# Jurnalul Oficial C 188/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 188 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 624 iunie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 188

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 624 iunie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 188/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9339 – Kennedy Wilson/AXA/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 188/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9307 – Onex/AEG/JV) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 188/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9339 – Kennedy Wilson/AXA/JV) (
  1
  )

1

1

2019/C 188/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9307 – Onex/AEG/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 188/03 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 0,00 % în 1 iunie 2019 – Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2019/C 188/04 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare – Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în termen de trei luni de la data prezentei publicări | 3 |
| 2019/C 188/05 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 27 mai 2019 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence (DOP) | 12 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 188/03

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 0,00 % în 1 iunie 2019 – Rata de schimb a monedei euro

2

2019/C 188/04

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare – Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în termen de trei luni de la data prezentei publicări

3

2019/C 188/05

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 27 mai 2019 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence (DOP)

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 188/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9339 – Kennedy Wilson/AXA/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 188/01)

La 22 mai 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9339. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9339. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 4.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 188/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9307 – Onex/AEG/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 188/02)

La 24 mai 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9307. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9307. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 188/2

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

0,00 % în 1 iunie 2019

Rata de schimb a monedei euro (2)

3 iunie 2019

(2019/C 188/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1185 |
| JPY | yen japonez | 121,17 |
| DKK | coroana daneză | 7,4680 |
| GBP | lira sterlină | 0,88618 |
| SEK | coroana suedeză | 10,6180 |
| CHF | franc elvețian | 1,1162 |
| ISK | coroana islandeză | 138,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,7778 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,832 |
| HUF | forint maghiar | 323,73 |
| PLN | zlot polonez | 4,2833 |
| RON | leu românesc nou | 4,7377 |
| TRY | lira turcească | 6,5815 |
| AUD | dolar australian | 1,6077 |
| CAD | dolar canadian | 1,5098 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7645 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7040 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5328 |
| KRW | won sud-coreean | 1 323,45 |
| ZAR | rand sud-african | 16,2910 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7253 |
| HRK | kuna croată | 7,4180 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 925,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6742 |
| PHP | peso Filipine | 58,012 |
| RUB | rubla rusească | 73,1315 |
| THB | baht thailandez | 35,138 |
| BRL | real brazilian | 4,3847 |
| MXN | peso mexican | 22,1130 |
| INR | rupie indiană | 77,4720 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1185

JPY

yen japonez

121,17

DKK

coroana daneză

7,4680

GBP

lira sterlină

0,88618

SEK

coroana suedeză

10,6180

CHF

franc elvețian

1,1162

ISK

coroana islandeză

138,50

NOK

coroana norvegiană

9,7778

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,832

HUF

forint maghiar

323,73

PLN

zlot polonez

4,2833

RON

leu românesc nou

4,7377

TRY

lira turcească

6,5815

AUD

dolar australian

1,6077

CAD

dolar canadian

1,5098

HKD

dolar Hong Kong

8,7645

NZD

dolar neozeelandez

1,7040

SGD

dolar Singapore

1,5328

KRW

won sud-coreean

1 323,45

ZAR

rand sud-african

16,2910

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7253

HRK

kuna croată

7,4180

IDR

rupia indoneziană

15 925,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,6742

PHP

peso Filipine

58,012

RUB

rubla rusească

73,1315

THB

baht thailandez

35,138

BRL

real brazilian

4,3847

MXN

peso mexican

22,1130

INR

rupie indiană

77,4720

---

(1)  Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 188/3

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări

(2019/C 188/04)

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„GRANA PADANO”

Nr. UE: PDO-IT-0011-AM04 – 5.4.2018

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Consorzio Tutela Grana Padano |
| --- |
| via XXIV Giugno, 8 |
| 25015 Desenzano del Garda (Brescia) |
| ITALIA |
| Tel. +39 030919811 |
| Fax +39 0309010487 |

Consorzio Tutela Grana Padano

via XXIV Giugno, 8

25015 Desenzano del Garda (Brescia)

ITALIA

Tel. +39 030919811

Fax +39 0309010487

Consorzio Tutela Grana Padano este format din producători de „Grana Padano” și este îndreptățit să depună o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere nr. 12511 din 14 octombrie 2013.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Descrierea produsului |
| — | ☐ | Aria geografică |
| — | ☒ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de obținere |
| — | ☐ | Legătura |
| — | ☐ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele: Utilizarea fărâmelor pentru „Grana Padano” rasă, inspectarea calității brânzei |

—

☐

Denumirea produsului

—

☐

Descrierea produsului

—

☐

Aria geografică

—

☒

Dovada originii

—

☒

Metoda de obținere

—

☐

Legătura

—

☐

Etichetarea

—

☒

Altele: Utilizarea fărâmelor pentru „Grana Padano” rasă, inspectarea calității brânzei

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări)

Dovada originii

La caietul de sarcini al produsului „Grana Padano” este adăugat un profil mineral specific, îmbogățind gama parametrilor care pot fi utilizați pentru identificarea originii produsului.

Mai exact, la articolul 2, după informațiile referitoare la conținutul de aminoacizi și compoziția izotopică ale brânzei, este adăugată următoarea frază:

„Profilul mineral specific al brânzei «Grana Padano» DOP, identificat prin spectrometrie de masă de raport izotopic (IRMS), a fost depus la Consorzio Tutela Grana Padano și la Ministerul Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere.”

Dat fiind că aceste detalii sunt deja incluse parțial în compoziția izotopică depusă în prezent la minister, această modificare consolidează baza de date aflată deja în uz.

Așadar, aceștia sunt doi parametri diferiți care, împreună, contribuie la consolidarea bazei de date aflate deja în uz, garantând autenticitatea produsului „Grana Padano” DOP, în special atunci când acesta este vândut în bucăți mici sau ca brânză rasă.

Metoda de obținere

Metoda de obținere

Următoarea modificare constă în eliminarea părții de text care face posibilă derogarea de la normele referitoare la încărcătura microbiană în cazul laptelui folosit pentru producția de „Trentingrana”. Referirile la această derogare trebuie șterse din prima teză a primului paragraf al articolului 4.

Textul actual al articolului 4 primul paragraf din caietul de sarcini este următorul:

„Brânza «Grana Padano» DOP este produsă din lapte de vacă crud obținut de la vaci mulse de două ori pe zi. Cu excepția laptelui produs în aria Trentingrana, nu se aplică niciuna dintre derogările prevăzute în legislația actuală în ceea ce privește încărcătura bacteriană și numărul de celule somatice.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Brânza «Grana Padano» DOP este produsă din lapte de vacă crud obținut de la vaci mulse de două ori pe zi sau de la vaci mulse cu ajutorul unui sistem de mulgere automat bazat pe conceptul de acces liber, fiind astfel respectate caracteristicile laptelui.”

Această modificare este necesară pentru că Legea nr. 131 din 5 iunie 2003, care a prevăzut această derogare, a stabilit un termen-limită de aplicare a derogării, iar acel termen-limită este acum expirat.

În paragraful cu lista alimentelor autorizate pentru hrănirea animalelor, trebuie corectate referirile la vițele:

formularea „vițele de peste șapte luni” se înlocuiește cu „juninci la peste șapte luni de gestație”.

Articolul 4 al treilea paragraf din caietul de sarcini, care prevede în prezent că:

„Alimentația de bază a bovinelor de lapte este alcătuită din nutreț verde sau conservat și este oferită vacilor în lactație, animalelor care nu sunt în lactație și vițelelor de peste șapte luni.”

se modifică după cum urmează:

„Alimentația de bază a bovinelor de lapte este alcătuită din nutreț verde sau conservat și este oferită vacilor în lactație, animalelor care nu sunt în lactație și junincilor la peste șapte luni de gestație.”

De asemenea, este modificat articolul 4 paragraful al șaptelea: Textul actual:

„Urmează lista materiilor prime pentru hrana animalelor, grupate pe categorii, acceptate pentru completarea nutrețului folosit la hrănirea vacilor în lactație, a animalelor care nu sunt în lactație și a vițelelor de peste 7 luni destinate producției de lapte pentru prelucrarea în brânză «Grana Padano» DOP.”

se modifică după cum urmează:

„Urmează lista materiilor prime pentru furaje, grupate pe categorii, acceptate pentru completarea nutrețului folosit la hrănirea vacilor în lactație, a animalelor care nu sunt în lactație și a junincilor la peste 7 luni de gestație destinate producției de lapte pentru prelucrarea în brânză «Grana Padano» DOP.”

Această modificare afectează și punctul 3.3 primul paragraf din documentul unic.

Textul actual este:

„Alimentația de bază a bovinelor de lapte este alcătuită din nutreț verde sau conservat și este oferită vacilor în lactație, animalelor care nu sunt în lactație și vițelelor de peste șapte luni.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Alimentația de bază a bovinelor de lapte este alcătuită din nutreț verde sau conservat și este oferită vacilor în lactație, animalelor care nu sunt în lactație și junincilor la peste șapte luni de gestație.”

Prin această modificare se corectează o greșeală evidentă din text, deoarece fermierii italieni numesc vacile „juninci” (manze) cam de pe la vârsta de 18 luni, care coincide cu momentul însămânțării. Așadar, această modificare este o corectură, deoarece cuvântul „gestație” fusese pur și simplu omis din greșeală.

manze

De asemenea, această modificare permite utilizarea sistemelor de mulgere automate bazate pe conceptul de acces liber. Prin urmare, trebuie modificate și părțile din caietul de sarcini referitoare la posibilitatea amestecării loturilor de lapte.

Se modifică, în consecință, articolul 4 primul paragraf și articolul 5 paragrafele al treilea și al patrulea din caietul de sarcini.

Articolul 4 primul paragraf din caietul de sarcini prevede în prezent că:

„Brânza «Grana Padano» DOP este produsă din lapte de vacă crud obținut de la vaci mulse de două ori pe zi. Cu excepția laptelui produs în aria Trentingrana, nu se aplică niciuna dintre derogările prevăzute în legislația actuală în ceea ce privește încărcătura bacteriană și numărul de celule somatice.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Brânza «Grana Padano» DOP este produsă din lapte de vacă crud obținut de la vaci mulse de două ori pe zi sau de la vaci mulse cu ajutorul unui sistem de mulgere automat bazat pe conceptul de acces liber, fiind astfel respectate caracteristicile laptelui.”

Textul actual al articolului 5 paragrafele al treilea și al patrulea din caietul de sarcini este următorul:

„Brânza poate fi produsă din lapte obținut printr-un singur muls sau dintr-un amestec de loturi de lapte obținute prin două mulsuri, după ce laptele este lăsat în repaus pentru separarea naturală a smântânii la suprafață.

De asemenea, pot fi folosite loturi din două mulsuri, doar lotul din primul muls fiind lăsat în repaus pentru separarea naturală a smântânii la suprafață.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Brânza poate fi produsă din lapte obținut printr-un singur muls sau dintr-un amestec de loturi de lapte obținute prin mai mult de un muls, după ce laptele este lăsat în repaus pentru separarea naturală a smântânii la suprafață.

De asemenea, poate fi folosit un lot de lapte din care doar o parte a fost lăsată în repaus pentru separarea naturală a smântânii la suprafață.”

Această modificare afectează și punctul 3.2 din documentul unic,

al cărui text actual este:

„Brânză tare, cu pastă fiartă și maturată lent, produsă pe toată durata anului și consumată ca atare sau pentru ras, produsă cu lapte crud semidegresat, obținut din două mulsuri zilnice și provenind de la vaci a căror alimentație de bază este formată din nutreț verde sau conservat; este permisă prelucrarea laptelui obținut dintr-un singur muls sau din două mulsuri amestecate.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Brânză tare, cu pastă fiartă și maturată lent, produsă pe toată durata anului și consumată ca atare sau pentru ras, produsă cu lapte crud semidegresat, obținut fie din două mulsuri zilnice, fie cu ajutorul unui sistem de mulgere automat bazat pe conceptul de acces liber, laptele provenind de la vaci a căror alimentație de bază este formată din nutreț verde sau conservat. Brânza poate fi produsă din lapte obținut printr-un singur muls sau dintr-un amestec de loturi de lapte obținute prin mai mult de un muls.”

După aprobarea acestei modificări, brânza va putea fi produsă din loturi de lapte obținute prin mai mult de două mulsuri. Producătorul de brânză trebuie să se asigure că prin procesul următor, cel de degresare, se obține un lapte cu caracteristicile prevăzute deja în caietul de sarcini, aceste caracteristici rămânând neschimbate. Ani de experimente au demonstrat că prezența și respectarea raportului dintre grăsime și cazeină sunt suficiente pentru a garanta că brânza prezintă caracteristicile prevăzute în caietul de sarcini și în documentul unic. Din punct de vedere tehnic și științific, utilizarea unor sisteme de mulgere automate nu influențează proprietățile laptelui. Mai exact, din punct de vedere statistic, laptele este comparabil cu cel obținut prin mulgerea tradițională, în ceea ce privește atât conținutul de grăsime, cât și conținutul de proteine. De fapt, sistemele automate determină îmbunătățirea sănătății vacilor, reducând stresul provocat de efectuarea a doar două mulgeri pe zi în perioadele de vârf ale lactației.

