# Den Europæiske Unions C 197/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 197 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang13. juni 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 197

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang13. juni 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 197/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2019/C 197/02 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 4. juni 2019 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (BGB)) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juli 2019(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 ( EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1 )) | 20 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2019/C 197/04 | Meddelelse om en udbudsprocedure for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i de dinariske Alper | 21 |
| 2019/C 197/05 | Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2 — Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 )) | 23 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2019/C 197/06 | Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol vedrørende statsstøttespørgsmål | 25 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 197/01

Euroens vekselkurs

1

2019/C 197/02

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 4. juni 2019 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (BGB))

Den Europæiske Unions Tidende

2

2019/C 197/03

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juli 2019(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 ( EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1 ))

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 ( EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1 ))

20

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2019/C 197/04

Meddelelse om en udbudsprocedure for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i de dinariske Alper

21

2019/C 197/05

Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2 — Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 ))

(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 ))

23

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2019/C 197/06

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol vedrørende statsstøttespørgsmål

25

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2019/C 197/07 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 24. januar 2019 i sagen D og E (Sag E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Sag anlagt den 26. februar 2019 af Nettbuss AS mod Konkurrenten.no AS (Sag E-1/17 Costs) | 36 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2019/C 197/07

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 24. januar 2019 i sagen D og E (Sag E-2/19)

35

2019/C 197/08

Sag anlagt den 26. februar 2019 af Nettbuss AS mod Konkurrenten.no AS (Sag E-1/17 Costs)

36

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/1

---

Euroens vekselkurs (1)

12. juni 2019

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1323 |
| JPY | japanske yen | 122,72 |
| DKK | danske kroner | 7,4678 |
| GBP | pund sterling | 0,88805 |
| SEK | svenske kroner | 10,6800 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1252 |
| ISK | islandske kroner | 141,50 |
| NOK | norske kroner | 9,7820 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,614 |
| HUF | ungarske forint | 321,43 |
| PLN | polske zloty | 4,2608 |
| RON | rumænske leu | 4,7250 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,5550 |
| AUD | australske dollar | 1,6292 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5059 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,8570 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7206 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5445 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 337,81 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,7129 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8346 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4130 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 125,56 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7075 |
| PHP | filippinske pesos | 58,815 |
| RUB | russiske rubler | 73,3013 |
| THB | thailandske bath | 35,379 |
| BRL | brasilianske real | 4,3661 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,6615 |
| INR | indiske rupee | 78,4910 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1323

JPY

japanske yen

122,72

DKK

danske kroner

7,4678

GBP

pund sterling

0,88805

SEK

svenske kroner

10,6800

CHF

schweiziske franc

1,1252

ISK

islandske kroner

141,50

NOK

norske kroner

9,7820

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,614

HUF

ungarske forint

321,43

PLN

polske zloty

4,2608

RON

rumænske leu

4,7250

TRY

tyrkiske lira

6,5550

AUD

australske dollar

1,6292

CAD

canadiske dollar

1,5059

HKD

hongkongske dollar

8,8570

NZD

newzealandske dollar

1,7206

SGD

singaporeanske dollar

1,5445

KRW

sydkoreanske won

1 337,81

ZAR

sydafrikanske rand

16,7129

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8346

HRK

kroatiske kuna

7,4130

IDR

indonesiske rupiah

16 125,56

MYR

malaysiske ringgit

4,7075

PHP

filippinske pesos

58,815

RUB

russiske rubler

73,3013

THB

thailandske bath

35,379

BRL

brasilianske real

4,3661

MXN

mexicanske pesos

21,6615

INR

indiske rupee

78,4910

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 4. juni 2019

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (BGB))

(2019/C 197/02)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 97, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Italien har indgivet en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti«/»Weinberg Dolomiten« i overensstemmelse med artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Italien har indgivet en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti«/»Weinberg Dolomiten« i overensstemmelse med artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har behandlet ansøgningen og konkluderet, at betingelserne i artikel 93-96, artikel 97, stk. 1, og artikel 100, 101 og 102 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har behandlet ansøgningen og konkluderet, at betingelserne i artikel 93-96, artikel 97, stk. 1, og artikel 100, 101 og 102 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er opfyldt.

| (3) | For at give mulighed for at gøre indsigelse i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør ansøgningen om ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti«/»Weinberg Dolomiten« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at give mulighed for at gøre indsigelse i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør ansøgningen om ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti«/»Weinberg Dolomiten« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Ansøgningen om ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti«/»Weinberg Dolomiten« (BGB), jf. artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013, findes i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 kan der inden for to måneder fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende gøres indsigelse mod ændringen af den produktspecifikation, der henvises til i nærværende artikels stk. 1.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2019.

For Kommissionen

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

---

BILAG

ANMODNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»VIGNETI DELLE DOLOMITI«/»WEINBERG DOLOMITEN«

PGI-IT-A0755-AM02

Anvendelsesdato: 14.4.2015

1.   Regler gældende for ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af ændringen og begrundelse herfor

2.1.   Tilføjelse af nye kategorier af mousserende vine

Ændringen vedrører tilføjelsen af følgende kategorier af mousserende vine:

| — | hvid og rosé »mousserende vin« |
| --- | --- |

—

hvid og rosé »mousserende vin«

| — | hvid og rosé »mousserende kvalitetsvin« |
| --- | --- |

—

hvid og rosé »mousserende kvalitetsvin«

| — | hvid »aromatisk mousserende kvalitetsvin«. |
| --- | --- |

—

hvid »aromatisk mousserende kvalitetsvin«.

Begrundelse: I over et århundrede er mange førende mousserende vine blevet produceret i provinsen Trento efter en metode med eftergæring i flasken; senere begyndte man i 1950'erne og 1960'erne at producere et betydeligt antal generiske mousserende vine af én druesort efter metoden med eftergæring i store beholdere (Charmat-processen). I provinsen Trento alene kommer denne produktion i øjeblikket op på 3,5 mio. flasker, hvoraf en betydelig del er berettiget til at benytte den pågældende BGB, fordi den har de nødvendige egenskaber.

Det foreslås gennem denne ændringsanmodning, at ovennævnte segment får et højere beskyttelsesniveau og en tættere forbindelse med oprindelsesområdet ved at inkludere det i produktspecifikationen for »Vigneti delle Dolomiti« BGB, idet det skal være omfattet af de samme regler, som længe har været gældende for stille vine og perlevine.

Et mindre antal virksomheder tegner sig for størstedelen af de mousserende vine, der benytter Charmat-processen. Selv om bedrifternes udbytte er lavt, er det dog stadigt mere almindeligt, at de har tredjepartsforetagender til at foretage forarbejdningen på deres vegne på grund af de store investeringsomkostninger, der er nødvendige, hvis bedrifterne skal have de systemer og teknologier, som er påkrævet til at gennemføre denne type produktion. Der er derfor et stigende antal bedrifter, som ønsker at forbedre deres egne vine yderligere ved at forarbejde dem til mousserende vine ved hjælp af eftergæring i autoklaver.

Derfor blev det også foreslået, at forarbejdning til mousserende vin kan ske alle steder i regionerne Veneto og Lombardiet af bedrifter, der kan dokumentere en tradition for fremstilling af »Vigneti delle Dolomiti« BGB-vine og/eller forarbejdning af dem til perlevine over de sidste fem produktionsår.

Ud over at give kunderne en præcis oplysning om produktets geografiske oprindelse, ventes muligheden for at klassificere disse produkter under »Vigneti delle Dolomiti« BGB også at begrunde en forøgelse af produktets værdi med hensyn til dets placering på prislisten med en justering af både prisen pr. flaske og som følge heraf værdien af de anvendte druer.

Endvidere vil den udmærkelse, som følger af betegnelsen »Vigneti delle Dolomiti« BGB, gøre det muligt for en lokal produktion at skille sig ud fra den brede vifte af anonyme, generiske mousserende vine eller mousserende vine af én druesort og at undgå den prispolitik, der følger af den udbredte tilstedeværelse af sådanne produkter på markedet.

