# Den Europæiske Unions C 51/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 51 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang10. februar 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 51

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang10. februar 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 51/01 | Kommissionens meddelelse om anvendelsen af overgangsoprindelsesreglerne for diagonal kumulation mellem de implementerende kontraherende parter i pan-Euro-Middelhavsområdet | 1 |
| 2023/C 51/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10995 — INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  ) | 7 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 51/01

Kommissionens meddelelse om anvendelsen af overgangsoprindelsesreglerne for diagonal kumulation mellem de implementerende kontraherende parter i pan-Euro-Middelhavsområdet

1

2023/C 51/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10995 — INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 51/03 | Euroens vekselkurs — 9. februar 2023 | 8 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 51/03

Euroens vekselkurs — 9. februar 2023

8

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 51/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 51/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  ) | 11 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 51/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33 | 12 |
| 2023/C 51/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 19 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 51/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

2023/C 51/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  )

1

11

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 51/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

12

2023/C 51/07

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/1

---

Kommissionens meddelelse om anvendelsen af overgangsoprindelsesreglerne for diagonal kumulation mellem de implementerende kontraherende parter (1) i pan-Euro-Middelhavsområdet

(2023/C 51/01)

Med henblik på anvendelsen af diagonal oprindelseskumulation mellem de implementerede kontraherende parter meddeler de berørte implementerende kontraherende parter via Europa-Kommissionen hinanden de oprindelsesregler, som anvendes med de andre implementerende kontraherende parter.

Der skal erindres om, at der kun kan anvendes diagonal kumulation (af arbejde, forarbejdning og/eller materialer), hvis den implementerende kontraherende part, hvor den endelige fremstilling finder sted, og den implementerende kontraherende part, hvor den endelige modtagelse finder sted, har indgået frihandelsaftaler indeholdende tilsvarende oprindelsesregler med de andre implementerende kontraherende parter, der deltager i erhvervelsen af oprindelsesstatus.

Produkter, der har oprindelse i en implementerende kontraherende part, som ikke har indgået en aftale med den implementerende kontraherende part, hvor den endelige fremstilling finder sted, og/eller den implementerende kontraherende part, hvor den endelige modtagelse finder sted, behandles som materialer uden oprindelsesstatus.

På grundlag af de implementerende kontraherende parters meddelelser til Europa-Kommissionen angives følgende i de tilknyttede skemaer:

| | Skema 1 — en forenklet oversigt over mulighederne for kumulation den 1. februar 2023. |
| --- | --- |

Skema 1 — en forenklet oversigt over mulighederne for kumulation den 1. februar 2023.

| | Skema 2 — anvendelsesdatoen for diagonal kumulation. |
| --- | --- |

Skema 2 — anvendelsesdatoen for diagonal kumulation.

I skema 1 betyder et »X«, at de to partnere har indgået en frihandelsaftale med oprindelsesregler, der tillader kumulation efter overgangsoprindelsesreglerne. I tilfælde af diagonal kumulation med tre partnere skal der indsættes et »X« i de af tabellens rubrikker, der markerer et forhold mellem hver af de tre partnere.

I skema 2 angives anvendelsesdatoen for diagonal kumulation på grundlag af artikel 8 i tillæg A til hver enkelt protokol om oprindelsesregler mellem de implementerende kontraherende parter. I så fald står der »(T)« før datoen.

I bilag I findes en liste over implementerende kontraherende parter, der ensidigt har valgt at forlænge anvendelsen af artikel 7, stk. 3, i overgangsreglerne i tillæg A til de bilaterale protokoller om oprindelsesregler ved import af produkter henhørende under kapitel 50-63.

Koderne for de implementerende kontraherende parter i skemaerne er som følger:

| — | Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Union

EU

| — | EFTA-landene: |
| --- | --- |

—

EFTA-landene:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Schweiz (herunder Liechtenstein) (2) |
| --- | --- |

—

Schweiz (herunder Liechtenstein) (2)

CH (+ LI)

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

NO

| — | Færøerne |
| --- | --- |

—

Færøerne

FO

| — | Deltagerne i Barcelonaprocessen: |
| --- | --- |

—

Deltagerne i Barcelonaprocessen:

| — | Jordan |
| --- | --- |

—

Jordan

JO

| — | Palæstina (3) |
| --- | --- |

—

Palæstina (3)

PS

| — | Deltagerne i EU's stabiliserings- og associeringsproces: |
| --- | --- |

—

Deltagerne i EU's stabiliserings- og associeringsproces:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Bosnien-Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnien-Hercegovina

BA

| — | Kosovo (*1) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*1)

KO

| — | Nordmakedonien |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien

MK

| — | Serbien |
| --- | --- |

—

Serbien

RS

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Georgien |
| --- | --- |

—

Georgien

GE

| — | Republikken Moldova |
| --- | --- |

—

Republikken Moldova

MD

Denne meddelelse erstatter meddelelse 2022/C 405/04 (EUT C 405 af 21.10.2022, s. 56).