Este modificată perioada minimă de punere în formă a brânzei, de la 48 de ore la minimum 36 de ore.

Mai exact, articolul 5 al unsprezecelea paragraf, care prevede în prezent:

„Coagulul este pus apoi în forme, care imprimă marcajul de origine în brânză, timp de cel puțin 48 de ore. Brânza este apoi scufundată în saramură pentru 14-30 de zile.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Coagulul este pus apoi în forme, care imprimă marcajul de origine în brânză, timp de cel puțin 36 de ore. Brânza este apoi scufundată în saramură pentru 14-30 de zile.”

Ani de controale au demonstrat că, după 36 de ore petrecute în formă, roțile de brânză sunt deja bine formate și întărite și sunt deja pregătite să fie scufundate în saramură. Această modificare a devenit necesară datorită creșterii treptate a producției întreprinderilor producătoare de brânză, precum și datorită fuziunilor care au avut loc între acestea și care au dus la centralizarea producției în structuri mai mari. Acest lucru a dus inevitabil la restricții privind spațiul și timpul disponibile pentru diversele etape ale producției. Având în vedere timpul necesar pentru spălarea și igienizarea formelor înainte ca acestea să poată fi refolosite pentru un nou ciclu de producție, modificarea solicitată ar contribui semnificativ la asigurarea unei gestionări mai corecte și mai adecvate a operațiunilor fabricii de brânză.

Este introdusă posibilitatea utilizării așa-numitei „camere calde”.

Așadar, la articolul 5 din caietul de sarcini este introdusă teza următoare:

„După scoaterea din saramură, roțile de brânză pot fi clătite și/sau pot rămâne timp de cel mult 24 de ore în medii încălzite, la o temperatură cuprinsă între 25 °C și 60 °C.”

De câțiva ani, unii producători au experimentat reintroducerea unei vechi practici care constă în păstrarea roților de brânză abia scoase din saramură (fie că sunt clătite cu apă, fie că nu) în camere special amenajate, la temperaturi care variază între 25 °C și 60 °C, pentru o perioadă de timp de 3-24 de ore. Această tehnică, utilizată deja în mod tradițional, după cum o dovedesc numeroase documente istorice, are scopul de a favoriza eliminarea umidității și a sării de la suprafața brânzei și contribuie la formarea unei coji mai compacte și la reducerea dezvoltării mucegaiurilor la suprafață. Rezultatele experimentelor referitoare la reintroducerea acestei practici au fost foarte satisfăcătoare și deci s-a considerat oportun să se permită utilizarea acestei tehnici.

Altele

Altele

Este eliminată regula care restricționa la aria de origine transferul fărâmelor de brânză aparținând unei întreprinderi.

Mai exact, articolul 7 litera (d), care prevede în prezent:

| „(d) | Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau în cadrul aceluiași grup de întreprinderi și doar în interiorul ariei de origine. Așadar, este interzisă comercializarea fărâmelor destinate producției de brânză «Grana Padano» rasă.” |
| --- | --- |

„(d)

Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau în cadrul aceluiași grup de întreprinderi și doar în interiorul ariei de origine. Așadar, este interzisă comercializarea fărâmelor destinate producției de brânză «Grana Padano» rasă.”

se înlocuiește cu următorul text:

| „(d) | Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau al aceluiași grup de întreprinderi. Așadar, este interzisă comercializarea fărâmelor destinate producției de brânză «Grana Padano» rasă.” |
| --- | --- |

„(d)

Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau al aceluiași grup de întreprinderi. Așadar, este interzisă comercializarea fărâmelor destinate producției de brânză «Grana Padano» rasă.”

Această modificare afectează și punctul 3.5 din documentul unic, care prevede în prezent:

„transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau în cadrul aceluiași grup de întreprinderi și doar în interiorul ariei de origine.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau al aceluiași grup de întreprinderi.”

Această modificare are un impact limitat, restrâns la întreprinderile care dețin unități de porționare în afara ariei de producție și care sunt autorizate să ambaleze brânză rasă, această autorizare fiind acordată doar pentru unitățile aflate în aria de origine. Scopul este de a permite acestor întreprinderi să transfere fărâmele produse în unitățile pe care le dețin și care se află în afara ariei de producție spre unitățile aflate în aria de producție și autorizate să producă brânză „Grana Padano” rasă, respectând obligațiile și limitele prevăzute de caietul de sarcini în ceea ce privește utilizarea fărâmelor de brânză pentru „Grana Padano” rasă. De fapt, intenția aflată la baza modificării solicitate este aceea de a oferi acestui număr mic de întreprinderi aceleași condiții de care beneficiază întreprinderile care au ambele tipuri de unități în aria de origine și deci nu au nicio restricție referitoare la transferul în interiorul întreprinderii a fărâmelor generate la ambalarea brânzei „Grana Padano” porționate.

Controlul calității

Controlul calității

Este introdusă o clasificare a brânzei „Grana Padano”, de aplicat la momentul controlului calității produsului: „scelto sperlato”, „zero” (0) și „uno” (1).

Așadar, la articolul 5 din caietul de sarcini sunt introduse următoarele teze:

„Brânza «Grana Padano» este clasificată în categoriile «Scelto sperlato», «zero» (0) și «uno» (1).

«Grana Padano»«Scelto sperlato» este produsul care nu prezintă niciun defect, nici intern, nici extern.

«Grana Padano»«0» («zero») este produsul care, deși rămâne «scelto» («ales») în ceea ce privește structura pastei, prezintă doar mici defecte ale cojii, numite în limbaj tehnic «correzioni» («corecturi»).

«Grana Padano»«1» («uno») – denumit și «sottoscelto» («calitate ușor inferioară») – este produsul care prezintă corecturi sau ușoare defecte ale cojii sau ale structurii interne, găurele puțin mai marcate și reacție un pic mai lentă la lovirea cu ciocănelul.”

Deși produsul „Grana Padano” este definit în prezent prin caracteristicile foarte precise enumerate în caietul de sarcini, în timp s-a dovedit utilă clasificarea produsului în funcție de categorii care să-l diferențieze pe baza unor ușoare deformări ale cojii și ale structurii interne. Categoriile, deja aplicate în cazul altor brânzeturi similare cu pastă tare, nu au un impact substanțial asupra parametrilor deja definiți la articolul 2 din caietul de sarcini, referitor la caracteristicile produsului, însă permit punerea în aplicare a unor politici sectoriale care vizează îmbunătățirea calității produsului. Categoriile sunt stabilite pe baza practicilor deja aplicate în cadrul schimburilor comerciale cu „Grana Padano” DOP, reluând, de altfel, elemente deja menționate în bibliografia prezentată Comisiei Europene în scopul înregistrării DOP. Mai exact, atunci când, în cadrul controlului calității, roțile de brânză sunt lovite cu ciocănelul înainte de a fi marcate la cald, lotul de roți de brânză este împărțit pe baza clasificării comerciale descrise mai sus, se întocmește o fișă referitoare la clasificarea calitativă a lotului controlat și fiecărei roți de brânză îi este atribuită calificarea „Scelto perlato”, „zero” (0) sau „uno” (1).

DOCUMENT UNIC

„GRANA PADANO”

„GRANA PADANO”

Nr. UE: PDO-IT-0011-AM04 – 5.4.2018

Nr. UE: PDO-IT-0011-AM04 – 5.4.2018

DOP ( X ) IGP ( )

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

„Grana Padano”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1.

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1.

Brânză tare, cu pastă fiartă și maturată lent, produsă pe toată durata anului și consumată ca atare sau pentru ras, produsă cu lapte crud semidegresat, obținut fie din două mulsuri zilnice, fie cu ajutorul unui sistem de mulgere automat bazat pe conceptul de acces liber, laptele provenind de la vaci a căror alimentație de bază este formată din nutreț verde sau conservat. Brânza poate fi produsă din lapte obținut printr-un singur muls sau dintr-un amestec de loturi de lapte obținute prin mai mult de un muls. Are formă cilindrică, marginea ușor convexă sau aproape dreaptă, fețe plane, ușor bordate.

Are un diametru de 35-45 cm și o înălțime a marginii de 18-25 cm, cu variații în funcție de condițiile tehnice de producție.

Greutatea: 24-40 kg; coaja: tare și fină, cu o grosime de 4-8 mm.

Pasta este tare, cu structură fin granulată, friabilă, cu fracționare radială și găurele abia vizibile. Materia grasă reprezintă cel puțin 32 % din substanța uscată. Coaja este de culoare închisă sau de un galben auriu natural, iar pasta este albă sau galben-pai. Pasta are o aromă parfumată și un gust delicat.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Alimentația de bază a bovinelor de lapte este alcătuită din nutreț verde sau conservat și este oferită vacilor în lactație, animalelor care nu sunt în lactație și junincilor la peste șapte luni de gestație. Alimentația vacilor de lapte se bazează pe utilizarea unor alimente obținute prin cultivare în cadrul exploatațiilor sau din teritoriul de producție al „Grana Padano” DOP.

În rația zilnică, cel puțin 50 % din substanța uscată trebuie să fie nutreț, cu un raport de nutreț/hrană pentru animale, față de substanța uscată, de cel puțin 1. Cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețului din rația zilnică trebuie să provină din alimente produse pe teritoriul de producție a laptelui.

Alimentele autorizate sunt enumerate într-o listă pozitivă, care cuprinde:

nutreț: nutreț proaspăt, fân, paie, nutreț însilozat (neacceptat pentru obținerea brânzei de tip „Trentingrana”);

materii prime pentru furaje, grupate pe categorii, acceptate pentru completarea nutrețului: cereale și derivatele lor, semințe oleaginoase și derivatele lor, tuberculi și rădăcini și produsele lor, nutreț deshidratat, produse derivate ale industriei zahărului, semințe de leguminoase, grăsimi, minerale, aditivi.

Materii prime: lapte de vacă crud, zer fermentat natural, cheag de vițel. Laptele provine de la vaci crescute în aria delimitată la punctul 4.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etapele de producție și de maturare trebuie să se desfășoare în aria de producție delimitată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Operațiunile de răzuire și ambalarea ulterioară trebuie efectuate în aria de producție delimitată la punctul 4, deoarece brânza rasă proaspătă este un produs foarte sensibil, iar păstrarea caracteristicilor sale organoleptice presupune ambalarea imediată în condiții prin care să se evite uscarea produsului; de altfel, ambalarea imediată într-un ambalaj pe care este aplicată denumirea de origine poate garanta mai bine autenticitatea produsului ras care, prin natura sa, este mai dificil de identificat decât o roată întreagă de brânză pe care sunt vizibile marcajele (astfel cum o confirmă și hotărârea Curții de Justiție din 20 mai 2003 în cauza C-469/00).

Fărâmele produse la tăierea și ambalarea „Grana Padano” DOP în bucăți cu greutate variabilă și/sau fixă, blocuri mici, cuburi mici, bucățele etc. pot fi utilizate pentru producția de brânză „Grana Padano” rasă doar în următoarele condiții: este respectat procentajul maxim de coajă de 18 %; este garantată întotdeauna trasabilitatea roților întregi de „Grana Padano” DOP din care provin fărâmele; în cazul în care sunt utilizate în alte moduri și/sau sunt transferate dintr-o unitate de producție în alta, fărâmele trebuie să rămână separate în funcție de numărul de înregistrare și luna de producție; Transferul fărâmelor este permis doar în cadrul aceleiași întreprinderi sau al aceluiași grup de întreprinderi. Așadar, este interzisă comercializarea fărâmelor destinate producției de brânză „Grana Padano” rasă.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Marcajul oficial care atestă îndeplinirea cerințelor care permit utilizarea în mod legitim a denumirii de origine protejate „GRANA PADANO” și care trebuie, așadar, să apară atât pe roțile întregi, cât și pe toate ambalajele de brânză „GRANA PADANO” DOP în porții și rasă, este constituit dintr-un desen rombic pe care sunt scrise cuvintele „GRANA” și „PADANO”, cu litere de tipar majuscule. În colțurile superior și inferior ale rombului cu vârfuri rotunjite sunt scrise inițialele „G”, respectiv „P”.

Benzile de ștanțare care imprimă la rece marcajul de origine pe roți în momentul formării sunt alcătuite dintr-o serie de romburi punctate care conțin în interior, alternativ, cuvintele „GRANA” și „PADANO” și poartă datele de identificare a unității de producție și codul de identificare a lunii și anului de producție.

