apsaugos taisykles, ir jei iš to sprendimo matyti arba jei yra kitų pagrįstų priežasčių manyti, kad pažeidimas yra susijęs su Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo politine veikla per rinkimus į Europos Parlamentą, Institucija perduoda šį klausimą nagrinėti šio reglamento 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui. Prireikus Institucija palaiko ryšį su atitinkama nacionaline priežiūros institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Jei Institucija sužino
  apie
  nacionalinės
  priežiūros institucijos,
  kaip ji apibrėžta
  Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 21 punkte,
  sprendimą
  ,
  kuriuo
  pripažįstama, kad fizinis ar juridinis asmuo pažeidė taikytinas asmens duomenų apsaugos taisykles, ir jei iš to sprendimo matyti arba jei yra kitų pagrįstų priežasčių manyti, kad pažeidimas yra susijęs su Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo politine veikla per rinkimus į Europos Parlamentą, Institucija perduoda šį klausimą nagrinėti šio reglamento 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui. Prireikus Institucija palaiko ryšį su atitinkama nacionaline priežiūros institucija.

2.   
  Institucija informuojama
  apie
  visus nacionaliniu lygmeniu
  priežiūros institucijos,
  apibrėžtos
  Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 21 punkte,
  priimtus sprendimus
  ,
  kuriais
  pripažįstama, kad fizinis ar juridinis asmuo pažeidė taikytinas asmens duomenų apsaugos taisykles, ir jei iš to sprendimo matyti arba jei yra kitų pagrįstų priežasčių manyti, kad pažeidimas yra susijęs su Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo politine veikla per rinkimus į Europos Parlamentą, Institucija perduoda šį klausimą nagrinėti šio reglamento 14 straipsnyje nurodytam nepriklausomų žymių asmenų komitetui. Prireikus Institucija palaiko ryšį su atitinkama nacionaline priežiūros institucija.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalis

12 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, pagal 30 straipsnio
  2
   dalies a punkto vii papunktį nusprendžia, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui skirti finansines sankcijas. Institucijos sprendimas, visų pirma kiek tai susiję su komiteto nuomone, turi būti tinkamai pagrįstas ir nedelsiant paskelbtas. | 4.   Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, pagal 30 straipsnio
  1
   dalies a punkto vii papunktį nusprendžia, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba
  atitinkamam
  Europos politiniam fondui skirti finansines sankcijas. Institucijos sprendimas, visų pirma kiek tai susiję su komiteto nuomone, turi būti tinkamai pagrįstas ir nedelsiant paskelbtas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, pagal 30 straipsnio
  2
   dalies a punkto vii papunktį nusprendžia, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui skirti finansines sankcijas. Institucijos sprendimas, visų pirma kiek tai susiję su komiteto nuomone, turi būti tinkamai pagrįstas ir nedelsiant paskelbtas.

4.   Institucija, atsižvelgusi į komiteto nuomonę, pagal 30 straipsnio
  1
   dalies a punkto vii papunktį nusprendžia, ar atitinkamai Europos politinei partijai arba
  atitinkamam
  Europos politiniam fondui skirti finansines sankcijas. Institucijos sprendimas, visų pirma kiek tai susiję su komiteto nuomone, turi būti tinkamai pagrįstas ir nedelsiant paskelbtas.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Šiame straipsnyje nustatyta procedūra nedaro poveikio 11 straipsnyje nustatytai procedūrai. | 5.   Šiame straipsnyje nustatyta procedūra nedaro poveikio 11
  , 11a ir 11b straipsniuose nustatytai procedūrai. 11a straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis netaikomas šiame straipsnyje nustatytai procedūrai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Šiame straipsnyje nustatyta procedūra nedaro poveikio 11 straipsnyje nustatytai procedūrai.

5.   Šiame straipsnyje nustatyta procedūra nedaro poveikio 11
  , 11a ir 11b straipsniuose nustatytai procedūrai. 11a straipsnio 2 dalyje nurodytas laikotarpis netaikomas šiame straipsnyje nustatytai procedūrai.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Institucija kasmet parengia ir paskelbia Europos politinių partijų politinės reklamos veiklos ataskaitą.
  Šioje ataskaitoje apibendrinami faktiniai duomenys apie
  Europos politinių partijų pagal 5 straipsnio 4 dalį
  paskelbtas
  atitinkamų ataskaitinių metų
  ataskaitas ir apie pagal 5 straipsnio 6 dalį paskirtų nacionalinių reguliavimo institucijų arba 5 straipsnio 7 dalyje nurodytų priežiūros institucijų sprendimus, kuriais nustatyta, kad tam tikros Europos politinės partijos pažeidė šio reglamento 5 straipsnio nuostatas
  . | Institucija kasmet parengia ir paskelbia Europos politinių partijų politinės reklamos veiklos ataskaitą.
  Į šią ataskaitą įtraukiamos
  Europos politinių partijų pagal 5 straipsnio 4 dalį
  paskelbtos
  atitinkamų ataskaitinių metų
  ataskaitos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Institucija kasmet parengia ir paskelbia Europos politinių partijų politinės reklamos veiklos ataskaitą.
  Šioje ataskaitoje apibendrinami faktiniai duomenys apie
  Europos politinių partijų pagal 5 straipsnio 4 dalį
  paskelbtas
  atitinkamų ataskaitinių metų
  ataskaitas ir apie pagal 5 straipsnio 6 dalį paskirtų nacionalinių reguliavimo institucijų arba 5 straipsnio 7 dalyje nurodytų priežiūros institucijų sprendimus, kuriais nustatyta, kad tam tikros Europos politinės partijos pažeidė šio reglamento 5 straipsnio nuostatas
  .

Šioje ataskaitoje apibendrinami faktiniai duomenys apie

paskelbtas

ataskaitas ir apie pagal 5 straipsnio 6 dalį paskirtų nacionalinių reguliavimo institucijų arba 5 straipsnio 7 dalyje nurodytų priežiūros institucijų sprendimus, kuriais nustatyta, kad tam tikros Europos politinės partijos pažeidė šio reglamento 5 straipsnio nuostatas

Institucija kasmet parengia ir paskelbia Europos politinių partijų politinės reklamos veiklos ataskaitą.
  Į šią ataskaitą įtraukiamos
  Europos politinių partijų pagal 5 straipsnio 4 dalį
  paskelbtos
  atitinkamų ataskaitinių metų
  ataskaitos
  .

Į šią ataskaitą įtraukiamos

paskelbtos

ataskaitos

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos politinė partija ar Europos politinis fondas netenka savo Europos teisinio subjektiškumo
  tada
  ,
  kai pateikiamas 11 straipsnio 5 dalyje nurodytas pranešimas apie sprendimą | 1.   Europos politinė partija ar Europos politinis fondas netenka savo Europos teisinio subjektiškumo,
  išbraukus juos Institucijos sprendimu iš registro: |
| | a) | jei pagal 11 straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos politinė partija ar Europos politinis fondas netenka savo Europos teisinio subjektiškumo
  tada
  ,
  kai pateikiamas 11 straipsnio 5 dalyje nurodytas pranešimas apie sprendimą

1.   Europos politinė partija ar Europos politinis fondas netenka savo Europos teisinio subjektiškumo,
  išbraukus juos Institucijos sprendimu iš registro:

a)

a)

jei pagal 11 straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, kad:

jei pagal 11 straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, kad:

| | i) | atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, f ar g punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies a, b, e, f ar g punktuose nustatytų registracijos sąlygų; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, f ar g punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies a, b, e, f ar g punktuose nustatytų registracijos sąlygų;

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, f ar g punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies a, b, e, f ar g punktuose nustatytų registracijos sąlygų;

| | ii) | atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f, h ar i punktuose arba 6 straipsnio 1 dalies a–e ar g punktuose nustatytų valdymo nuostatų; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f, h ar i punktuose arba 6 straipsnio 1 dalies a–e ar g punktuose nustatytų valdymo nuostatų;

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas nesilaiko vienos iš 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f, h ar i punktuose arba 6 straipsnio 1 dalies a–e ar g punktuose nustatytų valdymo nuostatų;

| | iii) | atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje;

atitinkama Europos politinė partija arba atitinkamas Europos politinis fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje;

| | iv) | sprendimas registruoti atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą grindžiamas neteisinga arba klaidinančia informacija, kuri nulėmė sprendimo registruoti priėmimą, arba kai toks sprendimas buvo gautas apgaulės būdu; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

sprendimas registruoti atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą grindžiamas neteisinga arba klaidinančia informacija, kuri nulėmė sprendimo registruoti priėmimą, arba kai toks sprendimas buvo gautas apgaulės būdu;

sprendimas registruoti atitinkamą Europos politinę partiją arba Europos politinį fondą grindžiamas neteisinga arba klaidinančia informacija, kuri nulėmė sprendimo registruoti priėmimą, arba kai toks sprendimas buvo gautas apgaulės būdu;

| b) | jei pagal 11a straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, jog atitinkama Europos politinė partija ar jos narėmis esančios partijos arba atitinkamas Europos politinis fondas ar jo narėmis esančios organizacijos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžia 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytas registracijos sąlygas, susijusias su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių laikymusi; |
| --- | --- |

b)

b)

jei pagal 11a straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, jog atitinkama Europos politinė partija ar jos narėmis esančios partijos arba atitinkamas Europos politinis fondas ar jo narėmis esančios organizacijos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžia 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytas registracijos sąlygas, susijusias su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių laikymusi;

jei pagal 11a straipsnyje apibrėžtą procedūrą Institucija nustato, jog atitinkama Europos politinė partija ar jos narėmis esančios partijos arba atitinkamas Europos politinis fondas ar jo narėmis esančios organizacijos akivaizdžiai ir šiurkščiai pažeidžia 3 straipsnio 1 dalies d ar e punktuose arba 3 straipsnio 2 dalies c ar d punktuose nustatytas registracijos sąlygas, susijusias su ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių laikymusi;

| c) | atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo prašymu arba |
| --- | --- |

c)

c)

atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo prašymu arba

atitinkamos Europos politinės partijos ar atitinkamo Europos politinio fondo prašymu arba

| d) | 11b straipsnio 1 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkančios valstybės narės prašymu. |
| --- | --- |

d)

d)

11b straipsnio 1 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkančios valstybės narės prašymu.