Denne ændring vedrører artikel 2, 6 og 8 i produktspecifikationen og de følgende dele af enhedsdokumentet: nr. 2.3. Kategori af vinavlsprodukter, 2.4. Beskrivelse af vinene, 2.5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder, og 2.8. Tilknytning til det geografiske område.

2.2.   Optagelse af nye sorter i kombinationen af druesorter

Ændringen vedrører optagelsen i kombinationen af druesorter af følgende sorter, som for nylig er indført i de relevante provinser, der er beliggende i produktionsområdet for »Vigneti delle Dolomiti« BGB:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano og Trento) |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano og Trento)

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano) |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano)

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano) |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano)

| — | HELIOS (B)/(Trento) |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento)

| — | JOHANNITER (B)/(Trento) |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento)

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano og Trento) |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano og Trento)

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Disse nye druesorter tilføjes derfor til dem, der allerede er tilladt for de relevante provinser.

Den foreslåede ændring er særdeles væsentlig, da disse artshybrider af Vitis Vinifera og andre arter af slægten Vitis er naturligt modstandsdygtige over for de vigtigste vinpatogener (vinstokskimmel og vinmeldug) og således ikke kræver kemisk bekæmpelse. Denne særlige egenskab betyder, at de hovedsagelig dyrkes tæt på »følsomme« områder, såsom skoler, bebyggede områder, sportsanlæg, cykelruter osv.

Under hensyntagen til disse miljømæssige kvaliteter, forøgelsen af det areal, der er tilplantet med de pågældende sorter, og de gunstige resultater, som er opnået med vinfremstilling af disse innovative sorter, sigter ændringen mod at give også disse produkter den nødvendige grad af genkendelighed og beskyttelse.

Muligheden for at markedsføre BGB-vine med betegnelserne for de pågældende sorter på etiketterne vil øge deres værdi.

Muligheden for at nævne disse sorter på etiketten sammen med den geografiske betegnelse »Vigneti delle Dolomiti« ville øge værdien af de enkelte produkter. Det bør erindres, at disse sorter undertiden ikke er ret kendt eller værdsat af forbrugerne, fordi det indtil nu ikke har været muligt at nævne dem på de pågældende vines etiketter.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 2 og enhedsdokumentets punkt 2, nr. 2.7. Vigtigste druesorter til vinfremstilling.

2.3.   Produktion af vine med betegnelsen for druesorterne »Bianchetta Trevigiana« eller »Pavana« på etiketten

Vintyper med betegnelserne for følgende druesorter på deres etiketter skal tilføjes til kategorierne »Vin« og »Perlevin«.

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B) |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B)

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Begrundelse: Den foreslåede ændring gør det muligt at producere vine, der er fremstillet af sorterne »Bianchetta Trevigiana« og »Pavana«, og få anført disse sorter på etiketten i overensstemmelse med de relevante EU-regler.

Dette skyldes, at de pågældende sorter allerede var opført i kombination med de druesorter, som var fastsat i produktspecifikationen for »Vigneti delle Dolomiti« BGB til fremstilling af typerne henholdsvis hvid og rød/rosé. Formålet med denne ændring er derfor, i producenternes interesse, at gøre det muligt at anføre betegnelserne for de pågældende to sorter på etiketterne for de relevante vine.

Specifikt i denne del af enhedsdokumentet er de to ovennævnte druesorter ikke specifikt opført på listen over druesorter, som det er forbudt at anføre på mærkningen.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 2 og enhedsdokumentets punkt 2, nr. 2.9. Yderligere betingelser.

2.4.   Undtagelser vedrørende muligheden for forarbejdning af vin til mousserende vin og perlevin i naboregioner

I henhold til produktspecifikationen er det allerede tilladt at gennemføre de normale vinfremstillingsprocesser for stille vine i naboregionerne (i Veneto og Lombardiet), forudsat at de berørte bedrifter kan dokumentere en uafbrudt tradition for fremstilling af »Vigneti delle Dolomiti« BGB-vine i løbet af de sidste fem produktionsår.

Formålet med denne ændring er at tillade forarbejdning af vin til perlevin og mousserende vin i det samme område som det, der har tilladelse til stille vine.

Begrundelse: Muligheden for at forarbejde vin til mousserende vin og perlevin i naboregionerne er begrundet af og i overensstemmelse med det forhold, at normale vinfremstillingsprocesser kan gennemføres i disse regioner (som allerede fastsat i specifikationen). Det skal ikke glemmes, at sådanne processer ikke betragtes som stadier efter vinfremstillingen, men snarere som en integrerende del af vinproduktionen og som sådan kun kan udføres inden for det afgrænsede vinproduktionsområde.

Selv om bedrifterne har et lavt udbytte af perlevine og mousserende vine, er det også stadigt mere almindeligt, at de har tredjepartsforetagender til at foretage forarbejdningen på deres vegne på grund af de store investeringsomkostninger, der er nødvendige, hvis bedrifterne skal have de systemer og teknologier, som er påkrævet til at gennemføre en sådan forarbejdning. Det er normal praksis, at lokale erhvervsdrivende anmoder virksomheder i naboregionerne Veneto og Lombardiet om at udføre denne forarbejdning, især i tilfælde af lavt udbytte.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 5 og enhedsdokumentets punkt 2, nr. 2.9. Yderligere betingelser.

2.5.   Ønologisk fremgangsmåde med blanding af vine og druemost

Afsnittet om den ønologiske fremgangsmåde med blanding af vine og druemost, bl.a. med produkter med oprindelse uden for området (op til højst 15 %), omformuleres, så muligheden udelukkes for, end ikke delvis, at anvende vine fremstillet af andre druesorter end dem, som kan dyrkes i provinserne Trento, Bolzano og Belluno.

Begrundelse: Ændringen har til formål at give de erhvervsdrivende mere præcise oplysninger om mulighederne for at benytte den traditionelle fremgangsmåde med blanding, selv om det er mere restriktivt sammenlignet med den tidligere specifikation. Især sigter den mod at forhindre, at blandingsmetoden ved anvendelse af andre druesorter end dem, der må dyrkes i området, påvirker karakteriseringen og de typiske egenskaber for de pågældende vine negativt.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 5 og enhedsdokumentets punkt 2, nr. 2.5.1. Specifikke ønologiske fremgangsmåder.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse, der skal registreres

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

| 4. | Mousserende vin |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aromatisk mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

6.

| 8. | Perlevin |
| --- | --- |

8.

| 15. | Vin af let tørrede druer |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vin af overmodne druer |
| --- | --- |

16.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Vigneti delle Dolomiti Bianco, som tilhører kategorierne »Vin« og »Perlevin« med eller uden angivelse af en eller to druesorter

Disse hvidvine af de forskellige typer fremstår i en række farver fra strågul til gyldengul, undertiden med toner af lysegrøn eller kobberfarvet som i tilfældet Pinot Grigio.

Vinenes aromaer er typisk raffinerede med frugtagtige noter, som generelt afspejler den vigtigste druesort, der anvendes i vinen, men er også præget af bjergprodukters typiske »personlighed«.

Vinenes smag, som kan variere fra tør til sød, er harmonisk, velstruktureret og aromarig og er velafbalanceret med hensyn til alkoholindhold og syre.

I tilfælde af hvid perlevin øger tilstedeværelsen af kulsyre vinens friskhed og livlighed.

Når hvidvine med angivelse af betegnelsen/betegnelserne for en eller to druesorter er overgået til frit forbrug, har de ud over de ovenfor beskrevne kvaliteter de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for de(n) relevante druesort(er), som vinen er fremstillet af.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 10 %

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 14,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Rosato, som tilhører kategorierne »Vin« og »Perlevin« med eller uden angivelse af en eller to druesorter

Disse rosévine er en gruppe »drikkeklare« produkter, som hovedsagelig fremstilles af druesorterne Schiava, Merlot og Teroldego.