Este permisă utilizarea benzilor de ștanțare specifice prevăzute pentru tipul de brânză TRENTINGRANA, alcătuite dintr-un șir de forme rombice punctate, traversate de cuvântul „TRENTINO”, doar pentru Grana Padano DOP produs în provincia autonomă Trento și cu condiția ca pentru producție să fie utilizat lapte provenit de la vaci hrănite cu nutrețuri din care sunt excluse pe toată durata anului nutrețurile însilozate de orice gen. În partea centrală, printre formele stilizate ale unor munți, se citește cuvântul „TRENTINO” scris normal și răsturnat și inversat.

Ambalajele care conțin brânză „Grana Padano” DOP aparținând tipului specific TRENTINGRANA descris mai sus trebuie să fie caracterizate de următoarea reproducere pe materialele din care este constituit ambalajul și în materialele publicitare aferente:

Acțiunea de identificare a originii prin intermediul benzilor de ștanțare este completată prin aplicarea unei etichete de cazeină pe care figurează inscripția „GRANA PADANO”, anul de producție și un cod alfanumeric care identifică în mod univoc fiecare roată în parte.

Brânza „Grana Padano” maturată timp de cel puțin 20 de luni de la formare în cadrul ariei de producție poate fi identificată ca RISERVA. Apartenența la categoria „Grana Padano” RISERVA este confirmată de un al doilea marcaj la cald aplicat pe marginea roților la solicitarea agenților economici prin aceleași metode prevăzute pentru aplicarea mărcii DOP. Respectivul marcaj este constituit dintr-un cerc traversat în mijloc de cuvântul „RISERVA”. În partea superioară a cercului sunt scrise cuvântul „OLTRE” (peste) și numărul „20”, iar în partea inferioară este scris cuvântul „MESI” (luni).

În ceea ce privește produsul ambalat, sunt prevăzute următoarele categorii de produs suplimentare: „Grana Padano” OLTRE 16 MESI și „Grana Padano” RISERVA.

Pe ambalajele care conțin brânză încadrată la categoria „Grana Padano” OLTRE 16 MESI, logoul GRANA PADANO este completat de specificația „OLTRE 16 MESI”, pe un singur rând între două linii paralele.

Pe ambalajele care conțin brânză încadrată în categoria „Grana Padano” RISERVA, pe lângă logoul GRANA PADANO apare și reproducerea marcajului la cald RISERVA.

Fără a se aducere atingere faptului că, pentru categoriile prevăzute în mod expres de caietul de sarcini („Oltre 16 Mesi” și „Riserva – Oltre 20 Mesi”), trebuie utilizate logourile aferente, este permisă posibilitatea indicării, de asemenea, pe ambalaje – în mod facultativ – a unor perioade de maturare diferite de cele stabilite pentru cele două categorii în cauză.

Totuși, indicația respectivă nu trebuie să creeze convingerea greșită că este vorba despre o categorie de produs suplimentară prevăzută și aprobată în caietul de sarcini.

Așadar, din motive de claritate, pentru a se evita confundarea categoriilor oficiale cu indicațiile suplimentare facultative și pentru a se furniza consumatorului o informație mai precisă și punctuală, evidențierea perioadelor de maturare de 16 luni și de 20 de luni nu este permisă decât prin reproducerea celor două logouri specifice prezentate mai sus, indicarea unor perioade de maturare diferite [de exemplu, „Stagionatura 12 mesi” (maturare de 12 luni), „Stagionatura 14 mesi” (maturare de 14 luni), „Stagionatura 18 mesi” (maturare de 18 luni) sau altele asemănătoare] fiind permisă doar cu condiția utilizării unor caractere, a unor culori, a unor dimensiuni și a unei amplasări pe ambalaj diferite de cele tipice pentru „Grana Padano” DOP.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție și de răzuire a Grana Padano DOP este teritoriul provinciilor Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova la stânga de fluviul Pad, Milano, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Veneția, Verona, Vicenza, Bologna la dreapta de râul Reno, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna și Rimini, precum și al următoarelor comune din provincia Bolzano: Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice și Trodena.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Aria de producție a „Grana Padano” DOP coincide în mare parte cu regiunea câmpiei fluviului Pad, caracterizată de terenuri inundabile, aluvionare, fluvioglaciare, plane, bogate în ape, printre cele mai fertile din lume și printre cele mai adecvate pentru producția de nutreț.

Mai exact, aceste caracteristici pedologice, asociate cu microclima specifică zonei, favorizează producția de porumb, care reprezintă cea mai importantă bază pentru nutrețul oferit vacilor care dau laptele destinat producției de „Grana Padano” DOP, deoarece poate constitui până la 50 % din substanța uscată ingerată.

Activitatea de reabilitare și irigare din zona câmpiei fluviului Pad desfășurată începând cu secolul al XI-lea a constituit premisa dezvoltării locale a creșterii bovinelor. Prin urmare, disponibilitatea unor cantități semnificative de lapte, care depășeau cu mult cererea zilnică a populației rurale, a stimulat și a făcut necesară transformarea laptelui într-o brânză care se putea păstra. Chiar și în prezent, ampla disponibilitate a nutrețurilor locale, mai ales a porumbului, legată de ampla disponibilitate a apei, constituie un element fundamental pentru continuarea activității de creștere a bovinelor și a disponibilității laptelui care rezultă din aceasta.

Specificitatea „Grana Padano” DOP este determinată de următoarele elemente:

| — | dimensiunea și greutatea roții; |
| --- | --- |

—

dimensiunea și greutatea roții;

| — | caracteristica morfologică deosebită a pastei, legată de tehnica de producție, caracterizată de o textură granulară, care generează tipica friabilitate; |
| --- | --- |

—

caracteristica morfologică deosebită a pastei, legată de tehnica de producție, caracterizată de o textură granulară, care generează tipica friabilitate;

| — | culoarea albă sau galben-pai a pastei, cu gust delicat și aromă parfumată, datorate mai ales utilizării ample a porumbului ceros în alimentația bovinelor; |
| --- | --- |

—

culoarea albă sau galben-pai a pastei, cu gust delicat și aromă parfumată, datorate mai ales utilizării ample a porumbului ceros în alimentația bovinelor;

| — | conținutul de apă și grăsime, în mare similar conținutului de proteine; |
| --- | --- |

—

conținutul de apă și grăsime, în mare similar conținutului de proteine;

| — | nivelul ridicat de descompunere naturală a proteinelor în peptone, peptide și aminoacizi liberi; |
| --- | --- |

—

nivelul ridicat de descompunere naturală a proteinelor în peptone, peptide și aminoacizi liberi;

| — | rezistența la maturare prelungită, chiar și peste 20 de luni. |
| --- | --- |

—

rezistența la maturare prelungită, chiar și peste 20 de luni.

Legătura cauzală dintre „Grana Padano” DOP și aria sa de origine se datorează următoarelor elemente:

| — | potențialul de irigare ridicat al câmpiei Padului și disponibilitatea nutrețurilor, printre care mai ales porumbul ceros, de care se leagă caracteristicile specifice precum culoarea albă sau galben-pai, gustul și aroma pastei. Într-adevăr, utilizarea nutrețului însilozat de porumb – sau porumb ceros – are drept consecință directă aportul în dietă al unor compuși cromatici, precum carotene, antocieni, clorofilă, în proporție inferioară celei derivate din alimentația pe bază de fân de diverse tipuri sau esențe de nutrețuri verzi. Această alimentație săracă în compuși cromatici este o consecință directă a însilozării porumbului; |
| --- | --- |

—

potențialul de irigare ridicat al câmpiei Padului și disponibilitatea nutrețurilor, printre care mai ales porumbul ceros, de care se leagă caracteristicile specifice precum culoarea albă sau galben-pai, gustul și aroma pastei. Într-adevăr, utilizarea nutrețului însilozat de porumb – sau porumb ceros – are drept consecință directă aportul în dietă al unor compuși cromatici, precum carotene, antocieni, clorofilă, în proporție inferioară celei derivate din alimentația pe bază de fân de diverse tipuri sau esențe de nutrețuri verzi. Această alimentație săracă în compuși cromatici este o consecință directă a însilozării porumbului;

| — | utilizarea laptelui crud, având drept consecință aportul în procesul de producție al unor bacterii lactice tipice pentru acest teritoriu; |
| --- | --- |

—

utilizarea laptelui crud, având drept consecință aportul în procesul de producție al unor bacterii lactice tipice pentru acest teritoriu;

| — | utilizarea zerului fermentat natural, care creează o legătură microbiologică neîntreruptă cu aria de producție. Laptele care devine zer, și deci zer fermentat, pe de o parte constituie, de fapt, inelul de legătură care leagă operațiunile de producție cu aria de producție, iar pe de altă parte garantează aportul continuu și constant de bacterii lactice tipice ariei de origine, cărora li se datorează principalele caracteristici specifice brânzei „Grana Padano” DOP. |
| --- | --- |

—

utilizarea zerului fermentat natural, care creează o legătură microbiologică neîntreruptă cu aria de producție. Laptele care devine zer, și deci zer fermentat, pe de o parte constituie, de fapt, inelul de legătură care leagă operațiunile de producție cu aria de producție, iar pe de altă parte garantează aportul continuu și constant de bacterii lactice tipice ariei de origine, cărora li se datorează principalele caracteristici specifice brânzei „Grana Padano” DOP.

Legătura cauzală dintre caracteristicile produsului și aria sa de origine se datorează, în plus, și „brânzarului”, care are întotdeauna o importanță centrală și fundamentală în producția de „Grana Padano” DOP.

Chiar și în prezent, transformarea laptelui în „Grana Padano” DOP este încredințată brânzarilor, nu tehnicienilor sau oamenilor de știință.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità e sicurezza” (în partea superioară dreaptă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 4.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 188/12

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 27 mai 2019

privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP)

(2019/C 188/05)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 50 alineatul (2) litera (a) coroborat cu articolul 53 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Franța a transmis o cerere de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP), în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Franța a transmis o cerere de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP), în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (2) | În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se permite depunerea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului, astfel cum este menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (2), incluzând documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului cu denumirea înregistrată „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP), ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se permite depunerea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului, astfel cum este menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (2), incluzând documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului cu denumirea înregistrată „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP), ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articol unic

Cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului, menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei, inclusiv documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului, pentru denumirea înregistrată „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” (DOP), figurează în anexa la prezenta decizie.

În conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, publicarea prezentei decizii conferă dreptul de opoziție față de modificarea menționată la primul paragraf al prezentului articol în termen de trei luni de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 27 mai 2019.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

2

---

ANEXĂ

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE”

Nr. UE: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| FRANȚA |
| Tel. +33 0490543842 |
| Fax +33 484253288 |
| E-mail: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

FRANȚA

Tel. +33 0490543842

Fax +33 484253288

E-mail: contact@siovb.com

Sindicatul „AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de Provence” (SIOVB), sindicat profesional reglementat de Codul muncii, este alcătuit din producători de măsline, producători de măsline de masă și producători de ulei de măsline (aproximativ 1 100 de operatori). Sindicatul are un interes legitim să depună cererea.

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☒ | Aria geografică |
| — | ☒ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de producție |
| — | ☒ | Legătura |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele: controale, cerințe naționale. |

—

☐

Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☒

Aria geografică

—

☒

Dovada originii

—

☒

Metoda de producție

—

☒

Legătura

—

☒

Etichetarea

—

☒

Altele: controale, cerințe naționale.

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări)

Descrierea produsului

Descrierea produsului „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence” a fost modificată și completată în caietul de sarcini și în documentul unic (care înlocuiește vechea fișă rezumat).

Astfel, formularea inițială din caietul de sarcini și din fișa rezumat:

„Produsul «Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» provine exclusiv din soiurile Salonenque sau Béruguette.

«Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» este un produs timpuriu, cu durată de conservare scăzută. El constă în măsline verzi aromatizate cu fenicul.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Produsul «Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» desemnează măslinele sparte de masă. Ele provin exclusiv din soiurile Salonenque sau Aglandau (cunoscut și sub denumirea de «Béruguette»). Amestecurile de soiuri nu pot fi comercializate. Măslinele au un calibru care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram. Loturile sunt omogene și sunt alcătuite în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr de peste 42 de fructe pe hectogram și în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr mai mic de 20 de fructe pe hectogram. Măslinele sunt sparte, întregi și necrestate. Cu toate acestea, este permis un procent maxim de 5 % măsline nesparte și de 5 % de măsline deteriorate. Măslinele sunt măsline verzi aromatizate cu fenicul (Foeniculum vulgare var.). Măslinele sunt tari la degustare și au un gust pronunțat de fenicul, care nu trebuie să fie acoperit de gustul sărat. Poate fi prezent un ușor gust amar. Măslinele «Olive cassée de la Vallée des Baux-de-Provence» nu au niciun gust de fermentare, de săpun (sodat) sau de lemn. Ele sunt prezentate spre vânzare într-o saramură limpede sau ușor tulbure, dar care nu este roșie, conținând bucăți de tulpini de fenicul.”