11b straipsnio 1 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkančios valstybės narės prašymu.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos
  politinė partija arba
  Europos
  politinis fondas Institucijos sprendimu iš registro išbraukiami: | 2.   
  Institucijai nusprendus iš registro išbraukti
  Europos
  politinę partiją, ji iš registro išbraukia ir su ja susijusį
  Europos
  politinį fondą. |
| a) | priėmus sprendimą pagal 11 straipsnio 2–5 dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos
  politinė partija arba
  Europos
  politinis fondas Institucijos sprendimu iš registro išbraukiami:

2.   
  Institucijai nusprendus iš registro išbraukti
  Europos
  politinę partiją, ji iš registro išbraukia ir su ja susijusį
  Europos
  politinį fondą.

a)

a)

priėmus sprendimą pagal 11 straipsnio 2–5 dalis;

priėmus sprendimą pagal 11 straipsnio 2–5 dalis;

| b) | susidarius 11 straipsnio 6 dalyje numatytoms aplinkybėms; |
| --- | --- |

b)

b)

susidarius 11 straipsnio 6 dalyje numatytoms aplinkybėms;

susidarius 11 straipsnio 6 dalyje numatytoms aplinkybėms;

| c) | atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo prašymu; |
| --- | --- |

c)

c)

atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo prašymu;

atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo prašymu;

| d) | 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

d)

d)

3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais.

3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Jei Europos politinė partija ar
  Europos
  politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nustatytų pareigų, jų būstinės valstybė narė gali pateikti Institucijai tinkamai pagrįstą prašymą nutraukti registraciją ir jame tiksliai ir išsamiai nurodyti neteisėtus veiksmus ir konkrečius nacionalinius reikalavimus, kurių nebuvo laikomasi
  .
  Tokiais atvejais Institucija: | 3.   
  Institucijos sprendimas išbraukti
  Europos
  politinę partiją arba Europos politinį fondą iš registro adresuojamas ir apie jį pranešama atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui. Sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  . |
| a) | jei klausimas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais – pagal šio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuoja patikrinimo procedūrą. Be to, taikomos šio reglamento 11 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Jei Europos politinė partija ar
  Europos
  politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nustatytų pareigų, jų būstinės valstybė narė gali pateikti Institucijai tinkamai pagrįstą prašymą nutraukti registraciją ir jame tiksliai ir išsamiai nurodyti neteisėtus veiksmus ir konkrečius nacionalinius reikalavimus, kurių nebuvo laikomasi
  .
  Tokiais atvejais Institucija:

3.   
  Institucijos sprendimas išbraukti
  Europos
  politinę partiją arba Europos politinį fondą iš registro adresuojamas ir apie jį pranešama atitinkamai Europos politinei partijai arba atitinkamam Europos politiniam fondui. Sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

a)

a)

jei klausimas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais – pagal šio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuoja patikrinimo procedūrą. Be to, taikomos šio reglamento 11 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys;

jei klausimas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais – pagal šio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuoja patikrinimo procedūrą. Be to, taikomos šio reglamento 11 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys;

| b) | jei klausimas kitoks ir jei atitinkamos valstybės narės pagrįstas prašymas įrodo, kad buvo išnaudotos visos nacionalinės teisių gynimo priemonės – nusprendžia išbraukti atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą iš registro. |
| --- | --- |

b)

b)

jei klausimas kitoks ir jei atitinkamos valstybės narės pagrįstas prašymas įrodo, kad buvo išnaudotos visos nacionalinės teisių gynimo priemonės – nusprendžia išbraukti atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą iš registro.

jei klausimas kitoks ir jei atitinkamos valstybės narės pagrįstas prašymas įrodo, kad buvo išnaudotos visos nacionalinės teisių gynimo priemonės – nusprendžia išbraukti atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą iš registro.

Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, nustatytų pareigų ir jei klausimas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi šios dalies pirmos pastraipos nuostatomis, gali pateikti Institucijai prašymą. Institucija imasi veiksmų remdamasi šios dalies pirmos pastraipos a punktu.

Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas iš esmės nevykdė atitinkamų nacionalinėje teisėje, taikytinoje remiantis 17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, nustatytų pareigų ir jei klausimas yra išimtinai ar labiausiai susijęs su ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, laikymosi trūkumais, atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi šios dalies pirmos pastraipos nuostatomis, gali pateikti Institucijai prašymą. Institucija imasi veiksmų remdamasi šios dalies pirmos pastraipos a punktu.

Visais atvejais Institucija veikia be reikalo nedelsdama. Institucija informuoja atitinkamą valstybę narę ir atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą apie tolesnius su pagrįstu prašymu nutraukti registraciją susijusius veiksmus.

Visais atvejais Institucija veikia be reikalo nedelsdama. Institucija informuoja atitinkamą valstybę narę ir atitinkamą Europos politinę partiją ar Europos politinį fondą apie tolesnius su pagrįstu prašymu nutraukti registraciją susijusius veiksmus.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Institucija, pasikonsultavusi su valstybe nare, kurioje yra Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo būstinė, nustato 1 dalyje minėto paskelbimo datą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Institucija, pasikonsultavusi su valstybe nare, kurioje yra Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo būstinė, nustato 1 dalyje minėto paskelbimo datą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos politinė partija, kuri yra užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių ir kuri nėra patekusi į nė vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime teikti paraiškas dėl įnašų Europos Parlamento leidimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis. | 1.   Europos politinė partija, kuri yra užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių ir kuri nėra patekusi į nė vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  Europos Parlamento leidimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos politinė partija, kuri yra užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių ir kuri nėra patekusi į nė vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime teikti paraiškas dėl įnašų Europos Parlamento leidimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis.

1.   Europos politinė partija, kuri yra užregistruota laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir procedūrų, kuriai Europos Parlamente atstovauja bent vienas iš jos narių ir kuri nėra patekusi į nė vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, gali prašyti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kvietime teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  Europos Parlamento leidimus suteikiančio pareigūno paskelbtomis sąlygomis.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

20 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Tiesioginė Europos Parlamento narystė yra priimtina, kai Europos Parlamento narys nėra nacionalinės ar regioninės partijos, susijusios su Europos politine partija, narys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tiesioginė Europos Parlamento narystė yra priimtina, kai Europos Parlamento narys nėra nacionalinės ar regioninės partijos, susijusios su Europos politine partija, narys.

Tiesioginė Europos Parlamento narystė yra priimtina, kai Europos Parlamento narys nėra nacionalinės ar regioninės partijos, susijusios su Europos politine partija, narys.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 5 dalis

20 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Laikantis 24 ir 25 straipsniuose nustatytų ribų, išlaidos, atlyginamos skiriant finansinį įnašą, apima administracines išlaidas ir išlaidas, susijusias su technine pagalba, posėdžiais, moksliniais tyrimais, tarpvalstybiniais renginiais, tyrimais, informavimu ir publikacijomis, taip pat išlaidas, susijusias su kampanijomis. | 5.   Laikantis 24 ir 25 straipsniuose nustatytų ribų, išlaidos, atlyginamos skiriant finansinį įnašą
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , apima administracines išlaidas ir išlaidas, susijusias su technine pagalba, posėdžiais, moksliniais tyrimais, tarpvalstybiniais renginiais, tyrimais, informavimu ir publikacijomis, taip pat išlaidas, susijusias su kampanijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Laikantis 24 ir 25 straipsniuose nustatytų ribų, išlaidos, atlyginamos skiriant finansinį įnašą, apima administracines išlaidas ir išlaidas, susijusias su technine pagalba, posėdžiais, moksliniais tyrimais, tarpvalstybiniais renginiais, tyrimais, informavimu ir publikacijomis, taip pat išlaidas, susijusias su kampanijomis.

5.   Laikantis 24 ir 25 straipsniuose nustatytų ribų, išlaidos, atlyginamos skiriant finansinį įnašą
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , apima administracines išlaidas ir išlaidas, susijusias su technine pagalba, posėdžiais, moksliniais tyrimais, tarpvalstybiniais renginiais, tyrimais, informavimu ir publikacijomis, taip pat išlaidas, susijusias su kampanijomis.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdami gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, tenkinantys 20 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, teikia prašymą Europos Parlamentui po kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų arba kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo. | 1.   Siekdami gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, tenkinantys 20 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, teikia prašymą Europos Parlamentui po kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekdami gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, tenkinantys 20 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, teikia prašymą Europos Parlamentui po kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų arba kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo.

1.   Siekdami gauti finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, tenkinantys 20 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, teikia prašymą Europos Parlamentui po kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos politinė partija ir Europos politinis fondas savo prašymo teikimo metu turi vykdyti 26 straipsnyje išvardytas pareigas. Nuo prašymo pateikimo dienos iki finansinių metų arba veiksmų, kuriems skirtas įnašas arba dotacija, pabaigos jie turi nebūti išbraukti iš registro ir jiems neturi būti skirta nė viena iš sankcijų, numatytų 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v
  , vi
  ir
  vii v–ix
  papunkčiuose. | 2.   Europos politinė partija ir Europos politinis fondas savo prašymo teikimo metu turi vykdyti 26 straipsnyje išvardytas pareigas. Nuo prašymo pateikimo dienos iki finansinių metų arba veiksmų, kuriems skirtas įnašas
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba dotacija, pabaigos jie turi nebūti išbraukti iš registro ir jiems neturi būti skirta nė viena iš sankcijų, numatytų 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v ir
  vi
  papunkčiuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos politinė partija ir Europos politinis fondas savo prašymo teikimo metu turi vykdyti 26 straipsnyje išvardytas pareigas. Nuo prašymo pateikimo dienos iki finansinių metų arba veiksmų, kuriems skirtas įnašas arba dotacija, pabaigos jie turi nebūti išbraukti iš registro ir jiems neturi būti skirta nė viena iš sankcijų, numatytų 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v
  , vi
  ir
  vii v–ix
  papunkčiuose.