Skema 1

Forenklet oversigt over mulighederne for diagonal kumulation i henhold til overgangsoprindelsesreglerne i pan-Euro-Middelhavsområdet den 1. februar 2023

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | X | X | X | X | X | | X |
| BA | | | | | | | | X | | X | X | X | X | | X |
| KO | X | | | | | | | X | X | | X | X | X | | X |
| MK | X | X | X | X | | | | X | X | X | | X | X | | X |
| RS | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | | X | | X |
| ME | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | | | X |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | X | X | X | X | X | X | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X

X

KO

X

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

Skema 2

Anvendelsesdatoer for overgangsoprindelsesreglerne for diagonal kumulation i pan-Euro-Middelhavsområdet

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| BA | | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | | (T)
  1.2.2023 |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

BA

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

KO

(T) 15.10.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

---

(1)  »implementerende kontraherende part«: en kontraherende part i den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavs-regler for præferenceoprindelse, der indlemmer pan-Euro-Middelhavs-overgangsreglerne for oprindelse i sine bilaterale præferencehandelsaftaler med en anden kontraherende part i konventionen.

(2)  Schweiz og Fyrstendømmet Liechtenstein danner toldunion.

(3)  Denne betegnelse må ikke udlægges som en anerkendelse af en palæstinensisk stat og berører ikke de enkelte medlemsstaters holdninger til dette spørgsmål.

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

---

BILAG I

Liste over implementerende kontraherende parter, der har valgt at forlænge anvendelsen af artikel 7, stk. 3

A.

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

| — | Schweiz (Liechtenstein) |
| --- | --- |

—

Schweiz (Liechtenstein)

B.

| — | Albanien — over for EFTA-landene |
| --- | --- |

—

Albanien — over for EFTA-landene

| — | Montenegro — over for EFTA-landene |
| --- | --- |

—

Montenegro — over for EFTA-landene

| — | Nordmakedonien — over for EFTA-landene |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien — over for EFTA-landene

| — | Serbien — over for EFTA-landene |
| --- | --- |

—

Serbien — over for EFTA-landene

| — | Deltagerne i EU's stabiliserings- og associeringsproces og Republikken Moldova (parter i den centraleuropæiske frihandelsaftale) — indbyrdes |
| --- | --- |

—

Deltagerne i EU's stabiliserings- og associeringsproces og Republikken Moldova (parter i den centraleuropæiske frihandelsaftale) — indbyrdes

---

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/7

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10995 — INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 51/02)

Den 25. januar 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M10995. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M10995. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/8

---

Euroens vekselkurs (1)

9. februar 2023

(2023/C 51/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0771 |
| JPY | japanske yen | 140,80 |
| DKK | danske kroner | 7,4419 |
| GBP | pund sterling | 0,88515 |
| SEK | svenske kroner | 11,1390 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9890 |
| ISK | islandske kroner | 151,10 |
| NOK | norske kroner | 10,9123 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,698 |
| HUF | ungarske forint | 385,80 |
| PLN | polske zloty | 4,7388 |
| RON | rumænske leu | 4,8935 |
| TRY | tyrkiske lira | 20,2844 |
| AUD | australske dollar | 1,5409 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4423 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4551 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6906 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4237 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 355,38 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,0134 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,2992 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 279,95 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6488 |
| PHP | filippinske pesos | 58,659 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,013 |
| BRL | brasilianske real | 5,6165 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,3293 |
| INR | indiske rupee | 88,8905 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0771

JPY

japanske yen

140,80

DKK

danske kroner

7,4419

GBP

pund sterling

0,88515

SEK

svenske kroner

11,1390

CHF

schweiziske franc

0,9890

ISK

islandske kroner

151,10

NOK

norske kroner

10,9123

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,698

HUF

ungarske forint

385,80

PLN

polske zloty

4,7388

RON

rumænske leu

4,8935

TRY

tyrkiske lira

20,2844

AUD

australske dollar

1,5409

CAD

canadiske dollar

1,4423

HKD

hongkongske dollar

8,4551

NZD

newzealandske dollar

1,6906

SGD

singaporeanske dollar

1,4237

KRW

sydkoreanske won

1 355,38

ZAR

sydafrikanske rand

19,0134

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,2992

IDR

indonesiske rupiah

16 279,95

MYR

malaysiske ringgit

4,6488

PHP

filippinske pesos

58,659

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,013

BRL

brasilianske real

5,6165

MXN

mexicanske pesos

20,3293

INR

indiske rupee

88,8905

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 51/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | BlackRock, Inc. (»Blackrock«, USA) |
| --- | --- |