Aceste elemente descriptive au fost adăugate din următoarele motive:

| — | pentru o mai bună caracterizare a produsului, se adaugă faptul că este vorba de măsline „de masă”; |
| --- | --- |

—

pentru o mai bună caracterizare a produsului, se adaugă faptul că este vorba de măsline „de masă”;

| — | se adaugă denumirea oficială a soiului „Aglandau”, cunoscut local sub denumirea de „Béruguette”, în timp ce în caietul de sarcini înregistrat figura numai denumirea „Béruguette”. Această adăugare este făcută pentru a se respecta denumirea oficială a soiului, astfel cum figurează în Registrul european de soiuri; |
| --- | --- |

—

se adaugă denumirea oficială a soiului „Aglandau”, cunoscut local sub denumirea de „Béruguette”, în timp ce în caietul de sarcini înregistrat figura numai denumirea „Béruguette”. Această adăugare este făcută pentru a se respecta denumirea oficială a soiului, astfel cum figurează în Registrul european de soiuri;

| — | „Amestecurile de soiuri nu pot fi comercializate”: Această caracteristică a fost deja inclusă în rubricile „Metoda de obținere” din caietul de sarcini și din fișa rezumat, dar nu și în rubrica „Descrierea produsului”, deși este vorba despre un element descriptiv important; |
| --- | --- |

—

„Amestecurile de soiuri nu pot fi comercializate”: Această caracteristică a fost deja inclusă în rubricile „Metoda de obținere” din caietul de sarcini și din fișa rezumat, dar nu și în rubrica „Descrierea produsului”, deși este vorba despre un element descriptiv important;

| — | calibrul măslinelor corespunzând unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram nu era menționat decât în rubricile „Metoda de obținere” din caietul de sarcini și din fișa rezumat, deși este vorba despre un element descriptiv important. În plus, se adaugă toleranțele admise. Aceste valori permit obținerea unor loturi omogene, corespunzând unor fructe în mod tradițional medii și mari. |
| --- | --- |

—

calibrul măslinelor corespunzând unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram nu era menționat decât în rubricile „Metoda de obținere” din caietul de sarcini și din fișa rezumat, deși este vorba despre un element descriptiv important. În plus, se adaugă toleranțele admise. Aceste valori permit obținerea unor loturi omogene, corespunzând unor fructe în mod tradițional medii și mari.

| — | se adaugă faptul că măslinele trebuie să fie întregi și necrestate înainte de a fi sparte pentru o caracterizare mai bună a măslinelor în ceea ce privește standardul Codex pentru măslinele de masă. Se adaugă, de asemenea, toleranțele admise deoarece, în ciuda tuturor eforturilor pe parcursul preparării, este posibil ca măslinele să nu fie conforme cu produsul final căutat (măsline nesparte, măsline deteriorate); |
| --- | --- |

—

se adaugă faptul că măslinele trebuie să fie întregi și necrestate înainte de a fi sparte pentru o caracterizare mai bună a măslinelor în ceea ce privește standardul Codex pentru măslinele de masă. Se adaugă, de asemenea, toleranțele admise deoarece, în ciuda tuturor eforturilor pe parcursul preparării, este posibil ca măslinele să nu fie conforme cu produsul final căutat (măsline nesparte, măsline deteriorate);

| — | pentru o mai mare exactitate, se adaugă denumirea latină a feniculului cu care se aromatizează măslinele („Foeniculum vulgare var.”); |
| --- | --- |

—

pentru o mai mare exactitate, se adaugă denumirea latină a feniculului cu care se aromatizează măslinele („Foeniculum vulgare var.”);

Foeniculum vulgare

| — | se adaugă caracteristicile organoleptice ale măslinelor. Pe baza controalelor efectuate din momentul recunoașterii acestei denumiri, descrierea organoleptică a fost completată cu descriptori care permit o mai bună identificare a produsului; |
| --- | --- |

—

se adaugă caracteristicile organoleptice ale măslinelor. Pe baza controalelor efectuate din momentul recunoașterii acestei denumiri, descrierea organoleptică a fost completată cu descriptori care permit o mai bună identificare a produsului;

| — | se adaugă condițiile de prezentare pentru vânzare, întrucât acest lucru permite completarea dispoziției inițiale din caietul de sarcini și din fișa rezumat care prevedea doar că măslinele erau „conservate în saramură” la rubrica „Metoda de producție” și permite, de asemenea, să se precizeze, în ceea ce privește aromatizarea măslinelor, că trebuie să se folosească fenicul. |
| --- | --- |

—

se adaugă condițiile de prezentare pentru vânzare, întrucât acest lucru permite completarea dispoziției inițiale din caietul de sarcini și din fișa rezumat care prevedea doar că măslinele erau „conservate în saramură” la rubrica „Metoda de producție” și permite, de asemenea, să se precizeze, în ceea ce privește aromatizarea măslinelor, că trebuie să se folosească fenicul.

În plus, formularea inițială următoare: „«Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» este un produs timpuriu, cu durată de conservare scăzută.” este înlăturată deoarece este imprecisă.

Aria geografică

Aria geografică

Definirea ariei geografice a produsului „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence” a fost modificată în caietul de sarcini și în documentul unic (vechea „fișă rezumat”).

Astfel, textul inițial următor din caietul de sarcini și din fișa rezumat:

„Aria de producție a denumirii de origine controlate «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence» este situată în interiorul următoarelor localități din departamentul Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas, Tarascon.”

se înlocuiește cu următoarele texte:

—   În documentul unic (punctul 4):

„Aria geografică este situată în interiorul teritoriului următoarelor localități din departamentul Bouches-du-Rhône:

Comune incluse în totalitate: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

Comune incluse parțial: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.”

—   În caietul de sarcini:

„Toate operațiunile, de la producerea măslinelor până la transformarea lor în măsline sparte de masă și pasteurizarea lor, sunt efectuate în aria geografică situată în interiorul teritoriului următoarelor localități din departamentul Bouches-du-Rhône:

Comune incluse în totalitate: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Le Paradou;

Comune incluse parțial: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

La primăria fiecărei localități interesate a fost depus un document cartografic care definește limitele ariei geografice, astfel cum a fost aprobată de comitetul național responsabil cu produsele agroalimentare din cadrul Institutului național pentru origine și calitate (l’Institut national de l’origine et de la qualité – INAO), cu ocazia reuniunii sale din 20 iunie 2013, la propunerea comisiei de experți numită în acest scop.”

Într-adevăr, perimetrul ariei geografice este extins pentru a include anumite părți ale localităților incluse deja în aria geografică, precum și o nouă localitate învecinată, și anume „Mas-Blanc-des-Alpilles” (parțial). Aceste adăugiri privesc toate localitățile din aria geografică, cu excepția localității „Les Baux-de-Provence”, care este deja inclusă integral în aria geografică. Aceste părți ale localităților adăugate în perimetrul ariei geografice răspund acelorași criterii geologice, pedologice, climatice și florale de delimitare ca și restul ariei denumirii de origine. Această delimitare permite, de asemenea, includerea unui nou producător de măsline de masă în denumirea de origine. Se adaugă data aprobării acestei delimitări (20 iunie 2013), ca urmare a deciziei luate de comitetul național responsabil pentru produsele agroalimentare din cadrul INAO, care are competența de a aproba revizuirea unei arii geografice la nivel național.

De asemenea, se adaugă faptul că măslinele provin din măsline recoltate de pe parcele identificate conform metodelor descrise. Astfel, în caietul de sarcini se adaugă următoare formulare:

„Măslinele sparte provin din măsline recoltate de pe parcele identificate, situate în aria de producție definită mai sus. Parcelele sunt identificate pe baza criteriilor legate de locurile de amplasare a parcelelor, stabilite de comitetul național responsabil cu produsele agroalimentare din cadrul INAO cu ocazia reuniunii sale din 21 februarie 2013, după obținerea avizului comisiei de experți numită în acest scop de comitetul național respectiv.

Orice producător care dorește să identifice o parcelă transmite o cerere în acest sens serviciilor din cadrul INAO, cu ajutorul unui formular care este conform cu modelul aprobat de directorul INAO, înainte de data de 31 mai care precede prima recoltă a măslinelor cu denumire de origine, și se angajează să respecte criteriile referitoare la locul de amplasare.

Lista noilor parcele identificate se aprobă în fiecare an de către comitetul național competent din cadrul INAO, după obținerea avizului comisiei de experți menționate mai sus.

Lista parcelelor identificate, precum și criteriile de identificare, pot fi consultate făcând apel la serviciile INAO și la grupul vizat.”

Această procedură permite structurilor de control să enumere toate parcelele adecvate pentru producerea denumirii de origine pentru un anumit an.

—   În plus, următoarea formulare se adaugă la punctul 3.4 din documentul unic și din caietul de sarcini:

„Toate operațiunile, de la producția măslinelor până la producția măslinelor negre, se desfășoară în aria geografică definită.”

Nu se adaugă nicio etapă nouă obligatorie în aria geografică, însă informațiile privind etapele care trebuie să se desfășoare în aria geografică nu au fost indicate în mod clar în vechea fișă rezumat și în caietul de sarcini.

—   În plus, se adaugă, doar în caietul de sarcini, referințele cartografice utilizate pentru definirea ariei geografice:

„La primăria fiecărei localități interesate a fost depus un document cartografic care definește limitele ariei geografice, astfel cum a fost aprobată de comitetul național responsabil cu produsele agroalimentare din cadrul Institutului național pentru origine și calitate (l’Institut national de l’origine et de la qualité – INAO), cu ocazia reuniunii sale din 20 iunie 2013, la propunerea comisiei de experți numită în acest scop.”

Este vorba despre date cartografice din partea IGN (Institutul național de informare geografică și forestieră), care pot fi transferate și pe alte suporturi informatice, spre deosebire de hărțile cadastrale utilizate inițial.

În conformitate cu procedurile naționale în vigoare, atunci când se face o cerere de modificare a caietului de sarcini, comitetul național pentru denumirile de origine din sectorul laptelui, produselor agroalimentare și silviculturii din cadrul Institutului național pentru origine și calitate (INAO) are competența de a se pronunța cu privire la cerere, înainte de transmiterea acesteia către Comisia Europeană. Cu toate acestea, modificarea se aplică numai după ce a fost înregistrată la nivel european.

Dovada originii

Dovada originii

Se elimină în întregime textul inițial următor din această rubrică a caietului de sarcini și a documentului unic (vechea fișă rezumat):

„Alături de cereale și de vița-de-vie, măslinul a făcut întotdeauna parte din cele trei culturi esențiale din Provence.

În regiunea Vallée des Baux de Provence, sectorul oleicol a ocupat întotdeauna o poziție predominantă, în ciuda concurenței din partea importurilor și a abandonării cultivării măslinilor în favoarea grădinăritului, ca urmare a construirii unor canale de irigare.

În 1786, abatele Couture a demonstrat în tratatul său că una dintre particularitățile regiunii Vallée des Baux de Provence consta în marea sa bogăție de soiuri de măsline. El a menționat cel puțin șase specii principale, printre care «Salonenque», cunoscută anterior sub denumirea de «Plant de Salon» și «Béruguette», cunoscută anterior sub denumirea de «Aglandau» sau «Blanquette». Aceste două soiuri vechi și tradiționale sunt singurele autorizate pentru producția denumirii de origine controlate «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence».

Această bogăție de soiuri a făcut din regiunea Vallée des Baux de Provence una dintre cele mai înfloritoare zone în ceea ce privește prelucrarea măslinelor. Tradițiile seculare au permis întotdeauna consumul de măsline verzi sparte, de măsline verzi întregi și de măsline negre.

Producția de măsline verzi sparte se regăsește aproape în exclusivitate în Vallée des Baux-de-Provence.

Cu o producție medie anuală de 250 de tone, măslinele sparte reprezintă cea mai importantă producție de măsline de masă din Vallée des Baux de Provence.

În regiunea Vallée des Baux-de-Provence, campania oleicolă începe în fiecare an în luna septembrie, odată cu recoltarea măslinelor destinate acestei metode de prelucrare.

Originalitatea acestei producții se datorează în principal «spargerii» măslinelor, care în prezent este mecanizată, dar care a fost realizată mult timp manual, dând naștere unei activități tradiționale în această regiune.

Dat fiind că sunt primele măsline de masă care sosesc pe piață (octombrie-noiembrie), măslinele sparte din regiunea Vallée des Baux de Provence sunt așteptate cu interes în fiecare an de cunoscători, nerăbdarea acestora datorându-se caracterului timpuriu al produsului.”

Într-adevăr, având în vedere evoluțiile legislației și reglementărilor naționale, rubrica „Elemente care dovedesc că produsul este originar din aria geografică” din caietul de sarcini și din fișa rezumat (punctul 4.4 „Dovada originii”), care a inclus numai elemente referitoare la „Legătura cu locul de origine”, a fost modificată și include în prezent numai obligațiile de raportare și evidențele care trebuie păstrate cu privire la trasabilitatea produsului și la monitorizarea condițiilor de producție din caietul de sarcini.