2.   Europos politinė partija ir Europos politinis fondas savo prašymo teikimo metu turi vykdyti 26 straipsnyje išvardytas pareigas. Nuo prašymo pateikimo dienos iki finansinių metų arba veiksmų, kuriems skirtas įnašas
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba dotacija, pabaigos jie turi nebūti išbraukti iš registro ir jiems neturi būti skirta nė viena iš sankcijų, numatytų 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v ir
  vi
  papunkčiuose.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 3 dalis

21 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad jos narėmis esančios ES partijos visus 12 mėnesių iki galutinės prašymų pateikimo dienos savo interneto svetainėse, laikydamosi 4 straipsnio 1 dalies i punkto, įprastu atveju skelbė Europos politinės partijos politinę programą ir logotipą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad jos narėmis esančios ES partijos visus 12 mėnesių iki galutinės prašymų pateikimo dienos savo interneto svetainėse, laikydamosi 4 straipsnio 1 dalies i punkto, įprastu atveju skelbė Europos politinės partijos politinę programą ir logotipą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 4 dalis

21 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad ji laikosi 4 straipsnio 1 dalies j punkto ir kad jos narėmis esančios partijos 12 mėnesių iki prašymo pateikimo momento savo interneto svetainėse nuolat skelbė informaciją apie paskutiniuose rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvavusių jų kandidatų pasiskirstymą pagal lytis ir apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovų pasiskirstymo pagal lytis raidą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad ji laikosi 4 straipsnio 1 dalies j punkto ir kad jos narėmis esančios partijos 12 mėnesių iki prašymo pateikimo momento savo interneto svetainėse nuolat skelbė informaciją apie paskutiniuose rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvavusių jų kandidatų pasiskirstymą pagal lytis ir apie Europos Parlamento nariais tapusių jų atstovų pasiskirstymo pagal lytis raidą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 5 dalis

21 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad ji laikosi 5 straipsnio, kad yra nustačiusi ir nuolat atnaujina politinės reklamos naudojimo politiką ir kad ją taikė visus 12 mėnesių iki galutinės prašymų pateikimo dienos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.
     
  Europos politinė partija kartu su prašymu pateikia įrodymus, patvirtinančius, kad ji laikosi 5 straipsnio, kad yra nustačiusi ir nuolat atnaujina politinės reklamos naudojimo politiką ir kad ją taikė visus 12 mėnesių iki galutinės prašymų pateikimo dienos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 7 dalis

21 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą per tris mėnesius nuo kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų arba kvietimo teikti pasiūlymus procedūros pabaigos ir leidžia skirti bei valdo atitinkamus asignavimus pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. | 7.   Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą per tris mėnesius nuo kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba kvietimo teikti pasiūlymus procedūros pabaigos ir leidžia skirti bei valdo atitinkamus asignavimus pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą per tris mėnesius nuo kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų arba kvietimo teikti pasiūlymus procedūros pabaigos ir leidžia skirti bei valdo atitinkamus asignavimus pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046.

7.   Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas priima sprendimą per tris mėnesius nuo kvietimo teikti paraiškas dėl įnašų
  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  arba kvietimo teikti pasiūlymus procedūros pabaigos ir leidžia skirti bei valdo atitinkamus asignavimus pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio pavadinimas

23 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dovanos, įnašai ir nuosavi ištekliai | Dovanos, įnašai
  , asociacijos mokesčiai
  ir
  papildomi
  nuosavi ištekliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dovanos, įnašai ir nuosavi ištekliai

Dovanos, įnašai
  , asociacijos mokesčiai
  ir
  papildomi
  nuosavi ištekliai

, asociacijos mokesčiai

papildomi

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pagal 26 straipsnį teikdami savo metines finansines ataskaitas, taip pat perduoda visų rėmėjų ir jų atitinkamų dovanų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos dovanos pobūdį ir vertę. Ši dalis taip pat taikoma Europos politinių partijų narėmis esančių partijų ir Europos politinių fondų narėmis esančių organizacijų įnašams. | 2.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pagal 26 straipsnį teikdami savo metines finansines ataskaitas, taip pat perduoda visų rėmėjų ir jų atitinkamų dovanų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos dovanos pobūdį ir vertę. Ši dalis taip pat taikoma Europos politinių partijų narėmis esančių partijų ir Europos politinių fondų narėmis esančių organizacijų įnašams
  bei asociacijos mokesčiams ir 1 500 EUR viršijantiems įnašams, kuriuos skiria atskiri Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų nariai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pagal 26 straipsnį teikdami savo metines finansines ataskaitas, taip pat perduoda visų rėmėjų ir jų atitinkamų dovanų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos dovanos pobūdį ir vertę. Ši dalis taip pat taikoma Europos politinių partijų narėmis esančių partijų ir Europos politinių fondų narėmis esančių organizacijų įnašams.

2.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, pagal 26 straipsnį teikdami savo metines finansines ataskaitas, taip pat perduoda visų rėmėjų ir jų atitinkamų dovanų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos dovanos pobūdį ir vertę. Ši dalis taip pat taikoma Europos politinių partijų narėmis esančių partijų ir Europos politinių fondų narėmis esančių organizacijų įnašams
  bei asociacijos mokesčiams ir 1 500 EUR viršijantiems įnašams, kuriuos skiria atskiri Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų nariai
  .

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

23 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai fiziniai asmenys dovanoja dovanas, kurių vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas nurodo, ar atitinkami
  rėmėjai
  pateikė išankstinį raštišką sutikimą paskelbti 36 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą informaciją. | Kai fiziniai asmenys dovanoja dovanas
  ir skiria įnašus
  , kurių vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, atitinkama Europos politinė partija ar
  atitinkamas
  Europos politinis fondas nurodo, ar atitinkami
  fiziniai asmenys
  pateikė išankstinį raštišką sutikimą paskelbti 36 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai fiziniai asmenys dovanoja dovanas, kurių vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas nurodo, ar atitinkami
  rėmėjai
  pateikė išankstinį raštišką sutikimą paskelbti 36 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą informaciją.

rėmėjai

Kai fiziniai asmenys dovanoja dovanas
  ir skiria įnašus
  , kurių vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, atitinkama Europos politinė partija ar
  atitinkamas
  Europos politinis fondas nurodo, ar atitinkami
  fiziniai asmenys
  pateikė išankstinį raštišką sutikimą paskelbti 36 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą informaciją.

ir skiria įnašus

atitinkamas

fiziniai asmenys

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 dalis

23 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Apie dovanas, gaunamas šešių mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą, 
  ir apie išlaidas, kurioms padengti jos naudojamos,
   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai pagal 2 dalį raštu praneša kas savaitę. | 3.   Apie dovanas, gaunamas šešių mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai pagal 2 dalį raštu praneša kas savaitę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Apie dovanas, gaunamas šešių mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą, 
  ir apie išlaidas, kurioms padengti jos naudojamos,
   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai pagal 2 dalį raštu praneša kas savaitę.

3.   Apie dovanas, gaunamas šešių mėnesių laikotarpiu iki rinkimų į Europos Parlamentą, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai pagal 2 dalį raštu praneša kas savaitę.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Visais atvejais, kuriais
  dovanos
  vertė viršija 3 000  EUR, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašo rėmėjų pateikti
  jiems tinkamai identifikuoti reikalingą informaciją
  . Gautą informaciją Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašyti pateikia Institucijai. | 5.   Visais atvejais, kuriais
  vieno rėmėjo dovanų bendra metinė
  vertė viršija 3 000  EUR, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašo
  tų
  rėmėjų pateikti
  reikiamą informaciją, kad juos būtų galima tinkamai identifikuoti
  . Gautą informaciją Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašyti pateikia Institucijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Visais atvejais, kuriais
  dovanos
  vertė viršija 3 000  EUR, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašo rėmėjų pateikti
  jiems tinkamai identifikuoti reikalingą informaciją
  . Gautą informaciją Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašyti pateikia Institucijai.

5.   Visais atvejais, kuriais
  vieno rėmėjo dovanų bendra metinė
  vertė viršija 3 000  EUR, Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašo
  tų
  rėmėjų pateikti
  reikiamą informaciją, kad juos būtų galima tinkamai identifikuoti
  . Gautą informaciją Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai paprašyti pateikia Institucijai.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

23 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Institucija nustato
  pirmos pastraipos taikymo tikslais
  naudotiną formą. | Institucija nustato
  pirmoje pastraipoje nurodytiems rėmėjams identifikuoti
  naudotiną formą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Institucija nustato
  pirmos pastraipos taikymo tikslais
  naudotiną formą.

pirmos pastraipos taikymo tikslais

Institucija nustato
  pirmoje pastraipoje nurodytiems rėmėjams identifikuoti
  naudotiną formą.

pirmoje pastraipoje nurodytiems rėmėjams identifikuoti

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 6 dalies a punktas

23 straipsnio 6 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | anoniminių dovanų arba
  įnašų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

anoniminių dovanų arba
  įnašų
  ;

įnašų

| a) | anoniminių dovanų
  , įnašų
  arba
  asociacijos mokesčių
  ; |
| --- | --- |

a)

anoniminių dovanų
  , įnašų
  arba
  asociacijos mokesčių
  ;

, įnašų

asociacijos mokesčių

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 6 dalies d punktas

23 straipsnio 6 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | dovanų iš
  trečiojoje šalyje
   įsisteigusių privačių subjektų arba
  trečiosios šalies
   fizinių asmenų, kurie neturi teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

dovanų iš
  trečiojoje šalyje
   įsisteigusių privačių subjektų arba
  trečiosios šalies
   fizinių asmenų, kurie neturi teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą.

trečiojoje šalyje

trečiosios šalies

| d) | dovanų iš
  ne Sąjungoje
   įsisteigusių privačių subjektų arba
  ne Sąjungoje gyvenančių
   fizinių asmenų, kurie neturi teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą. |
| --- | --- |

d)

dovanų iš
  ne Sąjungoje
   įsisteigusių privačių subjektų arba
  ne Sąjungoje gyvenančių
   fizinių asmenų, kurie neturi teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą.

ne Sąjungoje

ne Sąjungoje gyvenančių

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 8 dalis

23 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jei Institucija turi pagrindo manyti, kad dovana buvo
  dovanota
  pažeidžiant šį reglamentą, ji atlieka patikrinimą. Tuo tikslu ji gali prašyti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo ir jų rėmėjų pateikti papildomos informacijos. | 8.   Jei Institucija turi pagrindo manyti, kad dovana buvo
  priimta
  pažeidžiant šį reglamentą, ji atlieka patikrinimą. Tuo tikslu ji gali prašyti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo ir jų rėmėjų pateikti papildomos informacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Jei Institucija turi pagrindo manyti, kad dovana buvo
  dovanota
  pažeidžiant šį reglamentą, ji atlieka patikrinimą. Tuo tikslu ji gali prašyti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo ir jų rėmėjų pateikti papildomos informacijos.