—

BlackRock, Inc. (»Blackrock«, USA)

| — | AT&T Inc. (»AT&T«, USA) |
| --- | --- |

—

AT&T Inc. (»AT&T«, USA)

| — | Gigapower, LLC (»Gigapower«, USA), der kontrolleres af AT&T. |
| --- | --- |

—

Gigapower, LLC (»Gigapower«, USA), der kontrolleres af AT&T.

BlackRock og AT&T erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Gigapower.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | BlackRock er en investeringsforvalter. BlackRock Alternatives Management, LLC, BlackRocks datterselskab, der erhverver fælles kontrol over Gigapower, kontrollerer og forvalter investeringsbeslutninger for en fond med fokus på investeringer i værdikæden for digital infrastruktur og transport-, energi- og elinfrastruktur |
| --- | --- |

—

BlackRock er en investeringsforvalter. BlackRock Alternatives Management, LLC, BlackRocks datterselskab, der erhverver fælles kontrol over Gigapower, kontrollerer og forvalter investeringsbeslutninger for en fond med fokus på investeringer i værdikæden for digital infrastruktur og transport-, energi- og elinfrastruktur

| — | AT&T udbyder kommunikations- og teknologitjenester. |
| --- | --- |

—

AT&T udbyder kommunikations- og teknologitjenester.

3.

Gigapowers forretningsaktiviteter består i konstruktion, opførelse, eje og drift af fibernet i USA, og selskabet fungerer som fibergrossist for internetudbydere og andre virksomheder i USA.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 51/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG (»Kaufland«, Tyskland), der kontrolleres af SB Kaufland KG (»Kaufland-Gruppe«, Tyskland), som er en del af Schwarz-koncernen, |
| --- | --- |

—

Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG (»Kaufland«, Tyskland), der kontrolleres af SB Kaufland KG (»Kaufland-Gruppe«, Tyskland), som er en del af Schwarz-koncernen,

| — | Ejendomme i Köln, Staßfurt og Waiblingen (samlet »SCP Real Assets«, Tyskland), der hver især kontrolleres af SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. og SCP Retail Properties C XXII S.à r.l.,, som alle tilhører SCP-koncernen, der kontrolleres af Marjorie Brabet-Friel. |
| --- | --- |

—

Ejendomme i Köln, Staßfurt og Waiblingen (samlet »SCP Real Assets«, Tyskland), der hver især kontrolleres af SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. og SCP Retail Properties C XXII S.à r.l.,, som alle tilhører SCP-koncernen, der kontrolleres af Marjorie Brabet-Friel.

Kaufland erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele SCP Real Assets.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktiver.

2.

| — | Schwarz-koncernen opererer hovedsagelig i fødevaredetailsektoren gennem Kaufland og Lidl. Desuden er Schwarz-koncernen aktiv inden for produktion af læskedrikke, bagværk, konsumis, pasta og kaffe samt inden for indsamling, distribution og salg af genanvendeligt materiale. For nylig er Schwarz-koncernen også begyndt at levere cloudtjenester. |
| --- | --- |

—

Schwarz-koncernen opererer hovedsagelig i fødevaredetailsektoren gennem Kaufland og Lidl. Desuden er Schwarz-koncernen aktiv inden for produktion af læskedrikke, bagværk, konsumis, pasta og kaffe samt inden for indsamling, distribution og salg af genanvendeligt materiale. For nylig er Schwarz-koncernen også begyndt at levere cloudtjenester.

| — | SCP Real Assets består af fast ejendom i Köln, Staßfurt og Waiblingen i Tyskland, hvor der er blevet drevet Real-supermarkeder. SCP-koncernen investerer og/eller rådgiver primært inden for fast ejendom, herunder leje og forvaltning af erhvervsejendomme i Tyskland. |
| --- | --- |

—

SCP Real Assets består af fast ejendom i Köln, Staßfurt og Waiblingen i Tyskland, hvor der er blevet drevet Real-supermarkeder. SCP-koncernen investerer og/eller rådgiver primært inden for fast ejendom, herunder leje og forvaltning af erhvervsejendomme i Tyskland.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/12

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

(2023/C 51/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Savennières«

PDO-FR-A0158-AM02

Meddelelsesdato: 14.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Dette har ingen indvirkning på det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Beplantningstæthed

Minimumsafstanden mellem vinstokkene ændres fra 1 m til 0,90 m.

