# Den Europæiske Unions C 125/5. a

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 125 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang5. april 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 125

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang5. april 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 12. til den 15. september 2022VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 12. til den 15. september 2022VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 13. september 2022 |
| 2023/C 125/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 med henstillinger til Kommissionen om ansvarlig privat finansiering af retssager (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om en ny EU-skovstrategi for 2030 — bæredygtig skovforvaltning i Europa (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om indvirkningen af covid-19 lukninger af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og sportsaktiviteter på børn og unge i EU (2022/2004(INI)) | 44 |
| | Onsdag den 14. september 2022 |
| 2023/C 125/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2022 om det nye europæiske Bauhaus (2021/2255(INI)) | 56 |
| | Torsdag den 15. september 2022 |
| 2023/C 125/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med tvangsdeportationen af ukrainske civile til og tvangsadoptionen af ukrainske børn i Rusland (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om krænkelser af menneskerettighederne i Uganda og Tanzania i forbindelse med investeringer i fossile brændstofprojekter (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om Nicaragua, navnlig anholdelsen af biskoppen Rolando Álvarez (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2020 og 2021 (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om økonomisk, social og territorial samhørighed i EU: den 8.samhørighedsrapport (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om gennemførelse af den ajourførte nye industristrategi for Europa: tilpasning af udgifterne til politikken (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om konsekvenserne af tørke, brand og andre ekstreme vejrfænomener: en øget EU-indsats for at bekæmpe klimaændringer (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen i Taiwanstrædet (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 14. september 2022 |
| 2023/C 125/14 | Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2022 til Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. september 2022

2023/C 125/01

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 med henstillinger til Kommissionen om ansvarlig privat finansiering af retssager (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om en ny EU-skovstrategi for 2030 — bæredygtig skovforvaltning i Europa (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om indvirkningen af covid-19 lukninger af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og sportsaktiviteter på børn og unge i EU (2022/2004(INI))

44

Onsdag den 14. september 2022

2023/C 125/04

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2022 om det nye europæiske Bauhaus (2021/2255(INI))

56

Torsdag den 15. september 2022

2023/C 125/05

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med tvangsdeportationen af ukrainske civile til og tvangsadoptionen af ukrainske børn i Rusland (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om krænkelser af menneskerettighederne i Uganda og Tanzania i forbindelse med investeringer i fossile brændstofprojekter (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om Nicaragua, navnlig anholdelsen af biskoppen Rolando Álvarez (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2020 og 2021 (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om økonomisk, social og territorial samhørighed i EU: den 8.samhørighedsrapport (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om gennemførelse af den ajourførte nye industristrategi for Europa: tilpasning af udgifterne til politikken (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om konsekvenserne af tørke, brand og andre ekstreme vejrfænomener: en øget EU-indsats for at bekæmpe klimaændringer (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen i Taiwanstrædet (2022/2822(RSP))

149

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. september 2022

2023/C 125/14

Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2022 til Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 13. september 2022 |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) (COM(2021)0483 — C9-0347/2021 — 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ændringerne af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (07978/2022 — C9-0181/2022 — 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (05657/2022 — C9-0166/2022 — 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2022 til det almindelige budget for 2022 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2021 (11467/2022 — C9-0297/2022 — 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Ændringer til kapitalkravforordningen på afviklingsområdet (daisy chain-forslaget) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutkoncerner med en multiple point of entry-afviklingsstrategi og en metode til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (COM(2021)0665 — C9-0398/2021 — 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver | 171 |
| 2023/C 125/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om forslaget fra 2021 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021)0569 — 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 — C9-0430/2021 — 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2022)0051 — C9-0046/2022 — 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav: bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der skal anvendes i området for konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007 (COM(2021)0198 — C9-0153/2021 — 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007 | 294 |
| | Onsdag den 14. september 2022 |
| 2023/C 125/24 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) (COM(2021)0558 — C9-0330/2021 — 2021/0203(COD))[Ændring 1, med mindre andet er angivet] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Passende mindstelønninger i Den Europæiske Union ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union (COM(2020)0682 — C9-0337/2020 — 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union | 397 |
| 2023/C 125/26 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF for så vidt angår fremme af energi fra vedvarende energikilder og om ophævelse af Rådets direktiv (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 — C9-0329/2021 — 2021/0218(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet] | 398 |
| | Torsdag den 15. september 2022 |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine og styrkelse af den fælles hensættelsesfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 — C9-0303/2022 — 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om forslag til Rådets afgørelse om på grundlag af artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) (COM(2021)0734 — C9-0432/2021 — 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. september 2022

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) (COM(2021)0483 — C9-0347/2021 — 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation)

166

2023/C 125/16

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ændringerne af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (07978/2022 — C9-0181/2022 — 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (05657/2022 — C9-0166/2022 — 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2022 til det almindelige budget for 2022 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2021 (11467/2022 — C9-0297/2022 — 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Ændringer til kapitalkravforordningen på afviklingsområdet (daisy chain-forslaget) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutkoncerner med en multiple point of entry-afviklingsstrategi og en metode til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (COM(2021)0665 — C9-0398/2021 — 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver

171

2023/C 125/20

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om forslaget fra 2021 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021)0569 — 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 — C9-0430/2021 — 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2022)0051 — C9-0046/2022 — 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav: bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der skal anvendes i området for konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007 (COM(2021)0198 — C9-0153/2021 — 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007

294

Onsdag den 14. september 2022

2023/C 125/24

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) (COM(2021)0558 — C9-0330/2021 — 2021/0203(COD))[Ændring 1, med mindre andet er angivet]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Passende mindstelønninger i Den Europæiske Union ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union (COM(2020)0682 — C9-0337/2020 — 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union

397

2023/C 125/26

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF for så vidt angår fremme af energi fra vedvarende energikilder og om ophævelse af Rådets direktiv (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 — C9-0329/2021 — 2021/0218(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

398

Torsdag den 15. september 2022

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine og styrkelse af den fælles hensættelsesfond ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 — C9-0303/2022 — 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om forslag til Rådets afgørelse om på grundlag af artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) (COM(2021)0734 — C9-0432/2021 — 2021/0375(COD))

485

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2022-2023

Mødeperioden fra den 12. til den 15. september 2022

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Ansvarlig privat finansiering af retssager

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 med henstillinger til Kommissionen om ansvarlig privat finansiering af retssager (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 5 i Europa-Parlamentets afgørelse af 28. september 2005 om vedtagelse af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i Europa-Parlamentets afgørelse af 28. september 2005 om vedtagelse af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 af 25. november 2020 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 af 25. november 2020 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (2),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 11. juni 2013 om fælles principper for påbud og kompenserende kollektive retsmidler i medlemsstaterne vedrørende krænkelser af rettigheder i henhold til EU-retten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 11. juni 2013 om fælles principper for påbud og kompenserende kollektive retsmidler i medlemsstaterne vedrørende krænkelser af rettigheder i henhold til EU-retten,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse »Responsible Private Funding of Litigation« (Ansvarlig privat finansiering af retssager) fra marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse »Responsible Private Funding of Litigation« (Ansvarlig privat finansiering af retssager) fra marts 2021,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0218/2022),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne har det primære ansvar for at stille passende retshjælp til rådighed for dem, der ikke har tilstrækkelige ressourcer til at sikre adgang til domstolsprøvelse for alle i overensstemmelse med artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at offentlig retshjælp og offentlig påtale er og fortsat skal være de centrale mekanismer til sikring af den grundlæggende ret til effektive retsmidler og til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne har det primære ansvar for at stille passende retshjælp til rådighed for dem, der ikke har tilstrækkelige ressourcer til at sikre adgang til domstolsprøvelse for alle i overensstemmelse med artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at offentlig retshjælp og offentlig påtale er og fortsat skal være de centrale mekanismer til sikring af den grundlæggende ret til effektive retsmidler og til en retfærdig rettergang;

| B. | der henviser til, at kommerciel tredjepartsfinansiering af retssager (TPLF) er en stigende praksis, hvor private investorer (»finansieringsydere af retssager«), som ikke er part i en tvist, investerer med henblik på fortjeneste i retssager og betaler sagsomkostninger og andre omkostninger til gengæld for at få en andel af en eventuel erstatning; der henviser til, at gruppesøgsmål kun er én type retssager, hvor tredjepartsfinansiering af retssager på nuværende tidspunkt anvendes, og andre eksempler er voldgifts- og insolvensprocedurer, opsving i investeringer, krav om monopolforebyggelse og andre; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kommerciel tredjepartsfinansiering af retssager (TPLF) er en stigende praksis, hvor private investorer (»finansieringsydere af retssager«), som ikke er part i en tvist, investerer med henblik på fortjeneste i retssager og betaler sagsomkostninger og andre omkostninger til gengæld for at få en andel af en eventuel erstatning; der henviser til, at gruppesøgsmål kun er én type retssager, hvor tredjepartsfinansiering af retssager på nuværende tidspunkt anvendes, og andre eksempler er voldgifts- og insolvensprocedurer, opsving i investeringer, krav om monopolforebyggelse og andre;

| C. | der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager, hvis den reguleres korrekt, oftere kan anvendes som et redskab til at støtte adgangen til domstolsprøvelse, navnlig i lande, hvor retsomkostningerne er meget høje, eller for kvinder og marginaliserede grupper med yderligere finansieringsbarrierer; der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager også i stigende grad kan bidrage til at sikre, at sager af almen interesse indbringes for domstolene, og til at mindske de betydelige økonomiske ubalancer, der findes mellem virksomheder og de borgere, der søger erstatning, og dermed sikre passende virksomhedsansvar; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager, hvis den reguleres korrekt, oftere kan anvendes som et redskab til at støtte adgangen til domstolsprøvelse, navnlig i lande, hvor retsomkostningerne er meget høje, eller for kvinder og marginaliserede grupper med yderligere finansieringsbarrierer; der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager også i stigende grad kan bidrage til at sikre, at sager af almen interesse indbringes for domstolene, og til at mindske de betydelige økonomiske ubalancer, der findes mellem virksomheder og de borgere, der søger erstatning, og dermed sikre passende virksomhedsansvar;

| D. | der henviser til, at rapporten fra British Institute of International and Comparative Law (BIICL) om situationen med hensyn til gruppesøgsmål i EU i forbindelse med Kommissionens henstilling understreger, at i nogle medlemsstater er tredjepartsfinansiering blevet en væsentlig faktor i forbindelse med gennemførelsen af gruppesøgsmål (3); der henviser til, at Kommissionens rapport COM(2018)0040 om gennemførelse af de ikkebindende henstillinger fra 2013 om gruppesøgsmål understreger, at tredjepartsfinansiering af retssager er et centralt aspekt af gruppesøgsmål med en væsentlig grænseoverskridende dimension (4); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at rapporten fra British Institute of International and Comparative Law (BIICL) om situationen med hensyn til gruppesøgsmål i EU i forbindelse med Kommissionens henstilling understreger, at i nogle medlemsstater er tredjepartsfinansiering blevet en væsentlig faktor i forbindelse med gennemførelsen af gruppesøgsmål (3); der henviser til, at Kommissionens rapport COM(2018)0040 om gennemførelse af de ikkebindende henstillinger fra 2013 om gruppesøgsmål understreger, at tredjepartsfinansiering af retssager er et centralt aspekt af gruppesøgsmål med en væsentlig grænseoverskridende dimension (4);

| E. | der henviser til, at finansieringsydere af retssager, først og fremmest kan handle i deres egen økonomiske interesse og ikke i sagsøgernes interesse; der henviser til, at de kan forsøge at kontrollere retssagen og kræve et udfald, der giver dem det største afkast og på kortest mulig tid (5); der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at der udbetales passende erstatning til ofrene; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at finansieringsydere af retssager, først og fremmest kan handle i deres egen økonomiske interesse og ikke i sagsøgernes interesse; der henviser til, at de kan forsøge at kontrollere retssagen og kræve et udfald, der giver dem det største afkast og på kortest mulig tid (5); der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at der udbetales passende erstatning til ofrene;

| F. | der henviser til, at selv om tredjepartsfinansiering af retssager stort set ikke eksisterer i Europa, er det et blomstrende fænomen inden for investeringsvoldgift, der mangedobler antallet og omfanget af private investorers krav mod stater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at selv om tredjepartsfinansiering af retssager stort set ikke eksisterer i Europa, er det et blomstrende fænomen inden for investeringsvoldgift, der mangedobler antallet og omfanget af private investorers krav mod stater;

| G. | der henviser til, at ifølge de tilgængelige data kan finansieringsydere til retssager kræve en uforholdsmæssig stor del af erstatningen, der overstiger det typiske afkast af andre typer investeringer; der henviser til, at de beløb, der kræves af finansieringsydere til retssager, normalt varierer fra 20 % til 50 % af erstatningen (6) i hele Unionen, men at sådanne krav uden for Unionen i nogle tilfælde kan udgøre et investeringsafkast på op til 300 %; der henviser til, at der bør indføres regler for at sikre, at de gebyrer, der betales til finansieringsydere af retssager, er forholdsmæssige, og at tildelingen først gives til sagsøgerne, inden gebyret betales til finansieringsyderen af retssager; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ifølge de tilgængelige data kan finansieringsydere til retssager kræve en uforholdsmæssig stor del af erstatningen, der overstiger det typiske afkast af andre typer investeringer; der henviser til, at de beløb, der kræves af finansieringsydere til retssager, normalt varierer fra 20 % til 50 % af erstatningen (6) i hele Unionen, men at sådanne krav uden for Unionen i nogle tilfælde kan udgøre et investeringsafkast på op til 300 %; der henviser til, at der bør indføres regler for at sikre, at de gebyrer, der betales til finansieringsydere af retssager, er forholdsmæssige, og at tildelingen først gives til sagsøgerne, inden gebyret betales til finansieringsyderen af retssager;

| H. | der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager ikke er den eneste måde at lette adgangen til domstolene på, og at der findes andre instrumenter såsom retshjælp eller retshjælpsforsikring, der kan lette en sådan adgang, og at der også findes udenretslige retsmidler til at søge erstatning, såsom mægling, alternativ tvistbilæggelse/onlinetvistbilæggelse, ombudsmandsinstitutionen eller gennem klageordninger, der forvaltes af virksomheder; der henviser til, at disse løsninger kan føre til hurtigere og mere passende erstatning til sagsøgere, men at de ikke nødvendigvis alle er tilstrækkeligt effektive til at yde passende erstatning; der henviser til, at sagsøgere altid bør have mulighed for at søge retsmidler direkte; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager ikke er den eneste måde at lette adgangen til domstolene på, og at der findes andre instrumenter såsom retshjælp eller retshjælpsforsikring, der kan lette en sådan adgang, og at der også findes udenretslige retsmidler til at søge erstatning, såsom mægling, alternativ tvistbilæggelse/onlinetvistbilæggelse, ombudsmandsinstitutionen eller gennem klageordninger, der forvaltes af virksomheder; der henviser til, at disse løsninger kan føre til hurtigere og mere passende erstatning til sagsøgere, men at de ikke nødvendigvis alle er tilstrækkeligt effektive til at yde passende erstatning; der henviser til, at sagsøgere altid bør have mulighed for at søge retsmidler direkte;

| I. | der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager er udbredt i Australien, USA, Canada, Det Forenede Kongerige og Nederlandene, og at den af nogle betragtes som en nøglefaktor for at sikre, at der er adgang til domstolsprøvelse (7), men at der ikke desto mindre også er bekymring over misbrug i visse jurisdiktioner; der henviser til, at empiriske data (8) viser, at finansieringsydere af retssager typisk vælger mellem sagerne for at finde dem, der kan give det bedste afkast, og at de ikke vil investere i sager, som de anser for at være for risikable eller ikke rentable nok; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tredjepartsfinansiering af retssager er udbredt i Australien, USA, Canada, Det Forenede Kongerige og Nederlandene, og at den af nogle betragtes som en nøglefaktor for at sikre, at der er adgang til domstolsprøvelse (7), men at der ikke desto mindre også er bekymring over misbrug i visse jurisdiktioner; der henviser til, at empiriske data (8) viser, at finansieringsydere af retssager typisk vælger mellem sagerne for at finde dem, der kan give det bedste afkast, og at de ikke vil investere i sager, som de anser for at være for risikable eller ikke rentable nok;

| J. | der henviser til, at antallet af finansieringsydere til retssager stadig er svært at afgøre, og at der mindst er ca. 45 sådanne finansieringsydere, der vides at operere i EU; der henviser til, at selv om praksis med tredjepartsfinansiering af retssager hidtil har været begrænset i de fleste medlemsstater, forventes den at spille en voksende rolle i de kommende år, men at den fortsat i vid udstrækning er ureguleret i Unionen, selv om den ikke blot kan indebære fordele, men også væsentlige risici for retsplejen, som det er nødvendigt at imødegå; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af finansieringsydere til retssager stadig er svært at afgøre, og at der mindst er ca. 45 sådanne finansieringsydere, der vides at operere i EU; der henviser til, at selv om praksis med tredjepartsfinansiering af retssager hidtil har været begrænset i de fleste medlemsstater, forventes den at spille en voksende rolle i de kommende år, men at den fortsat i vid udstrækning er ureguleret i Unionen, selv om den ikke blot kan indebære fordele, men også væsentlige risici for retsplejen, som det er nødvendigt at imødegå;

| K. | der henviser til, at der i det nuværende lovgivningsmæssige tomrum er en risiko for, at finansieringsydere af retssager virker på en uigennemsigtig måde, således at domstolene undertiden kan tildele erstatninger til sagsøgere uden at være klar over, at en del af erstatningen, som nogle gange kan være uforholdsmæssig, efterfølgende vil blive omdirigeret til finansieringsydere af retssager på sagsøgernes regning; der henviser til, at denne manglende gennemsigtighed også kan føre til, at selv de potentielle modtagere har ringe eller slet ingen viden om fordelingen af erstatninger eller om finansieringsaftalerne, navnlig når der anvendes en fravalgsmekanisme inden for gruppesøgsmål; der henviser til, at der i mangel af fælles minimumsregler på EU-plan er risiko for fragmentering og lovgivningsmæssig ubalance med hensyn til finansiering af retssager; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i det nuværende lovgivningsmæssige tomrum er en risiko for, at finansieringsydere af retssager virker på en uigennemsigtig måde, således at domstolene undertiden kan tildele erstatninger til sagsøgere uden at være klar over, at en del af erstatningen, som nogle gange kan være uforholdsmæssig, efterfølgende vil blive omdirigeret til finansieringsydere af retssager på sagsøgernes regning; der henviser til, at denne manglende gennemsigtighed også kan føre til, at selv de potentielle modtagere har ringe eller slet ingen viden om fordelingen af erstatninger eller om finansieringsaftalerne, navnlig når der anvendes en fravalgsmekanisme inden for gruppesøgsmål; der henviser til, at der i mangel af fælles minimumsregler på EU-plan er risiko for fragmentering og lovgivningsmæssig ubalance med hensyn til finansiering af retssager;

| L. | der henviser til, at direktiv (EU) 2020/1828 udpeger muligheder og fastsætter beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med finansiering af retssager, som imidlertid er begrænset til sager til varetagelse af forbrugerinteresser i henhold til direktivet, og at mange andre typer af søgsmål såsom virksomhed og menneskerettigheder eller kategorier af sagsøgere såsom menneskerettighedsorganisationer eller arbejdstagere derfor ikke er omfattet af disse beskyttelsesforanstaltninger; der henviser til, at der bør være foranstaltninger og effektive beskyttelsesforanstaltninger for alle typer søgsmål; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at direktiv (EU) 2020/1828 udpeger muligheder og fastsætter beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med finansiering af retssager, som imidlertid er begrænset til sager til varetagelse af forbrugerinteresser i henhold til direktivet, og at mange andre typer af søgsmål såsom virksomhed og menneskerettigheder eller kategorier af sagsøgere såsom menneskerettighedsorganisationer eller arbejdstagere derfor ikke er omfattet af disse beskyttelsesforanstaltninger; der henviser til, at der bør være foranstaltninger og effektive beskyttelsesforanstaltninger for alle typer søgsmål;

Indledning

| 1. | bemærker, at selv om anvendelsen af tredjepartsfinansiering af retssager stadig er begrænset, er det en voksende praksis i Unionen, som spiller en stadig større rolle i visse medlemsstaters retssystemer samt i den måde, hvorpå de europæiske borgere kan få adgang til domstolsprøvelse, navnlig i grænseoverskridende sager, bemærker, at finansiering af retssager hidtil i vid udstrækning er ureguleret på EU-plan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at regulering af tredjepartsfinansiering af retssager bør gå hånd i hånd med politikker, der forbedrer adgangen til domstolsprøvelse for sagsøgere, f.eks. ved at sænke sagsomkostningerne, ved at yde tilstrækkelig offentlig finansiering til civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerbeskyttelsesorganisationer, eller ved at fremme andre praksisser såsom retshjælp eller crowdfunding; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis på dette område og til at trække på foranstaltningerne omhandlet i artikel 20 i direktiv (EU) 2020/1828, når det drejer sig om at sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er overbevist om, at det for at sikre adgang til domstolsprøvelse for alle, og at retssystemerne prioriterer erstatning til sagsøgerne og ikke interesserne hos private investorer, som måske kun søger kommercielle muligheder i forbindelse med retstvister, er nødvendigt at fastsætte fælles minimumsstandarder på EU-plan, som behandler de centrale aspekter, der er relevante for tredjepartsfinansiering af retssager, herunder gennemsigtighed, retfærdighed og proportionalitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at formålet med en sådan reguleringsordning vil være at regulere finansieringsydere af retssagers finansieringsaktiviteter. påpeger, at en sådan ordning bør regulere finansieringsaktiviteter i forbindelse med alle typer fordringer, uanset søgsmålenes art, og at den ikke bør berøre eksisterende international ret, EU-ret og national ret, der giver mulighed for at fremsætte krav, navnlig lovgivning om beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser, om miljøbeskyttelse og lovgivning om insolvensbehandling eller ansvar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at indførelsen af fælles EU-minimumsstandarder for tredjepartsfinansiering af retssager vil gøre det muligt for lovgiverne at føre effektivt tilsyn og i tilstrækkelig grad sikre, at sagsøgeres interesser beskyttes; påpeger, at et stort flertal af finansieringsydere kan spille en positiv rolle, men indtil videre ikke har tilsluttet sig de frivillige reguleringsmekanismer og adfærdskodekser, hvilket betyder, at sagsøgte har været udsatte i betydelig grad; |
| --- | --- |

5.

Regulering af og tilsyn med finansieringsydere til retssager

| 6. | anbefaler, at der indføres en ordning for godkendelse af finansieringsydere til retssager, hvorved det sikres, at sagsøgere får effektive muligheder for at gøre brug af tredjepartsfinansiering af retssager, og at der indføres passende garantier, herunder gennem indførelse af krav om corporate governance og tilsynsbeføjelser for at beskytte sagsøgere og sikre, at finansiering kun ydes af enheder, der har forpligtet sig til at overholde minimumsstandarder med hensyn til gennemsigtighed, uafhængighed, ledelse og kapitalgrundlag, og til at overholde et tillidsforhold til sagsøgere og tiltænkte modtagere; understreger behovet for at sikre, at dette system ikke skaber en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde for medlemsstaterne eller for finansieringsydere til retssager; |
| --- | --- |

6.