8.   Jei Institucija turi pagrindo manyti, kad dovana buvo
  priimta
  pažeidžiant šį reglamentą, ji atlieka patikrinimą. Tuo tikslu ji gali prašyti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo ir jų rėmėjų pateikti papildomos informacijos.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 9 dalis

23 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   
  Europos politinės partijos nariai, kurių būstinė yra valstybėje narėje arba kurie yra valstybės narės piliečiai, taip pat narėmis esančios partijos, kurių būstinė yra
  Europos
  Tarybai priklausančioje šalyje, gali teikti įnašus. Bendra narių įnašų
  vertė 
  turi neviršyti
  40 %
  Europos politinės partijos
  metinio biudžeto.
  Narėmis esančių partijų, kurių būstinė yra Sąjungai nepriklausančioje šalyje, įnašų vertė turi neviršyti 10 % bendros narių įnašų sumos. | 9.   
  Bendra įnašų
  Europos
  politinei partijai
  vertė
  neturi viršyti
  40 %
  jos
  metinio biudžeto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   
  Europos politinės partijos nariai, kurių būstinė yra valstybėje narėje arba kurie yra valstybės narės piliečiai, taip pat narėmis esančios partijos, kurių būstinė yra
  Europos
  Tarybai priklausančioje šalyje, gali teikti įnašus. Bendra narių įnašų
  vertė 
  turi neviršyti
  40 %
  Europos politinės partijos
  metinio biudžeto.
  Narėmis esančių partijų, kurių būstinė yra Sąjungai nepriklausančioje šalyje, įnašų vertė turi neviršyti 10 % bendros narių įnašų sumos.

9.   
  Bendra įnašų
  Europos
  politinei partijai
  vertė
  neturi viršyti
  40 %
  jos
  metinio biudžeto.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 9 a dalis (nauja)

23 straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Bendra Europos politinei partijai mokamų asociacijos mokesčių vertė turi neviršyti 20 % bendros įnašų tai partijai vertės. Asociacijos mokesčiai gali būti mokami tik pagal Europos politinės partijos nustatytas bendrai taikomas taisykles ir įkainius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.
     
  Bendra Europos politinei partijai mokamų asociacijos mokesčių vertė turi neviršyti 20 % bendros įnašų tai partijai vertės. Asociacijos mokesčiai gali būti mokami tik pagal Europos politinės partijos nustatytas bendrai taikomas taisykles ir įkainius.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 10 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 10 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   
  Europos politinio fondo nariai, kurių būstinė yra valstybėje narėje arba kurie yra valstybės narės piliečiai, taip pat narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė yra
  Europos
  Tarybai priklausančioje šalyje,
  ir Europos
  politinė partija
  , su kuria fondas susijęs,
  gali teikti įnašus. Bendra narių įnašų
  vertė turi neviršyti 40 % Europos politinio fondo metinio biudžeto, o šių įnašų šaltinis negali būti lėšos, kurias Europos politinė partija pagal šį reglamentą gavo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Narėmis esančių organizacijų, kurių būstinė yra Sąjungai nepriklausančioje šalyje, įnašų vertė turi neviršyti 10 % bendros narių įnašų sumos. | 10.   
  Bendra narių įnašų
  Europos
  politiniam fondui
  ir Europos
  politinės partijos
  , su kuria fondas susijęs,
  suteikto finansavimo
  vertė turi neviršyti 40 % Europos politinio fondo metinio biudžeto, o šių įnašų
  ir finansavimo
  šaltinis negali būti lėšos, kurias Europos politinė partija pagal šį reglamentą gavo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   
  Europos politinio fondo nariai, kurių būstinė yra valstybėje narėje arba kurie yra valstybės narės piliečiai, taip pat narėmis esančios organizacijos, kurių būstinė yra
  Europos
  Tarybai priklausančioje šalyje,
  ir Europos
  politinė partija
  , su kuria fondas susijęs,
  gali teikti įnašus. Bendra narių įnašų
  vertė turi neviršyti 40 % Europos politinio fondo metinio biudžeto, o šių įnašų šaltinis negali būti lėšos, kurias Europos politinė partija pagal šį reglamentą gavo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Narėmis esančių organizacijų, kurių būstinė yra Sąjungai nepriklausančioje šalyje, įnašų vertė turi neviršyti 10 % bendros narių įnašų sumos.

10.   
  Bendra narių įnašų
  Europos
  politiniam fondui
  ir Europos
  politinės partijos
  , su kuria fondas susijęs,
  suteikto finansavimo
  vertė turi neviršyti 40 % Europos politinio fondo metinio biudžeto, o šių įnašų
  ir finansavimo
  šaltinis negali būti lėšos, kurias Europos politinė partija pagal šį reglamentą gavo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 10 a dalis (nauja)

23 straipsnio 10 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Bendra Europos politiniam fondui mokamų asociacijos mokesčių vertė turi neviršyti 20 % bendros įnašų tam fondui vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a.
     
  Bendra Europos politiniam fondui mokamų asociacijos mokesčių vertė turi neviršyti 20 % bendros įnašų tam fondui vertės.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 12 dalis

23 straipsnio 12 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12.   Bet koks pagal šį reglamentą neleistinas įnašas grąžinamas vadovaujantis 7 dalimi. | 12.   Bet koks pagal šį reglamentą neleistinas įnašas
  arba asociacijos mokestis
  grąžinamas vadovaujantis 7 dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12.   Bet koks pagal šį reglamentą neleistinas įnašas grąžinamas vadovaujantis 7 dalimi.

12.   Bet koks pagal šį reglamentą neleistinas įnašas
  arba asociacijos mokestis
  grąžinamas vadovaujantis 7 dalimi.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 13 dalis

23 straipsnio 13 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13.   Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo nuosavų išteklių, gaunamų iš savo ekonominės veiklos, vertė turi neviršyti
  5
   %
  tos
  Europos
  politinės partijos
  arba
  Europos politinio fondo metinio biudžeto
  . | 13.   Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo
  papildomų
  nuosavų išteklių, gaunamų iš savo ekonominės veiklos, vertė turi neviršyti
  10
   %
  įnašų ir asociacijos mokesčių tai
  Europos
  politinei partijai
  arba
  tam Europos politiniam fondui sumos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13.   Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo nuosavų išteklių, gaunamų iš savo ekonominės veiklos, vertė turi neviršyti
  5
   %
  tos
  Europos
  politinės partijos
  arba
  Europos politinio fondo metinio biudžeto
  .

13.   Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo
  papildomų
  nuosavų išteklių, gaunamų iš savo ekonominės veiklos, vertė turi neviršyti
  10
   %
  įnašų ir asociacijos mokesčių tai
  Europos
  politinei partijai
  arba
  tam Europos politiniam fondui sumos
  .

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos politinių partijų
  ir Europos politinių fondų
  lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, gali būti naudojamos referendumų kampanijoms finansuoti, jei tos kampanijos
  yra susijusios
  su
  Sąjungos sutarčių įgyvendinimu
  . | 2.   Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, gali būti naudojamos referendumų kampanijoms finansuoti, jei tos kampanijos
  rengiamos tiesiogiai
  su
  Europos Sąjunga susijusiais klausimais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos politinių partijų
  ir Europos politinių fondų
  lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, gali būti naudojamos referendumų kampanijoms finansuoti, jei tos kampanijos
  yra susijusios
  su
  Sąjungos sutarčių įgyvendinimu
  .

2.   Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, gali būti naudojamos referendumų kampanijoms finansuoti, jei tos kampanijos
  rengiamos tiesiogiai
  su
  Europos Sąjunga susijusiais klausimais
  .

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalis

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nepaisant 24 straipsnio 1 dalies, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos
  kitoms politinėms partijoms
  , visų pirma nacionalinėms partijoms arba kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Toms nacionalinėms politinėms partijoms ir kandidatams toliau taikomos nacionalinės taisyklės. | 1.   Nepaisant
  23 straipsnio 10 dalies ir
  24 straipsnio 1 dalies, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos
  kitiems politiniams subjektams
  , visų pirma nacionalinėms partijoms arba kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Toms nacionalinėms politinėms partijoms ir kandidatams toliau taikomos nacionalinės taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nepaisant 24 straipsnio 1 dalies, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos
  kitoms politinėms partijoms
  , visų pirma nacionalinėms partijoms arba kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Toms nacionalinėms politinėms partijoms ir kandidatams toliau taikomos nacionalinės taisyklės.