Formålet med denne ændring er at øge beplantningstætheden for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der er også tilføjet en særlig bestemmelse for vinstokke på skråninger med en hældning over 10 %, for hvilke der gælder en minimumsafstand mellem vinstokkene på 0,80 m.

Formålet med denne tilføjelse er at tage hensyn til det særlige tilfælde med vinstokke, der er plantet på markante skråninger, som forårsager særlige forhold for beplantningen (beplantning parallelt med skråningen snarere end vinkelret herpå).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

3.   Beskæring

Beskæringsreglerne er blevet harmoniseret for så vidt angår betegnelserne i Anjou Saumur-området i Val de Loire.

Formålet med denne harmonisering er at forbedre de erhvervsdrivendes viden og forenkle kontrollen. Med denne ændring indføres en tilpasningsevne for vinavlere i forbindelse med frostepisoder, som forekommer stadig senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Høst

Det er blevet præciseret, at druerne høstes manuelt.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Mærkning

Der er foretaget en præcisering af de lovgivningsmæssige rammer for valgfrie angivelser.

Punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

6.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

7.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget en række redaktionelle tilpasninger af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

8.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Savennières

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Produktegenskaber

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er milde, tørre, halvtørre, halvsøde eller søde hvidvine med følgende vigtigste analytiske kendetegn: — De tørre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 11,5 % vol. — De andre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol. — De tørre vine har efter gæringen et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 4 g/l eller 8 g/l, når det totale syreindhold udtrykt i g vinsyre pr. liter er mindst 2 g højere pr. liter end indholdet af gæringsdygtigt sukker. — Efter berigelsen må de tørre vine ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol. Indholdet af flygtig syre, af totalt syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Beskrivelse

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vinene er hvide og som oftest tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden. Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer. Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance. Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

5.   Vinfremstillingspraksis

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af træflis er ikke tilladt. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 13 %. Enhver berigelse af de andre vine er forbudt. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs — og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Vinen lagres som minimum indtil den 15. marts året efter høsten.

2.   Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter. For vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i en planterække på under 0,90 meter, men på mindst 0,80 meter, hvis hældning er over 10 %, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha har ret til at bære den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høst deraf, hvis bestemmelserne vedrørende reglerne for beskæring og løvværkets højde som fastsat i produktspecifikationen overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter.

3.   Regler for beskæring og espalier

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med lang eller blandet sporebeskæring med højst 12 skud pr. vinstok.

Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12.

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,4 meter over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,2 meter over den øverste espaliertråd.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. hektar, men på mindst 3 300 vinstokke pr. hektar, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: Espalierpælene skal være mindst 1,9 meter høje målt fra jorden. Espalieret skal have fire rækker tråde. Den øverste tråd skal mindst være 1,85 meter over jorden.

4.   Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

5.   Høst

Dyrkningspraksis

Druerne høstes manuelt ved udvælgelse af klaser på vinstokken. Det er forbudt at anvende vinhøstmaskiner.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Tør og halvtør vin

  50 hl. pr. ha. |
| --- | --- |

1.

Tør og halvtør vin

50 hl. pr. ha.

| 2. | Anden vin

  35 hl. pr. ha. |
| --- | --- |

2.

Anden vin

35 hl. pr. ha.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2021: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Chenin B

8.   Beskrivelse af tilknytningen

a)   Beskrivelse af naturlige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område er beliggende ved Loireflodens højre bred ca. 15 km fra Angers. Området er kendetegnet ved en række syd-/sydøstvendte skråninger, der strækker sig mellem 500 meter til 1 500 meter ud fra Loirefloden og ca. 6 km langs Loirefloden. I den nordlige del af det geografiske område anvendes den udstrakte, koldere og vindudsatte højslette primært til kvægavl og korndyrkning.

Det geologiske substrat består af skifer— og sandstensformationer fra Øvre Devon til Nedre Devon, lokalt af vulkanske årer (rhyolit og spilit). På toppen af højsletten er flyvesand fra kvartærtiden blevet aflejret i lag af forskellig tykkelse. Den skråtstillede moderklippe ligger som oftest meget tæt under overfladen.