Disse vine har en lyserød farve af varierende intensitet alt efter vinfremstillingsprocessen og varigheden af kontakten med skindet.

Aromaen er fin og delikat med behagelige noter af frugt.

Smagen er frisk og harmonisk med afbalanceret syrlighed og kan variere fra tør til sød.

I tilfælde af perlevin øger tilstedeværelsen af kulsyre vinens friskhed og livlighed.

Når rosévine med angivelse af betegnelsen/betegnelserne for en eller to druesorter er overgået til frit forbrug, har de ud over de ovenfor beskrevne kvaliteter de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for de(n) relevante druesort(er), som vinen er fremstillet af.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 10 %

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 15,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Rosso, som tilhører kategorierne »Vin« og »Perlevin« med eller uden angivelse af en eller to druesorter

Disse vine har en rubinrød farve af varierende intensitet, undertiden med toner af orange, hvis de er lagret. Deres aroma er vinøs, undertiden flygtig eller frugtagtig; de kan — afhængigt af den anvendte druesort — have frugtagtige aromaer af varierende intensitet, som er veludviklede, hvis vinen er lagret.

Smagen er harmonisk, fyldig, undertiden let bitter og stram og kan variere fra tør til sød.

Rødvinen »Novello« udtrykker aromaer og smage, der er knyttet til den særlige carbonmacerationsteknik, som benyttes til at fremstille vin af druerne, og som øger vinens vinøse profil og druesortens typiske noter.

I tilfælde af perlevin øger tilstedeværelsen af kulsyre vinens livlighed.

Når rødvine med angivelse af betegnelsen/betegnelserne for en eller to druesorter er overgået til frit forbrug, har de ud over de ovenfor beskrevne kvaliteter de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for de(n) relevante druesort(er), som vinen er fremstillet af.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.):

| — | 11 % i tilfælde af typen »Vino Novello« |
| --- | --- |

—

11 % i tilfælde af typen »Vino Novello«

| — | 10 % for andre typer |
| --- | --- |

—

10 % for andre typer

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 18,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Bianco, som tilhører kategorierne (15) og (16), herunder med det traditionelle udtryk »Passito« eller »Vino Passito« uden angivelse af druesorten

Disse vine har stor personlighed og karakter. Farven varierer fra gyldengul til ravfarvet.

Aromaen er delikat, fin og karakteristisk med noter af let tørrede druer, undertiden krydret.

Smagen er fyldig, harmonisk, af rosincider og undertiden alkohol. Den kan variere fra tør til sød.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 16 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.): 9,0 % (vin af let tørrede druer) og 12,0 % (vin af overmodne druer)

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 14,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Rosa, som tilhører kategorierne (15) og (16), herunder med det traditionelle udtryk »Passito« eller »Vino Passito« uden angivelse af druesorten

Disse vine har stor personlighed og karakter. Farven er lyserød af varierende intensitet, undertiden med orange toner.

Aromaen er delikat, fin og karakteristisk med noter af let tørrede druer, undertiden krydret.

Smagen er fyldig, harmonisk, af rosincider og undertiden alkohol. Den kan variere fra tør til sød.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 16 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.): 9,0 % (vin af let tørrede druer) og 12,0 % (vin af overmodne druer)

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 15,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Rosso, som tilhører kategorierne (15) og (16), herunder med det traditionelle udtryk »Passito« eller »Vino Passito« uden angivelse af druesorten

Disse vine har stor personlighed og karakter. Farven er granatrød af varierende intensitet, undertiden med orange toner.

Aromaen er delikat, fin og karakteristisk med noter af let tørrede druer, undertiden krydret.

Smagen er fyldig, harmonisk, af rosincider og undertiden alkohol. Den kan variere fra tør til sød.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 16 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.): 9,0 % (vin af let tørrede druer) og 12,0 % (vin af overmodne druer)

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 18,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Bianco, der tilhører kategorierne (4) Mousserende vin, (5) Mousserende kvalitetsvin og (6) Aromatisk mousserende kvalitetsvin med eller uden angivelse af en eller to druesorter

Den mousserende vin er karakteriseret ved et livligt og vedvarende skum og en farve, der varierer fra strågul til gyldengul med toner af lysegrøn. Den er karakteriseret ved sine særlige kvaliteter af raffinement og elegance. Den har en karakteristisk fin og delikat aroma med en note af gær; den aromatisk mousserende kvalitetsvin har druesorten Moscato Giallos typiske aromaer. Smagen er fin, livlig og typisk for druesorten; med hensyn til sukkerindhold kan smagen variere fra tør til sød, dvs. med betegnelsen fra »brut nature« til »sød«. Når mousserende hvidvine og mousserende kvalitetshvidvine er overgået til frit forbrug, har de — hvis de er forsynet med betegnelsen/betegnelserne for en eller to druesorter — ud over de ovennævnte kvaliteter de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for de(n) relevante druesort(er), som vinen er fremstillet af. Aromatisk mousserende kvalitetsvin med eller uden angivelse af druesorten skal have de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for druesorten Moscato Giallo, som vinen fuldt og helt skal være fremstillet af. Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 11,0 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.): 10,5 % (mousserende vin og mousserende kvalitetsvin) og 6,0 % (aromatisk mousserende kvalitetsvin)

Totalt syreindhold, minimum: 4,5 g/l udtrykt i vinsyre (mousserende vin og mousserende kvalitetsvin), 5,0 g/l udtrykt i vinsyre (aromatisk mousserende kvalitetsvin)

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 14,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

Totalt syreindhold, minimum

4,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Vigneti delle Dolomiti Rosato, der tilhører kategorierne (4) Mousserende vin og (5) Mousserende kvalitetsvin med eller uden angivelse af en eller to druesorter

Den mousserende vin er karakteriseret ved et livligt og vedvarende skum og en lyserød farve af varierende intensitet. Den er karakteriseret ved sine særlige kvaliteter af raffinement og elegance.

Den har en karakteristisk fin og delikat aroma med en note af gær.

Smagen er fin, livlig og typisk for druesorten; med hensyn til sukkerindhold kan smagen variere fra tør til sød, dvs. med betegnelsen fra »brut nature« til »sød«.

Når mousserende vine og mousserende kvalitetsrosévine er overgået til frit forbrug, har de — hvis de er forsynet med betegnelsen/betegnelserne for en eller to druesorter — ud over de ovennævnte kvaliteter, de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for de(n) relevante druesort(er), som vinen er fremstillet af.

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 11 %

Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 14,0 g/l

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 10,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

10,5

Totalt syreindhold, minimum

4,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Den ønologiske fremgangsmåde med blanding af druemost og vine

Relevante restriktioner vedrørende ønologiske fremgangsmåder

Produktspecifikationen tillader blanding af most og vine op til 15 % i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning med druemost og vine, bl.a. fra andre italienske vindyrkningsområder, forudsat at de er fremstillet med ikkearomatiske druesorter klassificeret som »dyrkningsegnede« eller »under observation« i provinserne Belluno, Bolzano og Trento.

Ønologisk fremgangsmåde med forarbejdning til mousserende vin efter metoden med eftergæring i autoklaver

Relevante restriktioner vedrørende ønologiske fremgangsmåder

Forarbejdning til mousserende vin er udelukkende tilladt efter metoden med eftergæring i store beholdere (autoklaver).

b.   Maksimumsudbytter

Typerne Vigneti delle Dolomiti Bianco, Rosato og Rosso uden angivelse af druesorten

23 000 kg druer pr. hektar

Vigneti delle Dolomiti fremstillet af druesorten Moscato Rosa

12 000 kg druer pr. hektar

Vigneti delle Dolomiti-typer med angivelse af andre tilladte druesorter

19 500 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Produktionsområdet for de druer, der bruges til at fremstille Vigneti delle Dolomiti-vine, dækker hele det område, der omfatter de autonome provinser Trento og Bolzano og provinsen Belluno i Veneto-regionen, som alle er en del af EU's vindyrkningszone C I (B).