1.   Nepaisant
  23 straipsnio 10 dalies ir
  24 straipsnio 1 dalies, Europos politinių partijų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos
  kitiems politiniams subjektams
  , visų pirma nacionalinėms partijoms arba kandidatams, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. Toms nacionalinėms politinėms partijoms ir kandidatams toliau taikomos nacionalinės taisyklės.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos kitu tikslu, nei jų užduotims, išvardytoms 2 straipsnio 4 punkte, finansuoti ir išlaidoms, tiesiogiai susijusioms su jų statute pagal 6 straipsnį išdėstytais tikslais, apmokėti. Minėtos lėšos visų pirma nenaudojamos rinkimams, politinėms partijoms ar kandidatams arba kitiems fondams tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. | 2.   Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos kitu tikslu, nei jų užduotims, išvardytoms 2 straipsnio 4 punkte, finansuoti ir išlaidoms, tiesiogiai susijusioms su jų statute pagal 6 straipsnį išdėstytais tikslais, apmokėti. Minėtos lėšos visų pirma nenaudojamos rinkimams, politinėms partijoms ar kandidatams
  likus šešiems mėnesiams iki nacionalinių arba Europos Parlamento rinkimų
  arba kitiems fondams tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos kitu tikslu, nei jų užduotims, išvardytoms 2 straipsnio 4 punkte, finansuoti ir išlaidoms, tiesiogiai susijusioms su jų statute pagal 6 straipsnį išdėstytais tikslais, apmokėti. Minėtos lėšos visų pirma nenaudojamos rinkimams, politinėms partijoms ar kandidatams arba kitiems fondams tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti.

2.   Europos politinių fondų lėšos, gautos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ar bet kurio kito šaltinio, nenaudojamos kitu tikslu, nei jų užduotims, išvardytoms 2 straipsnio 4 punkte, finansuoti ir išlaidoms, tiesiogiai susijusioms su jų statute pagal 6 straipsnį išdėstytais tikslais, apmokėti. Minėtos lėšos visų pirma nenaudojamos rinkimams, politinėms partijoms ar kandidatams
  likus šešiems mėnesiams iki nacionalinių arba Europos Parlamento rinkimų
  arba kitiems fondams tiesiogiai ar netiesiogiai finansuoti.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai
  Institucijai (kartu nusiųsdami kopiją
  Europos Parlamento leidimus suteikiančiam pareigūnui
  ir kompetentingam nacionaliniam jų būstinės valstybės narės informacijos centrui)
  pateikia: | 1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Europos Parlamento leidimus suteikiančiam pareigūnui
  atviruoju kompiuterio skaitomu formatu
  pateikia: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai
  Institucijai (kartu nusiųsdami kopiją
  Europos Parlamento leidimus suteikiančiam pareigūnui
  ir kompetentingam nacionaliniam jų būstinės valstybės narės informacijos centrui)
  pateikia:

1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo finansinių metų pabaigos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Europos Parlamento leidimus suteikiančiam pareigūnui
  atviruoju kompiuterio skaitomu formatu
  pateikia:

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | rėmėjų ir įnašais prisidėjusiųjų ir jų atitinkamų dovanų ar
  įnašų
  , apie kuriuos pranešta pagal 23 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(c)

rėmėjų ir įnašais prisidėjusiųjų ir jų atitinkamų dovanų ar
  įnašų
  , apie kuriuos pranešta pagal 23 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, sąrašą.

įnašų

| (c) | rėmėjų ir įnašais prisidėjusiųjų ir jų atitinkamų dovanų
  , įnašų
  ar
  asociacijos mokesčių
  , apie kuriuos pranešta pagal 23 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, sąrašą. |
| --- | --- |

(c)

rėmėjų ir įnašais prisidėjusiųjų ir jų atitinkamų dovanų
  , įnašų
  ar
  asociacijos mokesčių
  , apie kuriuos pranešta pagal 23 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, sąrašą.

, įnašų

asociacijos mokesčių

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

26 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai ir kompetentingam nacionaliniam jų būstinės valstybės narės informacijos centrui taip pat siunčia visų pirmoje pastraipoje nurodytų pateiktų dokumentų kopijas. Šios kopijos pateikiamos atviruoju kompiuterio skaitomu formatu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai ir kompetentingam nacionaliniam jų būstinės valstybės narės informacijos centrui taip pat siunčia visų pirmoje pastraipoje nurodytų pateiktų dokumentų kopijas. Šios kopijos pateikiamos atviruoju kompiuterio skaitomu formatu.

Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai Institucijai ir kompetentingam nacionaliniam jų būstinės valstybės narės informacijos centrui taip pat siunčia visų pirmoje pastraipoje nurodytų pateiktų dokumentų kopijas. Šios kopijos pateikiamos atviruoju kompiuterio skaitomu formatu.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

27 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Institucija tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo šiuo reglamentu nustatytas pareigas, visų pirma susijusias su 3 straipsniu, 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e 
  ir
  f punktais,
  6
  straipsnio 1 dalies a–e ir g punktais, 10 straipsnio 5 ir 6 dalimis ir 23,
  24 ir
  25
  straipsniais
  . | 2.   Institucija tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo šiuo reglamentu nustatytas pareigas, visų pirma susijusias su 3 straipsniu, 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f 
  ir h
   punktais,
  4a straipsniu, 5 straipsniu, 6
   straipsnio 1 dalies a–e ir g punktais, 10 straipsnio 5 ir 6 dalimis ir 23 
  straipsniu. Tais atvejais
  ,
  kai finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto neskiriamas, ji taip pat tikrina, kaip Europos politinės partijos vykdo
  25 
  straipsnio 1 dalyje nustatytas pareigas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Institucija tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo šiuo reglamentu nustatytas pareigas, visų pirma susijusias su 3 straipsniu, 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e 
  ir
  f punktais,
  6
  straipsnio 1 dalies a–e ir g punktais, 10 straipsnio 5 ir 6 dalimis ir 23,
  24 ir
  25
  straipsniais
  .

2.   Institucija tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo šiuo reglamentu nustatytas pareigas, visų pirma susijusias su 3 straipsniu, 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f 
  ir h
   punktais,
  4a straipsniu, 5 straipsniu, 6
   straipsnio 1 dalies a–e ir g punktais, 10 straipsnio 5 ir 6 dalimis ir 23 
  straipsniu. Tais atvejais
  ,
  kai finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto neskiriamas, ji taip pat tikrina, kaip Europos politinės partijos vykdo
  25 
  straipsnio 1 dalyje nustatytas pareigas
  .

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

27 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo su Sąjungos finansavimu,
  teikiamu pagal šį reglamentą, susijusias savo pareigas
  pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Vykdydamas tokią kontrolę, Europos Parlamentas imasi būtinų Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo priemonių. | Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo
  savo pareigas, susijusias
  su Sąjungos finansavimu, pagal šį reglamentą
  ir
  pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Vykdydamas tokią kontrolę, Europos Parlamentas imasi būtinų Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo su Sąjungos finansavimu,
  teikiamu pagal šį reglamentą, susijusias savo pareigas
  pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Vykdydamas tokią kontrolę, Europos Parlamentas imasi būtinų Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo priemonių.

teikiamu pagal šį reglamentą, susijusias savo pareigas

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas tikrina, ar Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai vykdo
  savo pareigas, susijusias
  su Sąjungos finansavimu, pagal šį reglamentą
  ir
  pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Vykdydamas tokią kontrolę, Europos Parlamentas imasi būtinų Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo priemonių.

savo pareigas, susijusias

ir

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.
     
  Vadovaudamasi 19 straipsniu, Institucija nusprendžia skirti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo išbraukimo iš registro sankciją bet kuriuo iš šių atvejų: | Išbraukta. |
| a) | kai atitinkama partija arba fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.
     
  Vadovaudamasi 19 straipsniu, Institucija nusprendžia skirti Europos politinės partijos arba Europos politinio fondo išbraukimo iš registro sankciją bet kuriuo iš šių atvejų:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

kai atitinkama partija arba fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje;

kai atitinkama partija arba fondas yra patekę į vieną iš Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje;

| b) | kai pagal 11 straipsnio 2–5 dalyse nurodytas procedūras nustatoma, kad jie nebetenkina 3 straipsnio 1 arba 2 dalyje išdėstytos vienos ar kelių sąlygų; |
| --- | --- |

b)

b)

kai pagal 11 straipsnio 2–5 dalyse nurodytas procedūras nustatoma, kad jie nebetenkina 3 straipsnio 1 arba 2 dalyje išdėstytos vienos ar kelių sąlygų;

kai pagal 11 straipsnio 2–5 dalyse nurodytas procedūras nustatoma, kad jie nebetenkina 3 straipsnio 1 arba 2 dalyje išdėstytos vienos ar kelių sąlygų;

| c) | kai sprendimas registruoti atitinkamą partiją arba fondą grindžiamas pareiškėjo pateikta neteisinga arba klaidinančia informacija arba kai toks sprendimas gautas apgaulės būdu; |
| --- | --- |

c)

c)

kai sprendimas registruoti atitinkamą partiją arba fondą grindžiamas pareiškėjo pateikta neteisinga arba klaidinančia informacija arba kai toks sprendimas gautas apgaulės būdu;

kai sprendimas registruoti atitinkamą partiją arba fondą grindžiamas pareiškėjo pateikta neteisinga arba klaidinančia informacija arba kai toks sprendimas gautas apgaulės būdu;

| d) | kai valstybės narės prašymas nutraukti registraciją remiantis tuo, kad iš esmės nevykdomos nacionalinėje teisėje nustatytos pareigos, atitinka 19 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

d)

kai valstybės narės prašymas nutraukti registraciją remiantis tuo, kad iš esmės nevykdomos nacionalinėje teisėje nustatytos pareigos, atitinka 19 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytus reikalavimus.