Det geografiske område omfatter tre kommuner: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

Klimaet er kystklima. Bjergmassivet Mauges, som er beliggende vest for vinmarkerne, giver et mere varieret kystklima, da det har en føhneffekt. Den årlige gennemsnitlige nedbørsmængde er 650 mm, området er beskyttet mod de fugtige vinde, og nedbørsmængden er over 800 mm i bjergmassivets bakkeland. Denne nedbørsforskel er endnu mere markant i vinstokkens vækstcyklus, navnlig fra juni måned og indtil høsten. De gennemsnitlige årlige temperaturer er relativt høje (ca. 12 °C). Loirefloden er afgørende for temperaturreguleringen på den nærliggende skråning med dominerende vinde og opretholder således høje nattemperaturer. Den spiller også en vigtig rolle i høstperioden ved at fremme dannelsen af morgendis, som er afgørende for udviklingen af ædel råddenskab.

b)   Beskrivelse af menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Dyrkningen af vinstokke, der oprindelig var begrænset til parceller, som lå tæt på de store klostre i Angers, bredte sig i det fjerde århundrede til parceller omkring hele Angers og derefter til skråningerne i Pruniers og Bouchemaine. Ca. i år 1130 beplanter munkene i Saint-Nicolas d'Angers en fremspringende skråning over Loirefloden, deraf navnet »La Roche aux Moines«. I 1140 opfører benediktinernonnerne klosteret »Le Prieuré«. Bygningen er på daværende tidspunkt omringet af meget store vinmarker. Fra dette tidspunkt bliver »Savennières«-vinen populær blandt adelen, og navnlig i det 15. århundrede bliver den værdsat af »den gode konge René« (René I d'Anjou). Kongen, der gør stop i kommunen, smager en vin fra en parcel vest for landsbyen, og betegner den som en »gulddråbe«. Denne parcel har siden været kendt som »Clos de la Goutte d'Or«.

Vinmarkerne udvikler sig især i det 17. og 18. århundrede. Bidet og Duhamel de Monceau skriver i »Traité sur la nature et la culture de la vigne« fra 1749: »De forskellige vindyrkningsarealer i Anjou ligger på de mange skråninger langs begge bredder af Loirefloden. Disse skråninger ligger i en afstand af en halv mil eller en kvart mil fra hinanden fra Angers til Bretagne (7-8 mil). Det er klippestykker, der tidligere var fuldstændigt golde og besået med buskads, krat og gamle træer, hvilket betød, at området var fuldstændig utilgængeligt og uigennemtrængeligt og således blev et levested for alle former for vilde eller giftige dyr. Jorden, der er meget vanskelig at opdyrke, er nu perfekt kultiveret og helt tilplantet med vinstokke frem til det sted, hvor skråningen begynder at flade ud og vende sig mod nord, som har en udstrækning på en kvart mil eller en halv mil. Skråningerne på Loireflodens højre bred, som strækker sig til Nantes, er sydvendte, og vinen er derfor bedre og kraftigere end vinen fra venstre bred«. Skråningerne og jordarealerne omkring byen Savennières er dækket af vinstokke, og hvert hus på landet har flere vinbede. Lige før revolutionen blev vinmarkerne på skråningerne beskrevet i klageregistret udarbejdet af stænderforsamlingerne. »Savennières«: 2 460 indbyggere, 1/3 af arealet er vinmarker med fremragende druesorter (...). Jeg har ikke set et sogn, der er pålagt flere skatter end Savennières," skriver Dertrou, rådmand.

I det 19. århundrede blev vindyrkningen fuldstændig omlagt på grund af de betydelige fremskridt inden for ønologi og plantebeskyttelse under ledelse af ejendomsbesiddere som Guillory, der var stærkt optaget af at fremstille kvalitetsvine og beskytte »Savennières«-vinenes omdømme. Der blev eksperimenteret en del, både med afprøvning af andre druesorter, navnlig Verdelho fra Madeira, der ifølge professor Maisonneuve blev dyrket på »Coulée de Serrant« på et areal på ca. 60 fod, og med anlæg af jordvolde eller forsøg med opbinding. Sorten Chenin B er imidlertid fortsat den foretrukne druesort på vinmarkerne. Jules Guyot beskriver under et besøg i 1865 klart den udbredte praksis, herunder den korte sporebeskæring og indledningen af høsten, når »en stor del af druerne er blevet bløde ...«. "

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Savennières« blev anerkendt i dekretet af 8. december 1952, der hovedsagelig vedrører vin med gæringsdygtigt sukker. I dette dekret har definitionen af tørre vine under påvirkning af de skiftende formænd for »syndicat de défense«, herunder Michèle Bassin de Jessey, udviklet sig, således at der nu er mulighed for at fremstille vin med gæringsdygtigt sukker, der dermed afspejler vinavlernes praksis og de særlige miljøforhold.

I 2009 dyrkes vinmarkerne af 34 producenter.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Vinene er hvide og som oftest tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden.

Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer.

Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance.

Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

3.   Årsagssammenhæng

Det afgrænsede parcelområde for høst af vindruerne omfatter de parceller, der er beliggende på de beskyttede skråninger, som får middagssol, og overfladejorden består af det palæozoiske massivs skifer— og sandstensformationer eller jordbund bestående af flyvesand, der ikke er særlig dyb. Disse jordarealer, som er meget lidt frugtbare og meget stenede, har en god afvandingskapacitet og en ringe vandreserve.

Disse vindyrkningsforhold kræver en optimal forvaltning af vinstokken og dens produktionskapacitet, der har resulteret i strenge regler for dyrkning og beskæring og høst ved udvælgelse af klaser, herunder med henblik på fremstilling af tørre vine.

Med udgangspunkt i deres knowhow foretrækker producenterne sorten Chenin B, en hårdfør sort, der under disse forhold udvikler sin enestående kvalitet og fylde. De har tilpasset sig dens karakteristika og rigdom ved at diversificere de tekniske metoder. Afhængigt af placeringen, dyrkningen af vinstokkene og vejrforholdene for årgangen har de fremstillede vine traditionelt mere eller mindre gæringsdygtigt sukker. Når vejrforholdene ved afslutningen af høsten er gunstige takket være Loireflodens varmeregulerende rolle og de vinde, der kanaliseres af floden, som automatisk bidrager til tørringen af druerne, eller takket være morgendisen, fremstilles halvsøde vine (»moelleux«) eller søde vine (»doux«) af druer, der er høstet efter koncentration ved tørring på måtter eller angreb af ædel råddenskab (Botrytis cinerea).

Producenterne har også hurtigt indført teknikker, der gør det muligt at udvinde de bedste druer ved at tilpasse deres vinfremstillingsmetoder. Det blev almindeligt at lagre vinen på fade i en periode efter gæringen for at få en vin med komplekse aromaer. For at nå dette mål skal vinen som minimum lagres indtil den 15. marts året efter høsten som fastsat i produktspecifikationen.

Kombinationen af et helt særligt naturligt miljø, en sort, der er fuldt ud tilpasset dette miljø, og producenter, der ved, hvordan man udnytter hele dette potentiale, gør det muligt at opnå originale og særprægede vine med et historisk omdømme. André Jullien tøvede i sin »Topographie de tous les vignobles connus« fra 1816 ikke med at klassificere dem i den første kategori og anerkendte dermed deres originalitet, kvalitet og omdømme.

Vindistriktet »Savennières«, der er et symbol på »douceur angevin« (Anjous milde klima), blev opført på UNESCO's verdensarvliste i 2001.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

API

Retlig ramme

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består i henhold til den officielle geokode fra 2021 af følgende kommuners område i departementet Maine-et-Loire: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (området for de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (området for den delegerede kommune Brigné), Les Garennes sur Loire, Mauges-sur-Loire (området for den delegerede kommune Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou og Val-du-Layon.

Mærkning

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-lovgivningen kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vinene skal præsenteres på handelsdokumenterne, oprindelsesbeviserne og mærkningen med benævnelserne »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød), afhængigt af det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose og fruktose) i vinen som defineret i fællesskabsbestemmelserne. På etiketten skal disse benævnelser anbringes i samme synsfelt som betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed under forudsætning af at: — det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet — navnet fremgår af høstanmeldelsen. Størrelsen på skrifttegnene for den registrerede stedbetegnelse må hverken i højden eller bredden være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7cc8c3cc-9ee0-4faf-aca5-058e37d4206d

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 10.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/19

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 51/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Suruç Narı«

EF-nr.: PDO-TR-02850-7.6.2022

BGB ( ) BOB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Suruç Narı«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tyrkiet

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype (jf. bilag XI)

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Suruç Narı« er en stor til middelstor frugt, hvis skræl er gul med røde og lyserøde nuancer. »Suruç Narı« er ikke fuldstændig rund, er let flad i stilken og i dens inderste del, og frugtens diameter/længdeforholdet er mere end 1. »Suruç Narı« Den består af fire hoveddele, nemlig kerner, skræl, granatæblemembran (frugtkød) og granatæblefrø. »Suruç Narı« er lyserød-svag rød, finkernet med en mellemtynd og elastisk skalstruktur og gul med røde og lyserøde nuancer. Kernerne er store og lette at male. Kernerne udgør ca. 60 % af frugten. Frugten spises generelt som spisegranatæble på grund af dens syrlig-søde smag.