Prin urmare, au fost adăugate diferite paragrafe, care înlocuiesc paragrafele anterioare referitoare la istoria și la notorietatea produsului. Noua formulare propusă descrie documentele introduse pentru a permite monitorizarea și controlul produsului cu denumire de origine: declarația de identificare a operatorilor, declarația privind lipsa intenției de a produce, integral sau parțial, produsul cu denumire de origine pentru un anumit an, registrul de cultură, registrele de manipulare a măslinelor (ca materie primă) și a măslinelor sparte (produs finit), declarația anuală de recoltare a măslinelor, declarația de prelucrare (cunoscută și sub denumirea de „declarația de producție”), declarația anuală de prelucrare a măslinelor sparte (cunoscută și sub denumirea de „declarația anuală de producție”), declarația de introducere pe piață a măslinelor sparte cu denumire de origine (cunoscută și sub denumirea de „declarație de revendicare”), declarația anuală privind stocurile de măsline sparte cu denumire de origine.

În plus, examinarea analitică și organoleptică prevăzută deja de dispozițiile în vigoare este inclusă în procedura de control menționată anterior.

Alineatul se redactează după cum urmează:

„Întreaga procedură este completată de examinări analitice și organoleptice efectuate prin eșantionare pe produsul finit care este gata de a fi împachetat sau care este împachetat, care permit asigurarea calității și a coerenței cu descrierea produsului definită la punctul 2 de mai sus.”

Într-adevăr, scopul este de a face o scurtă descriere a naturii produsului și a sistemului de control al produsului pus în aplicare.

Metoda de obținere

Metoda de obținere

| — | Fraza introductivă „măslinele trebuie să fie recoltate din livezi identificate situate în aria de producție definită” se elimină din această rubrică a caietului de sarcini și a documentului unic (vechea foaie rezumat), procedura de identificare a parcelelor fiind dezvoltată la rubrica „Aria geografică” a caietului de sarcini. |
| --- | --- |

—

Fraza introductivă „măslinele trebuie să fie recoltate din livezi identificate situate în aria de producție definită” se elimină din această rubrică a caietului de sarcini și a documentului unic (vechea foaie rezumat), procedura de identificare a parcelelor fiind dezvoltată la rubrica „Aria geografică” a caietului de sarcini.

Soiuri

Soiuri

Formularea inițială din caietul de sarcini și din documentul unic, prezentată mai jos:

„Măslinele provin exclusiv din soiurile Salonenque sau Béruguette. Amestecurile de soiuri nu pot fi comercializate.”

se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Măslinele utilizate provin exclusiv din soiurile Salonenque și Aglandau (cunoscut și sub denumirea de «Béruguette»).”

Într-adevăr, se adaugă referința denumirii oficiale a soiului „Aglandau”. Lista soiurilor autorizate (Salonenque și Béruguette) nu este modificată ca atare, dar se menționează în prezent soiul Aglandau, deoarece aceasta este denumirea oficială a soiului cunoscut local sub denumirea de „Béruguette”.

Densitatea de plantare

Densitatea de plantare

se adaugă norme privind densitatea de plantare

Următoarea formulare se introduce în caietul de sarcini:

„Pentru orice plantare realizată după 27 august 1997, fiecare arbore dispune de o suprafață minimă de 24 de metri pătrați, suprafața respectivă fiind obținută prin înmulțirea celor două distanțe, cea dintre rânduri și cea dintre arbori. Pe de altă parte, distanța minimă dintre arbori trebuie să fie de cel puțin 4 metri.”

Aceste norme corespund practicilor locale obișnuite care garantează dezvoltarea optimă a arborelui. Ele se aplică tuturor arborilor plantați după data recunoașterii denumirii de origine controlate pe teritoriul național. Normele permit asigurarea conformității cu normele privind densitatea de plantare recomandate pentru plantările viitoare.

Tăierea

Tăierea

Următoarea formulare se introduce în caietul de sarcini: „Măslinii fac obiectul tăierii cel puțin o dată la doi ani.”

Tăierea de fructificare permite reglarea producției măslinului. Tăierile succesive îmbunătățesc recoltele. De obicei, tăierea are loc anual, dar dat fiind că ciclul vegetativ al măslinului este de doi ani, în caietul de sarcini se recomandă să efectueze cel puțin o tăiere la doi ani.

Irigarea

Irigarea

Următoarea dispoziție se introduce în caietul de sarcini:

„Irigarea în perioada de vegetație a măslinilor este autorizată până la data recoltării stabilită anual pentru denumirea de origine.”

S-a decis să se limiteze irigarea după data începerii recoltei, stabilită anual pentru denumirea de origine. Această dată corespunde practicilor obișnuite. Ea permite autorizarea irigării arborilor în cazul în care acest lucru este necesar, în caz de secetă persistentă, pentru a evita un stres hidric prea mare care este dăunător arborelui în timpul perioadei de vegetație și care afectează calitatea fructelor. În schimb, pentru a păstra calitatea fructelor coapte și pentru ca ele să nu fie pline de apă, este preferabil să se oprească irigarea odată ce a început recoltarea.

Intrarea în producție a arborilor

Intrarea în producție a arborilor

Textul inițial următor din caietul de sarcini:

„Beneficiul denumirii de origine controlate «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence» nu poate fi acordat decât măslinelor obținute din arbori cu o vârstă de cel puțin cinci ani.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Beneficiul denumirii de origine «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence» nu poate fi acordat decât măslinelor obținute din arbori plantați pe parcelă de cel puțin cinci ani.”

În scopul clarificării formulării, se adaugă faptul că vârsta de intrare în producție a arborilor cu denumire de origine, stabilită la cinci ani, corespunde unei perioade de cinci ani de „plantare pe parcelă” (parcelă identificată cu denumire de origine).

Producția

Producția

Producția maximă autorizată este modificată la 10 tone pe hectar, în loc de maxim 6 tone pe hectar.

Formularea inițială următoare din caietul de sarcini:

„Producția la hectar nu trebuie să depășească șase tone de măsline pe hectar.”

se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Producția nu depășește 10 tone de măsline recoltate per hectar oleicol, indiferent de destinația măslinelor. Producția este calculată pentru totalitatea parcelelor identificate ale exploatației care produc măsline destinate denumirilor de origine «Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence», «Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» și «Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence». Într-adevăr, măslinii din plantațiile recente intră în prezent în producție, iar producția acestor livezi de măslini se apropie de 8 până la 10 t/ha. În plus, nu este neobișnuit să se întâlnească livezi de măslini multiseculari și, în acest caz, arborii prezintă o dezvoltare semnificativă a ramurilor și o producție de măsline în consecință. Profesionalizarea producătorilor și reamenajarea parcelelor contribuie, de asemenea, la optimizarea productivității. În plus, au fost făcute adăugiri privind modul de calcul al producției, pentru a se evita orice interpretare și pentru a facilita controlul. Astfel, se adaugă faptul că producția este calculată în funcție de producția recoltată (și nu de producția totală a arborelui care cuprinde măslinele căzute pe jos care nu au fost colectate și care nu beneficiază de denumire), indiferent de destinația măslinelor, pentru totalitatea parcelelor identificate ale exploatației care produc măsline destinate denumirilor de origine «Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence», «Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence» și «Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence».”

Recoltarea măslinelor

Recoltarea măslinelor

Sunt adăugate diferite dispoziții cu privire la recoltare pentru a se reglementa mai bine practicile și a se garanta calitatea măslinelor recoltate.

—   Dispoziția inițială următoare din caietul de sarcini:

„Măslinele trebuie să provină din măsline recoltate la maturitatea corespunzătoare, direct din arbore” se elimină.

Ea se înlocuiește cu următoarele dispoziții, care se adaugă în caietul de sarcini:

„Data deschiderii recoltării se stabilește anual, prin decizia directorului INAO, pe baza unei propuneri motivate din partea grupului.

Măslinele sunt recoltate manual sau printr-un procedeu mecanic care garantează integritatea fructului (pieptenii oscilanți sunt interziși).”

S-a decis să se introducă un sistem de deschidere a recoltării pentru a asigura respectarea unui grad suficient de maturitate de către cultivatorii de măslini. Data deschiderii recoltării este propusă de grup, care își bazează propunerea pe analiza senzorială a eșantioanelor de măsline reprezentative pentru totalitatea ariei geografice.

Noțiunea imprecisă de măsline „recoltate la maturitatea corespunzătoare, direct din arbore” se înlocuiește cu cerința ca măslinele să fie recoltate manual, printr-un proces mecanic care să garanteze integritatea fructelor. Pieptenii oscilanți sunt interziși, deoarece aceștia pot deteriora măslinele.

—   Formularea inițială următoare din caietul de sarcini:

„Măslinele sunt apoi depozitate în lăzi de tip grilaj și livrate producătorilor de măsline de masă în cel mult patruzeci și opt de ore de la recoltare.”

se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Măslinele sunt depozitate în lăzi de tip grilaj sau în boxpaleți. Apoi, în funcție de practicile locale, ele sunt livrate producătorilor de măsline de masă în cel mult patruzeci și opt de ore de la recoltare, în stare bună.”

Într-adevăr, măslinele pot fi recoltate și în boxpaleți, nu numai în cutii (de tip grilaj), deoarece acest tip de container nu afectează calitatea produsului. În plus, este necesar ca ele să fie livrate în stare bună producătorilor de produse de măsline de masă.

Prepararea măslinelor sparte

Prepararea măslinelor sparte

Dispoziția următoare: „Măslinele care prezintă semne de contact cu solul nu se acceptă pentru prelucrare” se adaugă în caietul de sarcini, în vederea menținerii unei calități optime a produselor și a respectării practicilor tradiționale.

Formularea inițială următoare din caietul de sarcini și din fișa rezumat:

„Măslinele trebuie să aibă un calibru care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram.”

este completată, doar în caietul de sarcini, prin formularea următoare:

„Măslinele sunt în prealabil calibrate și sortate înainte de prelucrarea lor de către fabricile de conserve. Acestea din urmă trebuie să fie situate în aria geografică de producție a denumirii de origine controlate «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence».”

Se elimină din documentul unic și se înlocuiește cu următorul text din caietul de sarcini:

„Măslinele sunt calibrate și sortate înainte de prelucrare. Măslinele au un calibru care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram. Loturile sunt omogene și sunt alcătuite în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr de peste 42 de fructe pe hectogram și în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr mai mic de 20 de fructe pe hectogram.”

Etapele care se desfășoară în interiorul ariei geografice sunt enumerate la rubrica „Aria geografică” din caietul de sarcini și la punctul 3.4 din documentul unic.

În ceea ce privește sortarea măslinelor înainte de prelucrare, se adaugă următoarea dispoziție la caietul de sarcini:

„Măslinele proaspete care prezintă următoarele defecte nu depășesc 5 % din măslinele utilizate:

| — | olive pătate = lovituri datorate culegerii, vântului sau grindinei; |
| --- | --- |

—

olive pătate = lovituri datorate culegerii, vântului sau grindinei;

| — | măsline ridate sau moi; |
| --- | --- |

—

măsline ridate sau moi;

| — | înțepături de insecte. |
| --- | --- |

—

înțepături de insecte.

Măslinele cu viermi reprezintă mai puțin de 3 % din măslinele utilizate.”

Scopul este de a stabili criteriile de sortare a măslinelor prin definirea defectelor și a valorilor maxime admise pentru aceste defecte.

„Măslinele întregi sunt sparte mecanic, apoi sunt puse la macerat într-o soluție alcalină, până la eliminarea parțială a gustului amar. Soluția alcalină este înlocuită apoi cu apă pură, măslinele fiind lăsate în apă timp de cel puțin treizeci și șase de ore, apa fiind schimbată la fiecare 12 ore.”

se înlocuiește cu următorul text în caietul de sarcini:

„Măslinele proaspete întregi sunt sparte în mod mecanic. După spargere, fragmentele de pulpă de măsline nu depășesc 5 % din măslinele utilizate. Măslinele sunt macerate într-o soluție alcalină cu o densitate de maximum 1 025. După ce sunt macerate până la eliminarea parțială a gustului amar, soluția alcalină este înlocuită cu apă pură. Măslinele rămân în apă cel puțin treizeci și șase de ore, iar apa este schimbată prin clătiri succesive, până când devine limpede. După osmoză și stabilizare, densitatea este cuprinsă între 1 036 și 1 050. Numai acidul citric și acidul lactic sunt autorizați pentru reducerea pH-ului saramurii.”

Astfel, se adaugă următoarele elemente: procentul maxim de pulpă de măsline acceptată în loturi, valoarea densității saramurii și aditivii autorizați pentru reducerea pH-ului saramurii.

Cerința de a schimba apa de clătire a măslinelor „la fiecare douăsprezece ore” este înlocuită cu cerința de a schimba apa „prin clătiri succesive, până când devine limpede”, obiectivul fiind de a obține apă curată la sfârșitul procesului, semn că măslinele au fost clătite suficient.