Etiske spørgsmål

| 7. | anbefaler, at finansieringsydere af retssager forpligtes til at overholde en finansiel forvaltningsmæssig omsorgspligt, der kræver, at de handler i en sagsøgers bedste interesse; Mener, at finansieringsydere til retssager ikke kan have utilbørlig kontrol med de retssager, de finansierer; en sådan kontrol med retssagen skal påhvile sagsøgeren og dennes retlige repræsentanter; en sådan kontrol over finansierede retssager kan bestå i både formel kontrol, f.eks. gennem kontraktlige ordninger, og uformel kontrol, f.eks. gennem trusler om at trække finansieringen tilbage; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at der kan opstå interessekonflikter, hvis der er uhensigtsmæssige forbindelser mellem finansieringsydere til retssager, repræsentative enheder, advokatfirmaer, aggregatorer, platforme, der samler krav og fordeler erstatninger, og andre enheder, der kan være involveret i krav og have en interesse i udfaldet af en retssag; bemærker, at der er en stigende tendens til, at finansieringsydere til retssager indvilliger i at finansiere advokatfirmaer i en række fremtidige sager (porteføljefinansiering) (9); anbefaler, at der vedtages sikkerhedsforanstaltninger for at forebygge potentielle interessekonflikter, fastsætte sagsøgeres rettigheder og kræve offentliggørelse af oplysninger om forholdet mellem finansieringsydere af retssager og øvrige involverede parter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at finansieringsydere til retssager, undtagen under ekstraordinære og strengt regulerede omstændigheder, ikke bør have lov til at opgive finansierede parter i retssager på noget tidspunkt i retssagen, således at sagsøgere, som måske kun har anlagt sag på grund af finansieringsyderens involvering, alene er ansvarlige for alle sagsomkostningerne; understreger derfor, at kontraktlige ordninger på grundlag af betinget finansiering bør betragtes ugyldige; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at finansieringsydere til retssager, ligesom sagsøgere bør være ansvarlige for at afholde sagsøgtes omkostninger i sager, hvor de ikke får medhold, (f.eks. når der falder dom om dækning af modpartens udgifter); understreger, at en regulering bør forhindre finansieringsydere til retssager i at begrænse deres eget ansvar vedrørende dækning af udgifter, i de tilfælde hvor sagen ikke vindes; |
| --- | --- |

10.

Incitamenter og grænser for opkrævning

| 11. | mener, at lovgivningen bør fastsætte grænser for, hvor stor en del af erstatningen, finansieringsydere af retssager er berettiget til at modtage i tilfælde af en vellykket retssag og på grundlag af en kontraktlig aftale, mener, at aftaler mellem finansieringsydere af retssager og sagsøgere kun under ekstraordinære omstændigheder bør afvige fra reglen om, at mindst 60 % af bruttoforliget eller erstatningen udbetales til sagsøgerne; |
| --- | --- |

11.

Offentliggørelse og gennemsigtighed

| 12. | mener, at der bør være gennemsigtighed med hensyn til inddragelse af finansiering af retssager i retssager, herunder forpligtelser for sagsøgere og deres advokater til at oplyse domstolene om finansieringsaftaler på domstolens initiativ eller efter en anmodning fra sagsøgte til domstolen og til at underrette domstolen om eksistensen af kommerciel finansiering og finansieringsyderens identitet til den foreliggende sag; mener, at domstolen bør underrette sagsøgte om eksistensen af tredjepartsfinansiering af retssager og finansieringsyderens identitet, bemærker, at domstole eller administrative myndigheder og sagsøgte ofte ikke er klar over, at et søgsmål finansieres af en kommerciel aktør; |
| --- | --- |

12.

Tilsynsmyndighedernes beføjelser og domstolenes og forvaltningsmyndighedernes kontrol

| 13. | er af den opfattelse, at tilsynsmyndigheder, domstole og administrative myndigheder, hvor det er passende i overensstemmelse med de nationale retsplejeregler, bør have beføjelser til at lette håndhævelsen af lovgivning, der er vedtaget for at nå ovennævnte mål; anbefaler, at der oprettes et klagesystem, som ikke medfører for store omkostninger og en for stor administrativ byrde for medlemsstaterne; mener, at tilsynsmyndigheder, domstole og administrative myndigheder, hvor det er relevant i overensstemmelse med national procesret, bør have beføjelse til at behandle misbrug, der begås af godkendte finansieringsydere til retssager, uden dog at hindre adgangen til domstolsprøvelse for sagsøgere og tiltænkte modtagere; |
| --- | --- |

13.

Afsluttende aspekter

| 14. | anmoder Kommissionen om nøje at overvåge og analysere udviklingen i tredjepartsfinansieringen af retssager i medlemsstaterne, både med hensyn til den retlige ramme og praksis, med særlig vægt på gennemførelsen af direktiv (EU) 2020/1828; anmoder endvidere Kommissionen om efter udløbet af fristen for anvendelse af direktiv (EU) 2020/1828, dvs. den 25. juni 2023, og under hensyntagen til virkningerne af dette direktiv på grundlag af artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at forelægge et forslag til direktiv om fastsættelse af fælles minimumsstandarder på EU-plan for kommerciel tredjepartsfinansiering til retssager i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget; |
| --- | --- |

14.

| 15. | finder, at det forslag, der anmodes om, er uden finansielle følgevirkninger; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 262 af 7.10.2005, s. 1.

(2)  EUT L 409 af 4.12.2020, s. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, side 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=DA, side 10.

(5)  Det australske parlament konkluderede, at »omfanget af beføjelser og indflydelse, som finansieringsyderne har i gruppesøgsmål, skaber situationer, hvor deres økonomiske interesser går forud for klagernes interesser«, se Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders (En undersøgelse af gruppesøgsmålsprocedurer og tredjepartsfinansiering) s. 19.

(6)  EPRS-undersøgelse (2021): Ansvarlig privat finansiering af retssager. Bilag: State of play on the EU private litigation funding landscape and on the current EU rules applicable to private litigation funding (Ansvarlig finansiering af retssager: Status over privat finansiering af retssager i EU og de gældende EU-regler for privat finansiering af retssager).

(7)  Se https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, s. 269: Den generelle opfattelse af Det Forenede Kongeriges tilgang til tredjepartsfinansiering var positiv, og respondenterne vurderede tilgængeligheden af en sådan finansiering som en nøglefaktor i deres beslutning om at deltage i kollektive procedurer. Erfaringerne med tredjepartsfinansiering af gruppesøgsmål i praksis var generelt positive. Ingen af de adspurgte havde nogen erfaring med en organisation, der forsøgte at finansiere en retssag mod en konkurrent. Ingen af de adspurgte havde været udsat for, at en finansieringsyder åbenlyst havde forsøgt at kontrollere retssagen, selv om en advokat beskrev en situation, hvor en finansieringsyder havde trukket finansieringen delvis inde i retssagen, hvilket førte til en for tidlig løsning af sagen.

(8)  Se Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders (En undersøgelse af gruppesøgsmålsprocedurer og tredjepartsfinansiering af retssager) s. 34.

(9)  EPRS-undersøgelse (2021): Responsible litigation funding. State of play on the EU private litigation funding landscape and on the current EU rules applicable to private litigation funding (Ansvarlig finansiering af retssager: Status over privat finansiering af retssager i EU og de gældende EU-regler for privat finansiering af retssager), s. 28-29.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Udkast til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om regulering af tredjepartsfinansiering af retssager

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til Europa-Parlamentets anmodning til Europa-Kommissionen (1),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommerciel tredjepartsfinansiering til retssager er en praksis, der kan udvikle sig til et marked for tjenesteydelser vedrørende retssager, uden at der findes en specifik lovgivningsmæssig ramme for dette på EU-plan. Selv om finansieringsydere til retssager regelmæssigt er etableret og virker i forskellige medlemsstater, nationalt eller på tværs af grænserne, har de hidtil været underlagt forskellige nationale regler og praksis på det indre marked, hvor der generelt findes fragmenterede regler og endda et lovgivningsmæssigt tomrum, afhængigt af den pågældende medlemsstat, på dette område. Divergerende regler og praksis i medlemsstaterne vil sandsynligvis udgøre en hindring for det indre markeds funktion. Manglende klarhed om, på hvilke betingelser kommercielle tredjepartsfinansieringsydere til retssager (»finansieringsydere til retssager«) kan virke, er ikke forenelige med et velfungerende indre marked, navnlig i betragtning af at det kan være muligt kun at finansiere grænseoverskridende sager gennem en tredjepart, og at disse sager er særligt attraktive for finansieringsydere til retssager. Forskelle i de retlige rammer, der gælder i de enkelte medlemsstater, indebærer en risiko for forskelsbehandling i adgangen til domstolsprøvelse mellem sagsøgere i forskellige medlemsstater, navnlig i sager med et grænseoverskridende element, samt en risiko for, at finansieringsydere til retssager foretager forumshopping, hvilket kan påvirkes af, at visse nationale regler om deres etablering, den lovgivning, der finder anvendelse på finansieringsaftaler, og de nationale procedureregler er gunstige. |
| --- | --- |

(1)

Kommerciel tredjepartsfinansiering til retssager er en praksis, der kan udvikle sig til et marked for tjenesteydelser vedrørende retssager, uden at der findes en specifik lovgivningsmæssig ramme for dette på EU-plan. Selv om finansieringsydere til retssager regelmæssigt er etableret og virker i forskellige medlemsstater, nationalt eller på tværs af grænserne, har de hidtil været underlagt forskellige nationale regler og praksis på det indre marked, hvor der generelt findes fragmenterede regler og endda et lovgivningsmæssigt tomrum, afhængigt af den pågældende medlemsstat, på dette område. Divergerende regler og praksis i medlemsstaterne vil sandsynligvis udgøre en hindring for det indre markeds funktion. Manglende klarhed om, på hvilke betingelser kommercielle tredjepartsfinansieringsydere til retssager (»finansieringsydere til retssager«) kan virke, er ikke forenelige med et velfungerende indre marked, navnlig i betragtning af at det kan være muligt kun at finansiere grænseoverskridende sager gennem en tredjepart, og at disse sager er særligt attraktive for finansieringsydere til retssager. Forskelle i de retlige rammer, der gælder i de enkelte medlemsstater, indebærer en risiko for forskelsbehandling i adgangen til domstolsprøvelse mellem sagsøgere i forskellige medlemsstater, navnlig i sager med et grænseoverskridende element, samt en risiko for, at finansieringsydere til retssager foretager forumshopping, hvilket kan påvirkes af, at visse nationale regler om deres etablering, den lovgivning, der finder anvendelse på finansieringsaftaler, og de nationale procedureregler er gunstige.

| (2) | EU-retten har til formål at sikre en balance ved at give adgang til domstolsprøvelse og tilvejebringelse af passende garantier for personer, der er involveret i retssager, for at forhindre, at deres ønske om adgang til domstolsprøvelse udnyttes på uretfærdig vis. Når finansieringsydere til retssager yder finansiering til retssager mod at få en andel af den tilkendte erstatning, kan der opstå en risiko for uretfærdighed. Denne risiko omfatter, at finansieringsydere af retssager kan udnytte sagsøgere eller dem, de repræsenterer, herunder, hvor det er relevant, forbrugere, hvis interesser repræsenteres af godkendte organer/organisationer, med henblik på at tjene deres egne formål og maksimere deres eget afkast, således at sagsøgere eller tiltænkte modtagere får en reduceret andel af den potentielle tildeling. Risiciene kan være særligt alvorlige, når de, der forventer at få fordel af retssager, er forbrugere eller ofre for menneskerettighedskrænkelser, som måske kan hilse inddragelsen af en finansieringsyder af retssagen velkommen, uden at være klar over, at deres interesser kan blive undergravet til fordel for finansieringsyderens egne interesser. |
| --- | --- |

(2)

EU-retten har til formål at sikre en balance ved at give adgang til domstolsprøvelse og tilvejebringelse af passende garantier for personer, der er involveret i retssager, for at forhindre, at deres ønske om adgang til domstolsprøvelse udnyttes på uretfærdig vis. Når finansieringsydere til retssager yder finansiering til retssager mod at få en andel af den tilkendte erstatning, kan der opstå en risiko for uretfærdighed. Denne risiko omfatter, at finansieringsydere af retssager kan udnytte sagsøgere eller dem, de repræsenterer, herunder, hvor det er relevant, forbrugere, hvis interesser repræsenteres af godkendte organer/organisationer, med henblik på at tjene deres egne formål og maksimere deres eget afkast, således at sagsøgere eller tiltænkte modtagere får en reduceret andel af den potentielle tildeling. Risiciene kan være særligt alvorlige, når de, der forventer at få fordel af retssager, er forbrugere eller ofre for menneskerettighedskrænkelser, som måske kan hilse inddragelsen af en finansieringsyder af retssagen velkommen, uden at være klar over, at deres interesser kan blive undergravet til fordel for finansieringsyderens egne interesser.

| (3) | Etableringen af en fælles EU-ramme for minimumsstandarder for ansvarlig tredjepartsfinansiering af tvister vil bidrage til at fremme adgangen til domstolsprøvelse og sikre passende virksomhedsansvar. Faktisk er der ofte en betydelig økonomisk ubalance mellem virksomheder og borgere, der søger erstatning, og tredjepartsfinansiering af retssager kan bidrage til at mindske denne ubalance, hvis de dermed forbundne risici mindskes, og en sådan finansiering fungerer som supplement til andre foranstaltninger, der fjerner hindringer for adgang til domstolsprøvelse. Derfor er det afgørende at sikre den nødvendige balance mellem en forbedring af sagsøgeres adgang til domstolsprøvelse og passende garantier for at undgå misbrug af adgangen til at indbringe sager. er af den overbevisning, at ansvarlig tredjepartsfinansiering af retssager kan sænke omkostningerne, gøre dem mere forudsigelige, forenkle unødvendige procedurer og levere effektive tjenester til omkostninger, der står i et rimeligt forhold til de omtvistede beløb. |
| --- | --- |

(3)

Etableringen af en fælles EU-ramme for minimumsstandarder for ansvarlig tredjepartsfinansiering af tvister vil bidrage til at fremme adgangen til domstolsprøvelse og sikre passende virksomhedsansvar. Faktisk er der ofte en betydelig økonomisk ubalance mellem virksomheder og borgere, der søger erstatning, og tredjepartsfinansiering af retssager kan bidrage til at mindske denne ubalance, hvis de dermed forbundne risici mindskes, og en sådan finansiering fungerer som supplement til andre foranstaltninger, der fjerner hindringer for adgang til domstolsprøvelse. Derfor er det afgørende at sikre den nødvendige balance mellem en forbedring af sagsøgeres adgang til domstolsprøvelse og passende garantier for at undgå misbrug af adgangen til at indbringe sager. er af den overbevisning, at ansvarlig tredjepartsfinansiering af retssager kan sænke omkostningerne, gøre dem mere forudsigelige, forenkle unødvendige procedurer og levere effektive tjenester til omkostninger, der står i et rimeligt forhold til de omtvistede beløb.

| (4) | Da det indre marked gør det lettere at øge den grænseoverskridende handel, da tvister i stigende grad er grænseoverskridende, og da de aktiviteter, der finansieres af finansieringsydere til retssager, er af global karakter, er der en potentiel risiko for væsentlige forskelle i medlemsstaternes tilgang til de beskyttelsesforanstaltninger og den beskyttelse, der er nødvendig med hensyn til kommerciel tredjepartsfinansiering af retssager. De frivillige tilgange har til en vis grad givet gode resultater, men har ikke altid været accepteret af størstedelen af industriens aktører, og under alle omstændigheder ville ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger ikke være hensigtsmæssige i lyset af sådanne væsentlige risici, f.eks. for sårbare kategorier af borgere, herunder fra tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

Da det indre marked gør det lettere at øge den grænseoverskridende handel, da tvister i stigende grad er grænseoverskridende, og da de aktiviteter, der finansieres af finansieringsydere til retssager, er af global karakter, er der en potentiel risiko for væsentlige forskelle i medlemsstaternes tilgang til de beskyttelsesforanstaltninger og den beskyttelse, der er nødvendig med hensyn til kommerciel tredjepartsfinansiering af retssager. De frivillige tilgange har til en vis grad givet gode resultater, men har ikke altid været accepteret af størstedelen af industriens aktører, og under alle omstændigheder ville ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger ikke være hensigtsmæssige i lyset af sådanne væsentlige risici, f.eks. for sårbare kategorier af borgere, herunder fra tredjelande.

| (5) | Dette direktiv har til formål at regulere kommerciel tredjepartsfinansiering til retssager, en praksis, hvor tredjepartsenheder, der ikke er direkte involveret i en tvist, investerer i retssager med gevinst for øje, typisk mod at få en procentdel af et eventuelt forlig eller en erstatning (i det følgende benævnt »tredjepartsfinansiering af retssager«). Tredjepartsfinansiering af retssager omfatter situationer, hvor en kommerciel aktør investerer med gevinst for øje og handler for at fremme sine forretningsinteresser Den omfatter derfor ikke tilvejebringelse af midler til sponsorering af retssager på velgørenhedsbasis eller på grundlag af donationer, hvor finansieringsyderen blot har til formål at dække de afholdte omkostninger eller lignende aktiviteter, der udføres pro bono publico. Dette direktiv har også til formål at fastsætte garantier dels for at sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse og beskyttelse af parternes interesser i tvisten, dels for at forebygge interessekonflikter, misbrug af retssager samt uforholdsmæssig tildeling af pengeydelser til finansieringsydere af retssager. |
| --- | --- |

(5)

Dette direktiv har til formål at regulere kommerciel tredjepartsfinansiering til retssager, en praksis, hvor tredjepartsenheder, der ikke er direkte involveret i en tvist, investerer i retssager med gevinst for øje, typisk mod at få en procentdel af et eventuelt forlig eller en erstatning (i det følgende benævnt »tredjepartsfinansiering af retssager«). Tredjepartsfinansiering af retssager omfatter situationer, hvor en kommerciel aktør investerer med gevinst for øje og handler for at fremme sine forretningsinteresser Den omfatter derfor ikke tilvejebringelse af midler til sponsorering af retssager på velgørenhedsbasis eller på grundlag af donationer, hvor finansieringsyderen blot har til formål at dække de afholdte omkostninger eller lignende aktiviteter, der udføres pro bono publico. Dette direktiv har også til formål at fastsætte garantier dels for at sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse og beskyttelse af parternes interesser i tvisten, dels for at forebygge interessekonflikter, misbrug af retssager samt uforholdsmæssig tildeling af pengeydelser til finansieringsydere af retssager.

| (6) | Udtrykket »finansieringsydere af retssager« bør forstås som enhver virksomhed, der ikke er part i en retssag, men indgår en aftale om tredjepartsfinansiering (i det følgende benævnt »aftale om tredjepartsfinansiering«) i forbindelse med disse sager. I overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis omfatter begrebet »virksomhed« enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset dens retlige status og dens finansieringsmåde, og omfatter derfor enhver juridisk person, herunder dens moderselskaber, datterselskaber eller tilknyttede selskaber, og kan omfatte professionelle leverandører af finansiering af retssager, udbydere af finansielle tjenesteydelser, virksomheder, der behandler krav, eller andre tjenesteydere. Begrebet finansieringsyder af retssager har ikke til formål at omfatte advokater, der repræsenterer en part i en retssag, eller regulerede udbydere af forsikringsydelser til en sådan part. |
| --- | --- |

(6)

Udtrykket »finansieringsydere af retssager« bør forstås som enhver virksomhed, der ikke er part i en retssag, men indgår en aftale om tredjepartsfinansiering (i det følgende benævnt »aftale om tredjepartsfinansiering«) i forbindelse med disse sager. I overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis omfatter begrebet »virksomhed« enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset dens retlige status og dens finansieringsmåde, og omfatter derfor enhver juridisk person, herunder dens moderselskaber, datterselskaber eller tilknyttede selskaber, og kan omfatte professionelle leverandører af finansiering af retssager, udbydere af finansielle tjenesteydelser, virksomheder, der behandler krav, eller andre tjenesteydere. Begrebet finansieringsyder af retssager har ikke til formål at omfatte advokater, der repræsenterer en part i en retssag, eller regulerede udbydere af forsikringsydelser til en sådan part.

| (7) | I overensstemmelse med medlemsstaternes retstraditioner og autonomi er det op til hver enkelt medlemsstat at afgøre, om og i hvilket omfang finansieringsydelse til retssager bør tillades inden for dens eget retssystem. Hvis medlemsstaterne vælger at tillade sådan tredjepartsfinansiering af retssager, fastsætter dette direktiv minimumsstandarder for beskyttelse af sagsøgere således at de, der kan gøre brug af finansieringsydelse af retssager, er omfattet af et minimumsbeskyttelsesniveau, som er ensartet i hele Unionen. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med medlemsstaternes retstraditioner og autonomi er det op til hver enkelt medlemsstat at afgøre, om og i hvilket omfang finansieringsydelse til retssager bør tillades inden for dens eget retssystem. Hvis medlemsstaterne vælger at tillade sådan tredjepartsfinansiering af retssager, fastsætter dette direktiv minimumsstandarder for beskyttelse af sagsøgere således at de, der kan gøre brug af finansieringsydelse af retssager, er omfattet af et minimumsbeskyttelsesniveau, som er ensartet i hele Unionen.

| (8) | I de medlemsstater, hvor sagsomkostninger kan udgøre en betydelig hindring for adgang til domstolsprøvelse, kan medlemsstaterne dog overveje at indføre lovgivning, der tillader tredjepartsfinansiering af retssager, og bør i så fald fastsætte klare betingelser og garantier, der er i overensstemmelse med dette direktiv. Selv om dette direktiv ikke kun finder anvendelse på sager til varetagelse af forbrugerinteresser, bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger, der har til formål at sikre, at omkostningerne i forbindelse med sager til varetagelse af forbrugerinteresser ikke forhindrer godkendte organisationer/organer i effektivt at udøve deres ret til at søge erstatning i overensstemmelse med direktiv (EU) 2020/1828, særlig artikel 20. |
| --- | --- |

(8)

I de medlemsstater, hvor sagsomkostninger kan udgøre en betydelig hindring for adgang til domstolsprøvelse, kan medlemsstaterne dog overveje at indføre lovgivning, der tillader tredjepartsfinansiering af retssager, og bør i så fald fastsætte klare betingelser og garantier, der er i overensstemmelse med dette direktiv. Selv om dette direktiv ikke kun finder anvendelse på sager til varetagelse af forbrugerinteresser, bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger, der har til formål at sikre, at omkostningerne i forbindelse med sager til varetagelse af forbrugerinteresser ikke forhindrer godkendte organisationer/organer i effektivt at udøve deres ret til at søge erstatning i overensstemmelse med direktiv (EU) 2020/1828, særlig artikel 20.

| (9) | Hvor tredjepartsfinansiering til retssager er tilladt, er det nødvendigt med en ordning for godkendelse og tilsyn med finansieringsydere til retssager foretaget af uafhængige administrative organer i medlemsstaterne for at sikre, at sådanne finansieringsydere til retssager opfylder de minimumskriterier og -standarder, der er fastsat i dette direktiv. Finansieringsydere til retssager til retssager bør være underlagt tilsyn på en måde, der svarer til tilsynet i det eksisterende tilsynssystem, der gælder for udbydere af finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(9)

Hvor tredjepartsfinansiering til retssager er tilladt, er det nødvendigt med en ordning for godkendelse og tilsyn med finansieringsydere til retssager foretaget af uafhængige administrative organer i medlemsstaterne for at sikre, at sådanne finansieringsydere til retssager opfylder de minimumskriterier og -standarder, der er fastsat i dette direktiv. Finansieringsydere til retssager til retssager bør være underlagt tilsyn på en måde, der svarer til tilsynet i det eksisterende tilsynssystem, der gælder for udbydere af finansielle tjenesteydelser.

| (10) | Finansieringsydere af retssager, der er aktive i Unionen, bør pålægges at udøve deres virksomhed fra Unionen, have tilladelse i Unionen og indgå deres tredjepartsfinansieringsaftaler i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor retssagen føres, eller, hvis denne er forskellig, i henhold til lovgivningen i sagsøgerens eller de tiltænkte modtageres medlemsstat, for at sikre, at tilsynet i henhold til EU-retten og national ret er passende. |
| --- | --- |

(10)

Finansieringsydere af retssager, der er aktive i Unionen, bør pålægges at udøve deres virksomhed fra Unionen, have tilladelse i Unionen og indgå deres tredjepartsfinansieringsaftaler i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor retssagen føres, eller, hvis denne er forskellig, i henhold til lovgivningen i sagsøgerens eller de tiltænkte modtageres medlemsstat, for at sikre, at tilsynet i henhold til EU-retten og national ret er passende.