kai valstybės narės prašymas nutraukti registraciją remiantis tuo, kad iš esmės nevykdomos nacionalinėje teisėje nustatytos pareigos, atitinka 19 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | kai nevykdomi įsipareigojimai, kuriuos Europos politinė partija arba Europos politinis fondas prisiėmė pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f
  , i
  ir
  j
  punktus ir 6 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktus, arba kai reikalavimų neatitinka jų pagal tuos punktus pateikta informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

kai nevykdomi įsipareigojimai, kuriuos Europos politinė partija arba Europos politinis fondas prisiėmė pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f
  , i
  ir
  j
  punktus ir 6 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktus, arba kai reikalavimų neatitinka jų pagal tuos punktus pateikta informacija;

, i

j

| ii) | kai nevykdomi įsipareigojimai, kuriuos Europos politinė partija arba Europos politinis fondas prisiėmė pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f ir
  h
   punktus ir 6 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktus, arba kai reikalavimų neatitinka jų pagal tuos punktus pateikta informacija; |
| --- | --- |

ii)

kai nevykdomi įsipareigojimai, kuriuos Europos politinė partija arba Europos politinis fondas prisiėmė pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, d, e, f ir
  h
   punktus ir 6 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktus, arba kai reikalavimų neatitinka jų pagal tuos punktus pateikta informacija;

h

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii a papunktis (naujas)

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | kai nevykdomos 4a straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

kai nevykdomos 4a straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos;

kai nevykdomos 4a straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos;

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii b papunktis (naujas)

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iib) | kai nevykdomos 4a straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iib)

iib)

kai nevykdomos 4a straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos;

kai nevykdomos 4a straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos;

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii c papunktis (naujas)

30 straipsnio 2 dalies a punkto ii c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iic) | kai nevykdomos 5 straipsnio 1–5 dalyse nustatytos pareigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iic)

iic)

kai nevykdomos 5 straipsnio 1–5 dalyse nustatytos pareigos;

kai nevykdomos 5 straipsnio 1–5 dalyse nustatytos pareigos;

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktis

30 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| viii) | kai nepateikiami 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti logotipų naudojimo ir politinių programų skelbimo įrodymai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

viii)

viii)

kai nepateikiami 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti logotipų naudojimo ir politinių programų skelbimo įrodymai;

kai nepateikiami 21 straipsnio 3 dalyje nurodyti logotipų naudojimo ir politinių programų skelbimo įrodymai;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto ix papunktis

30 straipsnio 2 dalies a punkto ix papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ix) | kai nepateikiami 21 straipsnio 4 dalyje nurodyti pasiskirstymo pagal lytis įrodymai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ix)

ix)

kai nepateikiami 21 straipsnio 4 dalyje nurodyti pasiskirstymo pagal lytis įrodymai;

kai nepateikiami 21 straipsnio 4 dalyje nurodyti pasiskirstymo pagal lytis įrodymai;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

30 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas priėmė dovanas
  ir įnašus
  , kurių pagal 23 straipsnio 1 arba
  5
  dalį neleidžiama priimti, nebent būtų tenkinamos 23 straipsnio 7 dalyje nustatytos sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas priėmė dovanas
  ir įnašus
  , kurių pagal 23 straipsnio 1 arba
  5
  dalį neleidžiama priimti, nebent būtų tenkinamos 23 straipsnio 7 dalyje nustatytos sąlygos;

ir įnašus

5

| i) | kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas priėmė dovanas
  , įnašus ar asociacijos mokesčius
  , kurių pagal 23 straipsnio 1 arba
  6
   dalį neleidžiama priimti, nebent būtų tenkinamos 23 straipsnio 7 dalyje nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

i)

kai Europos politinė partija arba Europos politinis fondas priėmė dovanas
  , įnašus ar asociacijos mokesčius
  , kurių pagal 23 straipsnio 1 arba
  6
   dalį neleidžiama priimti, nebent būtų tenkinamos 23 straipsnio 7 dalyje nustatytos sąlygos;

, įnašus ar asociacijos mokesčius

6

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

30 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   2
  ir 3
   dalių tikslais Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui skiriamos šios finansinės sankcijos: | 4.   
  1 ir
  2 dalių tikslais Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui skiriamos šios finansinės sankcijos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   2
  ir 3
   dalių tikslais Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui skiriamos šios finansinės sankcijos:

4.   
  1 ir
  2 dalių tikslais Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui skiriamos šios finansinės sankcijos:

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 dalies b punkto 1 pastraipos įžanginė dalis

30 straipsnio 4 dalies b punkto 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pažeidimų, kuriuos įmanoma įvertinti kiekybiškai, atvejais – fiksuota neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, procentinė dalis vadovaujantis toliau pateikta skale, neviršijant 10 % atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo metinio biudžeto: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pažeidimų, kuriuos įmanoma įvertinti kiekybiškai, atvejais – fiksuota neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta, procentinė dalis vadovaujantis toliau pateikta skale, neviršijant 10 % atitinkamos Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo metinio biudžeto:

| b) | pažeidimų, kuriuos įmanoma įvertinti kiekybiškai, atvejais – fiksuota neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta,
  arba sumų, naudotų pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,
  procentinė dalis vadovaujantis toliau pateikta skale, neviršijant 10 % atitinkamos Europos politinės partijos ar
  atitinkamo
  Europos politinio fondo metinio biudžeto: |
| --- | --- |

b)

pažeidimų, kuriuos įmanoma įvertinti kiekybiškai, atvejais – fiksuota neteisėtų sumų, kurios buvo gautos arba apie kurias nepranešta,
  arba sumų, naudotų pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,
  procentinė dalis vadovaujantis toliau pateikta skale, neviršijant 10 % atitinkamos Europos politinės partijos ar
  atitinkamo
  Europos politinio fondo metinio biudžeto:

arba sumų, naudotų pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,

atitinkamo

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 dalies b punkto 2 pastraipa

30 straipsnio 4 dalies b punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant pirmoje pastraipoje nurodytas procentines dalis, kiekviena dovana
  ar įnašas
  vertinami atskirai. | Taikant pirmoje pastraipoje nurodytas procentines dalis, kiekviena dovana
  , įnašas, asociacijos mokestis arba suma, naudota pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,
  vertinami atskirai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant pirmoje pastraipoje nurodytas procentines dalis, kiekviena dovana
  ar įnašas
  vertinami atskirai.

ar įnašas

Taikant pirmoje pastraipoje nurodytas procentines dalis, kiekviena dovana
  , įnašas, asociacijos mokestis arba suma, naudota pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,
  vertinami atskirai.

, įnašas, asociacijos mokestis arba suma, naudota pagal 25 straipsnį draudžiamai finansavimo veiklai,

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 5 a dalis (nauja)

30 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Institucija susigrąžina atitinkamas sumas iš Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo, kuriam buvo paskirtos finansinės sankcijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Institucija susigrąžina atitinkamas sumas iš Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo, kuriam buvo paskirtos finansinės sankcijos.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 dalis

33 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdami visapusiškai įvykdyti 38 straipsnyje nurodytas pareigas, Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl 30 
  straipsnyje
  nustatytų sankcijų, suteikia atitinkamai Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių padėčiai ištaisyti per priimtiną laikotarpį, kuris paprastai neviršija vieno mėnesio. Visų pirma Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas sudaro galimybę ištaisyti kanceliarines ir aritmetines klaidas, pateikti papildomus dokumentus arba informaciją, jei tai būtina, arba ištaisyti smulkias klaidas. | 1.   Siekdami visapusiškai įvykdyti 38 straipsnyje nurodytas pareigas, Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl 30 
  straipsnio 1 dalies a punkto i–iv papunkčiuose
  nustatytų sankcijų, suteikia atitinkamai Europos politinei partijai ar
  atitinkamam
  Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių padėčiai ištaisyti per priimtiną laikotarpį, kuris paprastai neviršija vieno mėnesio. Visų pirma Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas sudaro galimybę ištaisyti kanceliarines ir aritmetines klaidas, pateikti papildomus dokumentus arba informaciją, jei tai būtina, arba ištaisyti smulkias klaidas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekdami visapusiškai įvykdyti 38 straipsnyje nurodytas pareigas, Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl 30 
  straipsnyje
  nustatytų sankcijų, suteikia atitinkamai Europos politinei partijai ar Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių padėčiai ištaisyti per priimtiną laikotarpį, kuris paprastai neviršija vieno mėnesio. Visų pirma Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas sudaro galimybę ištaisyti kanceliarines ir aritmetines klaidas, pateikti papildomus dokumentus arba informaciją, jei tai būtina, arba ištaisyti smulkias klaidas.

1.   Siekdami visapusiškai įvykdyti 38 straipsnyje nurodytas pareigas, Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas, prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl 30 
  straipsnio 1 dalies a punkto i–iv papunkčiuose
  nustatytų sankcijų, suteikia atitinkamai Europos politinei partijai ar
  atitinkamam
  Europos politiniam fondui galimybę imtis priemonių padėčiai ištaisyti per priimtiną laikotarpį, kuris paprastai neviršija vieno mėnesio. Visų pirma Institucija arba Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas sudaro galimybę ištaisyti kanceliarines ir aritmetines klaidas, pateikti papildomus dokumentus arba informaciją, jei tai būtina, arba ištaisyti smulkias klaidas.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 2 dalis

33 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas per 1 dalyje nurodytą laikotarpį nesiima taisomųjų priemonių, priimamas sprendimas dėl tinkamų 30 straipsnyje nurodytų sankcijų skyrimo. | 2.   Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas per 1 dalyje nurodytą laikotarpį nesiima
  pakankamų
  taisomųjų priemonių, priimamas sprendimas dėl tinkamų 30 straipsnyje nurodytų sankcijų skyrimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas per 1 dalyje nurodytą laikotarpį nesiima taisomųjų priemonių, priimamas sprendimas dėl tinkamų 30 straipsnyje nurodytų sankcijų skyrimo.