Visse egenskaber ved »Suruç Narı« er følgende:

| — | Mængde skræl: mellem 39,4 % og 40,3 % |
| --- | --- |

—

Mængde skræl: mellem 39,4 % og 40,3 %

| — | Mængde saft: minimum 45 % |
| --- | --- |

—

Mængde saft: minimum 45 %

| — | Saftfylde: mellem 1 072 og 1 075 g/cm3, |
| --- | --- |

—

Saftfylde: mellem 1 072 og 1 075 g/cm3,

| — | Vandopløseligt tørstofindhold: mindst 15 % |
| --- | --- |

—

Vandopløseligt tørstofindhold: mindst 15 %

| — | Totalt syreindhold (i citronsyreækvivalenter): mindre end 1 % for søde, 1-2 % for syrlige) |
| --- | --- |

—

Totalt syreindhold (i citronsyreækvivalenter): mindre end 1 % for søde, 1-2 % for syrlige)

| — | Totalt sukkerindhold: mindst 12,8 % |
| --- | --- |

—

Totalt sukkerindhold: mindst 12,8 %

| — | Askeindhold: mellem 0,52-0,55 % |
| --- | --- |

—

Askeindhold: mellem 0,52-0,55 %

| — | pH-værdi: mellem 2,9 og 3,3 |
| --- | --- |

—

pH-værdi: mellem 2,9 og 3,3

| — | Anthocyaninindhold: højst 110 mg af Cy.3 Gl/L frugtsaft |
| --- | --- |

—

Anthocyaninindhold: højst 110 mg af Cy.3 Gl/L frugtsaft

| — | Samlet fenolindhold: mindst 1 300 mg gallussyre/mL saft |
| --- | --- |

—

Samlet fenolindhold: mindst 1 300 mg gallussyre/mL saft

| — | De mest forekommende organiske syrer: citronsyre (i gennemsnit 10,4±0,68 g/L), ascorbinsyre (i gennemsnit 6,1±2,83 g/L) og æblesyre (i gennemsnit 0,26±0,16 g/L), |
| --- | --- |

—

De mest forekommende organiske syrer: citronsyre (i gennemsnit 10,4±0,68 g/L), ascorbinsyre (i gennemsnit 6,1±2,83 g/L) og æblesyre (i gennemsnit 0,26±0,16 g/L),

| — | De mest forekommende phenolforbindelser: quercetin (52,9±6,6 mg/L), coffeinsyre (46,2±9,5 mg/L), og catechin (11,3±3,8 mg/L). |
| --- | --- |

—

De mest forekommende phenolforbindelser: quercetin (52,9±6,6 mg/L), coffeinsyre (46,2±9,5 mg/L), og catechin (11,3±3,8 mg/L).

| — | Frugtens vægt er mellem 250-650 g. |
| --- | --- |

—

Frugtens vægt er mellem 250-650 g.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i fremstillingen af »Suruç Narı« skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område. Disse trin er hovedsagelig plantning, beskæring, vanding, gødning, høst og landbrugskontroller.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske angivelser, der er foreskrevet i lovgivningen om mærkning af og præsentationsmåder for fødevarer, skal mærkningen indeholde følgende:

| — | Betegnelsen »Suruç Narı«, |
| --- | --- |

—

Betegnelsen »Suruç Narı«,

| — | handelsnavn og adresse, kortform af virksomhedens navn og adresse eller producentens registrerede varemærke |
| --- | --- |

—

handelsnavn og adresse, kortform af virksomhedens navn og adresse eller producentens registrerede varemærke

| — | Den Europæiske Unions BOB-symbol |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions BOB-symbol

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Suruç Narı« dyrkes inden for Şanlıurfaprovinsens grænser. Sletterne ved Birecik, Suruç, Harran og Ceylanpınar blev dannet på grund af tektoniske sammenbrud i den sydlige del af provinsen. Den syriske grænse befinder sig sydpå og den opstemmede Atatürk-sø i den nordlige del af provinsen. Højsletterne ved Karacadağ, Siverek og Viranşehir er i den østlige del af provinsen, og floden Cırcıp løber igennem den østlige del af provinsen, og floden Fırat (Euphrates) løber igennem den vestlige del.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Şanlıurfa har den laveste højde over havet i Tyrkiet. Området har en overfladestruktur med skråninger fra nord til syd. Højden over havet er under 500 m i den sydlige del og kan være op til 750 m i den nordlige del.

Det kontinentale klima er dominerende i regionen. Sommeren er meget tør og varm, og vinteren er regnfuld og relativt mild. Udsving i dags- og årstemperaturer i området er store. Ifølge meteologiske data falder den månedlige gennemsnitstemperatur ikke til under 0°C i nogen af årets måneder. Gennemsnitstemperaturen i januar, som er den koldeste måned, er 5,2°C. Temperaturerne begynder at stige i februar månedligt og er fra maj mere end 20°C. Fra juni til august er temperaturen ofte mere end 40°C om dagen. Fra marts til slutningen af september er det gennemsnitlige antal dage med en gennemsnitstemperatur på mellem +20°C og +25°C 177. Antallet af dage med en gennemsnitlig dagstemperatur på +25°C og mere er ca. 120.