Toate aceste completări și modificări permit garantarea obținerii unui produs de calitate, prezentând un număr maxim de fructe întregi sparte, clătite suficient și stabilizate, în conformitate cu metodele tradiționale de producție.

Conservarea măslinelor sparte înainte de ambalare

Conservarea măslinelor sparte înainte de ambalare

Formulările inițiale următoare din caietul de sarcini:

„Măslinele sunt conservate în saramură. După sărarea în saramură, măslinele trebuie conservate la o temperatură cuprinsă între + 4 °C și + 8 °C.”

și din fișa rezumat (la punctul 4.5): „Măslinele sunt conservate în saramură”,

sunt eliminate din documentul unic și înlocuite în caietul de sarcini cu următoarea formulare:

„Măslinele sunt conservate în saramură cel târziu la opt zile de la eliminarea gustului amar și pentru o perioadă de maximum 12 luni, la o temperatură cuprinsă între 2 °C și 4 °C.”

Într-adevăr, pentru a garanta condiții optime de conservare înainte de comercializare, se adaugă o perioadă maximă de conservare în saramură, stabilită la 12 luni. În acest scop, temperatura de conservare este redusă pentru a fi cuprinsă „între 2 °C și 4 °C” în loc de „între 4 °C și 8 °C”.

De altfel, în caietul de sarcini se adaugă următoare formulare, privind pasteurizarea:

„În cazul în care măslinele sunt pasteurizate, procesul se realizează în interiorul ariei geografice a denumirii de origine, pentru a se asigura conformitatea produsului cu descrierea de la punctul 2, înainte de prima comercializare a măslinelor cu denumire de origine. În acest scop, operatorii aplică o valoare maximă de pasteurizare de 2 000 de secunde (la o temperatură teoretică de 70 °C). Scopul este de a se evita o fierbere excesivă a măslinelor, fapt care riscă să înmoaie măslinele și să le închidă prea mult culoarea (de la verde pur la maro). În consecință, procedura de control prevede un control strict al pasteurizării prin verificarea regulată a înregistrărilor pasteurizatoarelor, precum și prin controlul caracteristicilor produsului după pasteurizare.”

Acest paragraf este adăugat, în termeni aproape identici, la punctul 3.5 din documentul unic (numai forma este ușor diferită), fondul este strict identic cu formularea din caietul de sarcini.

Pasteurizarea este opțională, dar în cazul în care este realizată, aceste noi dispoziții prevăd că pasteurizarea trebuie să fie efectuată în aria geografică, respectând o anumită valoare de pasteurizare. Obligația de a realiza pasteurizarea în aria geografică permite controlul produselor pasteurizate înainte de prima comercializare cu denumire de origine, pentru a garanta păstrarea caracteristicilor definite la punctul 2 din caietul de sarcini („Descriere”).

Aromatizare

Aromatizare

Dispoziția inițială din caietul de sarcini și din fișa rezumat:

„Aceste măsline sunt exclusiv aromatizate cu fenicul.”

se înlocuiește cu următoarea dispoziție în caietul de sarcini și la punctul 3.3 din documentul unic:

„Măslinele sparte sunt aromatizate exclusiv cu fenicul (Foeniculum vulgare var.), și anume cu partea vegetativă și semințele plantei. Se poate adăuga un extract de fenicul din comerț, un decoct sau o infuzie de fenicul realizate de operator.”

Condițiile de aromatizare a feniculului sunt mai bine definite. Astfel, se adaugă faptul că aromatizarea se realizează cu ajutorul părții vegetative și al semințelor plantei și că se poate adăuga, de asemenea, un extract de fenicul din comerț, un decoct sau o infuzie de fenicul realizate de operator. În plus, se adaugă denumirea latină a feniculului pentru o mai mare exactitate: Foeniculum vulgare var.

Foeniculum vulgare

Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

În caietul de sarcini, precum și în documentul unic (sau în vechea fișă rezumat), legătura a fost rescrisă în întregime.

Este vorba, în principal, de adăugiri care nu modifică baza legăturii de cauzalitate dintre particularitățile ariei geografice și caracteristicile specifice ale produsului descris inițial.

—   Formulările inițiale următoare din fișa rezumat:

„Aria geografică de producție Vallée des Baux de Provence este delimitată la nord de canalul Alpilles și la sud de canalul Craponne”

și din caietul de sarcini:

„Aria geografică de producție Vallée des Baux de Provence este delimitată în mod clar la nord de canalul Alpilles și la sud de canalul Craponne”

sunt modificate ușor și înlocuite în caietul de sarcini și în documentul unic cu următoarea formulare:

„Aria geografică cuprinde masivul Alpilles, marginile sale coluviale și marginea de nord a câmpiei Crau.”

Această actualizare se datorează modificării ușoare a limitelor ariei geografice, deoarece canalul Alpilles și canalul Craponne nu mai constituie limitele ariei geografice.

În plus, pentru a completa această descriere se adaugă următoarele elemente:

„Lanțul Alpilles (cu o altitudine maximă de 400 m) se întinde de la vest la est pe o distanță de aproximativ treizeci de kilometri, reunind dealurile calcaroase cele mai tipice din Provence, situate între Ron, Durance și Crau. Acest masiv formează lanțul cel mai vestic din anticlinalele provensale. Este un masiv erodat, cu relief pitoresc și coaste teșite, constând în principal în roci calcaroase din Cretacic și Jurasic în partea sa sudică.”

—   Formularea inițială următoare din caietul de sarcini (care nu figura în fișa rezumat):

„Prezența livezilor de măslini în această vale a fost marcată de-a lungul istoriei de construirea canalelor de irigație. Astfel, măslinii au fost întotdeauna predominanți în sectoarele în care irigarea rămânea dificilă, nefiind în pericol de a fi înlăturați, în timp ce în alte sectoare, ei dispar în beneficiul grădinăritului.”

este eliminată, deoarece este vorba despre elemente istorice care nu oferă o demonstrație reală a legăturii cu originea geografică.

—   Formulările inițiale următoare din caietul de sarcini:

„Regiunea Vallée des Baux de Provence astfel delimitată se distinge prin caracteristicile sale geologice și climatice specifice.”

și din fișa rezumat:

„Ea se distinge prin caracteristicile sale geologice și climatice specifice”,

precum și formularea inițială următoare din caietul de sarcini:

„În zona de dealuri, solurile sunt calcaroase, puțin colorate și pietroase, cu o înaltă putere calorifică, o aerare și o permeabilitate foarte mare. Clima este mediteraneană, cu veri calde și uscate, cu toamne și cu primăveri destul de umede și cu prezența caracteristică a «mistralului» (vânt din nord). Soiurile din Vallée des Baux sunt deosebit de adaptate la funcționarea acestor soluri. Datorită lanțului Alpilles, regiunea Vallée de Baux de Provence este mult mai puțin supusă vântului, înghețurilor de primăvară și mai ales ceții care afectează formarea măslinelor și favorizează anumite boli criptogamice.”,

sunt modificate și completate pentru a explica mai bine particularitățile ariei geografice. O parte din această formulare este inclusă în descrierea „legăturii de cauzalitate”, dar partea referitoare la descrierea climei, a solului și a soiurilor se elimină și se înlocuiește cu următoarele elemente (adăugiri în documentul unic și în caietul de sarcini):

„Aria geografică prezintă următoarele caracteristici climatice:

| — | o climă de tip mediteranean; |
| --- | --- |

—

o climă de tip mediteranean;

| — | o variabilitate crescută în ceea ce privește temperatura și precipitațiile de la un anotimp la altul și de la un an la altul; |
| --- | --- |

—

o variabilitate crescută în ceea ce privește temperatura și precipitațiile de la un anotimp la altul și de la un an la altul;

| — | precipitații caracterizate prin furtuni scurte, dar intense, care au loc în special toamna și primăvara. Precipitațiile, de aproximativ 700 mm pe an, au loc într-o perioadă de 50 de zile; |
| --- | --- |

—

precipitații caracterizate prin furtuni scurte, dar intense, care au loc în special toamna și primăvara. Precipitațiile, de aproximativ 700 mm pe an, au loc într-o perioadă de 50 de zile;

| — | un anotimp uscat cu veri secetoase și calde, chiar caniculare, cu deficite de apă frecvente, în special în luna iulie; |
| --- | --- |

—

un anotimp uscat cu veri secetoase și calde, chiar caniculare, cu deficite de apă frecvente, în special în luna iulie;

| — | ierni temperate, cea mai friguroasă lună fiind luna ianuarie; |
| --- | --- |

—

ierni temperate, cea mai friguroasă lună fiind luna ianuarie;

| — | temperaturi medii de 13,6 °C, cu 1-2 °C mai puțin pe versantul de nord al lanțului Alpilles și riscuri de îngheț de primăvară; |
| --- | --- |

—

temperaturi medii de 13,6 °C, cu 1-2 °C mai puțin pe versantul de nord al lanțului Alpilles și riscuri de îngheț de primăvară;

| — | prezența unor vânturi violente, care suflă mai mult de 100 de zile pe an, venind în principal din nord (mistral) și din vest (tramontana); |
| --- | --- |

—

prezența unor vânturi violente, care suflă mai mult de 100 de zile pe an, venind în principal din nord (mistral) și din vest (tramontana);

| — | o expunere la soare excepțională, cu o durată totală de peste 2 800 de ore pe an. |
| --- | --- |

—

o expunere la soare excepțională, cu o durată totală de peste 2 800 de ore pe an.

Solurile caracteristice ale ariei geografice sunt pietroase (fiind alcătuite din pietriș în procent de 40 până la 80 %), calcare cu textură nisipos-lutoasă sau nisipos-lutos-argiloasă în masivul Alpilles și pe marginile coluviale. Partea nordică a vechii Crau, care este încă cunoscută sub numele de «Crau d’Eyguères», prezintă soluri feruginoase roșii foarte pietroase (30-60 cm de pietriș silicios la suprafață), îmbogățite cu coluvii calcaroase produse de eroziunea coastelor sudice ale masivului Alpilles.

Plantațiile de măslini din masivul Alpilles sunt situate în principal pe soluri pietroase și calcaroase, dezvoltate pe glacisuri de piemont, pe depozite de „grèzes litées”, pe coluviile mai mult sau mai puțin groase care umplu vâlcelele. Textura fracției fine este, în general, nisipos-lutoasă și, mai rar, nisipos-lutos-argiloasă. Conținutul de calcar total, care se situează, în medie, între 20 și 30 %, poate fi de până la 40 %, iar conținutul de calcar activ depășește rareori 8 %. PH-ul solului variază între 8 și 8,5.”

În plus, numai în caietul de sarcini se adaugă următoarele elemente descriptive complementare privind clima, geologia și vegetația specifice ariei geografice:

„Partea de vest a masivului este influențată de valea Ronului, precipitațiile sunt mai importante, iar temperaturile sunt mai blânde și mai puțin propice înghețului iarna și primăvara. Partea de sud a piemontului, protejată de vântul rece mistral, permite recolte mai timpurii și este, de asemenea, mai însorită.

Versanții expuși la nord primesc mai multe precipitații. În depresiuni și fundul văilor, condițiile microclimatice (o influență mai redusă a soarelui și adăpost împotriva vântului) asigură o anumită răcoare în timpul verii.

Aceste caracteristici determină o floră și o faună specifice la nivelul bioclimei mediteraneene, în special ca urmare a adaptării acestora la perioadele lungi de secetă.

Aria geografică este constituită dintr-un masiv erodat cu relief pitoresc, având la bază în principal formațiuni calcaroase și marne din Cretacicul inferior, precum și calcare dolomitice din Jurasic în partea sa sudică. Depozitele terțiare, cauzate de fluvii și lacuri, de natură foarte eterogenă, alcătuite din calcare, conglomerate, gresii, marne, nisipuri apar la suprafață pe sinclinalele de pe axa vest-est. În cuaternar, gelifracția rocilor calcaroase a jucat un rol important în masivul Alpilles și a dat naștere depozitelor de pietriș (grèzes) care se prelungesc sub colmatajele coluviale sau aluviale recente.

Versanții sudici ai masivului Alpilles sunt limitați de marginea vechii Crau, caracterizată de aluviuni constituite din pietre rotunde calcaroase și cuarțit din vilafranchian, aduse de râul Durance, care a ajuns în valea Saint Pierre de Vence.

Clima, împreună cu geomorfologia locului, explică în mare parte prezența diferitelor tipuri de vegetație din etajul mediteranean, caracterizat prin pinul de Alep (Pinus halepensis) și stejarul de stâncă (Quercus ilex). Un adevărat punct de confluență biogeografică, teritoriul influențat în principal de clima mezo-mediteraneană numără aproximativ 960 de specii de plante adaptate la secetă și la soluri calcaroase, dintre care 50 se află la marginea zonei de repartiție.”