7.   Vigtigste druesort(er)

| | Cabernet Franc N. — Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. — Cabernet

| | Cabernet Sauvignon N. — Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. — Cabernet

| | Carmenère N. — Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. — Cabernet

| | Carmenère N. — Cabernet Italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. — Cabernet Italiano

| | Carmenère N. — Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. — Cabernet Nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di Revò N. — Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. — Groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. — Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. — Enantio N.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. — Lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. — Lambrusco

| | Manzoni Bianco B. — Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. — Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato Giallo B. — Goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Goldmuskateller

| | Moscato Giallo B. — Moscato |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Moscato

| | Moscato Giallo B. — Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Moscatellone

| | Moscato Rosa Rs. — Moscato delle Rose |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. — Moscato delle Rose

| | Moscato Rosa Rs. — Rosen Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. — Rosen Muskateller

| | Müller Thurgau B. — Riesling x Sylvaner |
| --- | --- |

Müller Thurgau B. — Riesling x Sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot Bianco B. — Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. — Pinot

| | Pinot Bianco B. — Pinot Blanc |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. — Pinot Blanc

| | Pinot Bianco B. — Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. — Weissburgunder

| | Pinot Bianco B. — Weiß Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. — Weiß Burgunder

| | Pinot Bianco B. — Weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. — Weißburgunder

| | Pinot Grigio — Grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio — Grauburgunder

| | Pinot Grigio — Grauer Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio — Grauer Burgunder

| | Pinot Grigio — Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio — Pinot

| | Pinot Grigio — Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Grigio — Pinot Gris

| | Pinot Grigio — Ruländer |
| --- | --- |

Pinot Grigio — Ruländer

| | Pinot Nero N. — Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. — Blauer Spätburgunder

| | Pinot Nero N. — Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. — Pinot

| | Pinot Nero N. — Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Nero N. — Pinot Noir

| | Pinot Nero N. — Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. — Spätburgunder

| | Pinot Nero N. — Blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. — Blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Sauvignon B. — Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. — Sauvignon Blanc

| | Schiava Gentile N. — Kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. — Kleinvernatsch

| | Schiava Gentile N. — Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. — Mittervernatsch

| | Schiava Gentile N. — Schiava |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. — Schiava

| | Schiava Gentile N. — Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. — Vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava Grigia N. — Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. — Grauvernatsch

| | Schiava Grigia N. — Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. — Schiava

| | Schiava Grigia N. — Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. — Vernatsch

| | Schiava Grossa N. — Edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. — Edelvernatsch Gr

| | Schiava Grossa N. — Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. — Großvernatsch

| | Schiava Grossa N. — Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. — Schiava

| | Schiava Grossa N. — Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. — Vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner Verde B. — Grüner Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. — Grüner Sylvaner

| | Sylvaner Verde B. — Silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. — Silvaner

| | Sylvaner Verde B. — Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. — Sylvaner

| | Syrah N. — Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. — Shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. — Serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. — Serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. — Berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. — Berzamino

| | Marzemino N. — Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. — Berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling Italico B. — Riesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. — Riesling

| | Riesling Italico B. — Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. — Welschriesling

| | Riesling Renano B. — Rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. — Rheinrieseling

| | Riesling Renano B. — Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. — Riesling

| | Traminer Aromatico Rs. — Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. — Gewürztraminer

| | Trebbiano Toscano B. — Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. — Procanico

| | Trebbiano Toscano B. — Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. — Trebbiano

| | Trebbiano Toscano B. — Ugni Blanc |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. — Ugni Blanc

| | Veltliner B. — Gruner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. — Gruner Veltliner

| | Moscato Giallo B. — Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Moscatello

| | Moscato Giallo B. — Muscat |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Muscat

| | Moscato Giallo B. — Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. — Muskateller

| | Malvasia Nera Lunga N. — Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Nera Lunga N. — Malvasia

| | Malvasia N. — Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. — Malvasier

| | Malvasia N. — Roter Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. — Roter Malvasier

| | Petit Manseng B. |
| --- | --- |

Petit Manseng B.

| | Portoghese N. — Blauer Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. — Blauer Portugieser

| | Portoghese N. — Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. — Portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta Trevigiana B. — Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. — Bianchetta

| | Malvasia Istriana B. — Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. — Malvasia

| | Marzemina Grossa N. — Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. — Marzemina Bastarda

| | Marzemina Bianca B. — Marzemina |
| --- | --- |

Marzemina Bianca B. — Marzemina

| | Moscato Bianco B. — Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Gelber Muskateller

| | Moscato Bianco B. — Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Moscatello

| | Moscato Bianco B. — Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Moscatello

| | Moscato Bianco B. — Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Moscatellone

| | Moscato Bianco B. — Moscato |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Moscato

| | Moscato Bianco B. — Muscat |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Muscat

| | Moscato Bianco B. — Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. — Muskateller

| | Glera B. — Serprino |
| --- | --- |

Glera B. — Serprino

| | Glera Lunga B. — Glera |
| --- | --- |

Glera Lunga B. — Glera

| | Glera Lunga B. — Serprino |
| --- | --- |

Glera Lunga B. — Serprino

| | Tocai Friulano B. — Tai |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. — Tai

| | Trevisana Nera N. |
| --- | --- |

Trevisana Nera N.

8.   Tilknytning til de(t) geografiske område(r)

Vigneti delle Dolomiti, alle kategorier (1, 4, 5, 6, 8, 15 og 16)

Naturgivne faktorer, der har relevans for tilknytningen

Området omfatter Trentino, Alto Adige og provinsen Belluno i Veneto og er beliggende i Dolomitterne, en enestående bjergkæde, der er opført på UNESCO's Verdensarvsliste. Området er hovedsagelig bjergrigt eller bakket, og geologien er varieret, da det omfatter bjerge af forskellig geologisk oprindelse; af disse dækker Dolomitterne det største område.

Klimaet er tempereret mellem semikontinentalt og alpint, hvor de koldeste måneder er vintermånederne, mens de varmeste måneder er juli og august. Den gennemsnitlige nedbør er 1 000 mm/år, og fordelingen af regnvandet er typisk for Middelhavsområdet med mest nedbør om foråret og efteråret. Tilstrækkelig nedbør og en glimrende vandkapacitet på grund af den væsentlige forekomst af bjerge med smeltende sne betyder, at jorden indeholder vand nok. Dolomitternes særlige geografi skaber sammen med et tempereret klima mellem middelhavsklima og alpint klima et unikt miljø i vindyrkningsområdet for »Vigneti delle Dolomiti« BGB og kendetegner de vine, som produceres der.

Jordbundsmæssigt består jorden fortrinsvis af nedbrudt kalksten med et højt stenindhold, hvilket giver en god dræning og luftning. Disse jordarter findes normalt på nedbrudt kalksten i mellem- til højtliggende aflejringskegler. Jordbunden på de lavere dele af skråningerne har et lavere stenindhold. I nogle lavtliggende områder findes der lag af akkumuleret collumium og jord på moræneaflejringer eller flodgrus. Der findes også jordarter af forskellig geologisk oprindelse, f.eks. i dalene Valle di Cembra (porfyrisk), Val d'Isarco (metamorf-krystallinsk) og den centrale Vallagarina (basalt).

Historiske og menneskelige faktorer, der har relevans for tilknytningen:

Vinstokke og vin har altid været en del af områdets kulturarv, som det er påvist af talrige arkæologiske fund og dokumenteret ved historiske beviser over lang tid fra bronzealderen til i dag. I flere århundreder var hele området også en integrerende del af det Østrig-Ungarske Kejserrige, og nogle af kejserrigets administrative og kulturelle kendetegn er også stadig tydeligt bevaret i dag. I de tusind år, hvor vindyrkning og menneskelig historie er gået hånd i hånd, har der udviklet sig uløselige bånd mellem de to, hvilket ikke blot afspejles i lokal kultur og traditionel landbrugs- og vinfremstillingspraksis, men også inden for bredere og mere indirekte kulturområder såsom kunst og gastronomi. Oprettelsen af landbrugsinstituttet San Michele all'Adige i 1874 har haft en afgørende og uudslettelig indvirkning på vindyrkning og -fremstilling og vinkulturen generelt i området og har været en ekstraordinær kilde til læring, viden og uddannelse i sektoren. Moderne vindyrkning står således i stor gæld til uddannelsen i og formidlingen af de nye vindyrkningsteknikker og ønologiske fremgangsmåder, der er udviklet af dette institut sammen med Conegliano-skolen. Vinavlerne i området har også ydet et væsentligt bidrag, idet de har indført driftsforvaltningsprocesser og -metoder, der kombinerer miljømæssig og økonomisk bæredygtighed og nyskabende teknologier til vinfremstilling.