I Şanlıurfa stiger nedbørsmængden om vinteren og falder om sommeren. Den årlige nedbørsmængde varierer omvendt proportionalt med temperaturen og er stigende i den nordlige del og faldende i den sydlige del. Nedbørsmængden i Şanlıurfa falder generelt i form af regn. Snefald er meget sjældne, og sneen bliver normalt kun liggende 1-2 dage. Hvad angår fugtighed, er der høje værdier i de kunstvandede områder i Şanlıurfa, i den sydlige del og i distriktet Halfeti. Der er lave værdier i byens centrum og i distriktet Suruç.

For så vidt angår vandbalancen i Şanlıurfa, begynder nedbørsmængderne at hobe sig op i jorden fra starten af november. Jorden bliver mættet med vand i januar. Overskudsvandet fortsætter indtil april. Fra maj ændrer situationen sig, og fordampningen er større end nedbøren. Den manglende nedbør i maj og juni afhjælpes af det vand, der har hobet sig op i jorden. Hen imod slutningen af maj begynder det ophobede vand at være brugt op. Fra juni er der ikke længere noget ophobet vand i jorden. Denne situation fortsætter indtil november. Hydrogeologiske undersøgelser har påvist eksistensen af to underjordiske vandførende lag i Suruç. Det første vandførende lag er vigtigt for opretholdelsen af jordbundens fugtighed og er ca. 50-80 m tyk fra overfladen. Det er dette lag, hvor det overskydende overfladevand ophobes om vinteren og foråret og anvendes, når tørken indtræffer.

Endvidere efterlader den blæsende vind fra den syriske ørken mange mineraler i landbrugsområderne i Şanlıurfa med det støv, som de medbringer.

Menneskelige faktorer

Şanlıurfa er en del af den frugtbare halvmåne, der historisk er kendt som Mesopotamien, hvor man er stærkt engageret i landbrug. Det siges, at Suruç Narı blev bragt til regionen fra de babylonske haver. Şanlıurfa er en af de genetiske granatæbleressourcer i Tyrkiet. Af denne årsag er granatæbler blevet dyrket i regionen i århundreder. I århundreder har landbrugerne fulgt den traditionelle dyrkningsmetode for »Suruc Narı«. Vandingen starter, når halvdelen af træerne blomstrer. Juli og august er kritiske måneder for vandingen, der ikke må forsømmes på grund af frugtens udvikling. Vandingstiden afgøres ved at se på træernes farve. Mangel på vand får træerne til at blive mørke, og frugtens skind til at sprække. Den sidste vanding foretages ved at vaske træerne for at fjerne insekter og spindelvæv kun en eller to uger før høsten. Høsten er en delikat procedure. Frugten høstes med grenen, hvorpå den hænger fast. »Suruc Narı« kan lagres i skygges ved omgivelsestemperatur i mindst to måneder.

Produktets egenart

»Suruç Narı« er berømt i regionen og forbindes især med navnet for distriktet Suruç »Suruç Narı« er et landbrugsprodukt, der er anderledes end andre granatæbler, der dyrkes i Tyrkiet med sit tynde og elastiske skin, gullige skindfarve, lette granulerede nuancer, sød-syrlige smag og aroma. Sammenlignet med andre sorter giver det høje saftindhold sammen med den store mængde af phenolforbindelser og vandopløseligt tørstofindhold »Suruç Narı« dets unikke egenskaber. Især det høje citronsyreindhold, der er ca. 10x højere end for de fleste sorter i Tyrkiet, og det høje totale syreindhold (%) bidrager til produktets unikke søde og syrlige smag.

Tilfældige faktorer

De pomologiske og organoleptiske egenskaber dannes af klimaet (den høje temperatur, det høje antal solskinsdage, relativt lav fugtighed) og vandindholdet i jorden. Suruç er en genetisk kilde for disse granatæbler, hvilket produktionen gennem århundreder i denne region viser. Vand er afgørende for Suruç Narı, således at produktet kan opnå sine specifikke egenskaber. De vandførende lagt under jordens overflade opfylder kravet om vand for Suruç Narı under frugtens udvikling i den lange og varme sommersæson. Lange solskinsdage sammen med fortsat vandforsyning og relativ lav fugtighed giver Suruç Narı dets unikke smag, farve og skindstruktur. Traditionel erfaring med at beslutte vandingstid og træernes vasketid før høsten bidrager til disse egenskaber.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

—

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---