—   Formulările inițiale următoare din caietul de sarcini:

„Zona geografică reprezentată de lanțul Alpilles, cu soluri și climat specifice, prezența unor soiuri vechi și cu tradiție în această regiune, practicile de cultivare născute din experiența și munca agricultorilor fac din regiunea Vallée des Baux de Provence o zonă de predilecție pentru producția de măsline.”

și din fișa rezumat:

„Această zonă geografică cu soluri calcaroase și climat mediteranean, prezența unor soiuri vechi și cu tradiție în această regiune, practicile de cultivare născute din experiența și munca agricultorilor fac din regiunea Vallée des Baux de Provence o zonă de predilecție pentru producția de măsline.”

sunt eliminate deoarece informațiile pe care le conțin sunt reluate și dezvoltate în alte paragrafe ale acestei rubrici.

Se adaugă următoarele elemente legate de factorii umani:

În caietul de sarcini și în documentul unic: „Alături de cereale și de vița-de-vie, măslinul a făcut întotdeauna parte din cele trei culturi esențiale din Provence.”

Doar în caietul de sarcini: „În regiunea Vallée des Baux de Provence, sectorul oleicol a ocupat întotdeauna o poziție predominantă, în ciuda concurenței din partea importurilor și a abandonării cultivării măslinilor în favoarea grădinăritului, ca urmare a construirii unor canale de irigare.”

În caietul de sarcini și în documentul unic:

„În 1786, abatele Couture a demonstrat în tratatul său că una dintre particularitățile regiunii Vallée des Baux de Provence consta în marea sa bogăție de soiuri de măsline. El a menționat cel puțin șase specii principale, printre care «Salonenque», cunoscută anterior sub denumirea de «Plant de Salon» și «Béruguette», cunoscută anterior sub denumirea de «Aglandau» sau «Blanquette». Aceste două soiuri vechi și tradiționale sunt singurele autorizate și utilizate pentru producția denumirii de origine «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence».

Această bogăție de soiuri a făcut din regiunea Vallée des Baux de Provence una dintre cele mai înfloritoare zone în ceea ce privește prelucrarea măslinelor. Tradițiile seculare au permis întotdeauna consumul de măsline verzi sparte, de măsline întregi și de măsline negre. Producția de măsline verzi sparte se regăsește aproape în exclusivitate în regiunea Vallée des Baux-de-Provence. În regiunea Vallée des Baux-de-Provence, campania oleicolă începe în fiecare an la sfârșitul lunii august, odată cu recoltarea măslinelor destinate acestei metode de prelucrare. Originalitatea acestei producții se datorează în principal „spargerii” măslinelor, care în prezent este mecanizată, dar care a fost realizată mult timp manual, dând naștere unei activități tradiționale în această regiune. Metoda de preparare este simplă și tradițională: după spargere, măslinele sunt macerate într-o soluție alcalină, până la eliminarea parțială a gustului amar. Soluția alcalină este înlocuită apoi cu apă pură, măslinele fiind lăsate în apă timp de cel puțin treizeci și șase de ore, apa fiind schimbată în mod regulat. Măslinele sunt conservate în saramură cu o densitate cuprinsă între 1 036 și 1 050 și pot fi pasteurizate. Numai acidul citric și acidul lactic sunt autorizați pentru reducerea pH-ului saramurii.”

Prin urmare, factorii umani au fost completați cu metoda tradițională de preparare a măslinelor sparte.

Elementele următoarele privind caracteristicile specifice ale produsului sunt adăugate în caietul de sarcini și în documentul unic:

„«Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence» sunt măsline de masă, ale căror caracteristici specifice sunt legate de:

| — | caracterul lor de măsline verzi «sparte». Măslinele proaspete întregi sunt sparte în mod mecanic; |
| --- | --- |

—

caracterul lor de măsline verzi «sparte». Măslinele proaspete întregi sunt sparte în mod mecanic;

| — | utilizarea exclusivă a soiurilor Salonenque sau Aglandau (cunoscut și sub denumirea de «Béruguette» sau «Blanquette»). |
| --- | --- |

—

utilizarea exclusivă a soiurilor Salonenque sau Aglandau (cunoscut și sub denumirea de «Béruguette» sau «Blanquette»).

| — | gustul lor pronunțat de fenicul, datorat utilizării exclusive a acestui condiment pentru aromatizare; |
| --- | --- |

—

gustul lor pronunțat de fenicul, datorat utilizării exclusive a acestui condiment pentru aromatizare;

| — | prezența unor crenguțe de fenicul în saramură; |
| --- | --- |

—

prezența unor crenguțe de fenicul în saramură;

| — | fermitatea lor la degustare; |
| --- | --- |

—

fermitatea lor la degustare;

| — | calibrul lor minim care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram.” |
| --- | --- |

—

calibrul lor minim care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram.”

Elementele descriptive ale „legăturii de cauzalitate” dintre caracteristicile specifice ale ariei geografice și caracteristicile specifice ale produsului se adaugă în caietul de sarcini și în documentul unic, cu următoarea formulare: «În această zonă de dealuri, solurile sunt calcaroase, puțin colorate și pietroase, cu o înaltă putere calorifică, o aerare și o permeabilitate foarte mare, care favorizează producția de măsline. Protejată de lanțul Alpilles, regiunea Vallée de Baux de Provence este foarte puțin expusă la ceață, care afectează formarea măslinelor și favorizează bolile criptogamice. Regiunea Vallée des Baux-de-Provence constituie, prin urmare, o zonă de predilecție pentru producția de măsline. Caracteristicile climatice și pedologice ale ariei geografice explică, de asemenea, alegerea soiurilor folosite pentru «Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence». Salonenque este un soi adaptat perfect la solurile calcaroase, pietroase și puțin adânci, precum și la verile secetoase și la vânt. Fructele se coc foarte devreme; ele sunt, de asemenea, utilizate pentru denumirea de origine «Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence». Aglandau sau «Berruguette», un soi mai sensibil la secetă decât Salonenque, s-a impus datorită rezistenței la frig și la vânt și coacerii sale mai tardive, adaptate climei locale. Este un soi larg răspândit în regiunea Provence.

Feniculul sălbatic este întâlnit în întreaga regiune Vallée des Baux de Provence. Dat fiind că înflorește vara, feniculul prezintă semințe la momentul recoltării măslinelor Salonenque, fiind astfel utilizat în mod tradițional la prepararea măslinelor sparte, aromele lor amestecându-se în mod armonios. Metoda simplă și tradițională de preparare a măslinelor păstrează aromele caracteristice și fermitatea acestui fruct.»

Etichetarea

Etichetarea

Următoarele dispoziții inițiale din caietul de sarcini înregistrat și din fișa rezumat:

„Etichetele măslinelor cu denumirea de origine «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence» trebuie să conțină:

| — | mențiunea «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence»; |
| --- | --- |

—

mențiunea «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence»;

| — | mențiunea «Denumire de origine controlată» sau «DOC»; |
| --- | --- |

—

mențiunea «Denumire de origine controlată» sau «DOC»;

| — | În cazul în care pe etichetă apare, independent de adresă, denumirea unei exploatații sau a unei mărci, titlul denumirii este repetat între cuvintele «denumire» și «controlată». |
| --- | --- |

—

În cazul în care pe etichetă apare, independent de adresă, denumirea unei exploatații sau a unei mărci, titlul denumirii este repetat între cuvintele «denumire» și «controlată».

Aceste mențiuni sunt grupate în cadrul aceluiași câmp vizual pe aceeași etichetă. Ele sunt prezentate cu caractere clare, lizibile, indelebile și suficient de mari pentru a ieși în evidență pe fondul pe care sunt imprimate și pentru a se putea distinge clar de ansamblul altor indicații scrise și desene.”

sunt înlocuite în caietul de sarcini și în documentul unic prin următoarele dispoziții: «În afara mențiunilor obligatorii prevăzute de legislația privind etichetarea și prezentarea produselor alimentare, etichetarea măslinelor care beneficiază de denumirea de origine «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence» include următoarele:

| — | titlul denumirii de origine «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence»; |
| --- | --- |

—

titlul denumirii de origine «Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence»;

| — | Mențiunea «denumire de origine protejată» sau «DOP». |
| --- | --- |

—

Mențiunea «denumire de origine protejată» sau «DOP».

Aceste indicații sunt grupate în cadrul aceluiași câmp vizual și pe aceeași etichetă. Ele sunt prezentate cu caractere clare, lizibile, indelebile și suficient de mari pentru a ieși în evidență pe fondul pe care sunt imprimate și pentru ca aceste indicații să se poată distinge clar de ansamblul altor indicații scrise și desene.»

Mențiunile de etichetare specifice denumirii au fost puse în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 prin eliminarea folosirii mențiunilor naționale existente: „DOC” sau „denumire de origine controlată” și prin înlocuirea acestora cu mențiunile europene: „denumire de origine protejată” sau „DOP”.

Rubrica „Cerințele naționale”

Rubrica „Cerințele naționale”

Având în vedere evoluțiile legislației și reglementărilor naționale, se elimină trimiterea la Decretul din 27 august 1997 de recunoaștere a denumirii de origine controlate pe teritoriul francez și se adaugă un tabel cu principalele puncte care trebuie verificate, însoțite de valorile lor de referință și de metoda de evaluare.

Altele

Altele

Rubricile „serviciul responsabil din statul membru”, „grup solicitant” și „Referințe privind structurile de control”: au fost actualizate denumirea și coordonatele structurilor oficiale vizate, precum și cele ale grupului. În ceea ce privește componența grupului și statutul său legal, acestea nu au suferit modificări de fond. Grupul reunește în continuare producători de măsline, producători de măsline de masă și producători de ulei de măsline.

| Rubrică | Datele de contact și textele inițiale (caiet de sarcini și document unic) | Datele de contact și textele actualizate (caiet de sarcini și document unic) |
| --- | --- | --- |
| Serviciul competent al statului membru | Denumire:





  Institut National des Appellations d’Origine |
| 138, Champs Elysées |
| 75008 Paris |
| FRANȚA |
| Tel. +33 153898000 |
| Fax +33 142255797 |

Rubrică

Datele de contact și textele inițiale (caiet de sarcini și document unic)

Datele de contact și textele actualizate (caiet de sarcini și document unic)

Serviciul competent al statului membru

Denumire:

Institut National des Appellations d’Origine

138, Champs Elysées

75008 Paris

FRANȚA

Tel. +33 153898000

Fax +33 142255797

| Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) – (Institutul național pentru origine și calitate) |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANȚA |
| Tel. +33 1173303800 |
| Fax +33 1173300804 |
| E-mail: info@inao.gouv.fr |

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) – (Institutul național pentru origine și calitate)

Institut national de l’origine et de la qualité

12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANȚA

Tel. +33 1173303800

Fax +33 1173300804

E-mail: info@inao.gouv.fr

Grupul solicitant

Denumire:

| Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux |
| --- |
| Adresă: |
| Mairie de Maussane les Alpilles |
| 13520 Maussane-Les-Alpilles |
| FRANȚA |

Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux

Adresă:

Mairie de Maussane les Alpilles

13520 Maussane-Les-Alpilles

FRANȚA

Și în documentul unic:

Componență: producători/prelucrători (x) alte categorii ( )

Și în caietul de sarcini:

Acest sindicat creat în 1994 este alcătuit din toate persoanele juridice și civile implicate în fabricarea de produse oleicole din regiunea Vallée des Baux de Provence. Acesta reunește producători de măsline, producători de măsline de masă și producători de ulei de măsline.

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB). |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| FRANȚA |
| Tel. +33 490543842 |
| Fax +33 484253288 |
| E-mail: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB).

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

FRANȚA

Tel. +33 490543842

Fax +33 484253288

E-mail: contact@siovb.com

Componență: producători și prelucrători.

Statutul juridic: sindicat profesional reglementat de Codul muncii.

Structuri de control

| I.N.A.O |
| --- |
| 138, Champs Elysées 75008 PARIS |
| D.G.C.C.R.F. |
| 59, Bd V. Auriol |
| Teledoc 251 |
| 75703 PARIS Cedex 13 |
| FRANȚA |

I.N.A.O

138, Champs Elysées 75008 PARIS

D.G.C.C.R.F.

59, Bd V. Auriol

Teledoc 251

75703 PARIS Cedex 13

FRANȚA

| Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) – (Institutul național pentru origine și calitate) |
| --- |
| Adresă: |
| Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 30003-93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANȚA |
| Tel. +33 173303800 |
| Fax: +33 173300804 |
| E-mail: info@inao.gouv.fr |

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) – (Institutul național pentru origine și calitate)

Adresă:

Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 30003-93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANȚA

Tel. +33 173303800

Fax: +33 173300804

E-mail: info@inao.gouv.fr

| Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Direcția generală concurență, consumatori și combaterea fraudei) |
| --- |
| (DGCCRF) |
| Adresă: |
| 59, boulevard Vincent Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANȚA |
| Tel. +33 144871717 |
| Fax +33 144973037 |

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Direcția generală concurență, consumatori și combaterea fraudei)

(DGCCRF)

Adresă:

59, boulevard Vincent Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANȚA

Tel. +33 144871717

Fax +33 144973037

DGCCRF este o direcție din cadrul Ministerului Economiei.