Vigneti delle Dolomiti, kategori: Vin

Oplysninger om produkters særlige kvalitet, der kan tilskrives den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med det geografiske områdes naturgivne og menneskelige karakteristika.

De forskellige typer af hvidvine fremstår i en række farver fra strågul til gyldengul, undertiden med toner af lysegrøn eller kobberfarvet som i tilfældet Pinot Grigio. Vinenes fine aromaer er raffinerede med frugtagtige noter, som generelt afspejler den vigtigste druesort, der er anvendt i vinen, især i tilfælde af de aromatiske eller halvaromatiske sorter som Müller Thurgau og Sauvignon. Smagen af vinene, der varierer fra tør til sød, er harmonisk, velstruktureret, frisk og aromarig.

Rosévinene, især de, der er fremstillet af sorterne Schiava, Merlot og Teroldego, har en lyserød farve af varierende intensitet som følge af vinfremstillingsprocessen. Smagen er frisk og harmonisk og varierer fra tør til sød med afbalanceret syrlighed.

Rødvinene har en rubinrød farve af varierende intensitet, undertiden med toner af orange, hvis der er tale om lagrede vine. Deres aroma er vinøs, undertiden flygtig eller frugtagtig; de kan — afhængigt af den anvendte druesort — have frugtagtige aromaer af varierende intensitet og være veludviklede, hvis vinen er lagret. Smagen er harmonisk og velstruktureret og kan variere fra tør til sød.

Rødvinen »Novello« udtrykker de aromaer og smage, som er knyttet til den særlige carbonmacerationsteknik, der benyttes til at fremstille vin af druerne, og som øger vinens vinøse profil og druesortens typiske noter.

Den brede vifte af druesorter, der dyrkes, gør det muligt at udnytte de forskellige jordtypers egnethed bedst. Vinmarker ligger normalt i områder med den gunstigste soleksponering. Der dyrkes primært hvide druesorter i bakkede områder, mens røde druesorter, der dyrkes i dybere jordlag i dalbunden, kan give fyldige og aromarige vine med en eftersmag af garvesyre og veludviklede noter af moden frugt.

Temperaturforskellene mellem dag og nat, som er typiske i dette område, forårsager, især i hvide druer, en betydelig akkumulering af de aromatiske forløberstoffer, som giver vinene deres særlige organoleptiske egenskaber. Markernes forskellige placeringer og højder skaber således en række forskellige betingelser, som gør det muligt at finde frem til det mest hensigtsmæssige sted for de forskellige vine.

»Vigneti delle Dolomiti« BGB-vinenes egenskaber og kvaliteter skyldes også menneskelige faktorer, især vinproducenternes professionalisme. En bedrifts vinareal er beskedent på omkring 1,3 ha. Topografien betyder også, at der skal lægges et højt antal arbejdstimer (over 600) i at dyrke 1 ha vinmark. Det meste af denne tid bruges på arbejde med det formål at optimere planternes vækst og modning af druerne, stimulering af den naturlige modstandsdygtighed mod patogener og nedbringelse af anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger. I denne forbindelse skal det bemærkes, at næsten hele vinarealet dyrkes efter principperne for integreret, og stadigt mere økologisk, skadedyrsbekæmpelse. Druerne plukkes udelukkende ved håndkraft.

Samspillet mellem naturgivne faktorer (klima, jordbundsforhold og topografi), den erfaring, lokale erhvervsdrivende har opbygget, og moderne dyrknings- og vinfremstillingsteknikker gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber og ry er knyttet til både produktionsområdet og de druesorter, vinene fremstilles af.

Vigneti delle Dolomiti, kategorier (4) Mousserende vin, (5) Mousserende kvalitetsvin, (6) Aromatisk mousserende kvalitetsvin, (8) Perlevin

Oplysninger om produkters særlige kvalitet, der kan tilskrives den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med det geografiske områdes naturgivne og menneskelige karakteristika.

Mousserende vin, som kan bryste sig af en århundredgammel tradition, anses for at være kronjuvelen i den lokale vinfremstilling. Den særlige omhu, der udvises i dyrkningsperioden og ved høst af druerne og fremstilling af basisvinen samt i den efterfølgende eftergæringsperiode, får den mousserende vin til at skille sig ud ved sine særligt raffinerede og elegante egenskaber.

Kvaliteten af de mousserende vine er karakteriseret ved tilgængeligheden af råvarer fra bjergrige vindyrkningsområder, hvor druer og vine har kvalitetsegenskaber, som er ideelle til fremstilling af denne type vin. Disse egenskaber består navnlig i, at druerne bevarer en god balance mellem sukker- og syreindhold, hvilket understøttes af temperaturforskellen mellem dag og nat, der bliver gradvist mere markant, alt som vinmarkerne kommer længere op i højden.

Endvidere afhænger karakteriseringen af produktet af den begrænsede række af druesorter, der kan bruges til at fremstille mousserende vine.

For så vidt angår »aromatisk mousserende kvalitetsvin« skyldes årsagssammenhængen også udvælgelsen af den druesort, dvs. den oprindelige »Moscato Giallo«-sort, der dyrkes i området, og hvis fine aromaer øges gennem en modningsproces, som ikke er for intens, og understøttes af det subalpine klima.

Den mousserende vin er karakteriseret ved et livligt og vedvarende skum og en farve, der varierer fra strågul til gyldengul med toner af lysegrøn. Den har en karakteristisk og fin aroma med en note af gær. Smagen er fin, livlig og typisk for druesorten.

Den mousserende rosévin, som primært fremstilles af druesorten Pinot Nero, er karakteriseret ved et livligt og vedvarende skum og en lyserød farve af varierende intensitet. Den har en karakteristisk og fin aroma med en note af gær. Smagen er fin, livlig og karakteristisk.

Med hensyn til sukkerindhold varierer smagen af den mousserende vin, hvad enten den er hvid eller rosé, fra tør til sød, dvs. med betegnelsen fra »brut nature« til »sød«.

Perlevine, hvad enten det er hvide, rosé eller røde, er karakteriseret ved deres friskhed og livlighed, som hænger sammen med den moderate udstrømning af kuldioxid.

Endvidere har den grad af specialisering, som nogle bedrifter har opnået i fremstillingen af perlevine, gjort det muligt at raffinere vinfremstillingsteknikker og teknologiske aspekter i forbindelse med eftergæring i store beholdere (autoklaver), som bidrager til at øge kvalitetsstandarden for perlevin.

Specialiseringen af produktionsprocessen har faktisk gjort det muligt at finde frem til de sortstyper, der er bedst egnede til forarbejdning til perlevin, og at foretage eftergæring ved hjælp af det mest avancerede teknologiske udstyr. Disse faktorer har bidraget til at højne kvaliteten af slutproduktet.

De mange forskellige miljøer med hensyn til jordbund og klima gør det muligt at sikre den bedste udnyttelse af potentialet af de sorter, der er egnede til at blive forarbejdede til mousserende vin. Vinmarker ligger normalt i områder med den gunstigste soleksponering. Temperaturforskellene mellem dag og nat, som er typiske i dette område, forårsager, især i hvide druer, en betydelig akkumulering af de aromatiske forløberstoffer, som giver vinene deres særlige organoleptiske egenskaber. Markernes forskellige placeringer og højder skaber således en række forskellige betingelser, som gør det muligt at finde frem til det mest hensigtsmæssige sted til de forskellige vinsorter.