| (11) | Tilsynsmyndigheder i Unionen, der giver tilladelse til tredjepartsfinansiering til retssager, bør have beføjelse til at kræve, at finansieringsydere til retssager opfylder de minimumskriterier, der er fastsat i dette direktiv. Sådanne kriterier bør omfatte bestemmelser om fortrolighed, uafhængighed, ledelse, gennemsigtighed, kapitalgrundlag og overholdelse af en finansiel omsorgspligt over for sagsøgere og tiltænkte modtagere. Tilsynsmyndighederne bør have beføjelse til at træffe alle nødvendige afgørelser, herunder beføjelse til at modtage ansøgninger om tilladelse fra finansieringsydere af retssager og træffe afgørelse herom, til at indsamle alle nødvendige oplysninger, til at meddele, nægte, suspendere eller tilbagekalde en tilladelse eller til at pålægge betingelser, begrænsninger eller sanktioner i forbindelse med enhver finansieringsyder af retssager samt til uden unødig forsinkelse at undersøge klager over en enhver finansieringsyder af retssager, der udøver aktiviteter inden for deres jurisdiktion, som er indgivet af enhver fysisk eller juridisk person med undtagelse af sagsøgte. De betænkeligheder, som en sagsøgt har rejst vedrørende finansieringsyderen af retssager under verserende retssager, bør behandles af den relevante domstol eller administrative myndighed. |
| --- | --- |

(11)

Tilsynsmyndigheder i Unionen, der giver tilladelse til tredjepartsfinansiering til retssager, bør have beføjelse til at kræve, at finansieringsydere til retssager opfylder de minimumskriterier, der er fastsat i dette direktiv. Sådanne kriterier bør omfatte bestemmelser om fortrolighed, uafhængighed, ledelse, gennemsigtighed, kapitalgrundlag og overholdelse af en finansiel omsorgspligt over for sagsøgere og tiltænkte modtagere. Tilsynsmyndighederne bør have beføjelse til at træffe alle nødvendige afgørelser, herunder beføjelse til at modtage ansøgninger om tilladelse fra finansieringsydere af retssager og træffe afgørelse herom, til at indsamle alle nødvendige oplysninger, til at meddele, nægte, suspendere eller tilbagekalde en tilladelse eller til at pålægge betingelser, begrænsninger eller sanktioner i forbindelse med enhver finansieringsyder af retssager samt til uden unødig forsinkelse at undersøge klager over en enhver finansieringsyder af retssager, der udøver aktiviteter inden for deres jurisdiktion, som er indgivet af enhver fysisk eller juridisk person med undtagelse af sagsøgte. De betænkeligheder, som en sagsøgt har rejst vedrørende finansieringsyderen af retssager under verserende retssager, bør behandles af den relevante domstol eller administrative myndighed.

| (12) | Medlemsstaterne bør blandt andre godkendelseskriterier kræve, at finansieringsydere af retssager påviser, at de har tilstrækkelig kapital til at opfylde deres finansielle forpligtelser. Manglen på kapitalkrav skaber en risiko for, at en underkapitaliseret finansieringsyder af retssager indgår en aftale om tredjepartsfinansiering og ikke er villig eller i stand til efterfølgende at dække omkostningerne i forbindelse med den retssag, som den har indvilliget i at støtte, herunder de omkostninger eller gebyrer, der er nødvendige for, at sagen kan afsluttes, eller eventuel dækning af modpartens udgifter. Dette kan udsætte sagsøgere, der stoler på finansieringsydere af retssager, for en risiko for væsentlige uforudsete økonomiske tab og for risikoen for, at sager, der ellers kunne være ført, opgives på grund af de forretningsmæssige omstændigheder eller de afgørelser, der træffes af finansieringsydere af retssager. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør blandt andre godkendelseskriterier kræve, at finansieringsydere af retssager påviser, at de har tilstrækkelig kapital til at opfylde deres finansielle forpligtelser. Manglen på kapitalkrav skaber en risiko for, at en underkapitaliseret finansieringsyder af retssager indgår en aftale om tredjepartsfinansiering og ikke er villig eller i stand til efterfølgende at dække omkostningerne i forbindelse med den retssag, som den har indvilliget i at støtte, herunder de omkostninger eller gebyrer, der er nødvendige for, at sagen kan afsluttes, eller eventuel dækning af modpartens udgifter. Dette kan udsætte sagsøgere, der stoler på finansieringsydere af retssager, for en risiko for væsentlige uforudsete økonomiske tab og for risikoen for, at sager, der ellers kunne være ført, opgives på grund af de forretningsmæssige omstændigheder eller de afgørelser, der træffes af finansieringsydere af retssager.

| (13) | Finansieringsydere af retssager bør være forpligtet til at handle loyalt, gennemsigtigt, effektivt og i sagsøgeres og tiltænkte modtageres interesse. Det forhold, at der ikke stilles krav om, at sagsøgeres og tiltænkte modtageres interesser skal gå forud for en finansieringsyders egen interesse, skaber risiko for, at sagen behandles på en måde, der i sidste ende tjener finansieringsyderen af retssagers interesser fremfor sagsøgers interesser. |
| --- | --- |

(13)

Finansieringsydere af retssager bør være forpligtet til at handle loyalt, gennemsigtigt, effektivt og i sagsøgeres og tiltænkte modtageres interesse. Det forhold, at der ikke stilles krav om, at sagsøgeres og tiltænkte modtageres interesser skal gå forud for en finansieringsyders egen interesse, skaber risiko for, at sagen behandles på en måde, der i sidste ende tjener finansieringsyderen af retssagers interesser fremfor sagsøgers interesser.

| (14) | For at forhindre omgåelse af kravene i dette direktiv bør aftaler, der indgås med finansieringsydere til retssager, som ikke har den nødvendige tilladelse, ikke have nogen retsvirkning. Byrden ved at opnå de nødvendige tilladelser bør påhvile finansieringsyderne af retssager selv, og derfor bør sagsøgere og tiltænkte modtagere holdes skadesløse for enhver skade, der måtte opstå som følge af, at en finansieringsyder af retssager ikke har den nødvendige tilladelse. |
| --- | --- |

(14)

For at forhindre omgåelse af kravene i dette direktiv bør aftaler, der indgås med finansieringsydere til retssager, som ikke har den nødvendige tilladelse, ikke have nogen retsvirkning. Byrden ved at opnå de nødvendige tilladelser bør påhvile finansieringsyderne af retssager selv, og derfor bør sagsøgere og tiltænkte modtagere holdes skadesløse for enhver skade, der måtte opstå som følge af, at en finansieringsyder af retssager ikke har den nødvendige tilladelse.

| (15) | Dette direktiv bør regulere de aktiviteter, der udføres af finansieringsydere af retssager, men bør ikke berøre andre reguleringsmæssige forpligtelser eller ordninger, såsom eksisterende regler for levering af finansielle tjenesteydelser, der kan finde anvendelse, under hensyntagen til medlemsstaternes retstraditioner, deres autonomi og deres afgørelser om hensigtsmæssigheden af at tillade finansiering af retssager i deres nationale retssystemer. |
| --- | --- |

(15)

Dette direktiv bør regulere de aktiviteter, der udføres af finansieringsydere af retssager, men bør ikke berøre andre reguleringsmæssige forpligtelser eller ordninger, såsom eksisterende regler for levering af finansielle tjenesteydelser, der kan finde anvendelse, under hensyntagen til medlemsstaternes retstraditioner, deres autonomi og deres afgørelser om hensigtsmæssigheden af at tillade finansiering af retssager i deres nationale retssystemer.

| (16) | For at fremme en ensartet anvendelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at deres tilsynsmyndigheder anvender dette direktiv i tæt samarbejde med tilsynsmyndighederne i andre medlemsstater. Koordineringen mellem tilsynsmyndighederne bør tilrettelægges på EU-plan for at undgå forskelle i tilsynsstandarder, som kan bringe det indre markeds funktion i fare. |
| --- | --- |

(16)

For at fremme en ensartet anvendelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at deres tilsynsmyndigheder anvender dette direktiv i tæt samarbejde med tilsynsmyndighederne i andre medlemsstater. Koordineringen mellem tilsynsmyndighederne bør tilrettelægges på EU-plan for at undgå forskelle i tilsynsstandarder, som kan bringe det indre markeds funktion i fare.

| (17) | Kommissionen bør koordinere tilsynsmyndighedernes aktiviteter og lette oprettelsen af et passende samarbejdsnetværk til dette formål. Tilsynsmyndighederne bør have mulighed for at høre Kommissionen efter behov, og Kommissionen bør have mulighed for at udstede retningslinjer, henstillinger, meddelelser om bedste praksis eller rådgivende udtalelser til tilsynsmyndighederne om anvendelsen af dette direktiv og i forbindelse med eventuelle åbenbare uoverensstemmelser med hensyn til gennemførelsen af dette direktiv. Tilsynsmyndighederne bør udveksle oplysninger om deres aktiviteter med Kommissionen for at lette koordineringen, herunder udveksling af oplysninger om alle afgørelser og om alle finansieringsydere, som de godkender. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bør koordinere tilsynsmyndighedernes aktiviteter og lette oprettelsen af et passende samarbejdsnetværk til dette formål. Tilsynsmyndighederne bør have mulighed for at høre Kommissionen efter behov, og Kommissionen bør have mulighed for at udstede retningslinjer, henstillinger, meddelelser om bedste praksis eller rådgivende udtalelser til tilsynsmyndighederne om anvendelsen af dette direktiv og i forbindelse med eventuelle åbenbare uoverensstemmelser med hensyn til gennemførelsen af dette direktiv. Tilsynsmyndighederne bør udveksle oplysninger om deres aktiviteter med Kommissionen for at lette koordineringen, herunder udveksling af oplysninger om alle afgørelser og om alle finansieringsydere, som de godkender.

| (18) | For at lette udførelsen af grænseoverskridende finansieringsydelser af retssager i de medlemsstater, hvor det er tilladt i henhold til national lovgivning, bør medlemsstaterne kunne samarbejde, udveksle oplysninger og bedste praksis og bør pålægges at tage fuldt hensyn til hinandens afgørelser om tilladelse. Medlemsstaterne bør sikre, at omfattende og klare oplysninger og vejledning om eksistensen af finansieringsmuligheder for krav samt om de betingelser og krav, der gælder for finansiering af krav, er fuldt og frit tilgængelige for alle borgere, der kan søge erstatning, herunder for de mest sårbare grupper. I overensstemmelse med artikel 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør medlemsstaterne gensidigt anerkende forudgående tilladelser og derfor automatisk give tilladelse til finansieringsydere af retssager, der opererer på deres område, og som har fået tilladelse til at operere i en anden medlemsstat, forudsat at den oprindelige tilladelse fortsat er gyldig. Når tilsynsmyndighed i en modtagende medlemsstat har kendskab til uregelmæssigheder i finansieringsyderens adfærd, bør den underrette den ansvarlige tilsynsmyndighed direkte herom. |
| --- | --- |

(18)

For at lette udførelsen af grænseoverskridende finansieringsydelser af retssager i de medlemsstater, hvor det er tilladt i henhold til national lovgivning, bør medlemsstaterne kunne samarbejde, udveksle oplysninger og bedste praksis og bør pålægges at tage fuldt hensyn til hinandens afgørelser om tilladelse. Medlemsstaterne bør sikre, at omfattende og klare oplysninger og vejledning om eksistensen af finansieringsmuligheder for krav samt om de betingelser og krav, der gælder for finansiering af krav, er fuldt og frit tilgængelige for alle borgere, der kan søge erstatning, herunder for de mest sårbare grupper. I overensstemmelse med artikel 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør medlemsstaterne gensidigt anerkende forudgående tilladelser og derfor automatisk give tilladelse til finansieringsydere af retssager, der opererer på deres område, og som har fået tilladelse til at operere i en anden medlemsstat, forudsat at den oprindelige tilladelse fortsat er gyldig. Når tilsynsmyndighed i en modtagende medlemsstat har kendskab til uregelmæssigheder i finansieringsyderens adfærd, bør den underrette den ansvarlige tilsynsmyndighed direkte herom.

| (19) | Medlemsstaterne bør sikre, at afgørelser vedrørende de relevante retssager, herunder afgørelser om forlig, ikke i urimelig grad påvirkes eller kontrolleres af finansieringsyderen på en måde, der vil være til skade for sagsøgernes interesser, der er berørt af disse afgørelser. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør sikre, at afgørelser vedrørende de relevante retssager, herunder afgørelser om forlig, ikke i urimelig grad påvirkes eller kontrolleres af finansieringsyderen på en måde, der vil være til skade for sagsøgernes interesser, der er berørt af disse afgørelser.

| (20) | For at rette op på eventuelle misforhold vedrørende viden eller ressourcer mellem en finansieringsyder af retssager og en sagsøger bør domstole eller administrative myndigheder ved vurderingen af egnetheden af en tredjepartsfinansieringsaftalen tage hensyn til graden af klarhed og gennemsigtighed i sådanne aftaler og til, i hvilket omfang eventuelle risici og fordele blev tydeligt præsenteret for sagsøgerne eller dem, der repræsenterer sagsøgerne, og at de bevidst blev accepteret. |
| --- | --- |

(20)

For at rette op på eventuelle misforhold vedrørende viden eller ressourcer mellem en finansieringsyder af retssager og en sagsøger bør domstole eller administrative myndigheder ved vurderingen af egnetheden af en tredjepartsfinansieringsaftalen tage hensyn til graden af klarhed og gennemsigtighed i sådanne aftaler og til, i hvilket omfang eventuelle risici og fordele blev tydeligt præsenteret for sagsøgerne eller dem, der repræsenterer sagsøgerne, og at de bevidst blev accepteret.

| (21) | Tredjepartsfinansieringsaftaler bør forelægges for sagsøger på et sprog, de forstår, og bør klart og på passende vis angive de mulige udfald samt eventuelle risici og relevante begrænsninger. |
| --- | --- |

(21)

Tredjepartsfinansieringsaftaler bør forelægges for sagsøger på et sprog, de forstår, og bør klart og på passende vis angive de mulige udfald samt eventuelle risici og relevante begrænsninger.

| (22) | Passende tilsyn med finansieringsydere af retssager og tredjepartsfinansieringsaftaler er tilstrækkeligt, hvis der ikke er nogen forpligtelse for dem, der finansierer retssager, til at være gennemsigtige med hensyn til deres aktiviteter. Dette omfatter gennemsigtighed over for domstole eller administrative myndigheder, sagsøgte og sagsøgere. Der bør derfor fastsættes forpligtelser til at underrette den relevante domstol eller administrative myndighed om eksistensen af kommerciel finansiering og finansieringsyderens identitet samt til fuldt ud at oplyse domstole eller administrative myndigheder om tredjepartsfinansieringsaftaler på deres anmodning eller på sagsøgtes anmodning til retten og med forbehold af passende begrænsninger for at beskytte eventuel nødvendig fortrolighed. Domstole eller administrative myndigheder bør have beføjelse til at få adgang til relevante oplysninger om alle tredjepartsfinansieringsaktiviteter, der er relevante for den retssag, de er ansvarlige for. Desuden bør domstolen eller forvaltningsmyndigheden gøre sagsøgte opmærksom på, at der findes tredjepartsfinansiering af retssager, og på finansieringsyderens identitet. |
| --- | --- |

(22)

Passende tilsyn med finansieringsydere af retssager og tredjepartsfinansieringsaftaler er tilstrækkeligt, hvis der ikke er nogen forpligtelse for dem, der finansierer retssager, til at være gennemsigtige med hensyn til deres aktiviteter. Dette omfatter gennemsigtighed over for domstole eller administrative myndigheder, sagsøgte og sagsøgere. Der bør derfor fastsættes forpligtelser til at underrette den relevante domstol eller administrative myndighed om eksistensen af kommerciel finansiering og finansieringsyderens identitet samt til fuldt ud at oplyse domstole eller administrative myndigheder om tredjepartsfinansieringsaftaler på deres anmodning eller på sagsøgtes anmodning til retten og med forbehold af passende begrænsninger for at beskytte eventuel nødvendig fortrolighed. Domstole eller administrative myndigheder bør have beføjelse til at få adgang til relevante oplysninger om alle tredjepartsfinansieringsaktiviteter, der er relevante for den retssag, de er ansvarlige for. Desuden bør domstolen eller forvaltningsmyndigheden gøre sagsøgte opmærksom på, at der findes tredjepartsfinansiering af retssager, og på finansieringsyderens identitet.

| (23) | Domstole eller administrative myndigheder bør, hvis en tredjepartsfinansieringsaftale er relevant for den sag, der verserer for dem, have beføjelse til at vurdere, om tredjepartsfinansieringsaftalen er i overensstemmelse med dette direktiv, og i overensstemmelse med artikel 16 til om nødvendigt at revidere den enten på anmodning af en part i sagen eller på initiativ af retsinstansen eller forvaltningsmyndigheden eller efter at have anlagt sag til prøvelse af en tilsynsmyndigheds administrative afgørelse, der er blevet endelig. |
| --- | --- |

(23)

Domstole eller administrative myndigheder bør, hvis en tredjepartsfinansieringsaftale er relevant for den sag, der verserer for dem, have beføjelse til at vurdere, om tredjepartsfinansieringsaftalen er i overensstemmelse med dette direktiv, og i overensstemmelse med artikel 16 til om nødvendigt at revidere den enten på anmodning af en part i sagen eller på initiativ af retsinstansen eller forvaltningsmyndigheden eller efter at have anlagt sag til prøvelse af en tilsynsmyndigheds administrative afgørelse, der er blevet endelig.

| (24) | Finansieringsydere af retssager bør etablere interne procedurer for god forvaltningspraksis for at undgå interessekonflikter mellem finansieringsyderen og sagsøgere. Overholdelse af gennemsigtighedskravene bør sikre, at sagsøger har fuldt kendskab til ethvert forhold, som en finansieringsyder måtte have med sagsøgte, advokater, andre finansieringsydere til retssager eller enhver anden tredjepart involveret i sagen, som kan skabe en faktisk eller opfattet konflikt. |
| --- | --- |

(24)

Finansieringsydere af retssager bør etablere interne procedurer for god forvaltningspraksis for at undgå interessekonflikter mellem finansieringsyderen og sagsøgere. Overholdelse af gennemsigtighedskravene bør sikre, at sagsøger har fuldt kendskab til ethvert forhold, som en finansieringsyder måtte have med sagsøgte, advokater, andre finansieringsydere til retssager eller enhver anden tredjepart involveret i sagen, som kan skabe en faktisk eller opfattet konflikt.

| (25) | Finansieringsydere af retssager bør under ingen omstændigheder kræve uforholdsmæssige eller urimelige belønninger på bekostning af sagsøgere. Domstole eller administrative myndigheder bør have beføjelse til at vurdere tredjepartsfinansieringsaftaler, der er relevante for den sag, der verserer for dem, under hensyntagen til de omstændigheder og den baggrund, inden for hvilke aftalen blev indgået, for effektivt at afgøre, om den er retfærdig og i overensstemmelse med dette direktiv og al relevant EU-lovgivning og national lovgivning. |
| --- | --- |

(25)

Finansieringsydere af retssager bør under ingen omstændigheder kræve uforholdsmæssige eller urimelige belønninger på bekostning af sagsøgere. Domstole eller administrative myndigheder bør have beføjelse til at vurdere tredjepartsfinansieringsaftaler, der er relevante for den sag, der verserer for dem, under hensyntagen til de omstændigheder og den baggrund, inden for hvilke aftalen blev indgået, for effektivt at afgøre, om den er retfærdig og i overensstemmelse med dette direktiv og al relevant EU-lovgivning og national lovgivning.

| (26) | Hvis tredjepartsfinansieringsaftaler gør det muligt for finansieringsydere af retssager at modtage en andel af en eventuel belønning eller visse gebyrer forud for eventuelle erstatninger, der tildeles sagsøgere, kan den tilgængelige erstatning blive så reduceret, at der kun efterlades lidt eller intet til sagsøgere. Aftaler om tredjepartsfinansiering bør derfor altid sikre, at enhver erstatning udbetales til sagsøgeren først, dvs. at sagsøgerens ret har forrang frem for finansieringsyderens. Det bør ikke være tilladt for finansieringsydere af retssager at kræve, at deres egen belønning prioriteres. |
| --- | --- |

(26)

Hvis tredjepartsfinansieringsaftaler gør det muligt for finansieringsydere af retssager at modtage en andel af en eventuel belønning eller visse gebyrer forud for eventuelle erstatninger, der tildeles sagsøgere, kan den tilgængelige erstatning blive så reduceret, at der kun efterlades lidt eller intet til sagsøgere. Aftaler om tredjepartsfinansiering bør derfor altid sikre, at enhver erstatning udbetales til sagsøgeren først, dvs. at sagsøgerens ret har forrang frem for finansieringsyderens. Det bør ikke være tilladt for finansieringsydere af retssager at kræve, at deres egen belønning prioriteres.

| (27) | Da andelen af enhver belønning, der modtages af finansieringsydere af retssager, i visse medlemsstater reducerer den erstatning, som sagsøgerne får, bør domstole eller administrative myndigheder føre tilsyn med værdien og forholdsmæssigheden af denne andel for at forhindre en uforholdsmæssig tildeling af pengeydelser til finansieringsydere af retssager. Medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder, bør andelen af enhver belønning, der kræves af en finansieringsyder af retssager, hvis den udvander den andel af den samlede erstatning (herunder alle erstatningsbeløb, omkostninger, gebyrer og andre udgifter), der er til rådighed for sagsøgerne og tiltænkte modtagere, til 60 % eller mindre, anses for urimelig og ugyldig. |
| --- | --- |

(27)

Da andelen af enhver belønning, der modtages af finansieringsydere af retssager, i visse medlemsstater reducerer den erstatning, som sagsøgerne får, bør domstole eller administrative myndigheder føre tilsyn med værdien og forholdsmæssigheden af denne andel for at forhindre en uforholdsmæssig tildeling af pengeydelser til finansieringsydere af retssager. Medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder, bør andelen af enhver belønning, der kræves af en finansieringsyder af retssager, hvis den udvander den andel af den samlede erstatning (herunder alle erstatningsbeløb, omkostninger, gebyrer og andre udgifter), der er til rådighed for sagsøgerne og tiltænkte modtagere, til 60 % eller mindre, anses for urimelig og ugyldig.

| (28) | Der bør fastsættes yderligere betingelser for at sikre, at finansieringsydere af retssager ikke påvirker sagsøgeres beslutninger under sagen på en måde, der vil gavne finansieringsyderen selv på bekostning af sagsøgeren. Navnlig bør finansieringsydere af retssager ikke i urimelig grad påvirke beslutninger om, hvordan sagerne forfølges, hvilke interesser der prioriteres, eller hvorvidt sagsøgeren bør acceptere et bestemt udfald, en bestemt erstatning eller et bestemt forlig. |
| --- | --- |

(28)

Der bør fastsættes yderligere betingelser for at sikre, at finansieringsydere af retssager ikke påvirker sagsøgeres beslutninger under sagen på en måde, der vil gavne finansieringsyderen selv på bekostning af sagsøgeren. Navnlig bør finansieringsydere af retssager ikke i urimelig grad påvirke beslutninger om, hvordan sagerne forfølges, hvilke interesser der prioriteres, eller hvorvidt sagsøgeren bør acceptere et bestemt udfald, en bestemt erstatning eller et bestemt forlig.

| (29) | Finansieringsydere af retssager bør ikke have lov til at trække den finansiering, de har indvilliget i at yde, tilbage, undtagen i begrænsede tilfælde som fastsat i dette direktiv, således at finansieringen ikke trækkes tilbage under hele retssagen til skade for sagsøgerne eller tiltænkte modtagere midt i sagen på grund af, at finansieringsyderens forretningsmæssige interesser eller incitamenter ændres. |
| --- | --- |

(29)

Finansieringsydere af retssager bør ikke have lov til at trække den finansiering, de har indvilliget i at yde, tilbage, undtagen i begrænsede tilfælde som fastsat i dette direktiv, således at finansieringen ikke trækkes tilbage under hele retssagen til skade for sagsøgerne eller tiltænkte modtagere midt i sagen på grund af, at finansieringsyderens forretningsmæssige interesser eller incitamenter ændres.

| (30) | Hvis finansieringsydere af retssager har støttet eller finansieret sager, som ikke lykkes, bør de være solidarisk ansvarlige med sagsøgere for eventuelle negative omkostninger, som de har påført sagsøgte, og som måtte besluttes af domstole eller administrative myndigheder. Domstole eller administrative myndigheder bør tildeles tilstrækkelige beføjelser til at sikre effektiviteten af en sådan forpligtelse, og tredjepartsfinansieringsaftaler bør ikke udelukke ansvaret for sådanne negative omkostninger. |
| --- | --- |

(30)

Hvis finansieringsydere af retssager har støttet eller finansieret sager, som ikke lykkes, bør de være solidarisk ansvarlige med sagsøgere for eventuelle negative omkostninger, som de har påført sagsøgte, og som måtte besluttes af domstole eller administrative myndigheder. Domstole eller administrative myndigheder bør tildeles tilstrækkelige beføjelser til at sikre effektiviteten af en sådan forpligtelse, og tredjepartsfinansieringsaftaler bør ikke udelukke ansvaret for sådanne negative omkostninger.

| (31) | Medlemsstaternes domstole eller administrative myndigheder bør have ret til at træffe afgørelse om eventuelle negative omkostninger i overensstemmelse med national ret, herunder ved at basere sig på videnskabelige, statistiske eller tekniske beviser, som måtte være relevante, eller ved at benytte sig af eksperter, assessorer eller skatterevisorer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under sagens omstændigheder. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaternes domstole eller administrative myndigheder bør have ret til at træffe afgørelse om eventuelle negative omkostninger i overensstemmelse med national ret, herunder ved at basere sig på videnskabelige, statistiske eller tekniske beviser, som måtte være relevante, eller ved at benytte sig af eksperter, assessorer eller skatterevisorer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under sagens omstændigheder.

| (32) | Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og efterlever de principper, som anerkendes i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Dette direktiv bør derfor fortolkes og anvendes i overensstemmelse med disse rettigheder og principper, herunder dem, der vedrører retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol samt retten til et forsvar. |
| --- | --- |

(32)

Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og efterlever de principper, som anerkendes i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Dette direktiv bør derfor fortolkes og anvendes i overensstemmelse med disse rettigheder og principper, herunder dem, der vedrører retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol samt retten til et forsvar.

| (33) | Målene for dette direktiv, nemlig at sikre harmonisering af medlemsstaternes regler, der gælder for finansieringsydere af retssager og deres aktiviteter, og dermed muliggøre adgang til domstolsprøvelse, idet der indføres fælles minimumsstandarder til beskyttelse af finansierede sagsøgeres rettigheder og tiltænkte modtagere i sager, der helt eller delvis finansieres af tredjepartsfinansieringsaftaler, som finder anvendelse i alle medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da finansieringsyderne virker i flere medlemsstater og er underlagt forskellige nationale regler og praksisser, men kan bedre opnås på EU-plan på grund af omfanget af det voksende marked for tredjepartsfinansiering af retssager, behovet for at undgå divergerende regler og praksisser, der sandsynligvis vil udgøre en hindring for det indre markeds gnidningsløse funktion, og »forumshopping« blandt finansieringsydere af retssager, der søger at optimere nationale regler. Unionen kan således træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(33)

Målene for dette direktiv, nemlig at sikre harmonisering af medlemsstaternes regler, der gælder for finansieringsydere af retssager og deres aktiviteter, og dermed muliggøre adgang til domstolsprøvelse, idet der indføres fælles minimumsstandarder til beskyttelse af finansierede sagsøgeres rettigheder og tiltænkte modtagere i sager, der helt eller delvis finansieres af tredjepartsfinansieringsaftaler, som finder anvendelse i alle medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da finansieringsyderne virker i flere medlemsstater og er underlagt forskellige nationale regler og praksisser, men kan bedre opnås på EU-plan på grund af omfanget af det voksende marked for tredjepartsfinansiering af retssager, behovet for at undgå divergerende regler og praksisser, der sandsynligvis vil udgøre en hindring for det indre markeds gnidningsløse funktion, og »forumshopping« blandt finansieringsydere af retssager, der søger at optimere nationale regler. Unionen kan således træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (34) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget.