În conformitate cu dispozițiile articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, verificarea respectării caietului de sarcini al produsului, înainte de introducerea pe piață, este efectuată de un organism de certificare a produselor al cărui nume și date de contact sunt disponibile pe site-ul internet al INAO și în baza de date a Comisiei Europene.

DOCUMENT UNIC

„Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence”

„Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence”

Nr. UE: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

Nr. UE: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

DOP ( X ) IGP ( )

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Produsul „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” desemnează măslinele verzi sparte de masă. Ele provin exclusiv din soiurile Salonenque sau Aglandau (cunoscut și sub denumirea de „Béruguette”). Amestecurile de soiuri nu pot fi comercializate. Măslinele au un calibru care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram. Loturile sunt omogene și sunt alcătuite în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr de peste 42 de fructe pe hectogram și în proporție de maximum 5 % din fructe al căror calibru corespunde unui număr mai mic de 20 de fructe pe hectogram. Măslinele sunt sparte, întregi și necrestate. Cu toate acestea, este permis un procent maxim de 5 % măsline nesparte și de 5 % de măsline deteriorate. Măslinele sunt măsline verzi aromatizate cu fenicul (Foeniculum vulgare var.). Măslinele sunt tari la degustare și au un gust pronunțat de fenicul, care nu trebuie să fie acoperit de gustul sărat. Poate fi prezent un ușor gust amar. Măslinele „Olive cassée de la Vallée des Baux-de-Provence” nu au niciun gust de fermentare, de săpun (sodat) sau de lemn.

Foeniculum vulgare

Ele sunt prezentate spre vânzare într-o saramură limpede sau ușor tulbure, dar care nu este roșie, conținând bucăți de tulpini de fenicul.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Produsul „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” provine din măsline din soiurile Salonenque și Aglandau. Ele sunt aromatizate cu fenicul (Foeniculum vulgare var.), și anume cu partea vegetativă și semințele plantei. Se poate adăuga un extract de fenicul din comerț, un decoct sau o infuzie de fenicul realizate de operator.

Foeniculum vulgare

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Totalitatea operațiunilor, de la producția măslinelor până la transformarea lor în măsline sparte de masă și pasteurizarea lor, sunt realizate în aria geografică definită.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

În cazul în care produsul este pasteurizat, procesul se realizează în interiorul ariei geografice a denumirii de origine, pentru a se asigura conformitatea produsului cu descrierea de la punctul 3.2, înainte de prima comercializare a măslinelor cu denumire de origine. Operatorii aplică o valoare maximă de pasteurizare de 2 000 de secunde (la o temperatură teoretică de 70 °C). Scopul este de a se evita o fierbere excesivă a măslinelor, fapt care riscă să înmoaie măslinele și să le modifice prea mult culoarea (de la verde pur la maro). În consecință, procedura de control prevede un control strict al pasteurizării prin verificarea regulată a înregistrărilor pasteurizatoarelor, precum și prin controlul caracteristicilor produsului după pasteurizare.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

În afara mențiunilor obligatorii prevăzute de legislația privind etichetarea și prezentarea produselor alimentare, etichetarea măslinelor care beneficiază de denumirea de origine „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” include următoarele:

| — | titlul denumirii de origine „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence”; |
| --- | --- |

—

titlul denumirii de origine „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence”;

| — | mențiunea „denumire de origine protejată” sau „DOP”. |
| --- | --- |

—

mențiunea „denumire de origine protejată” sau „DOP”.

Aceste indicații sunt grupate în cadrul aceluiași câmp vizual și pe aceeași etichetă.

Ele sunt prezentate cu caractere clare, lizibile, indelebile și suficient de mari pentru a ieși în evidență pe fondul pe care sunt imprimate și pentru ca aceste indicații să se poată distinge clar de ansamblul altor indicații scrise și desene.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică este situată în interiorul teritoriului următoarelor localități din departamentul Bouches-du-Rhône:

Comune incluse în totalitate: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

Comune incluse parțial: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Aria geografică cuprinde masivul Alpilles, marginile sale coluviale și marginea de nord a câmpiei Crau. Lanțul Alpilles (cu o altitudine maximă de 400 m) se întinde de la vest la est pe o distanță de aproximativ treizeci de kilometri, reunind dealurile calcaroase cele mai tipice din Provence, situate între Ron, Durance și Crau. Acest masiv formează lanțul cel mai vestic din anticlinalele provensale. Este un masiv erodat, cu relief pitoresc și coaste teșite, constând în principal în roci calcaroase din Cretacic și Jurasic în partea sa sudică.

Aria geografică prezintă următoarele caracteristici climatice:

| — | o climă de tip mediteranean; |
| --- | --- |

—

o climă de tip mediteranean;

| — | o variabilitate crescută în ceea ce privește temperatura și precipitațiile de la un anotimp la altul și de la un an la altul; |
| --- | --- |

—

o variabilitate crescută în ceea ce privește temperatura și precipitațiile de la un anotimp la altul și de la un an la altul;

| — | precipitații caracterizate prin furtuni scurte, dar intense, care au loc în special toamna și primăvara. Precipitațiile, de aproximativ 700 mm pe an, au loc într-o perioadă de 50 de zile; |
| --- | --- |

—

precipitații caracterizate prin furtuni scurte, dar intense, care au loc în special toamna și primăvara. Precipitațiile, de aproximativ 700 mm pe an, au loc într-o perioadă de 50 de zile;

| — | un anotimp uscat cu veri secetoase și calde, chiar caniculare, cu deficite de apă frecvente, în special în luna iulie; |
| --- | --- |

—

un anotimp uscat cu veri secetoase și calde, chiar caniculare, cu deficite de apă frecvente, în special în luna iulie;

| — | ierni temperate, cea mai friguroasă lună fiind luna ianuarie; |
| --- | --- |

—

ierni temperate, cea mai friguroasă lună fiind luna ianuarie;

| — | temperaturi medii de 13,6 °C, cu 1-2 °C mai puțin pe versantul de nord al lanțului Alpilles și riscuri de îngheț de primăvară; |
| --- | --- |

—

temperaturi medii de 13,6 °C, cu 1-2 °C mai puțin pe versantul de nord al lanțului Alpilles și riscuri de îngheț de primăvară;

| — | prezența unor vânturi violente, care suflă mai mult de 100 de zile pe an, venind în principal din nord (mistral) și din vest (tramontana); |
| --- | --- |

—

prezența unor vânturi violente, care suflă mai mult de 100 de zile pe an, venind în principal din nord (mistral) și din vest (tramontana);

| — | o expunere la soare excepțională, cu o durată totală de peste 2 800 de ore pe an. |
| --- | --- |

—

o expunere la soare excepțională, cu o durată totală de peste 2 800 de ore pe an.

Aria geografică este constituită dintr-un masiv erodat cu relief pitoresc, având la bază în principal formațiuni calcaroase și marne din Cretacicul inferior, precum și calcare dolomitice din Jurasic în partea sa sudică.

Solurile caracteristice ale ariei geografice sunt pietroase (fiind alcătuite din pietriș în procent de 40 până la 80 %), calcare cu textură nisipos-lutoasă sau nisipos-lutos-argiloasă în masivul Alpilles și pe marginile coluviale. Partea nordică a vechii Crau, care este încă cunoscută sub numele de „Crau d’Eyguères”, prezintă soluri feruginoase roșii foarte pietroase (30-60 cm de pietriș silicios la suprafață), îmbogățite cu coluvii calcaroase produse de eroziunea coastelor sudice ale masivului Alpilles.

Plantațiile de măslini din masivul Alpilles sunt situate în principal pe soluri pietroase și calcaroase, dezvoltate pe glacisuri de piemont, pe depozite de „grèzes litées”, pe coluviile mai mult sau mai puțin groase care umplu vâlcelele. Textura fracției fine este, în general, nisipos-lutoasă și, mai rar, nisipos-lutos-argiloasă. Conținutul de calcar total, care se situează, în medie, între 20 și 30 %, poate fi de până la 40 %, iar conținutul de calcar activ depășește rareori 8 %. PH-ul solului variază între 8 și 8,5.

Alături de cereale și de vița-de-vie, măslinul a făcut întotdeauna parte din cele trei culturi esențiale din Provence. În 1786, abatele Couture a menționat în tratatul său că una dintre particularitățile regiunii Vallée des Baux de Provence consta în marea sa bogăție de soiuri de măsline și că există cel puțin șase specii principale, printre care „Salonenque”, cunoscută anterior sub denumirea de „Plant de Salon” și „Béruguette”, cunoscută anterior sub denumirea de „Aglandau” sau „Blanquette”. Aceste două soiuri vechi și tradiționale sunt singurele autorizate și utilizate pentru producția denumirii de origine „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence”.

Această bogăție de soiuri a făcut din regiunea Vallée des Baux de Provence una dintre cele mai înfloritoare zone în ceea ce privește prelucrarea măslinelor. Tradițiile seculare au permis întotdeauna consumul de măsline verzi sparte, de măsline întregi și de măsline negre. Producția de măsline verzi sparte se regăsește aproape în exclusivitate în regiunea Vallée des Baux-de-Provence. În regiunea Vallée des Baux-de-Provence, campania oleicolă începe în fiecare an la sfârșitul lunii august, odată cu recoltarea măslinelor destinate acestei metode de prelucrare. Originalitatea acestei producții se datorează în principal „spargerii” măslinelor, care în prezent este mecanizată, dar care a fost realizată mult timp manual, dând naștere unei activități tradiționale în această regiune. Metoda de preparare este simplă și tradițională: după spargere, măslinele sunt macerate într-o soluție alcalină, până la eliminarea parțială a gustului amar. Soluția alcalină este înlocuită apoi cu apă pură, măslinele fiind lăsate în apă timp de cel puțin treizeci și șase de ore, apa fiind schimbată în mod regulat. Măslinele sunt conservate în saramură cu o densitate cuprinsă între 1 036 și 1 050. Numai acidul citric și acidul lactic sunt autorizați pentru reducerea pH-ului saramurii.

„Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence” sunt măsline de masă, ale căror caracteristici specifice sunt legate de:

| — | caracterul lor de măsline verzi „sparte”. Măslinele proaspete întregi sunt sparte în mod mecanic; |
| --- | --- |

—

caracterul lor de măsline verzi „sparte”. Măslinele proaspete întregi sunt sparte în mod mecanic;

| — | utilizarea exclusivă a soiurilor Salonenque sau Aglandau; |
| --- | --- |

—

utilizarea exclusivă a soiurilor Salonenque sau Aglandau;

| — | gustul lor pronunțat de fenicul, datorat utilizării exclusive a acestui condiment pentru aromatizare; |
| --- | --- |

—

gustul lor pronunțat de fenicul, datorat utilizării exclusive a acestui condiment pentru aromatizare;

| — | prezența unor crenguțe de fenicul în saramură; |
| --- | --- |

—

prezența unor crenguțe de fenicul în saramură;

| — | fermitatea lor la degustare; |
| --- | --- |

—

fermitatea lor la degustare;

| — | calibrul lor minim care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram. |
| --- | --- |

—

calibrul lor minim care corespunde unui număr maxim de 35 de fructe pe hectogram.

În această zonă de dealuri, solurile sunt calcaroase, puțin colorate și pietroase, cu o înaltă putere calorifică, o aerare și o permeabilitate foarte mare, care favorizează producția de măsline. Protejată de lanțul Alpilles, regiunea Vallée de Baux de Provence este foarte puțin expusă la ceață, care afectează formarea măslinelor și favorizează bolile criptogamice. Regiunea Vallée des Baux-de-Provence constituie, prin urmare, o zonă de predilecție pentru producția de măsline. Caracteristicile climatice și pedologice ale ariei geografice explică, de asemenea, alegerea soiurilor folosite pentru „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence”. Salonenque este un soi adaptat perfect la solurile calcaroase, pietroase și puțin adânci, precum și la verile secetoase și la vânt. Fructele se coc foarte devreme; ele sunt, de asemenea, utilizate pentru denumirea de origine „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence”. Aglandau, un soi mai sensibil la secetă decât Salonenque, s-a impus datorită rezistenței la frig și la vânt și coacerii sale mai tardive, adaptate climei locale. Este un soi larg răspândit în regiunea Provence. Feniculul sălbatic este întâlnit în întreaga regiune Vallée des Baux de Provence. Dat fiind că înflorește vara, feniculul prezintă semințe la momentul recoltării măslinelor Salonenque, fiind astfel utilizat în mod tradițional la prepararea măslinelor sparte, aromele lor amestecându-se în mod armonios. Metoda simplă și tradițională de preparare a măslinelor păstrează aromele caracteristice și fermitatea acestui fruct.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e30d06c0-b702-446d-b66d-b3408eea5852

---