»Vigneti delle Dolomiti« BGB-vinenes egenskaber og kvaliteter skyldes også menneskelige faktorer, især vinproducenternes professionalisme. En bedrifts vinareal er beskedent på omkring 1,3 ha. Topografien betyder også, at der skal lægges et højt antal arbejdstimer (over 600) i at dyrke 1 ha vinmark. Det meste af denne tid bruges på arbejde med det formål at optimere planternes vækst og modning af druerne, stimulering af den naturlige modstandsdygtighed mod patogener og nedbringelse af anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger. I denne forbindelse skal det bemærkes, at næsten hele vinarealet dyrkes efter principperne for integreret, og stadigt mere økologisk, skadedyrsbekæmpelse. Druerne plukkes udelukkende ved håndkraft.

Samspillet mellem naturgivne faktorer (druesort, klima, jordbund), den erfaring, lokale erhvervsdrivende har opbygget, og moderne dyrknings- og vinfremstillingsteknikker gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber og ry er knyttet til både produktionsområdet og de druesorter, vinene fremstilles af.

Vigneti delle Dolomiti, kategorier 15 — Vin af delvis tørrede druer og 16 — Vin af overmodne druer

Oplysninger om produkters særlige kvalitet, der kan tilskrives den geografiske oprindelse og årsagssammenhængen med det geografiske områdes naturgivne og menneskelige karakteristika. Farven varierer fra gyldengul til ravfarvet for hvidvinene til lyserød og rubinrød afhængigt af den anvendte sort. Aromaen er delikat og karakteristisk med noter af delvis tørrede druer, undertiden krydret, og af honning og moden frugt. Smagen er fyldig, harmonisk, af rosincider og kan variere fra tør til sød, om end typer med et højere sukkerindhold er udbredt.

Skønt produktionen af »Passito«-vine vedrører alle sorter til en vis grad, er både hvide og røde druesorter, der anvendes oftest, aromatiske druesorter (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) og halvaromatiske sorter (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon, osv.).

Tørring finder sted på planten (vin af overmodne druer) eller på tørreområder (vin af delvis tørrede druer). Længden af overmodnings- eller tørringsperioden varierer og afhænger af intensiteten af de egenskaber, vinproducenten ønsker at give slutproduktet ved hjælp af denne teknik.

Vinproducenten finder frem til de druer, der skal bruges til at fremstille »Passito«-vine, på grundlag af drueklasens specifikke fysiske og kvalitetsmæssige egenskaber.

Drueklaser med en løst pakket struktur, dvs. med masser af plads mellem druerne, er særdeles velegnede til at blive tørret, og de udvælges på vinmarken på høsttidspunktet.

Tørring begunstiges af den markante temperaturvariation mellem dag og nat, som er særdeles bemærkelsesværdig i sensommeren og om efteråret, og af nordenvinden i regionen, der kommer ind over Alperne.

Desuden blæser den mildere »Òra del Garda«-vind hver dag fra Gardasøen hen over en stor del af produktionsområdet og bidrager betydeligt til at skabe de optimale betingelser for tørring af druer, dvs. en næsten kontinuerlig, naturlig ventilation med fugtniveauer, der forhindrer druerne i at tørre for hurtigt.

Selv om »Passito«-vine overalt produceres i små mængder, produceres de af næsten alle tapperier og er ofte en virksomheds »flagskibsprodukt«.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber skyldes hovedsagelig tre faktorer:

| — | tilgængeligheden af sorter (som anført ovenfor), hvis druer er særdeles velegnede til at gennemgå den tørringsproces, der er nødvendig for at fremstille denne type vin |
| --- | --- |

—

tilgængeligheden af sorter (som anført ovenfor), hvis druer er særdeles velegnede til at gennemgå den tørringsproces, der er nødvendig for at fremstille denne type vin

| — | temperaturvariationer og periodiske lokale briser (»Òra del Garda«), som begunstiger konserveringen af druerne i tørringsfasen enten på planten eller i tørringsområder |
| --- | --- |

—

temperaturvariationer og periodiske lokale briser (»Òra del Garda«), som begunstiger konserveringen af druerne i tørringsfasen enten på planten eller i tørringsområder

| — | en gammel tradition for produktion af »Passito«-vine, som stadig udføres ved hjælp af teknikker, der er gået i arv i århundreder. |
| --- | --- |

—

en gammel tradition for produktion af »Passito«-vine, som stadig udføres ved hjælp af teknikker, der er gået i arv i århundreder.

De mange forskellige miljøer med hensyn til jordbund og klima gør det muligt at sikre den bedste udnyttelse af potentialet for de sorter, hvis druer er bedst egnede til at gennemgå tørringsprocessen. Vinmarker ligger normalt i områder med den gunstigste soleksponering. Temperaturforskellene mellem dag og nat, som er typiske i dette område, forårsager, især i hvide druer, en betydelig akkumulering af de aromatiske forløberstoffer, som giver vinene deres særlige organoleptiske egenskaber. Markernes forskellige placeringer og højder skaber således en række forskellige betingelser, som gør det muligt at finde frem til det mest hensigtsmæssige sted til de forskellige vinsorter.

»Vigneti delle Dolomiti« BGB-vinenes egenskaber og kvaliteter skyldes også menneskelige faktorer, især vinproducenternes professionalisme. En bedrifts vinareal er beskedent på omkring 1,3 ha. Topografien betyder også, at der skal lægges et højt antal arbejdstimer (over 600) i at dyrke 1 ha vinmark. Det meste af denne tid bruges på arbejde med det formål at optimere planternes vækst og modning af druerne, stimulering af den naturlige modstandsdygtighed mod patogener og nedbringelse af anvendelsen af plantesundhedsforanstaltninger. I denne forbindelse skal det bemærkes, at næsten hele vinarealet dyrkes efter principperne for integreret, og stadigt mere økologisk, skadedyrsbekæmpelse. Druerne plukkes udelukkende ved håndkraft.

Samspillet mellem naturgivne faktorer (druesort, klima, jordbund), den erfaring, lokale erhvervsdrivende har opbygget, og moderne dyrknings- og vinfremstillingsteknikker gør det muligt at producere kvalitetsvine, hvis egenskaber og ry er knyttet til både produktionsområdet og de druesorter, vinene fremstilles af.

9.   Vigtige yderligere betingelser

Undtagelser vedrørende området for vinfremstilling og forarbejdning til perlevin og mousserende vin

Retlig ramme: EU-lovgivningen

Type yderligere betingelse: Undtagelse for produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Ifølge den gældende EU-lovgivning kan vinfremstilling og forarbejdning til perlevin og mousserende vin også udføres i naboregionerne Veneto og Lombardiet, forudsat at de berørte bedrifter kan påvise en uafbrudt tradition for fremstilling af »Vigneti delle Dolomiti« BGB-vine i løbet af de sidste fem produktionsår.

Muligheden for at forarbejde vin til mousserende vin og perlevin i naboregionerne er begrundet af og i overensstemmelse med det forhold, at der kan gennemføres normale vinfremstillingsprocesser i disse regioner. Disse processer betragtes ikke som stadier efter vinfremstillingen, men snarere som en integrerende del af vinproduktionen og kan som sådan kun udføres inden for det afgrænsede vinproduktionsområde.

Denne undtagelse er baseret på en dybt forankret tradition, der gør det muligt for de berørte producenter også at benytte forarbejdningsvirksomheder, som er beliggende i de førnævnte forvaltningsenheder, der grænser op til produktionsområdet.

Angivelse af druesortens navn på etiketten

Retlig ramme: EU-lovgivningen

Type yderligere betingelse: Supplerende mærkningskrav

Beskrivelse af betingelsen:

På vinetiketterne i kategorierne »Vin« og »Perlevin« med »Vigneti delle Dolomiti« BGB kan der stå betegnelsen på en eller to druesorter, som vinene er fremstillet af.