VEDTAGET FØLGENDE DIREKTIV:

Kapitel I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand og formål

Dette direktiv fastsætter minimumsregler for kommercielle tredjepartsfinansieringsydere af retssager og deres godkendte aktiviteter og fastsætter en ramme til støtte for og beskyttelse af finansierede sagsøgere og tiltænkte modtagere, herunder, hvor det er relevant, dem, hvis interesser repræsenteres af godkendte organisationer/organer, i sager, der helt eller delvis finansieres med tredjepartsfinansiering af retssager. Det fastsætter sikkerhedsforanstaltninger for at forebygge interessekonflikter, misbrug af retssager samt uforholdsmæssig tildeling af pengeydelser til finansieringsydere af retssager, samtidig med at det sikres, at denne praksis fortsat kan give sagsøgere og tiltænkte modtagere adgang til domstolsprøvelse og sikre virksomhedernes ansvarlighed.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Dette direktiv finder anvendelse på kommercielle tredjepartsfinansieringsydere til retssager (i det følgende benævnt »finansieringsydere til retssager«) og på kommercielle tredjepartsfinansieringsaftaler (i det følgende benævnt »tredjepartsfinansieringsaftaler«), uanset arten af de dermed forbundne krav. Det berører ikke eksisterende international ret, EU-ret og national ret, der giver mulighed for at anlægge sag, navnlig lovgivning om beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser, om miljøbeskyttelse og lovgivning om insolvensbehandling eller ansvar.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »finansieringsyder af retssager«: enhver kommerciel virksomhed, der indgår en tredjepartsfinansieringsaftale i forbindelse med en sag, selv om den hverken er part i sagen, advokat eller anden juridisk person, der repræsenterer en part i en sådan sag, eller udbyder af regulerede forsikringstjenester til en part i en sådan sag, og som har det primære formål at modtage et afkast af en investering, den foretager, ved at yde finansiering i forbindelse med disse sager eller opnå en konkurrencefordel på et bestemt marked |
| --- | --- |

a)

»finansieringsyder af retssager«: enhver kommerciel virksomhed, der indgår en tredjepartsfinansieringsaftale i forbindelse med en sag, selv om den hverken er part i sagen, advokat eller anden juridisk person, der repræsenterer en part i en sådan sag, eller udbyder af regulerede forsikringstjenester til en part i en sådan sag, og som har det primære formål at modtage et afkast af en investering, den foretager, ved at yde finansiering i forbindelse med disse sager eller opnå en konkurrencefordel på et bestemt marked

| b) | »sagsøger«: enhver fysisk eller juridisk person, der anlægger eller agter at anlægge sag mod en anden part ved en domstol eller en administrativ myndighed |
| --- | --- |

b)

»sagsøger«: enhver fysisk eller juridisk person, der anlægger eller agter at anlægge sag mod en anden part ved en domstol eller en administrativ myndighed

| c) | »domstol eller administrativ myndighed«: en kompetent domstol, administrativ myndighed, voldgiftsinstans eller andet organ, der har til opgave at træffe afgørelse i sager i henhold til national ret |
| --- | --- |

c)

»domstol eller administrativ myndighed«: en kompetent domstol, administrativ myndighed, voldgiftsinstans eller andet organ, der har til opgave at træffe afgørelse i sager i henhold til national ret

| d) | »tiltænkt modtager«: en person, der er berettiget il at modtage en andel af en erstatning i en sag, og hvis interesser i sagen repræsenteres af den finansierede sagsøger eller en godkendt organisation/et godkendt organ, der anlægger sagen som sagsøger på dennes vegne i forbindelse med sager i forbindelse med gruppesøgsmål |
| --- | --- |

d)

»tiltænkt modtager«: en person, der er berettiget il at modtage en andel af en erstatning i en sag, og hvis interesser i sagen repræsenteres af den finansierede sagsøger eller en godkendt organisation/et godkendt organ, der anlægger sagen som sagsøger på dennes vegne i forbindelse med sager i forbindelse med gruppesøgsmål

| e) | »sag«: enhver national eller grænseoverskridende civil- eller handelsretlig retssag eller enhver frivillig voldgiftsprocedure eller alternativ tvistbilæggelsesordning, hvorigennem der anmodes om godtgørelse ved en domstol eller en administrativ myndighed i Unionen i forbindelse med en tvist |
| --- | --- |

e)

»sag«: enhver national eller grænseoverskridende civil- eller handelsretlig retssag eller enhver frivillig voldgiftsprocedure eller alternativ tvistbilæggelsesordning, hvorigennem der anmodes om godtgørelse ved en domstol eller en administrativ myndighed i Unionen i forbindelse med en tvist

| f) | »godkendt organ/godkendt organisation«: en organisation, der repræsenterer forbrugernes interesser og er udpeget som et godkendt organ/en godkendt organisation i henhold til direktiv (EU) 2020/1828 |
| --- | --- |

f)

»godkendt organ/godkendt organisation«: en organisation, der repræsenterer forbrugernes interesser og er udpeget som et godkendt organ/en godkendt organisation i henhold til direktiv (EU) 2020/1828

| g) | »tilsynsmyndighed«: en offentlig myndighed, der af en medlemsstat er udpeget til at være ansvarlig for at give, suspendere eller tilbagekalde tilladelsen til finansieringsydere af retssager og for at føre tilsyn med de aktiviteter, der udføres af finansieringsydere |
| --- | --- |

g)

»tilsynsmyndighed«: en offentlig myndighed, der af en medlemsstat er udpeget til at være ansvarlig for at give, suspendere eller tilbagekalde tilladelsen til finansieringsydere af retssager og for at føre tilsyn med de aktiviteter, der udføres af finansieringsydere

| h) | »tredjepartsfinansieringsaftale«: en aftale, hvor en finansieringsyder indvilliger i at finansiere alle eller en del af sagsomkostningerne til gengæld for at modtage en andel af det pengebeløb, der tildeles sagsøgeren, eller et resultatbaseret gebyr, med henblik på at dække godtgørelsen af finansieringen og, hvor det er relevant, vederlaget for den leverede tjenesteydelse, baseret helt eller delvist på udfaldet af sagen. Denne definition omfatter alle aftaler, hvor en sådan belønning aftales, uanset om den tilbydes som en uafhængig tjeneste eller opnås gennem køb eller overdragelse af kravet. |
| --- | --- |

h)

»tredjepartsfinansieringsaftale«: en aftale, hvor en finansieringsyder indvilliger i at finansiere alle eller en del af sagsomkostningerne til gengæld for at modtage en andel af det pengebeløb, der tildeles sagsøgeren, eller et resultatbaseret gebyr, med henblik på at dække godtgørelsen af finansieringen og, hvor det er relevant, vederlaget for den leverede tjenesteydelse, baseret helt eller delvist på udfaldet af sagen. Denne definition omfatter alle aftaler, hvor en sådan belønning aftales, uanset om den tilbydes som en uafhængig tjeneste eller opnås gennem køb eller overdragelse af kravet.

KAPITEL II

KAPITEL II

Godkendelse af finansieringsyderes aktiviteter inden for Unionen

Godkendelse af finansieringsyderes aktiviteter inden for Unionen

Artikel 4

Godkendelsesordning

1.   Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med national lovgivning bestemme, om der kan tilbydes tredjepartsfinansieringsaftaler i forbindelse med sager i deres medlemsstat eller til fordel for sagsøgerne eller tiltænkte modtagere med bopæl i deres medlemsstat.

2.   Hvis tredjepartsfinansieringsaktiviteter er tilladt, opretter medlemsstaterne et system for godkendelse og overvågning af de aktiviteter, der udføres af finansieringsydere til retssager på deres område. Denne ordning skal omfatte udpegelse af en uafhængig tilsynsafdeling eller -myndighed, der skal have til opgave at give, suspendere eller tilbagekalde tilladelser for finansieringsydere af retssager til at finansiere retssager og føre tilsyn med finansieringsydernes aktiviteter.

3.   Den godkendelsesordning, der er fastsat i denne artikel, finder kun anvendelse på aktiviteter, der er forbundet med tilbud om tredjepartsfinansieringsaftaler fra finansieringsydere af retssager. Hvis finansieringsydere af retssager også er leverandører af andre juridiske, finansielle eller sagsøgningsmæssige tjenester, der er underlagt tilsyn af en anden myndighed i Unionen, berører dette direktiv ikke eventuelle tilsyns- og godkendelsesordninger, der findes i forbindelse med disse andre tjenester.

Artikel 5

Betingelser for godkendelse

1.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne kun udsteder eller opretholder godkendelser, hvad enten det er til nationale eller grænseoverskridende retssager eller andre sager, til finansieringsydere af retssager, der opfylder bestemmelserne i dette direktiv, og som ud over eventuelle egnethedskriterier eller andre kriterier, der måtte være fastsat i national ret, mindst opfylder følgende kriterier:

| a) | de udøver deres virksomhed gennem et vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat og ansøger om og opretholder en godkendelse i samme medlemsstat |
| --- | --- |

a)

de udøver deres virksomhed gennem et vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat og ansøger om og opretholder en godkendelse i samme medlemsstat

| b) | de forpligter sig til at indgå tredjepartsfinansieringsaftaler i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor sagen påtænkes anlagt, eller, i givet fald, i sagsøgers eller tiltænkte modtageres medlemsstat |
| --- | --- |

b)

de forpligter sig til at indgå tredjepartsfinansieringsaftaler i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor sagen påtænkes anlagt, eller, i givet fald, i sagsøgers eller tiltænkte modtageres medlemsstat

| c) | de godtgør til tilsynsmyndighedens tilfredshed, at de har indført procedurer og ledelsesstrukturer for at sikre deres fortsatte overholdelse af dette direktiv, af de gennemsigtighedskrav og tillidsforhold, der er fastsat i dette direktiv, og de har indført interne procedurer for at forhindre en interessekonflikt mellem dem selv og de sagsøgte i sager, der involverer finansieringsyderen af retssager |
| --- | --- |

c)

de godtgør til tilsynsmyndighedens tilfredshed, at de har indført procedurer og ledelsesstrukturer for at sikre deres fortsatte overholdelse af dette direktiv, af de gennemsigtighedskrav og tillidsforhold, der er fastsat i dette direktiv, og de har indført interne procedurer for at forhindre en interessekonflikt mellem dem selv og de sagsøgte i sager, der involverer finansieringsyderen af retssager

| d) | de opfylder kapitalkravene i artikel 6, samt |
| --- | --- |

d)

de opfylder kapitalkravene i artikel 6, samt

| e) | de godtgør over for tilsynsmyndigheden, at de har indført den ledelse og de procedurer, der er behov for til at sikre, at den tillidsforpligtelse, der er fastsat i artikel 7, opfyldes og overholdes. |
| --- | --- |

e)

de godtgør over for tilsynsmyndigheden, at de har indført den ledelse og de procedurer, der er behov for til at sikre, at den tillidsforpligtelse, der er fastsat i artikel 7, opfyldes og overholdes.

2.   Medlemsstaterne anerkender gensidigt en tilladelse, der er givet til en finansieringsyder i en anden medlemsstat, og giver dem derfor automatisk tilladelse til at virke i deres medlemsstat, forudsat den oprindelige tilladelse fortsat er gyldig.

3.   Den godkendelsesordning, der indføres under artikel 4, berører ikke anvendelsen af EU-retten om levering af finansielle tjenesteydelser, investeringsaktiviteter eller forbrugerbeskyttelse.

Artikel 6

Kapitalgrundlag

1.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne har beføjelse til at kontrollere, om finansieringsydere af retssager til enhver tid vil kunne råde over tilstrækkelige finansielle ressourcer til at opfylde deres forpligtelser i henhold til deres tredjepartsfinansieringsaftaler. Tilsynsmyndighederne sikrer navnlig, at finansieringsydere af retssager har kapacitet til at:

| a) | betale al gæld i henhold til deres tredjepartsfinansieringsaftaler, når de forfalder til betaling samt |
| --- | --- |

a)

betale al gæld i henhold til deres tredjepartsfinansieringsaftaler, når de forfalder til betaling samt

| b) | finansiere alle faser af enhver sag, som de har forpligtet sig til, herunder domsforhandlingen og en eventuel efterfølgende appel. |
| --- | --- |

b)

finansiere alle faser af enhver sag, som de har forpligtet sig til, herunder domsforhandlingen og en eventuel efterfølgende appel.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at finansieringsydere af retssager har mulighed for at påvise, at de opfylder kriterierne i stk. 1, ved om nødvendigt at attestere eller attestere, at en forsikringsordning fuldt ud vil dække alle de omkostninger, der er omhandlet i stk. 1.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne har beføjelse til at kontrollere, om finansieringsydere af retssager til enhver tid vil kunne opretholde adgangen til den minimumslikviditet, der er nødvendig for fuldt ud at betale alle forventede negative omkostninger i alle de sager, de har finansieret. Medlemsstaterne sikrer, at deres domstole eller administrative myndigheder kan anmode finansieringsydere af retssager om at stille sikkerhed for omkostningerne i de formularer, der er tilladt i henhold til national lovgivning, hvis en sagsøger anmoder herom på grundlag af begrundede specifikke betænkeligheder.

4.   Medlemsstaterne kan oprette en særlig garantifond til dækning af alle udestående omkostninger for sagsøger, der i god tro er involveret i en retssag, hvis en finansieringsyder af retssager bliver insolvent under retssagen. Hvis en sådan fond oprettes af en medlemsstat, sikrer denne medlemsstat, at den forvaltes offentligt og finansieres gennem årlige gebyrer, der skal betales af godkendte finansieringsydere af retssager.

Artikel 7

Tillidsforpligtelse

1.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne har beføjelse til at kontrollere, at finansieringsydere til retssager har indført ledelse og interne procedurer for at sikre, at de tredjepartsfinansieringsaftaler, de indgår, er baseret på et tillidsforhold, og at de i henhold til disse aftaler forpligter sig til at handle retfærdigt, gennemsigtigt og overholde en tillidsforpligtelse, der kræver, at de handler i en sagsøgers bedste interesse.

2.   Hvis en sagsøger har til hensigt at fremsætte et krav på andres vegne i en sag, f.eks. hvis sagsøgeren er en godkendt organisation/et godkendt organ, der repræsenterer forbrugere, skal finansieringsyderen af retssagen skylde sådanne tiltænkte modtagere en tillidsforpligtelse. Finansieringsydere af retssager er forpligtet til at handle på en måde, der er i overensstemmelse med deres tillidsforpligtelse under hele sagens forløb. I tilfælde af en konflikt mellem finansieringsyderens interesser og sagsøgers eller tiltænkte modtageres interesser forpligter finansieringsyderen sig til at placere sagsøgernes eller de tiltænkte modtageres interesser over sine egne interesser.

Kapitel III

Kapitel III

Tilsynsmyndigheders beføjelser og koordinering mellem dem

Tilsynsmyndigheders beføjelser og koordinering mellem dem

Artikel 8

Tilsynsmyndigheders beføjelser

1.   I de medlemsstater, hvor tredjepartsfinansieringsaftaler er tilladt i henhold til artikel 4, fastsætter medlemsstaterne bestemmelser om, at en uafhængig offentlig tilsynsmyndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med godkendelsen af finansieringsydere af retssager, der er etableret inden for dens jurisdiktion, og som tilbyder tredjepartsfinansieringsaftaler til sagsøgere og tiltænkte modtagere inden for dens jurisdiktion eller i forbindelse med sager inden for dens jurisdiktion.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at der er indført en klageprocedure for enhver fysisk eller juridisk person, der ønsker at give udtryk for betænkeligheder over for en tilsynsmyndighed vedrørende en finansieringsyders overholdelse af sine forpligtelser i henhold til dette direktiv og gældende national ret.

3.   Uanset den klageprocedure, der er omhandlet i stk. 2, behandler den kompetente domstol eller administrative myndighed i tilfælde af verserende retssager, der involverer finansieringsyderen, betænkeligheder, som sagsøgte i en sådan sag har rejst vedrørende en finansieringsyders overholdelse af sine forpligtelser i henhold til dette direktiv og gældende national ret, i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2.

4.   Hver tilsynsmyndighed har navnlig beføjelse til og pligt til:

| a) | at modtage ansøgninger om godkendelse og alle oplysninger, der er nødvendige for at behandle disse ansøgninger, fra finansieringsydere af retssager og rettidigt træffe afgørelse om sådanne ansøgninger |
| --- | --- |

a)

at modtage ansøgninger om godkendelse og alle oplysninger, der er nødvendige for at behandle disse ansøgninger, fra finansieringsydere af retssager og rettidigt træffe afgørelse om sådanne ansøgninger

| b) | at træffe de afgørelser, der er nødvendige for at give eller nægte tilladelse til en ansøgende finansieringsyder, inddrage enhver tilladelse eller pålægge enhver godkendt finansieringsyder betingelser, begrænsninger eller sanktioner |
| --- | --- |

b)

at træffe de afgørelser, der er nødvendige for at give eller nægte tilladelse til en ansøgende finansieringsyder, inddrage enhver tilladelse eller pålægge enhver godkendt finansieringsyder betingelser, begrænsninger eller sanktioner

| c) | at træffe afgørelse om en finansieringsyders egnethed og egnethed, herunder på grundlag af dennes erfaring, omdømme, interne procedurer til undgåelse og løsning af interessekonflikter, viden |
| --- | --- |

c)

at træffe afgørelse om en finansieringsyders egnethed og egnethed, herunder på grundlag af dennes erfaring, omdømme, interne procedurer til undgåelse og løsning af interessekonflikter, viden

| d) | at offentliggøre enhver afgørelse, der træffes i henhold til litra b), på sit websted, under behørig hensyntagen til forretningshemmeligheder |
| --- | --- |

d)

at offentliggøre enhver afgørelse, der træffes i henhold til litra b), på sit websted, under behørig hensyntagen til forretningshemmeligheder

| e) | at vurdere mindst én gang om året, om en godkendt finansieringsyder fortsat opfylder de godkendelseskriterier, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og sikre, at en sådan godkendelse suspenderes eller trækkes tilbage, hvis finansieringsyderen ikke længere opfylder et eller flere af disse kriterier. En sådan suspension eller tilbagetrækning berører ikke de rettigheder, der tilkommer sagsøgerne og de begunstigede i den sag, som den finansierende virksomhed kan være involveret i samt |
| --- | --- |

e)

at vurdere mindst én gang om året, om en godkendt finansieringsyder fortsat opfylder de godkendelseskriterier, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og sikre, at en sådan godkendelse suspenderes eller trækkes tilbage, hvis finansieringsyderen ikke længere opfylder et eller flere af disse kriterier. En sådan suspension eller tilbagetrækning berører ikke de rettigheder, der tilkommer sagsøgerne og de begunstigede i den sag, som den finansierende virksomhed kan være involveret i samt

| f) | inden for rammerne af den ordning, der er omhandlet i artikel 9, at modtage og undersøge klager vedrørende en finansieringsyders adfærd og en sådan finansieringsyders overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel IV i dette direktiv og eventuelle andre gældende krav i henhold til national ret. |
| --- | --- |

f)

inden for rammerne af den ordning, der er omhandlet i artikel 9, at modtage og undersøge klager vedrørende en finansieringsyders adfærd og en sådan finansieringsyders overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel IV i dette direktiv og eventuelle andre gældende krav i henhold til national ret.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at finansieringsydere af retssager er forpligtet til uden unødig forsinkelse at underrette en tilsynsmyndighed om enhver ændring, der påvirker deres opfyldelse af kapitalkravene i artikel 6, stk. 1 og 2. Desuden sikrer medlemsstaterne, at finansieringsydere af retssager én gang om året attesterer, at de fortsat overholder disse stykker.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne fører tilsyn med tillidsforholdet mellem finansieringsydere af retssager og sagsøgere og tiltænkte modtagere generelt og er i stand til at udstede instrukser og påbud for at sikre, at sagsøgtes og tiltænkte modtageres interesser beskyttes.

Artikel 9

Undersøgelser og klager

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes et klagesystem, der gør det muligt at modtage og undersøge klager som omhandlet i artikel 8, stk. 2.

2.   Inden for rammerne af det klagesystem, der er omhandlet i stk. 1, sikrer medlemsstaterne, at tilsynsmyndighederne har beføjelse til uden unødvendig forsinkelse at vurdere, om en finansieringsyder af en retssag er i overensstemmelse med eventuelle forpligtelser eller betingelser, der er knyttet til dennes godkendelse, bestemmelserne i dette direktiv og andre gældende krav i henhold til national ret.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndighederne ved udøvelsen af deres tilsyn med, at finansieringsydere af retssager overholder forpligtelser eller betingelser i forbindelse med deres bemyndigelse, har beføjelse til:

| i) | at undersøge klager modtaget fra enhver fysisk eller juridisk person i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, og med forbehold af artikel 8, stk. 3 |
| --- | --- |

i)

at undersøge klager modtaget fra enhver fysisk eller juridisk person i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, og med forbehold af artikel 8, stk. 3

| ii) | at undersøge klager fra andre tilsynsmyndigheder eller Kommissionen |
| --- | --- |

ii)

at undersøge klager fra andre tilsynsmyndigheder eller Kommissionen

| iii) | at indlede undersøgelser på eget initiativ |
| --- | --- |

iii)

at indlede undersøgelser på eget initiativ

| iv) | at indlede undersøgelser efter henstilling fra en domstol eller administrativ myndighed, som har betænkeligheder i forbindelse med enhver sag ved en sådan domstol eller administrativ myndighed vedrørende en finansieringsyders overholdelse af forpligtelser eller betingelser i forbindelse med dennes godkendelse. |
| --- | --- |

iv)

at indlede undersøgelser efter henstilling fra en domstol eller administrativ myndighed, som har betænkeligheder i forbindelse med enhver sag ved en sådan domstol eller administrativ myndighed vedrørende en finansieringsyders overholdelse af forpligtelser eller betingelser i forbindelse med dennes godkendelse.