2.   Jei Europos politinė partija ar Europos politinis fondas per 1 dalyje nurodytą laikotarpį nesiima
  pakankamų
  taisomųjų priemonių, priimamas sprendimas dėl tinkamų 30 straipsnyje nurodytų sankcijų skyrimo.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 3 dalis

33 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  1 ir 2 dalys netaikomos 3 straipsnio 1 dalies b–f punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytoms sąlygoms. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  1 ir 2 dalys netaikomos 3 straipsnio 1 dalies b–f punktuose ir 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytoms sąlygoms.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio pavadinimas

34 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Lėšų susigrąžinimas | Sprendimo dėl finansavimo nutraukimas su įsigaliojimu ateityje |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Lėšų susigrąžinimas

Lėšų susigrąžinimas

Sprendimo dėl finansavimo nutraukimas su įsigaliojimu ateityje

Sprendimo dėl finansavimo nutraukimas su įsigaliojimu ateityje

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Remdamasis Institucijos sprendimu, kuriuo iš registro išbraukiama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, Europos Parlamento
   leidimus suteikiantis pareigūnas atšaukia
  arba nutraukia bet kokį
  galiojantį sprendimą
  ar susitarimą
  dėl
  Sąjungos
  finansavimo
  ; ši nuostata netaikoma 19 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir f punktuose numatytais atvejais. Jis taip pat susigrąžina bet kokį Sąjungos finansavimą, įskaitant ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas. | 1.   
  Europos Parlamento
  leidimus suteikiantis pareigūnas nutraukia galiojantį sprendimą dėl finansavimo
  , skirtą Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui, su įsigaliojimu ateityje
  ,
  remdamasis šiais pagrindais: |
| | a) | Institucijos sprendimu išbraukti partiją arba fondą iš registro, išskyrus sprendimus, kuriuose remiamasi registracijos panaikinimo pagrindu, nustatytu 19 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Remdamasis Institucijos sprendimu, kuriuo iš registro išbraukiama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, Europos Parlamento
   leidimus suteikiantis pareigūnas atšaukia
  arba nutraukia bet kokį
  galiojantį sprendimą
  ar susitarimą
  dėl
  Sąjungos
  finansavimo
  ; ši nuostata netaikoma 19 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir f punktuose numatytais atvejais. Jis taip pat susigrąžina bet kokį Sąjungos finansavimą, įskaitant ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas.

1.   
  Europos Parlamento
  leidimus suteikiantis pareigūnas nutraukia galiojantį sprendimą dėl finansavimo
  , skirtą Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui, su įsigaliojimu ateityje
  ,
  remdamasis šiais pagrindais:

a)

a)

Institucijos sprendimu išbraukti partiją arba fondą iš registro, išskyrus sprendimus, kuriuose remiamasi registracijos panaikinimo pagrindu, nustatytu 19 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje;

Institucijos sprendimu išbraukti partiją arba fondą iš registro, išskyrus sprendimus, kuriuose remiamasi registracijos panaikinimo pagrindu, nustatytu 19 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje;

| b) | sprendimu dėl sankcijų, pagrįstu 30 straipsnio 1 dalies a punkto v ir vi papunkčiais. |
| --- | --- |

b)

b)

sprendimu dėl sankcijų, pagrįstu 30 straipsnio 1 dalies a punkto v ir vi papunkčiais.

sprendimu dėl sankcijų, pagrįstu 30 straipsnio 1 dalies a punkto v ir vi papunkčiais.

Kiti sprendimo dėl finansavimo nutraukimo su įsigaliojimu ateityje pagrindai gali būti numatyti susitarime dėl įnašo ar dotacijos.

Kiti sprendimo dėl finansavimo nutraukimo su įsigaliojimu ateityje pagrindai gali būti numatyti susitarime dėl įnašo ar dotacijos.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  1 Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, kuriems sankcija skirta už kurį nors iš 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v ir vi papunkčiuose išvardytų pažeidimų, dėl šios priežasties nebeatitinka 21 straipsnio 2 dalies. Todėl Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas nutraukia susitarimo dėl įnašo ar dotacijos arba sprendimo dėl Sąjungos finansavimo, gauto pagal šį reglamentą, galiojimą ir susigrąžina pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos ar sprendimą nepagrįstai išmokėtas sumas, įskaitant bet kokias ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas. Nepagrįstai pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos arba sprendimą išmokėtas sumas Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina ir iš fizinio asmens, dėl kurio priimtas 31 straipsnyje nurodytas sprendimas, prireikus atsižvelgdamas į išimtines aplinkybes, susijusias su tuo fiziniu asmeniu. | 2.
     
  Sprendimas nutraukti sprendimą dėl finansavimo su įsigaliojimu ateityje įsigalioja sprendime dėl nutraukimo nurodytą dieną arba, jeigu diena jame nenurodoma, dieną, kurią apie sprendimą dėl nutraukimo pranešama Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui. |
| Tokio galiojimo nutraukimo atveju Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie patyrė iki dienos, kurią įsigalioja sprendimas dėl galiojimo nutraukimo. | |
| Ši dalis taikoma ir 19 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir f punktuose nurodytais atvejais. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  1 Europos politinė partija ar Europos politinis fondas, kuriems sankcija skirta už kurį nors iš 30 straipsnio 1 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalies a punkto v ir vi papunkčiuose išvardytų pažeidimų, dėl šios priežasties nebeatitinka 21 straipsnio 2 dalies. Todėl Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas nutraukia susitarimo dėl įnašo ar dotacijos arba sprendimo dėl Sąjungos finansavimo, gauto pagal šį reglamentą, galiojimą ir susigrąžina pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos ar sprendimą nepagrįstai išmokėtas sumas, įskaitant bet kokias ankstesniais metais nepanaudotas Sąjungos lėšas. Nepagrįstai pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos arba sprendimą išmokėtas sumas Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina ir iš fizinio asmens, dėl kurio priimtas 31 straipsnyje nurodytas sprendimas, prireikus atsižvelgdamas į išimtines aplinkybes, susijusias su tuo fiziniu asmeniu.

2.
     
  Sprendimas nutraukti sprendimą dėl finansavimo su įsigaliojimu ateityje įsigalioja sprendime dėl nutraukimo nurodytą dieną arba, jeigu diena jame nenurodoma, dieną, kurią apie sprendimą dėl nutraukimo pranešama Europos politinei partijai arba Europos politiniam fondui.

Tokio galiojimo nutraukimo atveju Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie patyrė iki dienos, kurią įsigalioja sprendimas dėl galiojimo nutraukimo.

Tokio galiojimo nutraukimo atveju Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie patyrė iki dienos, kurią įsigalioja sprendimas dėl galiojimo nutraukimo.

Ši dalis taikoma ir 19 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir f punktuose nurodytais atvejais.

Ši dalis taikoma ir 19 straipsnio 2 dalies c punkte ir 3 straipsnio 1 dalies b ir f punktuose nurodytais atvejais.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Sprendimo dėl finansavimo nutraukimo su įsigaliojimu ateityje pasekmės: |
| | a) | 2 dalyje nurodytą dieną pabaigia galioti susitarimas dėl įnašo ar dotacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Sprendimo dėl finansavimo nutraukimo su įsigaliojimu ateityje pasekmės:

a)

a)

2 dalyje nurodytą dieną pabaigia galioti susitarimas dėl įnašo ar dotacijos;

2 dalyje nurodytą dieną pabaigia galioti susitarimas dėl įnašo ar dotacijos;

| b) | Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie faktiškai patyrė iki 2 dalyje nurodytos dienos; |
| --- | --- |

b)

b)

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie faktiškai patyrė iki 2 dalyje nurodytos dienos;

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas apmoka tik Europos politinės partijos kompensuojamąsias išlaidas arba Europos politinio fondo tinkamas finansuoti išlaidas, kurias jie faktiškai patyrė iki 2 dalyje nurodytos dienos;

| c) | išlaidos, kurias Europos politinė partija arba Europos politinis fondas patiria nuo 2 dalyje nurodytos dienos, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti; |
| --- | --- |

c)

c)

išlaidos, kurias Europos politinė partija arba Europos politinis fondas patiria nuo 2 dalyje nurodytos dienos, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti;

išlaidos, kurias Europos politinė partija arba Europos politinis fondas patiria nuo 2 dalyje nurodytos dienos, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti;

| d) | Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas Sąjungos lėšas, įskaitant: |
| --- | --- |

d)

d)

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas Sąjungos lėšas, įskaitant:

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas Sąjungos lėšas, įskaitant:

| | i) | Sąjungos lėšas, panaudotas nekompensuotinoms arba netinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, ir |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Sąjungos lėšas, panaudotas nekompensuotinoms arba netinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, ir

Sąjungos lėšas, panaudotas nekompensuotinoms arba netinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, ir

| | ii) | visą Sąjungos išankstinį finansavimą, kuris nebuvo panaudotas iki 2 dalyje nurodytos datos, ir nepanaudotas ankstesnių metų Sąjungos lėšas ir |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

visą Sąjungos išankstinį finansavimą, kuris nebuvo panaudotas iki 2 dalyje nurodytos datos, ir nepanaudotas ankstesnių metų Sąjungos lėšas ir

visą Sąjungos išankstinį finansavimą, kuris nebuvo panaudotas iki 2 dalyje nurodytos datos, ir nepanaudotas ankstesnių metų Sąjungos lėšas ir

| e) | Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas sumas iš fizinių asmenų, kurių atžvilgiu yra priimtas sprendimas pagal 31 straipsnį. |
| --- | --- |

e)

e)

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas sumas iš fizinių asmenų, kurių atžvilgiu yra priimtas sprendimas pagal 31 straipsnį.

Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas susigrąžina visas nepagrįstai išmokėtas sumas iš fizinių asmenų, kurių atžvilgiu yra priimtas sprendimas pagal 31 straipsnį.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a straipsnis (naujas)

34 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 34a straipsnis




  Sprendimo dėl finansavimo atšaukimas atgaline data





  1.
     
  Vadovaudamasis Institucijos sprendimu dėl Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo išbraukimo iš registro, priimtu remiantis registracijos panaikinimo pagrindu, nustatytu 19 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas atšaukia sprendimus dėl finansavimo, skirtus atitinkamai Europos politinei partijai ar atitinkamam Europos politiniam fondui, atgaline data, pradedant nuo šių sprendimų priėmimo dienos.