I overensstemmelse med den gældende EU-lovgivning er det imidlertid forbudt at anvende betegnelsen på druesorten eller -sorterne på mærkningen og præsentationen i følgende tilfælde:

| a) | for vinkategorierne »Vin af delvis tørrede druer« og »Vin af overmodne druer«, herunder dem, der er beskrevet som »Vino Passito« eller »Passito« |
| --- | --- |

a)

for vinkategorierne »Vin af delvis tørrede druer« og »Vin af overmodne druer«, herunder dem, der er beskrevet som »Vino Passito« eller »Passito«

| b) | for kategorierne »Vin« og »Perlevin«, begrænset til følgende sorter: — for vine fra provinsen Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner — for vine fra provinsen Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner. |
| --- | --- |

b)

for kategorierne »Vin« og »Perlevin«, begrænset til følgende sorter: — for vine fra provinsen Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner — for vine fra provinsen Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner.

Yderligere kan der for kategorierne »Mousserende vin« og »Mousserende kvalitetsvin« nævnes en eller to sorter på etiketten, begrænset til følgende: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero og Müller Thurgau, og for kategorien »Aromatisk mousserende kvalitetsvin« kan der alene benyttes betegnelsen på sorten »Moscato Giallo« på etiketten.

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/20

---

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juli 2019

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1))

(2019/C 197/03)

Basissatser beregnet i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6). Afhængig af brugen af referencesatsen skal margenerne som defineret i denne meddelelse stadigvæk lægges til. For kalkulationsrenten betyder det, at der skal lægges en margen på 100 basispoint til. Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 foreskriver, at medmindre andet er fastlagt i en specifik beslutning, vil tilbagebetalingsrenten også blive beregnet ved at lægge 100 basispoint til basissatsen.

De ændrede satser er angivet med fed skrift.

De tidligere satser er offentliggjort i EUT C 158 af 10.5.2019, s. 12.

| Fra | Til | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019 | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019 | 31.3.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019 | 28.2.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019 | 31.1.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Fra

Til

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019

31.3.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019

28.2.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019

31.1.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/21

---

Meddelelse om en udbudsprocedure for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i de dinariske Alper

(2019/C 197/04)

Republikken Kroatiens regering opfordrer alle interesserede personer til at afgive tilbud på licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i forbindelse med de efterforskningsblokke i de dinariske Alper, som udbydes.

Udbudsmaterialet og alle oplysninger og meddelelser i forbindelse med proceduren offentliggøres på Ministeriet for Miljøbeskyttelse og Energis websted — www.mzoe.hr og agenturet for kulbrinters websted — www.azu.hr.

1.   GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM LICENSER

Licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter udstedes i forbindelse med efterforskningsblokke i de dinariske Alper. Licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter giver investorer ret til at udføre efterforskning af kulbrinter i en særlig efterforskningsblok og at indgå kontrakter for efterforskning og udnyttelse af kulbrinter samt at direkte tildele licensen til udvinding af kulbrinter, forudsat at de opfylder alle de betingelser, der er fastsat i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter«.

Licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter udstedes til de udvalgte tilbudsgivere for en periode på højest 30 år, hvilket omfatter både efterforskningsperioden og udnyttelsesperioden, og som starter den dag, hvor kontrakten træder i kraft.

Investorer skal i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i licensen, indgå en kontrakt med Republikken Kroatiens regering med hensyn til efterforskningen af kulbrinter og deling af udnyttelsesgevinster inden for 6 måneder fra den dag, hvor licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter er udstedt.

2.   OPLYSNINGER VEDRØRENDE EFTERFORSKNINGSBLOKKE

Udbudsproceduren for licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i de dinariske Alper vil blive udført i forbindelse med fire efterforskningsblokke:

| 1. | Efterforskningsblok Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Efterforskningsblok Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Efterforskningsblok Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Efterforskningsblok Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Efterforskningsblok Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Efterforskningsblok Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Efterforskningsblok Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Efterforskningsblok Dinaridi-16 (DI-16)

Kort og koordinater for efterforskningsblokkene findes i udbudsmaterialet.

3.   VEJLEDENDE DATO/FRIST FOR UDSTEDELSE AF LICENSER

Bud skal være indgivet senest den 10. september 2019, og den vejledende frist for udstedelse af licenser er december 2019.

4.   KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF TILBUDSGIVERE

I henhold til artikel 2, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3) i forbindelse med national sikkerhed og i henhold til artikel 19 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter« skal følgende kriterier tages i betragtning ved udvælgelsen af den mest fordelagtige tilbudsgiver:

| 1. | tilbudsgivers tekniske, finansielle og professionelle kompetencer |
| --- | --- |

1.

tilbudsgivers tekniske, finansielle og professionelle kompetencer

| 2. | hvordan tilbudsgiveren har til hensigt at udføre de aktiviteter, der er dækket af licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter |
| --- | --- |

2.

hvordan tilbudsgiveren har til hensigt at udføre de aktiviteter, der er dækket af licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter

| 3. | det afgivne buds kvalitet |
| --- | --- |

3.

det afgivne buds kvalitet

| 4. | de finansielle betingelser, som tilbudsgiver tilbyder til gengæld for licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, og |
| --- | --- |

4.

de finansielle betingelser, som tilbudsgiver tilbyder til gengæld for licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, og

| 5. | manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed, som tilbudsgiver har udvist i andre lande og i tidligere aktiviteter, der er dækket af en licens til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter. |
| --- | --- |

5.

manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed, som tilbudsgiver har udvist i andre lande og i tidligere aktiviteter, der er dækket af en licens til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter.

Et andet kriterie for udvælgelse af tilbudsgiver er honoraret for indgåelse af en aftale om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, hvis minimumsbeløb er fastsat i den forordning, der henvises til i artikel 51 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter«.

Hvis der efter en evaluering på baggrund af kriterierne i henhold til »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter« er to bud, der er lige kvalificerede, skal andre relevante, objektive og ikkediskriminerende kriterier tages i betragtning i forbindelse med den endelige beslutning.

---

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/23

---

Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2

Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS)

(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19))

(2019/C 197/05)

I.1)   Navn, adresse og kontaktpunkt

Registeret navn: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Hjemsted:

Kontaktpunkt: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Gruppens internetadresse: www.euregio-mr.eu

I.2)   Gruppens varighed

Gruppens varighed: ikke tidsbegrænset

Registreringsdato:

Dato for offentliggørelse:

II.   FORMÅL

| 1) | Den vigtigste opgave for EGTS Euregio Maas-Rhein er at lette og styrke samarbejdet mellem partnerregionerne med henblik på at fremme en afbalanceret og bæredygtig udvikling af området uden indre grænser og lette dagligdagen for alle borgere i området.
  EGTS Euregio Maas-Rhein er en platform, der kan samle kompetencer, og en formidler, der kan fremme økonomisk, social og territorial samhørighed uden at erstatte de eksisterende kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

1)

EGTS Euregio Maas-Rhein er en platform, der kan samle kompetencer, og en formidler, der kan fremme økonomisk, social og territorial samhørighed uden at erstatte de eksisterende kompetente myndigheder.

| 2) | EGTS Euregio Maas-Rhein kan udvikle aktiviteter, udforme og gennemføre programmer og projekter samt ansøge om økonomisk støtte. |
| --- | --- |

2)

III.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM GRUPPENS NAVN

Navn på engelsk: EGTC Euregio Maas-Rhein

Navn på fransk: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   MEDLEMMER

IV.1)   Gruppens samlede antal medlemmer: 5

IV.2)   Gruppemedlemmernes nationalitet: Belgien, Nederlandene, Tyskland

IV.3)   Oplysninger om medlemmerne (1)

Officielt navn: Provinsen Limburg

Postadresse:

Internetadresse: http://www.limburg.be/

Medlemstype: Regional myndighed

Officielt navn: Provinsen Liège

Postadresse:

Internetadresse: https://www.provincedeliege.be/

Medlemstype: Regional myndighed

Officielt navn: Det tyske sprogfællesskab i Belgien

Postadresse:

Internetadresse: http://www.ostbelgienlive.be

Medlemstype: Regional myndighed

Officielt navn: Region Aachen-Zweckverband

Postadresse:

Internetadresse: www.regionaachen.de

Medlemstype: Regional myndighed

Officielt navn: Provinsen Limburg

Postadresse:

Internetadresse: https://www.limburg.nl/

Medlemstype: Regional myndighed

---

(1)  Indsæt venligst oplysninger for hvert enkelt medlem.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/25

---

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol vedrørende statsstøttespørgsmål

(2019/C 197/06)

Ved ovennævnte beslutning, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, har EFTA-Tilsynsmyndigheden meddelt de norske myndigheder, at den har besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol vedrørende ovennævnte foranstaltning.