Artikel 10

Koordinering mellem tilsynsmyndigheder

1.   Medlemsstaterne bør sikre, at deres tilsynsmyndigheder anvender dette direktiv i tæt samarbejde med tilsynsmyndighederne i andre medlemsstater.

2.   Kommissionen fører tilsyn med og koordinerer tilsynsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse med udførelsen af de funktioner, der er fastsat i dette direktiv, og indkalder til og leder et netværk af tilsynsmyndigheder. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 11 med henblik på at supplere dette direktiv ved at fastlægge de nærmere bestemmelser for samarbejdet inden for netværket af tilsynsmyndigheder og reviderer dem regelmæssigt i tæt samarbejde med tilsynsmyndighederne.

3.   Tilsynsmyndighederne kan høre Kommissionen om ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv. Kommissionen kan udstede retningslinjer, henstillinger, meddelelser om bedste praksis og rådgivende udtalelser til tilsynsmyndighederne om gennemførelsen af dette direktiv og i forbindelse med eventuelle åbenbare uoverensstemmelser i denne henseende eller i forbindelse med tilsynet med finansieringsydere af retssager. Kommissionen kan også oprette et kompetencecenter, der skal stille kvalificeret ekspertise til rådighed for retslige eller administrative myndigheder, der søger rådgivning om, hvordan man vurderer finansieringsydernes aktiviteter inden for Unionen.

4.   Hver tilsynsmyndighed sender hvert år Kommissionen en liste over de kommercielle finansieringsydere af retssager, den har godkendt, og offentliggør denne liste. Tilsynsmyndighederne ajourfører listen, når der sker ændringer, og underretter Kommissionen herom.

5.   Hver tilsynsmyndighed meddeler Kommissionen og andre tilsynsmyndigheder nærmere oplysninger om afgørelser, der træffes i forbindelse med tilsyn med finansieringsydere af retssager, herunder oplysninger om afgørelser, der er truffet i henhold til artikel 8, stk. 4, litra b).

6.   Hvis en finansieringsyder har anmodet om godkendelse hos en tilsynsmyndighed og efterfølgende søger godkendelse hos en anden, koordinerer og udveksler sådanne tilsynsmyndigheder i det omfang, det er hensigtsmæssigt, oplysninger med henblik på at træffe konsekvente afgørelser under behørig hensyntagen til divergerende nationale regler.

7.   Hvis en finansieringsyder godkendes af en tilsynsmyndighed i en medlemsstat, men ønsker at tilbyde en tredjepartsfinansieringsaftale til fordel for en sagsøger eller en anden tiltænkt modtager i en anden medlemsstat eller for en sag i en anden medlemsstat, fremlægger den dokumentation for godkendelse fra hjemlandets tilsynsmyndighed. Når en tilsynsmyndighed i den anden medlemsstat har kendskab til uregelmæssigheder i finansieringsyderens adfærd, underretter den direkte den ansvarlige tilsynsmyndighed herom.

Artikel 11

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 2, tillægges Kommissionen for en periode på 5 år fra den ... [datoen for den lovgivningsmæssige basisretsakts ikrafttræden eller enhver anden dato fastsat af medlovgiverne].

Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 10, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med [to måneder] på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

Tredjepartsfinansieringsaftaler og aktiviteter, der udføres af finansieringsydere af retssager

Tredjepartsfinansieringsaftaler og aktiviteter, der udføres af finansieringsydere af retssager

Artikel 12

Indhold af tredjepartsfinansieringsaftaler

Medlemsstaterne sikrer, at tredjepartsfinansieringsaftaler foreligger skriftligt på ét af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor sagsøgeren og de tiltænkte modtagere er bosiddende, og forelægges på en klar og letforståelig måde og som minimum omfatter:

| a) | de forskellige omkostninger og udgifter, som finansieringsyderen vil dække |
| --- | --- |

a)

de forskellige omkostninger og udgifter, som finansieringsyderen vil dække

| b) | den andel af eventuelle erstatninger eller honorarer, der vil blive betalt til finansieringsyderen eller en anden tredjepart, eller andre finansielle omkostninger, der direkte eller indirekte skal afholdes af sagsøgerne, de tiltænkte modtagere eller begge parter |
| --- | --- |

b)

den andel af eventuelle erstatninger eller honorarer, der vil blive betalt til finansieringsyderen eller en anden tredjepart, eller andre finansielle omkostninger, der direkte eller indirekte skal afholdes af sagsøgerne, de tiltænkte modtagere eller begge parter

| c) | en henvisning til finansieringsyderens ansvar med hensyn til modpartens udgifter i overensstemmelse med artikel 18 i dette direktiv |
| --- | --- |

c)

en henvisning til finansieringsyderens ansvar med hensyn til modpartens udgifter i overensstemmelse med artikel 18 i dette direktiv

| d) | en bestemmelse om, at alle erstatninger, der giver ret til en modregning i finansieringsyderens honorarer, først vil blive betalt fuldt ud til sagsøgerne, som derefter efterfølgende kan betale eventuelle aftalte beløb til finansieringsydere af retssager i form af gebyrer eller provisioner, samtidig med at de som et minimum tilbageholder de minimumsbeløb, der er fastsat i dette direktiv |
| --- | --- |

d)

en bestemmelse om, at alle erstatninger, der giver ret til en modregning i finansieringsyderens honorarer, først vil blive betalt fuldt ud til sagsøgerne, som derefter efterfølgende kan betale eventuelle aftalte beløb til finansieringsydere af retssager i form af gebyrer eller provisioner, samtidig med at de som et minimum tilbageholder de minimumsbeløb, der er fastsat i dette direktiv

| e) | de risici, som sagsøgerne, de tiltænkte modtagere eller begge påtager sig, herunder:






  i) | mulighederne for at øge omkostningerne i forbindelse med retssagen, og hvordan dette påvirker sagsøgernes, modtagernes eller begge parters finansielle interesser |
| --- | --- | --- |

e)

de risici, som sagsøgerne, de tiltænkte modtagere eller begge påtager sig, herunder:

i)

mulighederne for at øge omkostningerne i forbindelse med retssagen, og hvordan dette påvirker sagsøgernes, modtagernes eller begge parters finansielle interesser

| ii) | de nøje definerede omstændigheder, hvorunder tredjepartsfinansieringsaftalen kan opsiges, og risiciene for sagsøgere, modtagere elle begge parter i dette scenarie, og |
| --- | --- |

ii)

de nøje definerede omstændigheder, hvorunder tredjepartsfinansieringsaftalen kan opsiges, og risiciene for sagsøgere, modtagere elle begge parter i dette scenarie, og

| iii) | enhver potentiel risiko for at skulle betale negative omkostninger, herunder omstændigheder, hvor negative omkostninger i forbindelse med forsikring eller erstatning ikke dækker en sådan eksponering. |
| --- | --- |

iii)

enhver potentiel risiko for at skulle betale negative omkostninger, herunder omstændigheder, hvor negative omkostninger i forbindelse med forsikring eller erstatning ikke dækker en sådan eksponering.

| f) | en ansvarsfraskrivelse med hensyn til ubetinget finansiering med hensyn til proceshandling |
| --- | --- |

f)

en ansvarsfraskrivelse med hensyn til ubetinget finansiering med hensyn til proceshandling

| g) | en erklæring fra finansieringsyderen om, at der ikke foreligger nogen interessekonflikt. |
| --- | --- |

g)

en erklæring fra finansieringsyderen om, at der ikke foreligger nogen interessekonflikt.

Artikel 13

Gennemsigtighedskrav og undgåelse af interessekonflikter

1.   Medlemsstaterne kræver, at finansieringsydere til retssager fastlægger en politik og gennemfører interne procedurer for undgåelse og løsning af interessekonflikter. Denne politik og disse interne procedurer skal være tilpasset efter arten, omfanget og kompleksiteten af finansieringsyderens virksomhed og skal foreligge skriftligt og gøres offentligt tilgængelig på finansieringsyderens websted. De skal også fremgå tydeligt af et bilag til enhver tredjepartsfinansieringsaftale.

2.   Medlemsstaterne kræver, at finansieringsydere af retssager i tredjepartsfinansieringsaftalen videregiver alle oplysninger, der med rimelighed kan opfattes som havende potentiale til at give anledning til en interessekonflikt, til en sagsøger og tiltænkte modtagere. Finansieringsyderes oplysninger skal mindst omfatte følgende:

| a) | nærmere oplysninger om eventuelle eksisterende aftaler — finansielle eller andre — mellem finansieringsyderen og enhver anden virksomhed vedrørende sagen, herunder eventuelle aftaler med relevante godkendte organer/organisationer, søgsmålsaggregator, advokater eller andre interesserede parter |
| --- | --- |

a)

nærmere oplysninger om eventuelle eksisterende aftaler — finansielle eller andre — mellem finansieringsyderen og enhver anden virksomhed vedrørende sagen, herunder eventuelle aftaler med relevante godkendte organer/organisationer, søgsmålsaggregator, advokater eller andre interesserede parter

| b) | nærmere oplysninger om enhver relevant forbindelse mellem finansieringsyderen og en modpart i sagen, navnlig i forbindelse med eventuelle konkurrencesituationer. |
| --- | --- |

b)

nærmere oplysninger om enhver relevant forbindelse mellem finansieringsyderen og en modpart i sagen, navnlig i forbindelse med eventuelle konkurrencesituationer.

Artikel 14

Ugyldige aftaler og bestemmelser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at tredjepartsfinansieringsaftaler indgået med fysiske eller juridiske personer, der ikke er bemyndiget til at handle som en finansieringsyder, ikke har retsvirkning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at tredjepartsfinansieringsydere ikke må påvirke en sagsøgers beslutninger under retssagen på en måde, der ville være til gavn for finansieringsyderen selv på sagsøgerens bekostning. Med henblik herpå har enhver bestemmelse i tredjepartsfinansieringsaftaler, der gives finansieringsyderen beføjelse til at træffe eller påvirke beslutninger i forbindelse med retssager, ingen retsvirkning. Enhver bestemmelse eller ordning, der bl.a. består af følgende, har således ingen retsvirkning:

| a) | tildeling af en udtrykkelig beføjelse til en finansieringsyder til at træffe eller påvirke beslutninger under retssagen, f.eks. med hensyn til specifikke krav, der gøres gældende, indgåelse af forlig i sagen eller forvaltning af udgifter i forbindelse med retssagen |
| --- | --- |

a)

tildeling af en udtrykkelig beføjelse til en finansieringsyder til at træffe eller påvirke beslutninger under retssagen, f.eks. med hensyn til specifikke krav, der gøres gældende, indgåelse af forlig i sagen eller forvaltning af udgifter i forbindelse med retssagen

| b) | tilvejebringelse af kapital eller andre ressourcer med en pengeværdi med henblik på en retssag, der er betinget af, at tredjepartsfinansieringsydere godkender den specifikke anvendelse heraf. |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af kapital eller andre ressourcer med en pengeværdi med henblik på en retssag, der er betinget af, at tredjepartsfinansieringsydere godkender den specifikke anvendelse heraf.

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at aftaler, i henhold til hvilke en finansieringsyder af retssager er garanteret at modtage et minimumsafkast af sin investering, før en sagsøger eller en tiltænkt modtager kan modtage sin andel, ikke har nogen retsvirkning.

4.   Medmindre der er tale om undtagelsestilfælde, har en aftale om finansiering af retssager, der ville give en finansieringsyder ret til en andel af enhver erstatning, som ville reducere den andel, som sagsøgeren og de tiltænkte modtagere har til rådighed, til 60 % eller mindre af den samlede erstatning (herunder alle erstatningsbeløb, omkostninger, gebyrer og andre udgifter) ingen retsvirkning.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at aftaler om tredjepartsfinansiering ikke indeholder bestemmelser, der begrænser finansieringsyderens ansvar i forbindelse med en kendelse om at dække modpartens udgifter som følge af en tabt sag. Bestemmelser, der har til formål at begrænse en finansieringsyders ansvar for omkostninger, har ingen retsvirkning.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at betingelserne for tredjepartsfinansieringsaftaler ikke gør det muligt at trække finansieringen tilbage, medmindre der er tale om særlige omstændigheder, der er fastsat i national lovgivning i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1.

7.   Sagsøgere og tiltænkte modtagere skal være skadesløse for ethvert tab, der er forårsaget af en finansieringsyder, der har indgået en aftale om tredjepartsfinansiering, som er fundet ugyldig. Sagens sagsøgere og tilsigtede modtageres rettigheder berøres ikke.

Artikel 15

Opsigelse af aftaler om tredjepartsfinansiering

1.   Medlemsstaterne forbyder, at en finansieringsyder ensidigt opsiger en tredjepartsfinansieringsaftale uden sagsøgerens informerede samtykke, medmindre en retsinstans eller en forvaltningsmyndighed har givet finansieringsyderen tilladelse til at opsige aftalen efter at have vurderet, om sagsøgeren og de tiltænkte modtageres interesser vil være tilstrækkeligt beskyttet, selv om aftalen opsiges.

2.   Der kræves et tilstrækkeligt varsel i henhold til national lovgivning for at opsige tredjepartsfinansieringsaftalen.

Kapitel V

Kapitel V

Retsinstansers eller forvaltningsmyndigheders prøvelse

Retsinstansers eller forvaltningsmyndigheders prøvelse

Artikel 16

Offentliggørelse af tredjepartsfinansieringsaftalen

1.   Medlemsstaterne sikrer, at sagsøgere eller deres repræsentanter er forpligtet til at underrette den relevante domstol eller administrative myndighed om eksistensen af en tredjepartsfinansieringsaftale og om finansieringsyderens identitet og til på anmodning af domstolen eller forvaltningsmyndigheden eller sagsøgte, den relevante domstol eller administrative myndighed, at forelægge den relevante domstol eller administrative myndighed en fuldstændig og uredigeret kopi af sådanne tredjepartsfinansieringsaftaler vedrørende den pågældende sag til den relevante domstol eller administrative myndighed på det tidligste tidspunkt i denne sag. Medlemsstaterne sikrer også, at sagsøgte af retsinstansen eller forvaltningsmyndigheden gøres opmærksom på eksistensen af en tredjepartsfinansieringsaftale og finansieringsyderen af retssagers identitet.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at retsinstanser eller forvaltningsmyndigheder efter anmodning fra en part i sagen har tilstrækkelige beføjelser til at prøve tredjepartsfinansieringsaftalen i overensstemmelse med artikel 17, hvis den pågældende part nærer begrundet tvivl om, hvorvidt en tredjepartsfinansieringsaftale er i overensstemmelse med dette direktiv og enhver anden gældende national lovgivning eller på eget initiativ.

Artikel 17

Retsinstansers eller forvaltningsmyndighedernes kontrol af tredjepartsfinansieringsaftaler

Medlemsstaterne udpeger den kompetente retsinstans eller forvaltningsmyndighed, der skal udføre de forskellige retlige og forvaltningsmæssige opgaver i henhold til dette direktiv. Denne udpegelse skal navnlig præcisere, at den retsinstans eller forvaltningsmyndighed, for hvilken en privat finansieret sag er anlagt, skal føre kontrol uden unødig forsinkelse og efter anmodning fra en part i sagen eller på eget initiativ med finansieringsaftalernes indvirkning på de sager, der indbringes for dem, ved at udøve beføjelser til:

| a) | at udstede kendelser eller give instrukser, der er bindende for en finansieringsyder af retssager, som f.eks. at kræve, at finansieringsyderen yder den finansiering, der er aftalt i den relevante tredjepartfinansieringsaftale, eller at kræve, at finansieringsyderen foretager ændringer med hensyn til den relevante finansiering |
| --- | --- |

a)

at udstede kendelser eller give instrukser, der er bindende for en finansieringsyder af retssager, som f.eks. at kræve, at finansieringsyderen yder den finansiering, der er aftalt i den relevante tredjepartfinansieringsaftale, eller at kræve, at finansieringsyderen foretager ændringer med hensyn til den relevante finansiering

| b) | at vurdere, om hver tredjepartsfinansieringsaftale er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, navnlig med den tillidsforpligtelse, der påhviler sagsøgerne og tiltænkte modtagere i henhold til artikel 7, og, hvis det konstateres, at aftalen ikke er i overensstemmelse med direktivet, påbyde finansieringsyderen at foretage de nødvendige ændringer eller erklære en klausul for ugyldig i overensstemmelse med artikel 14 |
| --- | --- |

b)

at vurdere, om hver tredjepartsfinansieringsaftale er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, navnlig med den tillidsforpligtelse, der påhviler sagsøgerne og tiltænkte modtagere i henhold til artikel 7, og, hvis det konstateres, at aftalen ikke er i overensstemmelse med direktivet, påbyde finansieringsyderen at foretage de nødvendige ændringer eller erklære en klausul for ugyldig i overensstemmelse med artikel 14

| c) | at vurdere, om tredjepartfinansieringsaftalen er i overensstemmelse med hensyn til gennemsigtighedskravene i artikel 13 |
| --- | --- |

c)

at vurdere, om tredjepartfinansieringsaftalen er i overensstemmelse med hensyn til gennemsigtighedskravene i artikel 13

| d) | at vurdere, om en tredjepartsfinansieringsaftale giver en finansieringsyder ret til en urimelig eller uforholdsmæssig andel af en eventuel erstatning som beskrevet i artikel 14, stk. 4, og at annullere eller tilpasse sådan en aftale i overensstemmelse hermed. Medlemsstaterne præciserer, at de kompetente retsinstanser eller forvaltningsmyndigheder i forbindelse med en sådan vurdering kan tage hensyn til kendetegnene og omstændighederne ved den påtænkte eller verserende sag, herunder, hvor det er relevant:






  i) | de parter, der er involveret i sagen, samt de tiltænkte modtagere i sagen, og hvad de har opfattet som aftalt med hensyn til det beløb, som finansieringsyderen vil modtage i henhold til finansieringsaftalen, hvis sagen vindes |
| --- | --- | --- |

d)

at vurdere, om en tredjepartsfinansieringsaftale giver en finansieringsyder ret til en urimelig eller uforholdsmæssig andel af en eventuel erstatning som beskrevet i artikel 14, stk. 4, og at annullere eller tilpasse sådan en aftale i overensstemmelse hermed. Medlemsstaterne præciserer, at de kompetente retsinstanser eller forvaltningsmyndigheder i forbindelse med en sådan vurdering kan tage hensyn til kendetegnene og omstændighederne ved den påtænkte eller verserende sag, herunder, hvor det er relevant:

i)

de parter, der er involveret i sagen, samt de tiltænkte modtagere i sagen, og hvad de har opfattet som aftalt med hensyn til det beløb, som finansieringsyderen vil modtage i henhold til finansieringsaftalen, hvis sagen vindes

| ii) | den sandsynlige værdi af en eventuel erstatning |
| --- | --- |

ii)

den sandsynlige værdi af en eventuel erstatning

| iii) | værdien af en finansieringsyderens finansielle bidrag og den andel, som finansieringsyderen bidrager med i forhold til sagsøgerens samlede omkostninger, og |
| --- | --- |

iii)

værdien af en finansieringsyderens finansielle bidrag og den andel, som finansieringsyderen bidrager med i forhold til sagsøgerens samlede omkostninger, og

| iv) | den andel af en eventuel erstatning, som sagsøgeren og tiltænkte modtagere kan modtage |
| --- | --- |

iv)

den andel af en eventuel erstatning, som sagsøgeren og tiltænkte modtagere kan modtage

| e) | at pålægge enhver sanktion, som retsinstansen eller forvaltningsmyndigheden finder passende for at sikre overholdelse af dette direktiv |
| --- | --- |

e)

at pålægge enhver sanktion, som retsinstansen eller forvaltningsmyndigheden finder passende for at sikre overholdelse af dette direktiv

| f) | at rådføre sig med eller søge ekspertise fra personer med den fornødne viden og uafhængighed til at bistå med udøvelsen af retsinstansens eller forvaltningsmyndighedens vurderingsbeføjelser, herunder fra enhver passende kvalificeret ekspert eller fra tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

f)

at rådføre sig med eller søge ekspertise fra personer med den fornødne viden og uafhængighed til at bistå med udøvelsen af retsinstansens eller forvaltningsmyndighedens vurderingsbeføjelser, herunder fra enhver passende kvalificeret ekspert eller fra tilsynsmyndigheder.

Artikel 18

Ansvar for dækning af modpartens udgifter

1.   Hvis sagsøgeren ikke har tilstrækkelige ressourcer til at dække modpartens udgifter, sikrer medlemsstaterne, at retsinstanser eller forvaltningsmyndigheder har beføjelse til at træffe kendelser vedrørende sagsomkostningerne over for de finansieringsydere, der hæfter solidarisk med sagsøgerne, som følge af en tabt sag. I et sådant tilfælde kan retsinstanser eller forvaltningsmyndigheder kræve, at finansieringsydere betaler modpartens udgifter under hensyntagen til:

| a) | værdien og andelen af en eventuel erstatning, som finansieringsyderen ville have modtaget, hvis sagen blev vundet |
| --- | --- |

a)

værdien og andelen af en eventuel erstatning, som finansieringsyderen ville have modtaget, hvis sagen blev vundet

| b) | i hvilket omfang eventuelle omkostninger, der ikke betales af en finansieringsyder, i stedet vil blive afholdt af en sagsøgt, sagsøgeren eller andre tiltænkte modtagere |
| --- | --- |

b)

i hvilket omfang eventuelle omkostninger, der ikke betales af en finansieringsyder, i stedet vil blive afholdt af en sagsøgt, sagsøgeren eller andre tiltænkte modtagere

| c) | finansieringsyderens adfærd under hele sagen og navnlig vedkommendes overholdelse af dette direktiv, og hvorvidt vedkommendes adfærd har bidraget til de samlede sagsomkostninger, samt |
| --- | --- |

c)

finansieringsyderens adfærd under hele sagen og navnlig vedkommendes overholdelse af dette direktiv, og hvorvidt vedkommendes adfærd har bidraget til de samlede sagsomkostninger, samt

| d) | værdien af finansieringsyderens oprindelige investering. |
| --- | --- |

d)

værdien af finansieringsyderens oprindelige investering.

Kapitel VI

Kapitel VI

Afsluttende bestemmelser

Afsluttende bestemmelser

Artikel 19

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelser af de nationale regler, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver [senest den .../straks] Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den [straks] om senere ændringer, der berører dem.

2.   Tilsynsmyndighederne kan navnlig pålægge forholdsmæssige bøder beregnet på grundlag af en virksomheds omsætning, midlertidigt eller på ubestemt tid inddrage tilladelsen til at drive virksomhed og de kan pålægge andre passende administrative sanktioner.

Artikel 20

Revision

1.   Senest den ...[(...) år efter datoen for anvendelse af dette direktiv] foretager Kommissionen en evaluering af dette direktiv og fremlægger en rapport om de vigtigste resultater heraf for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Evalueringen foretages i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for bedre regulering. I rapporten vurderer Kommissionen især direktivets effektivitet, navnlig med hensyn til størrelsen af gebyrer eller renter, der er fraregnet sagsøgerens erstatning, herunder til tiltænkte modtagere, til finansieringsydere, den indvirkning, som finansieringsydere har på omfanget af tvistbilæggelsesvirksomhed, og i hvilket omfang tredjepartsfinansiering har givet bedre adgang til domstolsprøvelse.