  2.
     
  Sprendimo dėl finansavimo atšaukimo atgaline data pasekmės:











  a) | susitarimas dėl įnašo ar dotacijos nustoja galioti tą dieną, kai atitinkamai Europos politinei partijai ar atitinkamam Europos politiniam fondui pranešama apie jo nutraukimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

34a straipsnis

34a straipsnis

Sprendimo dėl finansavimo atšaukimas atgaline data

Sprendimo dėl finansavimo atšaukimas atgaline data

1.
     
  Vadovaudamasis Institucijos sprendimu dėl Europos politinės partijos ar Europos politinio fondo išbraukimo iš registro, priimtu remiantis registracijos panaikinimo pagrindu, nustatytu 19 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas atšaukia sprendimus dėl finansavimo, skirtus atitinkamai Europos politinei partijai ar atitinkamam Europos politiniam fondui, atgaline data, pradedant nuo šių sprendimų priėmimo dienos.

2.
     
  Sprendimo dėl finansavimo atšaukimo atgaline data pasekmės:

a)

a)

susitarimas dėl įnašo ar dotacijos nustoja galioti tą dieną, kai atitinkamai Europos politinei partijai ar atitinkamam Europos politiniam fondui pranešama apie jo nutraukimą;

susitarimas dėl įnašo ar dotacijos nustoja galioti tą dieną, kai atitinkamai Europos politinei partijai ar atitinkamam Europos politiniam fondui pranešama apie jo nutraukimą;

| b) | visos išlaidos, kurias patiria Europos politinė partija arba Europos politinis fondas, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti ir |
| --- | --- |

b)

b)

visos išlaidos, kurias patiria Europos politinė partija arba Europos politinis fondas, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti ir

visos išlaidos, kurias patiria Europos politinė partija arba Europos politinis fondas, laikomos nekompensuotinomis arba netinkamomis finansuoti ir

| c) | visos sumos, išmokėtos pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos, ir visos ankstesniais metais nepanaudotos Sąjungos lėšos laikomos nepagrįstai išmokėtomis turi būti susigrąžintos vadovaujantis Reglamentu (ES, Euratomas) 2018/1046. |
| --- | --- |

c)

c)

visos sumos, išmokėtos pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos, ir visos ankstesniais metais nepanaudotos Sąjungos lėšos laikomos nepagrįstai išmokėtomis turi būti susigrąžintos vadovaujantis Reglamentu (ES, Euratomas) 2018/1046.

visos sumos, išmokėtos pagal susitarimą dėl įnašo ar dotacijos, ir visos ankstesniais metais nepanaudotos Sąjungos lėšos laikomos nepagrįstai išmokėtomis turi būti susigrąžintos vadovaujantis Reglamentu (ES, Euratomas) 2018/1046.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

36 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos Parlamentas 
  jo leidimus suteikiančio pareigūno arba Institucijos nurodymu
  tam skirtoje interneto svetainėje atviruoju kompiuterio skaitomu formatu paskelbia: | 1.   Europos Parlamentas
  arba Institucija, priklausomai nuo pareigų pasiskirstymo,
  tam skirtoje interneto svetainėje atviruoju kompiuterio skaitomu formatu paskelbia: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos Parlamentas 
  jo leidimus suteikiančio pareigūno arba Institucijos nurodymu
  tam skirtoje interneto svetainėje atviruoju kompiuterio skaitomu formatu paskelbia:

1.   Europos Parlamentas
  arba Institucija, priklausomai nuo pareigų pasiskirstymo,
  tam skirtoje interneto svetainėje atviruoju kompiuterio skaitomu formatu paskelbia:

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies f punktas

36 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | 23 straipsnio 9 ir 10 dalyse minėtus įnašus, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant tuos įnašus sumokėjusių narėmis esančių partijų ar organizacijų tapatybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

23 straipsnio 9 ir 10 dalyse minėtus įnašus, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant tuos įnašus sumokėjusių narėmis esančių partijų ar organizacijų tapatybę;

| f) | 23 straipsnio 9 ir 10 dalyse minėtus įnašus
  ir asociacijos mokesčius
  , apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant tuos įnašus sumokėjusių
  atskirų narių,
  narėmis esančių partijų ar organizacijų tapatybę
  , išskyrus fizinių asmenų įnašus, kurių metinė vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, kai tie asmenys nėra davę raštiško sutikimo apie tai paskelbti; |
| --- | --- |

f)

23 straipsnio 9 ir 10 dalyse minėtus įnašus
  ir asociacijos mokesčius
  , apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant tuos įnašus sumokėjusių
  atskirų narių,
  narėmis esančių partijų ar organizacijų tapatybę
  , išskyrus fizinių asmenų įnašus, kurių metinė vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, kai tie asmenys nėra davę raštiško sutikimo apie tai paskelbti;

ir asociacijos mokesčius

atskirų narių,

, išskyrus fizinių asmenų įnašus, kurių metinė vertė viršija 1 500 EUR, bet neviršija 3 000 EUR, kai tie asmenys nėra davę raštiško sutikimo apie tai paskelbti;

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

36 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | 23 straipsnio 9a ir 10a dalyse minėtus asociacijos mokesčius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant šiuos mokesčius sumokėjusių partijų ar organizacijų tapatybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

23 straipsnio 9a ir 10a dalyse minėtus asociacijos mokesčius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant šiuos mokesčius sumokėjusių partijų ar organizacijų tapatybę;

23 straipsnio 9a ir 10a dalyse minėtus asociacijos mokesčius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį, įskaitant šiuos mokesčius sumokėjusių partijų ar organizacijų tapatybę;

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies f b punktas (naujas)

36 straipsnio 1 dalies f b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fb) | 23 straipsnio 13 dalyje minėtus papildomus nuosavus išteklius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fb)

fb)

23 straipsnio 13 dalyje minėtus papildomus nuosavus išteklius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį;

23 straipsnio 13 dalyje minėtus papildomus nuosavus išteklius, apie kuriuos Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai praneša pagal 23 straipsnio 2 dalį;

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 2 dalis

36 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Europos Parlamentas
  paskelbia juridinių asmenų, kurie yra Europos politinės partijos nariai, sąrašą, pridedamą prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį ir atnaujinamą pagal 10 straipsnio 6 dalį, taip pat bendrą atskirų narių skaičių. | 2.   
  Institucija
  paskelbia juridinių asmenų, kurie yra Europos politinės partijos nariai, sąrašą, pridedamą prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį ir atnaujinamą pagal 10 straipsnio 6 dalį, taip pat bendrą atskirų narių skaičių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Europos Parlamentas
  paskelbia juridinių asmenų, kurie yra Europos politinės partijos nariai, sąrašą, pridedamą prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį ir atnaujinamą pagal 10 straipsnio 6 dalį, taip pat bendrą atskirų narių skaičių.

2.   
  Institucija
  paskelbia juridinių asmenų, kurie yra Europos politinės partijos nariai, sąrašą, pridedamą prie partijos statuto pagal 4 straipsnio 2 dalį ir atnaujinamą pagal 10 straipsnio 6 dalį, taip pat bendrą atskirų narių skaičių.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 8 dalis

37 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą pagal šį reglamentą, pagal taikytiną nacionalinę teisę atsako už bet kokią žalą, padarytą tvarkant asmens duomenis šio reglamento pagrindu.
  Valstybės narės užtikrina, kad už šio reglamento, Reglamento
  (ES) 2016/679
  ir pagal juos priimtų nacionalinių nuostatų
  pažeidimus
  ir visų pirma už nesąžiningą asmens duomenų naudojimą
   būtų
  skiriamos
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos. | 8.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą pagal šį reglamentą, pagal taikytiną nacionalinę teisę atsako už bet kokią žalą, padarytą tvarkant asmens duomenis šio reglamento pagrindu.
  Nedarant poveikio Reglamentui
  (ES) 2016/679
  , valstybės narės užtikrina, kad už šio reglamento
  pažeidimus būtų
  taikomos
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą pagal šį reglamentą, pagal taikytiną nacionalinę teisę atsako už bet kokią žalą, padarytą tvarkant asmens duomenis šio reglamento pagrindu.
  Valstybės narės užtikrina, kad už šio reglamento, Reglamento
  (ES) 2016/679
  ir pagal juos priimtų nacionalinių nuostatų
  pažeidimus
  ir visų pirma už nesąžiningą asmens duomenų naudojimą
   būtų
  skiriamos
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos.

8.   Europos politinės partijos ir Europos politiniai fondai, valstybės narės ir nepriklausomos įstaigos ar ekspertai, įgalioti atlikti sąskaitų auditą pagal šį reglamentą, pagal taikytiną nacionalinę teisę atsako už bet kokią žalą, padarytą tvarkant asmens duomenis šio reglamento pagrindu.
  Nedarant poveikio Reglamentui
  (ES) 2016/679
  , valstybės narės užtikrina, kad už šio reglamento
  pažeidimus būtų
  taikomos
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 a dalis (nauja)

44 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Visi procedūriniai veiksmai ir sprendimai, kurių anksčiau ėmėsi Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija, Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas arba Institucija pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 ar jo pagrindu, lieka galioti ir yra aiškinami pagal šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Visi procedūriniai veiksmai ir sprendimai, kurių anksčiau ėmėsi Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija, Europos Parlamento leidimus suteikiantis pareigūnas arba Institucija pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 ar jo pagrindu, lieka galioti ir yra aiškinami pagal šį reglamentą.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalies 5 a įtrauka (nauja)

II priedo 2 dalies 5 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | jei taikomi atrankiojo adresavimo metodai – visa informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal Reglamentą (ES) 2016/679. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

jei taikomi atrankiojo adresavimo metodai – visa informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal Reglamentą (ES) 2016/679.

jei taikomi atrankiojo adresavimo metodai – visa informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal Reglamentą (ES) 2016/679.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0223/2022).

1

---