Interesserede parter kan senest én måned efter datoen for offentliggørelsen sende deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning til:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

Disse bemærkninger vil blive videresendt til de norske myndigheder. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Sagsforløb

| 1. | Tilsynsmyndigheden modtog den 11. maj 2017 en klage fra handelsorganisationen »Nelfo«. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efter anmodning modtog Tilsynsmyndigheden oplysninger fra de norske myndigheder ved brev af 27. juni 2017 og 5. juli 2017 og ved e-mail af 8. september 2017, 12. september 2017 og 28. februar 2018. |
| --- | --- |

2.

Beskrivelse af foranstaltningen/foranstaltningerne

| 3. | Den påståede støttemodtager er BKK, der handler gennem forskellige helejede datterselskaber. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I 1996 blev ejerskabet af gadebelysningen i Bergen overført fra et selskab, der var 100 % ejet af kommunen Bergen, til BKK. To år senere blev BKK omdannet til et aktieselskab. I øjeblikket ejes BKK af kommunen Bergen (37,75 %), andre kommuner i området omkring Bergen (12,35 %) og det statsejede selskab Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | BKK's datterselskaber, der i årenes løb har ejet gadebelysningen, er BKK Nett AS (1996-januar 2016), EnoTek AS (januar 2016-maj 2017) og Veilys AS (maj 2017-nu). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Afgørelsen vedrører tre foranstaltninger, som Bergen kommune gennemførte i forbindelse med gadebelysningen i kommunen, nemlig a) drifts- og vedligeholdelsesaftalen, b) finansieringen af 12 000 LED-lysarmaturer og c) kompensation for gadebelysningsinfrastrukturens kapitalomkostninger. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ifølge klageren indebærer foranstaltning a) og b) en vedvarende overtrædelse af statsstøttereglerne, der går tilbage til den 1. januar 2016. I forbindelse med disse to foranstaltninger er den formelle undersøgelsesprocedure begrænset til denne periode. |
| --- | --- |

7.

Vurdering af foranstaltningen/foranstaltningerne

| 8. | Tilsynsmyndigheden tvivler på, at de tre foranstaltninger er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Finansieringen af de 12 000 LED-lysarmaturer og kompensationen for kapitalomkostningerne i forbindelse med gadebelysningsinfrastrukturen kan indebære en reduktion af omkostninger, som normalt burde bæres af BKK's budget som ejer af gadebelysningen. De norske myndigheder har ikke forelagt oplysninger, der tyder på, at BKK er pålagt en forpligtelse til offentlig tjeneste, og reglerne om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse synes derfor ikke at finde anvendelse på de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Selv om Bergen kommune køber drifts- og vedligeholdelsestjenester til gavn for borgerne, tvivler Tilsynsmyndigheden på, at den aktivitet, der udføres af BKK, som er en privat enhed, der tilbyder tjenesteydelser mod betaling, kan karakteriseres som ikkeøkonomisk. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endelig ser det ud til, at markedet for drift og vedligeholdelse samt de andre markeder, hvor de relevante BKK-datterselskaber har været involveret, er åbne for samhandel inden for EØS. På nuværende tidspunkt mangler Tilsynsmyndigheden imidlertid tilstrækkeligt detaljerede oplysninger til at kunne drage en konklusion i denne henseende. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hvis foranstaltningerne udgør statsstøtte, er forpligtelsen i artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol til at anmelde støtten til Tilsynsmyndigheden, inden den iværksættes, ikke overholdt. En sådan statsstøtte vil være ulovlig. |
| --- | --- |

11.

| 12. | De norske myndigheder har ikke fremført argumenter for, at foranstaltningerne, i det omfang de udgør statsstøtte, kan betragtes som forenelige med EØS-aftalen. Tilsynsmyndigheden nærer derfor tvivl med hensyn til foreneligheden af alle tre foranstaltninger. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/35

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 24. januar 2019 i sagen D og E

(Sag E-2/19)

(2019/C 197/07)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Fyrstendømmet Liechtensteins forvaltningsdomstol) har ved skrivelse af 24. januar 2019, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 29. januar 2019, anmodet om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i sagen D og E:

Skal direktiv 2004/38/EF, særlig artikel 3, stk. 1, sammenholdt med artikel 7, stk. 1, litra d), samt punkt III, første sætning, i [Det Blandede EØS-Udvalgs] afgørelse nr. 191/1999, fortolkes således, at familiemedlemmer til en unionsborger har ret til at få en tilladelse med samme gyldighed, som den person familiemedlemmet er afhængig af, også selv om den person familiemedlemmet er afhængig af, kun har fået opholdsret i Liechtenstein i henhold til national lovgivning og ikke i henhold til EØS-retten?

---

| 13.6.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/36

---

Sag anlagt den 26. februar 2019 af Nettbuss AS mod Konkurrenten.no AS

(Sag E-1/17 Costs)

(2019/C 197/08)

Nettbuss AS har ved Camilla Borna Fossem fra Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norge, som befuldmægtiget den 26. februar 2019 anlagt sag mod Konkurrenten.no AS ved EFTA-Domstolen.

Sagsøger anmoder Domstolen om at træffe følgende kendelse:

| 1. | Konkurrenten.no skal betale et beløb på 442 125 NOK til Nettbuss AS (eller det tilsvarende beløb i EUR) ud over de relevante morarenter. |
| --- | --- |

1.

Konkurrenten.no skal betale et beløb på 442 125 NOK til Nettbuss AS (eller det tilsvarende beløb i EUR) ud over de relevante morarenter.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | Konkurrenten.no AS har anlagt sag ved EFTA-Domstolen den 11. januar 2017 til prøvelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 179/15/COL fra maj 2015. Sagsøger blev direkte berørt af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning og anmodede om tilladelse til at intervenere i sag E-1/17 Konkurrenten.no AS mod EFTA-Tilsynsmyndigheden. Sagsøger fik tilladelse til at intervenere af formanden den 12. juli 2017. |
| --- | --- |

—

Konkurrenten.no AS har anlagt sag ved EFTA-Domstolen den 11. januar 2017 til prøvelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 179/15/COL fra maj 2015. Sagsøger blev direkte berørt af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning og anmodede om tilladelse til at intervenere i sag E-1/17 Konkurrenten.no AS mod EFTA-Tilsynsmyndigheden. Sagsøger fik tilladelse til at intervenere af formanden den 12. juli 2017.

| — | Artikel 70, stk. 1, i procesreglementet for EFTA-Domstolen lyder.

  »Opstår der tvist om, hvilke udgifter der kan kræves erstattet, træffer Retten efter begæring af en part og efter at have hørt den anden part ved kendelse afgørelse herom.« |
| --- | --- |

—

Artikel 70, stk. 1, i procesreglementet for EFTA-Domstolen lyder.

»Opstår der tvist om, hvilke udgifter der kan kræves erstattet, træffer Retten efter begæring af en part og efter at have hørt den anden part ved kendelse afgørelse herom.«

| — | I dommen i sag E-1/17 pålagde EFTA-Domstolen Konkurrenten.no AS at betale sagsøgers omkostninger. |
| --- | --- |

—

I dommen i sag E-1/17 pålagde EFTA-Domstolen Konkurrenten.no AS at betale sagsøgers omkostninger.

---