2.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen, første gang senest den...[(...) år efter datoen for dette direktivs anvendelse] og derefter hvert år, følgende oplysninger, som er nødvendige for udarbejdelsen af den i stk. 1 omhandlede rapport:

| a) | identiteten, antallet og typen af enheder, der er godkendt som finansieringsydere til retssager |
| --- | --- |

a)

identiteten, antallet og typen af enheder, der er godkendt som finansieringsydere til retssager

| b) | eventuelle ændringer af denne liste og begrundelsen herfor |
| --- | --- |

b)

eventuelle ændringer af denne liste og begrundelsen herfor

| c) | antallet og typen af sager, der helt eller delvis finansieres af en finansieringsyder af retssager |
| --- | --- |

c)

antallet og typen af sager, der helt eller delvis finansieres af en finansieringsyder af retssager

| d) | udfaldet af disse sager med hensyn til de beløb, der optjenes af finansieringsydere i forhold til de erstatninger, der ydes til sagsøgere og tiltænkte modtagere. |
| --- | --- |

d)

udfaldet af disse sager med hensyn til de beløb, der optjenes af finansieringsydere i forhold til de erstatninger, der ydes til sagsøgere og tiltænkte modtagere.

Artikel 21

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den [dato/måned/år] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

De anvender disse love og bestemmelser fra den [dato/måned/år].

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de foranstaltninger i nationale love, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 22

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 23

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

---

(1)  EUT [...].

1

(2)  EUT [...].

2

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Ny EU-skovstrategi for 2030 — bæredygtig skovforvaltning i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om en ny EU-skovstrategi for 2030 — bæredygtig skovforvaltning i Europa (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen »Ny EU-skovstrategi for 2030« (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen »Ny EU-skovstrategi for 2030« (COM(2021)0572),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om den europæiske skovstrategi — vejen frem (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om den europæiske skovstrategi — vejen frem (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (2),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 4,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne aftale (COM(2019)0640) og de efterfølgende politisk retningslinjer fra Kommissionens formand Ursula von der Leyen og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne aftale (COM(2019)0640) og de efterfølgende politisk retningslinjer fra Kommissionens formand Ursula von der Leyen og Kommissionen,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (5) (direktivet om vedvarende energi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (5) (direktivet om vedvarende energi),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitatdirektivet) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitatdirektivet) (6),

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/268 af 28. oktober 2020 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 for så vidt angår de skovreferenceniveauer, som medlemsstaterne skal anvende i perioden 2021-2025 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/268 af 28. oktober 2020 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 for så vidt angår de skovreferenceniveauer, som medlemsstaterne skal anvende i perioden 2021-2025 (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. oktober 2018 med titlen »En bæredygtig europæisk bioøkonomi: Større økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng« (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. oktober 2018 med titlen »En bæredygtig europæisk bioøkonomi: Større økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng« (COM(2018)0673),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed (COM(2022)0133),

| — | der henviser til initiativet »Et nyt europæisk Bauhaus«, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativet »Et nyt europæisk Bauhaus«,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om foreneligheden med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om foreneligheden med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. november 2021 om den nye EU-skovstrategi for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. november 2021 om den nye EU-skovstrategi for 2030,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2021 om Kommissionens meddelelse Ny EU-skovstrategi for 2030 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2021 om Kommissionens meddelelse Ny EU-skovstrategi for 2030 (9),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. april 2022 om Kommissionens meddelelse EU's skovstrategi for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. april 2022 om Kommissionens meddelelse EU's skovstrategi for 2030,

| — | der henviser til de ansvarsområder, som påhviler medlemsstaterne i henhold til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ansvarsområder, som påhviler medlemsstaterne i henhold til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 21/2021 med titlen »EU-støtte til biodiversitet og klimatiltag i EU's skove: positive men begrænsede resultater«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 21/2021 med titlen »EU-støtte til biodiversitet og klimatiltag i EU's skove: positive men begrænsede resultater«,

| — | der henviser til Kommissionens publikation fra 2018 med titlen »Vejledning om kaskadeanvendelse af biomasse med eksempler på god praksis vedrørende træbiomasse«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens publikation fra 2018 med titlen »Vejledning om kaskadeanvendelse af biomasse med eksempler på god praksis vedrørende træbiomasse«,

| — | der henviser til 2020-rapporten fra Kommissionens Fælles Forskningscenter med titlen »Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment« (kortlægning og vurdering af økosystemer og deres ydelser og en vurdering af EU-økosystemet), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2020-rapporten fra Kommissionens Fælles Forskningscenter med titlen »Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment« (kortlægning og vurdering af økosystemer og deres ydelser og en vurdering af EU-økosystemet),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA) rapport fra 2020 om »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA) rapport fra 2020 om »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018),

| — | der henviser til Forest Europes rapport af 2020 med titlen State of Europe's Forests 2020 (de europæiske skoves tilstand 2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forest Europes rapport af 2020 med titlen State of Europe's Forests 2020 (de europæiske skoves tilstand 2020),

| — | der henviser til den globale rapport om biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale rapport om biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES),

| — | der henviser til Kunming-erklæringen »Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth« (Den økologiske civilisation — skabelse af en fælles fremtid for alt liv på Jorden), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kunming-erklæringen »Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth« (Den økologiske civilisation — skabelse af en fælles fremtid for alt liv på Jorden),

| — | der henviser til rapporten fra arbejdsgruppe II under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) med titlen »Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra arbejdsgruppe II under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) med titlen »Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability«,

| — | der henviser til IPCC's særrapport om klimaændringer, ørkendannelse og jordforringelse, bæredygtig jordforvaltning, fødevaresikkerhed og udstrømning af drivhusgasser i økosystemerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPCC's særrapport om klimaændringer, ørkendannelse og jordforringelse, bæredygtig jordforvaltning, fødevaresikkerhed og udstrømning af drivhusgasser i økosystemerne,

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 17. april 2018 i sag C-441/17, Europa-Kommissionen mod Republikken Polen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 17. april 2018 i sag C-441/17, Europa-Kommissionen mod Republikken Polen (10),

| — | der henviser til en række projekter og praksis vedrørende koordinering af oplysninger om skove i Europa (ENFIN (det europæiske netværk af nationale fortegnelser), FutMon-projektet, the European Atlas of Forest Tree Species og MAES-programmet (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services)), |
| --- | --- |

—

der henviser til en række projekter og praksis vedrørende koordinering af oplysninger om skove i Europa (ENFIN (det europæiske netværk af nationale fortegnelser), FutMon-projektet, the European Atlas of Forest Tree Species og MAES-programmet (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services)),

| — | der henviser til IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaforandringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPBES' og IPCC's fælles workshoprapport af 10. juni 2021 om biodiversitet og klimaforandringer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0225/2022),

| A. | der henviser til, at EU har fastsat som bindende mål at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest pr. 2030 og opnå klimaneutralitet senest i 2050 (11); der henviser til, at EU har forpligtet sig til at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, herunder mål nr. 15 om at beskytte, genoprette og støtte bæredygtig brug af økosystemer på land, fremme bæredygtigt skovbrug, bekæmpe ørkendannelse og standse udpining af jorden og tab af biodiversitet, såvel som til Parisaftalen og til tilsagn afgivet på FN's klimakonference i 2021 (COP26); der henviser til, at skove og skovbaserede industrier og tjenesteydelser såvel som ejere og arbejdstagere vil spille en vigtig og uerstattelig rolle i at indfri målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalens mål, og til at skovøkosystemer og deres kulstofpuljer er afgørende for modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, eftersom de absorberer og lagrer omkring 10 % af Europas drivhusgasemissioner (12) og er vigtige rammer om biodiversiteten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har fastsat som bindende mål at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest pr. 2030 og opnå klimaneutralitet senest i 2050 (11); der henviser til, at EU har forpligtet sig til at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, herunder mål nr. 15 om at beskytte, genoprette og støtte bæredygtig brug af økosystemer på land, fremme bæredygtigt skovbrug, bekæmpe ørkendannelse og standse udpining af jorden og tab af biodiversitet, såvel som til Parisaftalen og til tilsagn afgivet på FN's klimakonference i 2021 (COP26); der henviser til, at skove og skovbaserede industrier og tjenesteydelser såvel som ejere og arbejdstagere vil spille en vigtig og uerstattelig rolle i at indfri målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalens mål, og til at skovøkosystemer og deres kulstofpuljer er afgørende for modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, eftersom de absorberer og lagrer omkring 10 % af Europas drivhusgasemissioner (12) og er vigtige rammer om biodiversiteten;

| B. | der henviser til, at artikel 4 i TEUF indeholder bestemmelser om delt kompetence og ansvar med hensyn til skove, navnlig inden for rammerne af EU's miljøpolitik, men ikke henviser til en fælles EU-skovpolitik, hvorfor skovpolitik fortsat hører under medlemsstaternes ressort; der henviser til, at det på grund af den store diversitet i EU's skove, hvad angår biogeografi, struktur, størrelse, biodiversitet, ejerforhold og eksisterende politikker, hvor miljøpolitik, klimapolitik og andre relevante politikker berører skove, er nødvendigt på korrekt vis at anvende nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i udviklingen og implementeringen af den nye EU-skovstrategi (strategien) og den relevante EU-ret; der henviser til, at det er nødvendigt at tilpasse de nærmere forhold vedrørende skovforvaltning på nationalt og regionalt plan ved hjælp af en bottom-up-tilgang; der henviser til, at der er behov for yderligere koordinering på EU-plan for bedre at nå målene i den europæiske grønne pagt og for at kunne beregne potentielle emissionsreduktioner og grænser for skovanvendelsen mere præcist i betragtning af skovenes vigtige rolle med hensyn til at nå de europæiske klimamål; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 4 i TEUF indeholder bestemmelser om delt kompetence og ansvar med hensyn til skove, navnlig inden for rammerne af EU's miljøpolitik, men ikke henviser til en fælles EU-skovpolitik, hvorfor skovpolitik fortsat hører under medlemsstaternes ressort; der henviser til, at det på grund af den store diversitet i EU's skove, hvad angår biogeografi, struktur, størrelse, biodiversitet, ejerforhold og eksisterende politikker, hvor miljøpolitik, klimapolitik og andre relevante politikker berører skove, er nødvendigt på korrekt vis at anvende nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i udviklingen og implementeringen af den nye EU-skovstrategi (strategien) og den relevante EU-ret; der henviser til, at det er nødvendigt at tilpasse de nærmere forhold vedrørende skovforvaltning på nationalt og regionalt plan ved hjælp af en bottom-up-tilgang; der henviser til, at der er behov for yderligere koordinering på EU-plan for bedre at nå målene i den europæiske grønne pagt og for at kunne beregne potentielle emissionsreduktioner og grænser for skovanvendelsen mere præcist i betragtning af skovenes vigtige rolle med hensyn til at nå de europæiske klimamål;

| C. | der henviser til, at princippet om den europæiske grønne pagt som en tværgående tilgang til håndtering af klima- og miljøudfordringerne og til at sikre, at naturen og biodiversiteten på behørig vis beskyttes på en måde, der skaber bæredygtig vækst og beskæftigelse i en ressourceeffektiv, kulstofneutral og fuldstændig kredsløbsbaseret og konkurrencedygtig økonomi, bør være retningsgivende for implementeringen af strategien, hvad angår afvejning af modstående hensyn, skabelse af synergi og skabelse af den rette balance mellem de mange forskellige skovfunktioner, herunder de socioøkonomiske, miljømæssige og klimamæssige funktioner; der henviser til, at et »økosystem« er et fysisk miljø, der består af levende og ikke-levende komponenter, som interagerer med hinanden; der henviser til, at økosystemerne som følge af disse interaktioner skaber en strøm af fordele for mennesker og økonomien kaldet »økosystemtjenester«; der henviser til, at klimaforandringer og tab af biodiversitet og dertil hørende økosystemtjenester udgør en systemisk trussel mod samfundet; der henviser til, at skove leverer en bred vifte af økosystemtjenester såsom frembringelse af træ, ikke-træprodukter og fødevarer, kulstofbinding, ly for biodiversitet, ren luft og vand, fordele for det lokale klima, beskyttelse mod naturfarer som laviner, oversvømmelser og klippeskred og endvidere har rekreativ, kulturel og historisk værdi; der henviser til, at formålet med bæredygtig skovforvaltning er at sikre, at der på afbalanceret vis findes forskellige økosystemtjenester, og at støtte tilpasning til og afbødning af klimaforandringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at princippet om den europæiske grønne pagt som en tværgående tilgang til håndtering af klima- og miljøudfordringerne og til at sikre, at naturen og biodiversiteten på behørig vis beskyttes på en måde, der skaber bæredygtig vækst og beskæftigelse i en ressourceeffektiv, kulstofneutral og fuldstændig kredsløbsbaseret og konkurrencedygtig økonomi, bør være retningsgivende for implementeringen af strategien, hvad angår afvejning af modstående hensyn, skabelse af synergi og skabelse af den rette balance mellem de mange forskellige skovfunktioner, herunder de socioøkonomiske, miljømæssige og klimamæssige funktioner; der henviser til, at et »økosystem« er et fysisk miljø, der består af levende og ikke-levende komponenter, som interagerer med hinanden; der henviser til, at økosystemerne som følge af disse interaktioner skaber en strøm af fordele for mennesker og økonomien kaldet »økosystemtjenester«; der henviser til, at klimaforandringer og tab af biodiversitet og dertil hørende økosystemtjenester udgør en systemisk trussel mod samfundet; der henviser til, at skove leverer en bred vifte af økosystemtjenester såsom frembringelse af træ, ikke-træprodukter og fødevarer, kulstofbinding, ly for biodiversitet, ren luft og vand, fordele for det lokale klima, beskyttelse mod naturfarer som laviner, oversvømmelser og klippeskred og endvidere har rekreativ, kulturel og historisk værdi; der henviser til, at formålet med bæredygtig skovforvaltning er at sikre, at der på afbalanceret vis findes forskellige økosystemtjenester, og at støtte tilpasning til og afbødning af klimaforandringer;

| D. | der henviser til, at træbaserede produkter bidrager til at modvirke klimaforandringerne ved at lagre kulstof og erstatte produkter med et stort CO2-aftryk, herunder bygge- og emballagematerialer, tekstiler, kemikalier og brændstoffer; der henviser til, at træbaserede produkter er vedvarende og i vid udstrækning genanvendelige og som sådan har enormt potentiale til at støtte en cirkulær bioøkonomi; der henviser til, at dette gør skovsektoren og de skovbaserede industrier til nøgleaktører i en grøn økonomi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at træbaserede produkter bidrager til at modvirke klimaforandringerne ved at lagre kulstof og erstatte produkter med et stort CO2-aftryk, herunder bygge- og emballagematerialer, tekstiler, kemikalier og brændstoffer; der henviser til, at træbaserede produkter er vedvarende og i vid udstrækning genanvendelige og som sådan har enormt potentiale til at støtte en cirkulær bioøkonomi; der henviser til, at dette gør skovsektoren og de skovbaserede industrier til nøgleaktører i en grøn økonomi;

| E. | der henviser til, at direktivet om vedvarende energi og forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (13) er taget op til revision som led i »Fit for 55«-pakken og målet om at bringe klimapolitikken i overensstemmelse med Parisaftalen; der henviser til, at Kommissionen har foreslået en forordning om skovrydningsfrie produkter; der henviser til, at disse initiativer, i overensstemmelse med det europæiske koncept om multifunktionelle skove, skal være forenelige med de politiske mål på højt niveau i den europæiske grønne pagt, den bioøkonomiske handlingsplan, strategien for den cirkulære økonomi, EU-skovstrategien, EU's biodiversitetsstrategi og den langsigtede vision for landdistrikter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at direktivet om vedvarende energi og forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (13) er taget op til revision som led i »Fit for 55«-pakken og målet om at bringe klimapolitikken i overensstemmelse med Parisaftalen; der henviser til, at Kommissionen har foreslået en forordning om skovrydningsfrie produkter; der henviser til, at disse initiativer, i overensstemmelse med det europæiske koncept om multifunktionelle skove, skal være forenelige med de politiske mål på højt niveau i den europæiske grønne pagt, den bioøkonomiske handlingsplan, strategien for den cirkulære økonomi, EU-skovstrategien, EU's biodiversitetsstrategi og den langsigtede vision for landdistrikter;

| F. | der henviser til, at ejerskab af skovarealer i Europa er forskelligartet med hensyn til størrelse og ejerstruktur, således at der består en mangfoldighed af forvaltningsmodeller; der henviser til, at ca. 60 % af EU's skove ejes af 16 millioner private skovejere (14), hvoraf en betydelig andel er mindre landbrugere (15), mens de øvrige 40 % af EU's skove er offentligt ejet; der henviser til, at et lille antal skovejere ejer en betydelig del af det samlede skovareal, og at nogle af disse ejere driver de primære træforarbejdningsvirksomheder i EU; der henviser til, at nøglen til at indfri strategiens mål, herunder tilvejebringelse af klimatjenester og andre økosystemydelser, vil være at inddrage, støtte og give incitamenter til disse ejere, før man griber til straffemetoder, via en omfattende politisk og juridisk ramme, der giver retslig sikkerhed og er baseret på anerkendelse af deres ejendomsrettigheder, deres erfaring som forvaltere og specifikke udfordringer; der henviser til, at det i den henseende er vigtigt med klare og gennemsigtige rammer og at undgå at pålægge samtlige involverede tunge administrative byrder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ejerskab af skovarealer i Europa er forskelligartet med hensyn til størrelse og ejerstruktur, således at der består en mangfoldighed af forvaltningsmodeller; der henviser til, at ca. 60 % af EU's skove ejes af 16 millioner private skovejere (14), hvoraf en betydelig andel er mindre landbrugere (15), mens de øvrige 40 % af EU's skove er offentligt ejet; der henviser til, at et lille antal skovejere ejer en betydelig del af det samlede skovareal, og at nogle af disse ejere driver de primære træforarbejdningsvirksomheder i EU; der henviser til, at nøglen til at indfri strategiens mål, herunder tilvejebringelse af klimatjenester og andre økosystemydelser, vil være at inddrage, støtte og give incitamenter til disse ejere, før man griber til straffemetoder, via en omfattende politisk og juridisk ramme, der giver retslig sikkerhed og er baseret på anerkendelse af deres ejendomsrettigheder, deres erfaring som forvaltere og specifikke udfordringer; der henviser til, at det i den henseende er vigtigt med klare og gennemsigtige rammer og at undgå at pålægge samtlige involverede tunge administrative byrder;

| G. | der henviser til, at EU er hjemsted for ca. 5 % af verdens samlede skovareal, og til at skove udgør 43 % af EU's landareal, hvilket er lidt mere end arealet udlagt til landbrug, og at de indeholder 80 % af EU's biodiversitet på land (16); der henviser til, at Europa har oplevet en skarp nedgang i biodiversitet ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe« (17); der henviser til, at næsten 23 % af skovene i Europa er beliggende i Natura 2000-områder, og at andelen i nogle medlemsstater er over 50 %; der henviser til, at næsten halvdelen af naturtyperne i Natura 2000-områder er skove; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU er hjemsted for ca. 5 % af verdens samlede skovareal, og til at skove udgør 43 % af EU's landareal, hvilket er lidt mere end arealet udlagt til landbrug, og at de indeholder 80 % af EU's biodiversitet på land (16); der henviser til, at Europa har oplevet en skarp nedgang i biodiversitet ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe« (17); der henviser til, at næsten 23 % af skovene i Europa er beliggende i Natura 2000-områder, og at andelen i nogle medlemsstater er over 50 %; der henviser til, at næsten halvdelen af naturtyperne i Natura 2000-områder er skove;

| H. | der henviser til, at de senest data, der er indsamlet under artikel 17 i habitatdirektivet, angiver, at kun 49 % af skovhabitater har en god status (18), at status for 29,6 % er ukendt, og at den for 21,1 % er dårlig og har brug for genopretning; der henviser til, at et fokus udelukkende på ofte utilstrækkelige aggregerede data kan være utilstrækkeligt til at indkredse og tage hånd om essentielle oplysninger om de mest presserende problemer, og det derfor er nødvendigt at se på mere specifikke indikatorer for tendenser inden for tilstand og pres og bidrage til at udbedre manglen på data fremover; der henviser til, at disse indikatorer ikke understøtter en samlet negativ vurdering af tilstanden i EU's skove, men viser både positive og negative tendenser (19), der kræver nuancerede svar i hvert enkelt tilfælde; der henviser til, at skove bliver mere og mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringer, navnlig den stigende forekomst af skovbrande; der henviser til, at kvantificering af virkningerne af sådanne forstyrrelser på skoves modstandsdygtighed og produktivitet i stor skala stadig er en stor udfordring; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de senest data, der er indsamlet under artikel 17 i habitatdirektivet, angiver, at kun 49 % af skovhabitater har en god status (18), at status for 29,6 % er ukendt, og at den for 21,1 % er dårlig og har brug for genopretning; der henviser til, at et fokus udelukkende på ofte utilstrækkelige aggregerede data kan være utilstrækkeligt til at indkredse og tage hånd om essentielle oplysninger om de mest presserende problemer, og det derfor er nødvendigt at se på mere specifikke indikatorer for tendenser inden for tilstand og pres og bidrage til at udbedre manglen på data fremover; der henviser til, at disse indikatorer ikke understøtter en samlet negativ vurdering af tilstanden i EU's skove, men viser både positive og negative tendenser (19), der kræver nuancerede svar i hvert enkelt tilfælde; der henviser til, at skove bliver mere og mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringer, navnlig den stigende forekomst af skovbrande; der henviser til, at kvantificering af virkningerne af sådanne forstyrrelser på skoves modstandsdygtighed og produktivitet i stor skala stadig er en stor udfordring;

| I. | der henviser til, at en større forståelse af mulige klimadrevne naturlige forstyrrelser af europæiske skove yderligere bør understøtte vejledning i skovforvaltning og tjene som informationsgrundlag for tilpasningspolitikker, der har til formål at tage hånd om disse sårbarheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en større forståelse af mulige klimadrevne naturlige forstyrrelser af europæiske skove yderligere bør understøtte vejledning i skovforvaltning og tjene som informationsgrundlag for tilpasningspolitikker, der har til formål at tage hånd om disse sårbarheder;

| J. | der henviser til, at indsamling og vedligeholdelse af gennemsigtige og pålidelige, kvalitetssikrede data, udveksling af viden og bedste praksis samt tilstrækkeligt finansieret og velkoordineret forskning er af central betydning for at imødegå udfordringerne og skabe muligheder og for at opfylde skovenes mange funktioner, herunder de forskellige fordele ved produkter fra skovbaserede industrier, i et stadig mere komplekst miljø; der henviser til, at de foreliggende data om skove på EU-plan er ufuldstændige og af svingende kvalitet, hvilket hæmmer EU's og medlemsstaternes koordinering af skovforvaltnings og -bevarelsesindsatsen; der henviser til, at der navnlig er behov for en bedre overvågning af skovøkosystemernes tilstand samt af skovforanstaltningernes indvirkning på biodiversitet og klima; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indsamling og vedligeholdelse af gennemsigtige og pålidelige, kvalitetssikrede data, udveksling af viden og bedste praksis samt tilstrækkeligt finansieret og velkoordineret forskning er af central betydning for at imødegå udfordringerne og skabe muligheder og for at opfylde skovenes mange funktioner, herunder de forskellige fordele ved produkter fra skovbaserede industrier, i et stadig mere komplekst miljø; der henviser til, at de foreliggende data om skove på EU-plan er ufuldstændige og af svingende kvalitet, hvilket hæmmer EU's og medlemsstaternes koordinering af skovforvaltnings og -bevarelsesindsatsen; der henviser til, at der navnlig er behov for en bedre overvågning af skovøkosystemernes tilstand samt af skovforanstaltningernes indvirkning på biodiversitet og klima;

| K. | der henviser til, at på internationalt plan er FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO det vigtigste forum for udvikling af internationalt vedtagne definitioner om skove og skovbrug; der henviser til, at FAO indsamler og tilvejebringer data om skove og skovbrug; der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne bidrager til FAO's arbejde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at på internationalt plan er FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO det vigtigste forum for udvikling af internationalt vedtagne definitioner om skove og skovbrug; der henviser til, at FAO indsamler og tilvejebringer data om skove og skovbrug; der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne bidrager til FAO's arbejde;

| L. | der henviser til, at udførelsen af de forskellige skovøkosystemtjenester via skovsektoren og de skovbaserede industrier er en vigtig komponent i indkomst og beskæftigelse, navnlig i landdistrikterne, men også i byområderne via brugen af disse tjenester i efterfølgende led; der henviser til, at der ved gennemførelsen af strategien bør tages behørigt hensyn til udviklingen i indkomst og beskæftigelse, men også til attraktionsværdien ved beskæftigelse i sektoren, arbejdssundheds- og sikkerhedsstandarder, vedvarende udvikling af partnerskaber om færdigheden med inddragelse af interessenter og passende uddannelsesmuligheder for ledere og arbejdstagere; der henviser til, at beskæftigelsen i det europæiske skovbrug faldt med en tredjedel mellem 2000 og 2015 — primært som følge af øget mekanisering i skov- og papirindustrien (20); der henviser til, at forbedret udformning af skovbrugsmaskinel kan øge sikkerheden for arbejdstagerne og mindske indvirkningen på jord og vand; der henviser til, at træfældningsbranchen og træforarbejdningsindustrien er blandt de farligste erhvervssektorer og tegner sig for et stort antal arbejdsulykker, erhvervssygdomme og førtidspensioner; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udførelsen af de forskellige skovøkosystemtjenester via skovsektoren og de skovbaserede industrier er en vigtig komponent i indkomst og beskæftigelse, navnlig i landdistrikterne, men også i byområderne via brugen af disse tjenester i efterfølgende led; der henviser til, at der ved gennemførelsen af strategien bør tages behørigt hensyn til udviklingen i indkomst og beskæftigelse, men også til attraktionsværdien ved beskæftigelse i sektoren, arbejdssundheds- og sikkerhedsstandarder, vedvarende udvikling af partnerskaber om færdigheden med inddragelse af interessenter og passende uddannelsesmuligheder for ledere og arbejdstagere; der henviser til, at beskæftigelsen i det europæiske skovbrug faldt med en tredjedel mellem 2000 og 2015 — primært som følge af øget mekanisering i skov- og papirindustrien (20); der henviser til, at forbedret udformning af skovbrugsmaskinel kan øge sikkerheden for arbejdstagerne og mindske indvirkningen på jord og vand; der henviser til, at træfældningsbranchen og træforarbejdningsindustrien er blandt de farligste erhvervssektorer og tegner sig for et stort antal arbejdsulykker, erhvervssygdomme og førtidspensioner;

| M. | der henviser til, at arealet og biomassen i de europæiske skove er stigende (21) i modsætning til den foruroligende skovrydningstendens på verdensplan; der henviser til, at EU kan spille en vigtig rolle i bekæmpelsen af global skovrydning, hvilket understreges i Kommissionens forslag til en forordning om skovrydningsfrie produkter; der henviser til, at en europæisk skovstrategi, der ud over at regulere importen viser bedste praksis for økonomisk levedygtig og bæredygtig skovforvaltning, kan bidrage til at forbedre skovforvaltningen på globalt plan; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at arealet og biomassen i de europæiske skove er stigende (21) i modsætning til den foruroligende skovrydningstendens på verdensplan; der henviser til, at EU kan spille en vigtig rolle i bekæmpelsen af global skovrydning, hvilket understreges i Kommissionens forslag til en forordning om skovrydningsfrie produkter; der henviser til, at en europæisk skovstrategi, der ud over at regulere importen viser bedste praksis for økonomisk levedygtig og bæredygtig skovforvaltning, kan bidrage til at forbedre skovforvaltningen på globalt plan;

| N. | der henviser til, at der i øjeblikket findes globale frivillige certificeringsordninger for bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at certificeringsordninger er et vigtigt redskab til at opfylde kravene til due diligence (22) i EU's tømmerforordning (23); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der i øjeblikket findes globale frivillige certificeringsordninger for bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at certificeringsordninger er et vigtigt redskab til at opfylde kravene til due diligence (22) i EU's tømmerforordning (23);

| O. | der henviser til, at processen mod bæredygtig skovforvaltning i Europa bør sikre, at der opnås den rette balance mellem de tre søjler for bæredygtighed: miljøbeskyttelse, social udvikling og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at processen mod bæredygtig skovforvaltning i Europa bør sikre, at der opnås den rette balance mellem de tre søjler for bæredygtighed: miljøbeskyttelse, social udvikling og økonomisk udvikling;

| P. | der henviser til, at kriterier og indikatorer til definition af bæredygtig skovforvaltning, der almindeligvis anvendes i EU, er baseret på et tværeuropæisk samarbejde inden for Forest Europe-processen, som alle medlemsstater og Kommissionen har undertegnet; der henviser til, at Forest Europe som led i sit igangværende arbejdsprogram har iværksat en revurdering af definitionen af bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at Forest Europe indsamler og tilvejebringer oplysninger om status og tendenser inden for skovene og skovbruget på grundlag af kriterierne for bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at indikatorer og tærskler er evidensbaserede, og at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne i den henseende; der henviser til, at nye gennemsigtige indikatorer og grænseværdier kan tydeliggøre sektorens bæredygtighed i betragtning af dens betydning for så vidt angår økologiske, økonomiske og sociale værdier; der henviser til, at rammen for bæredygtig skovforvaltning skal defineres klart, navnlig hvad angår kriterier, indikatorer og tærskler for økosystemers sundhed, biodiversitet og klimaforandringer, så den bliver et mere detaljeret og nyttigt screeningredskab til fastsættelse og sammenligning af forskellige forvaltningstilgange, deres indvirkning og den samlede status for og bevaring af europæiske skove; der henviser til, at bæredygtig skovforvaltning bør gå hånd i hånd med fremme af skovenes multifunktionelle rolle for at sikre, at den er helt i overensstemmelse med skovenes mangfoldighed og de særlige forhold i hver enkelt region; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kriterier og indikatorer til definition af bæredygtig skovforvaltning, der almindeligvis anvendes i EU, er baseret på et tværeuropæisk samarbejde inden for Forest Europe-processen, som alle medlemsstater og Kommissionen har undertegnet; der henviser til, at Forest Europe som led i sit igangværende arbejdsprogram har iværksat en revurdering af definitionen af bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at Forest Europe indsamler og tilvejebringer oplysninger om status og tendenser inden for skovene og skovbruget på grundlag af kriterierne for bæredygtig skovforvaltning; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at indikatorer og tærskler er evidensbaserede, og at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne i den henseende; der henviser til, at nye gennemsigtige indikatorer og grænseværdier kan tydeliggøre sektorens bæredygtighed i betragtning af dens betydning for så vidt angår økologiske, økonomiske og sociale værdier; der henviser til, at rammen for bæredygtig skovforvaltning skal defineres klart, navnlig hvad angår kriterier, indikatorer og tærskler for økosystemers sundhed, biodiversitet og klimaforandringer, så den bliver et mere detaljeret og nyttigt screeningredskab til fastsættelse og sammenligning af forskellige forvaltningstilgange, deres indvirkning og den samlede status for og bevaring af europæiske skove; der henviser til, at bæredygtig skovforvaltning bør gå hånd i hånd med fremme af skovenes multifunktionelle rolle for at sikre, at den er helt i overensstemmelse med skovenes mangfoldighed og de særlige forhold i hver enkelt region;

| Q. | der henviser til, at skovlandbrug, hvilket defineres som dyrkningssystemer, hvor træer dyrkes i kombination med landbrug på samme jordstykke, er en samling af arealforvaltningssystemer, som kan højne den overordnede produktivitet, generere mere biomasse, bevarer og genoprette jorden, bekæmpe ørkendannelse samt levere en række værdifulde økosystemtjenester; der henviser til, at der findes to hovedtyper af skovlandbrug i EU: skovområde i kombination med husdyrbrug (dyrene græsser, eller der produceres dyrefoder under træerne) og skovområde i kombination med agerbrug (afgrøderne dyrkes under træerne med en rækkeafstand, der giver mulighed for traktortransport); der henviser til, at størstedelen af de eksisterende skovlandbrugssystemer i EU er skovlandbrugssystemer, og at opskalering af skovlandbrug kan medføre mange fordele i lyset af miljøbelastningen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at skovlandbrug, hvilket defineres som dyrkningssystemer, hvor træer dyrkes i kombination med landbrug på samme jordstykke, er en samling af arealforvaltningssystemer, som kan højne den overordnede produktivitet, generere mere biomasse, bevarer og genoprette jorden, bekæmpe ørkendannelse samt levere en række værdifulde økosystemtjenester; der henviser til, at der findes to hovedtyper af skovlandbrug i EU: skovområde i kombination med husdyrbrug (dyrene græsser, eller der produceres dyrefoder under træerne) og skovområde i kombination med agerbrug (afgrøderne dyrkes under træerne med en rækkeafstand, der giver mulighed for traktortransport); der henviser til, at størstedelen af de eksisterende skovlandbrugssystemer i EU er skovlandbrugssystemer, og at opskalering af skovlandbrug kan medføre mange fordele i lyset af miljøbelastningen;

| R. | der henviser til, at formålet med EU's biodiversitetsstrategi for 2030 er at definere, kortlægge, overvåge og intensivt beskytte alle EU's resterende primærskove og gamle skove; der henviser til, at beskyttelse af skove, herunder alle resterende primærskove og gamle skove i EU, er afgørende for at bevare biodiversiteten og afbøde klimaforandringerne; der henviser til, at en rapport fra Det Fælles Forskningscenter fra 2021 (24) viser, at der kun er 4,9 mio. hektar af Europas primærskove og gamle skove tilbage, hvilket kun udgør 3 % af Unionens samlede skovareal og 1,2 % af Unionens landmasse; der henviser til, at primærskove og gamle skove spiller en central rolle i forbindelse med bevarelse af biodiversitet; der henviser til, at de ofte er meget biologisk mangfoldige sammenlignet med andre skove i den samme økologiske region, er rige på arter og rummer særlig flora og fauna; der henviser til, at primærskove og gamle skove også tilvejebringer en bred vifte af andre kritiske økosystemtjenester; der henviser til, at en operationel definition af primærskove og gamle skove er nødvendig for udformning, gennemførelse og overvågning af politikker; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at formålet med EU's biodiversitetsstrategi for 2030 er at definere, kortlægge, overvåge og intensivt beskytte alle EU's resterende primærskove og gamle skove; der henviser til, at beskyttelse af skove, herunder alle resterende primærskove og gamle skove i EU, er afgørende for at bevare biodiversiteten og afbøde klimaforandringerne; der henviser til, at en rapport fra Det Fælles Forskningscenter fra 2021 (24) viser, at der kun er 4,9 mio. hektar af Europas primærskove og gamle skove tilbage, hvilket kun udgør 3 % af Unionens samlede skovareal og 1,2 % af Unionens landmasse; der henviser til, at primærskove og gamle skove spiller en central rolle i forbindelse med bevarelse af biodiversitet; der henviser til, at de ofte er meget biologisk mangfoldige sammenlignet med andre skove i den samme økologiske region, er rige på arter og rummer særlig flora og fauna; der henviser til, at primærskove og gamle skove også tilvejebringer en bred vifte af andre kritiske økosystemtjenester; der henviser til, at en operationel definition af primærskove og gamle skove er nødvendig for udformning, gennemførelse og overvågning af politikker;

| S. | der henviser til, at Integrate Network er en platform af repræsentanter for forskellige europæiske lande, som er etableret af en række medlemsstater og støttes af Den Stående Skovbrugskomité under Kommissionen, og som yder videnskabelig rådgivning og til dato har fungeret som en vigtig drivkraft bag identificeringen af midler til at integrere naturbevaring i den bæredygtige skovforvaltning; der henviser til, at platformens arbejde har spillet en vigtig rolle i udveksling af erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Integrate Network er en platform af repræsentanter for forskellige europæiske lande, som er etableret af en række medlemsstater og støttes af Den Stående Skovbrugskomité under Kommissionen, og som yder videnskabelig rådgivning og til dato har fungeret som en vigtig drivkraft bag identificeringen af midler til at integrere naturbevaring i den bæredygtige skovforvaltning; der henviser til, at platformens arbejde har spillet en vigtig rolle i udveksling af erfaringer og bedste praksis;

| T. | der henviser til, at Alterfor -projektet, som finansieres under Horisont 2020, undersøgte potentialet for at optimere de nuværende skovforvaltningsmetoder og fremlagde alternative modeller med angivelse af muligheder og udfordringer for hvert enkelt alternativ; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Alterfor -projektet, som finansieres under Horisont 2020, undersøgte potentialet for at optimere de nuværende skovforvaltningsmetoder og fremlagde alternative modeller med angivelse af muligheder og udfordringer for hvert enkelt alternativ;

| U. | der henviser til, at Sincere-projektet, som finansieres under Horisont 2020, udformede nyskabende politikker og nye forretningsmodeller ved at forbinde viden og ekspertise fra praksis, videnskab og politikker i og uden for EU med det formål at undersøge nye fremgangsmåder til at forbedre skovenes økosystemtjenester på en måde, der er til fordel for skovejerne og opfylder overordnede samfundsmæssige behov; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Sincere-projektet, som finansieres under Horisont 2020, udformede nyskabende politikker og nye forretningsmodeller ved at forbinde viden og ekspertise fra praksis, videnskab og politikker i og uden for EU med det formål at undersøge nye fremgangsmåder til at forbedre skovenes økosystemtjenester på en måde, der er til fordel for skovejerne og opfylder overordnede samfundsmæssige behov;

| V. | der henviser til, at krigen i Ukraine vil have store følger for importen af træ, især af birketræ, hvoraf Rusland producerer 80 % på verdensplan, og for den europæiske træforarbejdningsbranche samt for eksporten af forarbejdede produkter; der henviser til, at de legitime sanktioner mod Rusland efter landets invasion af Ukraine rejser spørgsmålet om EU's afhængighed af import af træ fra Rusland; der henviser til, at importen fra Rusland kun tegner sig for ca. 2 % af det samlede forbrug, idet EU dækker ca. 80 % af sin efterspørgsel på træ på hjemmemarkedet; der henviser til, at Finland og Sverige er EU's største importører af uforarbejdet rundtømmer og vil blive påvirket af handelsforbud (25); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at krigen i Ukraine vil have store følger for importen af træ, især af birketræ, hvoraf Rusland producerer 80 % på verdensplan, og for den europæiske træforarbejdningsbranche samt for eksporten af forarbejdede produkter; der henviser til, at de legitime sanktioner mod Rusland efter landets invasion af Ukraine rejser spørgsmålet om EU's afhængighed af import af træ fra Rusland; der henviser til, at importen fra Rusland kun tegner sig for ca. 2 % af det samlede forbrug, idet EU dækker ca. 80 % af sin efterspørgsel på træ på hjemmemarkedet; der henviser til, at Finland og Sverige er EU's største importører af uforarbejdet rundtømmer og vil blive påvirket af handelsforbud (25);

| W. | der henviser til, at ulovlig skovhugst, herunder skovhugst i beskyttede områder såsom Natura 2000-områder, er et vedvarende og uløst problem i en række medlemsstater; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ulovlig skovhugst, herunder skovhugst i beskyttede områder såsom Natura 2000-områder, er et vedvarende og uløst problem i en række medlemsstater;

| X. | der henviser til, at skove er af central betydning for menneskers fysiske og mentale sundhed samt trivsel, er drivkraften bag omstillingen til en fossilfri økonomi og spiller en vigtig rolle i tilværelsen i lokalsamfundene, navnlig i landdistrikter, hvor de yder et vigtigt bidrag til det lokale eksistensgrundlag; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at skove er af central betydning for menneskers fysiske og mentale sundhed samt trivsel, er drivkraften bag omstillingen til en fossilfri økonomi og spiller en vigtig rolle i tilværelsen i lokalsamfundene, navnlig i landdistrikter, hvor de yder et vigtigt bidrag til det lokale eksistensgrundlag;

1.

glæder sig over den nye EU-skovstrategi og dens ambition om at øge de multifunktionelle skoves afbalancerede bidrag til målene i den grønne pagt og dennes EU 2030-biodiversitetsstrategi, navnlig målene om at skabe grøn vækst og grønne job, og om at opnå en kulstofneutral, miljømæssig bæredygtig og fuldstændig cirkulær økonomi og klimaneutralitet inden for planetens grænser og klimaneutralitet senest pr. 2050; fremhæver betydningen af en solid, videnskabeligt baseret strategi, der tager hensyn til de miljømæssige, sociale og økonomiske dimensioner af bæredygtighed på en integreret og afbalanceret måde, eftersom skovene ud over at bidrage til klima- og biodiversitetsmålene, herunder gennem beskyttelse af jord og vand, giver økonomiske og sociale fordele og en bred vifte af tjenesteydelser, lige fra livsgrundlag til rekreation;

2.

beklager, at den nye EU-skovstrategi ikke blev behørigt udformet i fællesskab med Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og interessenter, og at lovgivningsparternes holdninger ikke blev taget tilstrækkeligt i betragtning; understreger betydningen af at styrke samarbejdet om gennemførelsen af EU's nye skovstrategi for 2030;

3.

anerkender, at vedligeholdelse, beskyttelse, styrkelse, genopretning og bæredygtig anvendelse af sunde og modstandsdygtige skove i overensstemmelse med bæredygtig skovforvaltning og for at øge kvaliteten og mangfoldigheden af skovøkosystemer er grundlæggende mål for EU's skovstrategi og for alle aktører inden for skovbrug og den skovbaserede værdikæde, ved at anvende træ som en alsidig, vedvarende råvare til at maksimere selvforsyningen i EU; bemærker endvidere, at disse mål er i overensstemmelse med samfundets forventninger og krav og med de centrale prioriteter for borgerne i EU; fremhæver, at naturnært skovbrug og bæredygtig skovforvaltning har potentiale til at skabe lignende eller bedre økonomiske fordele, samtidig med at økosystemernes integritet og modstandsdygtighed bevares og fremmes, og skovenes potentiale som kulstofdræn og biodiversitetsly forhøjes, og til at genoprette biodiversiteten;

4.

anerkender den afgørende rolle, som skovene, deres biodiversitet og deres unikke økosystemer spiller med hensyn til at bidrage til miljøets sundhed, foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer, tilvejebringelse af ren luft, vand og jordbundens stabilitet og frugtbarhed, samtidig med at mange arter sikres forskellige levesteder og mikrohabitater, hvorved der ydes støtte til mangfoldig biodiversitet; fremhæver skovenes afgørende rolle for menneskers sundhed og trivsel, herunder skovområder i byområder og delvist bebygget opland, som er tilgængelige for personer, der ellers har sværest ved at få adgang til naturomgivelser, samt til undervisnings- og turistformål; fremhæver behovet for at fremme tilgangen »One Health«, der anerkender den iboende sammenhæng mellem menneskers sundhed, dyrs sundhed og en sund natur; understreger, at forsvarlig forvaltning af Natura 2000-områder er afgørende for at bevare og fremme Europas biodiversitet og økosystemer og de tjenester, de tilvejebringer;

5.

understreger skovøkosystemernes afgørende rolle for så vidt angår afbødning af og tilpasning til klimaforandringer og med hensyn til at bidrage til EU's mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; anerkender, at klimaforandringer ændrer skovenes vækstkapacitet i visse områder, øger forekomsten og alvoren af tørke, oversvømmelser og brande og fremmer spredningen af nye skadegørere og sygdomme, som påvirker skovene; bemærker, at intakte økosystemer har en større evne til at tackle miljømæssige stressfaktorer, herunder klimaforandringer, end nedbrudte økosystemer, da de har de iboende egenskaber, som sætter dem i stand til at maksimere deres tilpasningsevne; understreger, at klimaforandringerne i de kommende år vil påvirke de europæiske skove endnu mere negativt, og at det især er tilfældet i områder med monospecifikke og samtidsdyrkede skovbestande; understreger i den forbindelse behovet for at styrke deres modstandsdygtighed, navnlig ved at øge skovenes strukturelle, funktionelle og sammensætningsmæssige mangfoldighed; insisterer på, at strukturelt rige, blandede skove med et bredt økologisk omfang er mere modstandsdygtige og har en større tilpasningsevne i denne sammenhæng; påpeger, at stabil blandet skov under visse forhold naturligt kan indeholde et begrænset antal arter; understreger, at skovområder med deres respektive kulstofpuljer af levende træer og dødt ved er en afgørende faktor i forbindelse med at begrænse den globale opvarmning, bidrage til EU's mål om klimaneutralitet og øge biodiversiteten; mener, at fremme af biologisk mangfoldige skove er den mest effektive sikring mod klimaforandringer og tab af biodiversitet;

6.

fremhæver skovenes stadigt voksende dækning og volumen (26) i EU til trods for en afmatning i de seneste år, hvilket står i kontrast til den globale tendens til skovrydning (27); anerkender indsatsen fra alle aktører i hele den skovbaserede værdikæde, der har bidraget til denne udvikling; er bekymret for det øgede pres på EU's skove og deres habitater, der er blevet forværret af indvirkningerne af klimaforandringerne, og understreger det presserende behov for at øge skovenes og økosystemernes robusthed, herunder gennem foranstaltninger til tilpasning til klimaforandringer, og for at mindske belastningen, hvor det er muligt, samtidig med at de enkelte skoves særtræk tages i betragtning; bemærker med bekymring, at de europæiske skoves sårbarhed over for invasive skadegørere og patogener synes at være blevet større, og at udbrud er en trussel mod kulstofbinding (28), biodiversitet og trækvalitet;

7.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres lovgivning giver skovene den bedst mulige beskyttelse mod forurening og skader; henviser især til beskyttelse mod forurening, f.eks. blyholdigt militær materiel eller pesticider, mod ekstremt jordkomprimering ved forkert anvendelse af maskineri og beskyttelse mod bidskader forårsaget af vildt eller skade som følge af for stor bestand af vilde hovdyr;

8.

fremhæver de specifikke og forskelligartede kendetegn ved skovsektorerne i medlemsstaterne og understreger, at EU's skove er kendetegnet ved forskelligartede naturforhold såsom biogeografi, størrelse, struktur og biodiversitet samt i ejerforhold, forvaltningsformer, udfordringer og muligheder, og at de er blevet dannet gennem århundreders menneskelig intervention og forvaltning og som sådan udgør en form for kulturarv; understreger, at primærskove og gamle skove har udviklet sig med ringe eller ingen menneskelig intervention eller forvaltning; understreger, at der for at sikre, at strategien kan gennemføres i alle typer skove og under alle forhold, i visse tilfælde er behov for tilpassede tilgange for så vidt angår skovforvaltning og tilsikring af økosystemtjenester;

9.

anerkender, at skovforvaltning er lokalitetsspecifik, og at forskellige skovforhold og skovtyper kan kræve forskellige forvaltningstilgange baseret på forskellige økologiske behov og skovkarakteristika og under hensyntagen til rettighederne og interesserne for arbejdstagere i skovbrugssektoren, ejere og andre berørte aktører;

10.

fremhæver det hidtidige bidrag fra skovejere og aktører i hele den skovbaserede værdikæde til bestræbelserne på at opnå en bæredygtig og klimaneutral økonomi inden 2050 og værdien af den generationsmæssige og historiske viden og ekspertise inden for skovbrug og bæredygtig skovforvaltning;

11.

anerkender kompleksiteten i at vurdere skovenes tilstand samt den typisk variable tilgængelighed, varietet og kvalitet af data, og understreger derfor behovet for en kontinuerlig politik og videnskabelig dialog på alle niveauer, begyndende med høringer af medlemsstaterne og især af skovfogeder og -ejere, for at forbedre indsamling og, hvor hensigtsmæssigt, harmonisering af data om skovestilstand; understreger behovet for også at tage hensyn til finansielle midler og menneskelige ressourcer, navnlig for at kunne indkredse ressourceeffektive skovanvendelser og grænser for skovbrugets anvendelse på et tidligt tidspunkt;

12.

understreger, at strategien og dens gennemførelse, selv om den fokuserer på skovene i EU, skal være i overensstemmelse med det arbejde, der udføres på europæisk plan af Forest Europe og internationale organisationer såsom FAO, og skal tage hensyn til ekspertgruppernes synspunkter og det arbejde, der udføres på medlemsstatsniveau; understreger, at strategien og gennemførelsen heraf bør undgå dobbeltarbejde og at øge den administrative byrde; mener endvidere, at strategien i betragtning af EU's stærke engagement i at beskytte biodiversitet og kulstofdræn og fremme bæredygtig tilvejebringelse, produktion og anvendelse af ressourcer på globalt plan, som understreget i Kommissionens forslag til en forordning om skovrydningsfri produkter, bør gennemføres på en sådan måde, at den fungerer som en model for bedste praksis, der anerkender de mange forskellige udgangssituationer, samtidig med at den fremmer lignende tilgange i andre regioner;

13.

understreger, at implementering af strategien skal være formålstjenlig på regionalt og lokalt plan for at opfylde de forskellige målsætninger, herunder ved at tage hensyn til den socioøkonomiske indvirkning, den kan generere, herunder ved at tilpasse implementeringen til de lokale forhold og erfaringer og den traditionelle viden og anvendelsesmuligheder, idet den foreliggende videnskabelige indsigt tages i betragtning, og ved at give de berørte parter de nødvendige færdigheder; bemærker, at den skal være baseret på fuld anerkendelse af ejendomsrettigheder, en økonomisk, miljømæssigt og socialt levedygtig skovbrugssektor og princippet om, at forureneren betaler, som centrale elementer i leveringen af de forskellige skovtjenester og i forbedringen af modstandsdygtigheden;

14.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende konsekvensanalyse af strategien med henblik på at kortlægge konsekvenserne for markedsvilkårene, landdistrikterne og de forskellige finansieringsbehov, herunder for forskning og innovation, kompetenceudvikling, infrastruktur, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringerne samt forbedring af biodiversiteten;

Fremme af en afbalanceret multifunktionalitet

Fremme af en afbalanceret multifunktionalitet

| 15. | anerkender skovenes og hele den skovbaserede værdikædes centrale rolle med hensyn til at beskytte klimaet og biodiversiteten og modvirke klimaforandringer med henblik på at bidrage til opnåelsen af en bæredygtig og klimaneutral økonomi pr. 2050; understreger, at skovenes multifunktionelle rolle omfatter flere økosystemtjenester og socioøkonomiske funktioner såsom bevarelse og forbedring af biodiversitet og jordbund, modvirkning af klimaforandringer, binding og lagring af kulstof fra atmosfæren, forebyggelse af jordforringelse, levering af vedvarende og naturbaserede råstoffer og medicinske, spiselige og kulinariske produkter samt ikke-udvindingsøkonomiske aktiviteter, herunder bæredygtig økoturisme, som alt sammen fører til beskæftigelse og økonomisk vækst i landdistrikter og byområder, modvirker affolkning af landdistrikterne, bidrager til levering af rent vand og ren luft, beskytter mod naturkatastrofer og tilbyder rekreative, sundhedsmæssige, æstetiske og kulturelle fordele; understreger, at implementering af strategien skal sikre en afbalanceret tilvejebringelse af alle tjenester og bevare og forbedre konkurrenceevne og innovation; understreger, at vellykket tilvejebringelse af tjenesterne kræver bæredygtig aktiv forvaltning; |
| --- | --- |

15.

anerkender skovenes og hele den skovbaserede værdikædes centrale rolle med hensyn til at beskytte klimaet og biodiversiteten og modvirke klimaforandringer med henblik på at bidrage til opnåelsen af en bæredygtig og klimaneutral økonomi pr. 2050; understreger, at skovenes multifunktionelle rolle omfatter flere økosystemtjenester og socioøkonomiske funktioner såsom bevarelse og forbedring af biodiversitet og jordbund, modvirkning af klimaforandringer, binding og lagring af kulstof fra atmosfæren, forebyggelse af jordforringelse, levering af vedvarende og naturbaserede råstoffer og medicinske, spiselige og kulinariske produkter samt ikke-udvindingsøkonomiske aktiviteter, herunder bæredygtig økoturisme, som alt sammen fører til beskæftigelse og økonomisk vækst i landdistrikter og byområder, modvirker affolkning af landdistrikterne, bidrager til levering af rent vand og ren luft, beskytter mod naturkatastrofer og tilbyder rekreative, sundhedsmæssige, æstetiske og kulturelle fordele; understreger, at implementering af strategien skal sikre en afbalanceret tilvejebringelse af alle tjenester og bevare og forbedre konkurrenceevne og innovation; understreger, at vellykket tilvejebringelse af tjenesterne kræver bæredygtig aktiv forvaltning;

| 16. | mener, at det centrale princip forbundet med at afbalancere flere skovfunktioner og fastsætte mål og foranstaltninger med henblik på at opnå alle økosystemtjenester bør være at søge at maksimere synergier og minimere nødvendigheden af afvejning af modstående hensyn på basis af evidensbaserede oplysninger; |
| --- | --- |

16.

mener, at det centrale princip forbundet med at afbalancere flere skovfunktioner og fastsætte mål og foranstaltninger med henblik på at opnå alle økosystemtjenester bør være at søge at maksimere synergier og minimere nødvendigheden af afvejning af modstående hensyn på basis af evidensbaserede oplysninger;

| 17. | understreger, at skove bidrager til afbødning af klimaforandringer via kulstofbinding, kulstoflagring og bæredygtig erstatning med træ og træprodukter for fossile brændstoffer, fossilbaserede produkter, materialer, energikilder og andre produkter med højt miljø- og CO2-aftryk; understreger, at træ er den eneste betydelige naturlige vedvarende ressource, der har potentiale til at erstatte visse meget energiintensive materialer såsom cement og plast, og at der vil være større efterspørgsel på træ i fremtiden; bemærker, at strategien har særligt fokus på lagring i byggesektoren, og mener, at implementeringen af strategien klart bør støtte en bredere anvendelse af forskellige træbaserede erstatningsvarer baseret på videnskabeligt baserede og robuste livscyklusvurderinger i tråd med EU's miljømål, bioøkonomiens mål og industristrategien med henblik på at frigøre de skovbaserede produkters fulde potentiale til at styrke den cirkulære økonomi, kampen mod klimaforandringer og for at opnå en økonomi, hvor fossile brændstoffer er fortid; understreger den rolle, som forskning i erstatning af fossilbaserede materialer og fossile brændstoffer spiller; understreger behovet for at reducere EU's forbrug generelt og glæder sig over indførelsen af en metode til at kvantificere klimafordelene ved træbyggeri; |
| --- | --- |

17.

understreger, at skove bidrager til afbødning af klimaforandringer via kulstofbinding, kulstoflagring og bæredygtig erstatning med træ og træprodukter for fossile brændstoffer, fossilbaserede produkter, materialer, energikilder og andre produkter med højt miljø- og CO2-aftryk; understreger, at træ er den eneste betydelige naturlige vedvarende ressource, der har potentiale til at erstatte visse meget energiintensive materialer såsom cement og plast, og at der vil være større efterspørgsel på træ i fremtiden; bemærker, at strategien har særligt fokus på lagring i byggesektoren, og mener, at implementeringen af strategien klart bør støtte en bredere anvendelse af forskellige træbaserede erstatningsvarer baseret på videnskabeligt baserede og robuste livscyklusvurderinger i tråd med EU's miljømål, bioøkonomiens mål og industristrategien med henblik på at frigøre de skovbaserede produkters fulde potentiale til at styrke den cirkulære økonomi, kampen mod klimaforandringer og for at opnå en økonomi, hvor fossile brændstoffer er fortid; understreger den rolle, som forskning i erstatning af fossilbaserede materialer og fossile brændstoffer spiller; understreger behovet for at reducere EU's forbrug generelt og glæder sig over indførelsen af en metode til at kvantificere klimafordelene ved træbyggeri;

| 18. | understreger, at den store vigtighed af en sund og frugtbar skovbund ikke bør overses, da den er nødvendig for at opretholde liv, øge skovproduktiviteten (29), lagre kulstof og beskytte det vitale underjordiske svampesystem, der gør det muligt for træerne at dele ressourcer, f.eks. næringsstoffer og vand, eller forsvarssignaler, hvilket øger resistensen over for skadedyr og sygdomme eller endda over for tørke og ekstreme vejrforhold (30) (31) (32), hvis intensitet og hyppighed sandsynligvis vil vokse på grund af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

18.

understreger, at den store vigtighed af en sund og frugtbar skovbund ikke bør overses, da den er nødvendig for at opretholde liv, øge skovproduktiviteten (29

30

31

32

| 19. | fremhæver, at for at træbaserede produkter kan bidrage optimalt til at modvirke klimaforandringer og fremme en cirkulær økonomi, skal de anvendes på den mest effektive og bæredygtige måde; mener, at tømmerfjernelse skal begrænses ved bæredygtighedsgrænser, og at principperne i kaskadevejledningen (33) er et fornuftigt udgangspunkt for effektiv anvendelse, men at der ikke må bruges en statisk tilgang, hvorfor der skal ske regelmæssig justering for at afspejle innovative anvendelsesmuligheder, f.eks. inden for byggeri, tekstiler, biokemikalier, medicinske anvendelser og batterimaterialer; understreger, at træbaserede ressourcer skal anvendes så effektivt som muligt med økonomiske og operationelle beslutninger, der tager hensyn til særlige nationale forhold, og understreger, at et velfungerende, ufordrejet marked kan tilskynde til en effektiv og bæredygtig anvendelse af træbaserede ressourcer kombineret med passende foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af miljøet; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at for at træbaserede produkter kan bidrage optimalt til at modvirke klimaforandringer og fremme en cirkulær økonomi, skal de anvendes på den mest effektive og bæredygtige måde; mener, at tømmerfjernelse skal begrænses ved bæredygtighedsgrænser, og at principperne i kaskadevejledningen (33

| 20. | understreger vigtigheden af en pålidelig og bæredygtig udbud af træ, træbaserede produkter og skovbaseret biomasse for at nå EU's mål om bæredygtighed, herunder 2050-målet om kulstofneutralitet og kulstofneutralitetsmålet for 2050 og målet om grøn vækst og beskæftigelse i den grønne aftale; bemærker, at efterspørgslen fortsat forventes at stige (34), og at der bør tilskyndes til brug af lokalt, bæredygtigt produceret træ for at imødekomme denne efterspørgsel; mener, at en stor andel af EU's skovbrugssektor er med til at fremskaffe yderst bæredygtigt udvundne råstoffer; opfordrer Kommissionen til at overveje lækageeffekter og forskydningseffekter ved fossile brændstoffer og ikke-vedvarende materialer såvel som virkningerne på skovsektorens og den skovbaserede industris konkurrenceevne, og til at overvåge eventuelle virkninger på tilgængeligheden af træ i kølvandet på implementeringen af foranstaltningerne i strategien; |
| --- | --- |

20.

understreger vigtigheden af en pålidelig og bæredygtig udbud af træ, træbaserede produkter og skovbaseret biomasse for at nå EU's mål om bæredygtighed, herunder 2050-målet om kulstofneutralitet og kulstofneutralitetsmålet for 2050 og målet om grøn vækst og beskæftigelse i den grønne aftale; bemærker, at efterspørgslen fortsat forventes at stige (34

| 21. | henviser til, at den stigende efterspørgsel på træ i råvareform, navnlig til brug som energikilde, udgør en større udfordring, også i forbindelse med politiske kriser som f.eks. krigen i Ukraine, og fordrer vedvarende opsyn med indenlandske skovressourcer for at vurdere potentiel knaphed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere afhængigheden af import af træ fra Rusland i lyset af de legitime sanktioner efter den russiske invasion af Ukraine og til at udvikle strategier til at afbøde afbrydelser, hvor det er nødvendigt, idet man på EU-plan samtidig undgår at omlægge landbrugsarealer velegnet til fødevareproduktion; fremhæver den afgørende betydning af EU's forsyningssikkerhed og egen råstofproduktion i det bredere perspektiv af målene i den grønne pagt; fremhæver, at forsømmelse af skove under visse omstændigheder kan føre til tab af beskæftigelse i landdistrikterne og til øget afhængighed af import af skovbaserede produkter fra dele af verden, hvor skovforvaltningen er mindre bæredygtig; |
| --- | --- |

21.

henviser til, at den stigende efterspørgsel på træ i råvareform, navnlig til brug som energikilde, udgør en større udfordring, også i forbindelse med politiske kriser som f.eks. krigen i Ukraine, og fordrer vedvarende opsyn med indenlandske skovressourcer for at vurdere potentiel knaphed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere afhængigheden af import af træ fra Rusland i lyset af de legitime sanktioner efter den russiske invasion af Ukraine og til at udvikle strategier til at afbøde afbrydelser, hvor det er nødvendigt, idet man på EU-plan samtidig undgår at omlægge landbrugsarealer velegnet til fødevareproduktion; fremhæver den afgørende betydning af EU's forsyningssikkerhed og egen råstofproduktion i det bredere perspektiv af målene i den grønne pagt; fremhæver, at forsømmelse af skove under visse omstændigheder kan føre til tab af beskæftigelse i landdistrikterne og til øget afhængighed af import af skovbaserede produkter fra dele af verden, hvor skovforvaltningen er mindre bæredygtig;

| 22. | minder om, at 2,1 millioner personer arbejder i den skovbaserede sektor, mens den udvidede skovbaserede værdikæde understøtter 4 millioner arbejdspladser i den grønne økonomi, og det uden at iberegne detailaktiviteter og aktiviteter ikke direkte tilknyttet arbejde med træ, f.eks. skovrelaterede fritidsaktiviteter, videnskabeligt arbejde i skove; bemærker, at beskæftigelsen i skovsektoren faldt med 33 % mellem 2000 og 2015, hovedsagelig på grund af mekanisering, men at træudvindingen steg i samme tidsrum; fremhæver den vigtige rolle, som skovene spiller for skabelsen af grønne jobs og for væksten i landdistrikter og bjergområder; bemærker, at skovprodukter, som ikke er træ, såsom forskellige naturbaserede fødevarer, medicin og løsninger til basismaterialer, spiller en vigtig rolle som indtægtskilde med en anslået værdi på omkring 4 mia. EUR i 2015 (35) og har dybe rødder i regionale traditioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere de økonomiske indvirkninger ved en naturnær-tilgang, herunder direkte og indirekte beskæftigelse; |
| --- | --- |

22.

minder om, at 2,1 millioner personer arbejder i den skovbaserede sektor, mens den udvidede skovbaserede værdikæde understøtter 4 millioner arbejdspladser i den grønne økonomi, og det uden at iberegne detailaktiviteter og aktiviteter ikke direkte tilknyttet arbejde med træ, f.eks. skovrelaterede fritidsaktiviteter, videnskabeligt arbejde i skove; bemærker, at beskæftigelsen i skovsektoren faldt med 33 % mellem 2000 og 2015, hovedsagelig på grund af mekanisering, men at træudvindingen steg i samme tidsrum; fremhæver den vigtige rolle, som skovene spiller for skabelsen af grønne jobs og for væksten i landdistrikter og bjergområder; bemærker, at skovprodukter, som ikke er træ, såsom forskellige naturbaserede fødevarer, medicin og løsninger til basismaterialer, spiller en vigtig rolle som indtægtskilde med en anslået værdi på omkring 4 mia. EUR i 2015 (35

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og vurdere virkningen af en ændring af balancen i skovfunktionerne i forhold til den samlede beskæftigelsessituation og rentabilitet i den stedlige tømmersektor, især i landdistrikter og bjergområder såvel som i efterfølgende led i træforarbejdningsindustrien, og fremhæver nødvendigheden af at bevare eller forbedre tiltrækningskraften ved beskæftigelse i sektoren såvel som sikkerheden på arbejdspladsen, når der overvejes ændringer i forvaltningspraksis; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og vurdere virkningen af en ændring af balancen i skovfunktionerne i forhold til den samlede beskæftigelsessituation og rentabilitet i den stedlige tømmersektor, især i landdistrikter og bjergområder såvel som i efterfølgende led i træforarbejdningsindustrien, og fremhæver nødvendigheden af at bevare eller forbedre tiltrækningskraften ved beskæftigelse i sektoren såvel som sikkerheden på arbejdspladsen, når der overvejes ændringer i forvaltningspraksis;

| 24. | påpeger, at der er en række sidegevinster ved ny- og genplantning af skov, herunder vandfiltrering, øget adgang til vand, afbødning af tørke, kontrol af oversvømmelser, undgåelse af sedimentering, skabelse af habitater for vilde dyr, forøgelse af jordfauna, øget jordfrugtbarhed og luftfiltrering; glæder sig over køreplanen for genplantning og skovrejsning med henblik på plantning af mindst 3 milliarder yderligere træer i EU inden 2030; understreger, at sådanne initiativer bør gennemføres i overensstemmelse med klare økologiske principper og være fuldt forenelige med biodiversitetsmålet om at prioritere genopretning af skovøkosystemer; minder om, at plantning af træer er afhængig af støtte fra lokale interessenter og af regional planlægning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på plantning af hensigtsmæssige træsorter i områder med nedbrudte arealer og områder, der er berørt af ørkendannelse, og gentager, at det er vigtigt at beskytte primærskove og gamle skove; påpeger, at en forøgelse af skovarealet kan yde et reelt bidrag til at bekæmpe klimaforandringerne og til den naturlige genoprettelse af nedbrudte skovsystemer, hvilket på mellemlang og lang sigt fører til økonomisk og social udvikling og til skabelse af nye arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til i sine additionalitetsprincipper at medtage de træer, der er plantet under den nye fælles landbrugspolitiks økoordninger og miljømæssige, klimarelaterede og andre forvaltningsforpligtelser såvel som under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, da både den nye fælles landbrugspolitik og genopretnings- og resiliensfaciliteten vil være gennemført efter vedtagelsen af EU's biodiversitetsstrategi for 2030; understreger, at da jord er en begrænset ressource, bør det prioriteres at plante træer i eksisterende skove, på perifære arealer og i byområder, snarere end at omlægge produktive landbrugsarealer, navnlig i lyset af de forandrede geopolitiske omstændigheder, og snarere end omlægning af græsningsarealer og naturlige græsarealer, da det ikke medfører væsentlige ændringer i jordens organiske kulstof (36); noterer sig mulighederne for udvikling af skov i byarealer på dette område; minder imidlertid om, at ny- og genplantning af skov også kan indebære afvejning af modstående biodiversitetsmæssige hensyn, f.eks. for biodiverse græsarealer; |
| --- | --- |

24.

påpeger, at der er en række sidegevinster ved ny- og genplantning af skov, herunder vandfiltrering, øget adgang til vand, afbødning af tørke, kontrol af oversvømmelser, undgåelse af sedimentering, skabelse af habitater for vilde dyr, forøgelse af jordfauna, øget jordfrugtbarhed og luftfiltrering; glæder sig over køreplanen for genplantning og skovrejsning med henblik på plantning af mindst 3 milliarder yderligere træer i EU inden 2030; understreger, at sådanne initiativer bør gennemføres i overensstemmelse med klare økologiske principper og være fuldt forenelige med biodiversitetsmålet om at prioritere genopretning af skovøkosystemer; minder om, at plantning af træer er afhængig af støtte fra lokale interessenter og af regional planlægning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på plantning af hensigtsmæssige træsorter i områder med nedbrudte arealer og områder, der er berørt af ørkendannelse, og gentager, at det er vigtigt at beskytte primærskove og gamle skove; påpeger, at en forøgelse af skovarealet kan yde et reelt bidrag til at bekæmpe klimaforandringerne og til den naturlige genoprettelse af nedbrudte skovsystemer, hvilket på mellemlang og lang sigt fører til økonomisk og social udvikling og til skabelse af nye arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til i sine additionalitetsprincipper at medtage de træer, der er plantet under den nye fælles landbrugspolitiks økoordninger og miljømæssige, klimarelaterede og andre forvaltningsforpligtelser såvel som under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, da både den nye fælles landbrugspolitik og genopretnings- og resiliensfaciliteten vil være gennemført efter vedtagelsen af EU's biodiversitetsstrategi for 2030; understreger, at da jord er en begrænset ressource, bør det prioriteres at plante træer i eksisterende skove, på perifære arealer og i byområder, snarere end at omlægge produktive landbrugsarealer, navnlig i lyset af de forandrede geopolitiske omstændigheder, og snarere end omlægning af græsningsarealer og naturlige græsarealer, da det ikke medfører væsentlige ændringer i jordens organiske kulstof (36

Beskyttelse, genopretning, gen- og nyplantning af skov og bæredygtig forvaltning

Beskyttelse, genopretning, gen- og nyplantning af skov og bæredygtig forvaltning

| 25. | understreger skovenes mangesidige rolle og betydningen af sunde, økologisk modstandsdygtige skovøkosystemer, der frembringer en bred vifte af tjenester for samfundet såsom bevarelse af biodiversitet og tilvejebringelse af fornyelige råstoffer, hvad der bidrager til at skabe arbejdspladser og sætte skub i den økonomiske vækst i landdistrikterne; understreger, at politikker, der øger beskyttelsen og genoprettelsen af biodiversiteten, vil bidrage til at håndtere klimaforandringerne; opfordrer til bæredygtig skovforvaltning i gennemførelsen af klimamålene, da dette er afgørende for at reducere skovrydning og skovforringelse, og insisterer på, at bevarelse af biodiversitet og beskyttelse og bevarelse af levesteder bør være omfattet af bæredygtig skovforvaltning; |
| --- | --- |

25.

understreger skovenes mangesidige rolle og betydningen af sunde, økologisk modstandsdygtige skovøkosystemer, der frembringer en bred vifte af tjenester for samfundet såsom bevarelse af biodiversitet og tilvejebringelse af fornyelige råstoffer, hvad der bidrager til at skabe arbejdspladser og sætte skub i den økonomiske vækst i landdistrikterne; understreger, at politikker, der øger beskyttelsen og genoprettelsen af biodiversiteten, vil bidrage til at håndtere klimaforandringerne; opfordrer til bæredygtig skovforvaltning i gennemførelsen af klimamålene, da dette er afgørende for at reducere skovrydning og skovforringelse, og insisterer på, at bevarelse af biodiversitet og beskyttelse og bevarelse af levesteder bør være omfattet af bæredygtig skovforvaltning;

| 26. | fremhæver betydningen af, at EU fremmer bevarelse, beskyttelse og genopretning af skovøkosystemer under hensyntagen til EU's kommende naturgenopretningslov og forbedrer deres modstandsdygtighed, samtidig med at udviklingen af en økonomisk levedygtig og dynamisk skovsektor og lokalsamfund støttes; opfordrer til en langsigtet vision for beskyttelse og genopretning af Europas skove; |
| --- | --- |

26.

fremhæver betydningen af, at EU fremmer bevarelse, beskyttelse og genopretning af skovøkosystemer under hensyntagen til EU's kommende naturgenopretningslov og forbedrer deres modstandsdygtighed, samtidig med at udviklingen af en økonomisk levedygtig og dynamisk skovsektor og lokalsamfund støttes; opfordrer til en langsigtet vision for beskyttelse og genopretning af Europas skove;

| 27. | bemærker Kommissionens meddelelse om udvikling af yderligere indikatorer og grænseværdier for bæredygtig skovforvaltning, som det fortsat skal være frivilligt for medlemsstaterne at implementere på nationalt og regionalt plan eller ej; mener, at disse indikatorer og tærskler bør forbedre forståelsen af, om en skov forvaltes bæredygtigt på skovbestandsniveau eller i det mindste på landskabsniveau, og at fastslå, hvilke genopretningsbestræbelser der har været vellykkede; opfordrer Kommissionen til at udarbejde evidensbaserede indikatorer og tærskler som supplement til rammen for bæredygtig skovforvaltning, navnlig med hensyn til udarbejdelsen af klare kriterier vedrørende økosystemernes sundhed, biodiversitet og klimaforandringer, der har til formål at gøre dem til et effektivt redskab til at forbedre bæredygtigheden af EU's skove og sikre, at skovforvaltning bidrager til EU's klima- og biodiversitetsmål; mener, at disse supplerende indikatorer og tærskler er et afgørende redskab til beskyttelse og genopretning af biodiversitet og til skovsektorens afbødning af og tilpasning til klimaforandringer; fremhæver, at der blev opnået enighed om en definition af bæredygtig skovforvaltning som led i den paneuropæiske Forest Europe-proces, og at den er blevet indarbejdet i national lovgivning og frivillige systemer, såsom skovcertificering, i medlemsstaterne; understreger derfor nødvendigheden af at sikre sammenhæng mellem Kommissionens og både Forest Europe's og FAO's arbejde og af at undgå dobbeltarbejde eller uforholdsmæssig forøgelse af den administrative byrde samt samarbejde med nationale og regionale kompetente myndigheder, offentlige og private skovforvaltere og skovejere og andre relevante interessenter for at sikre, at indikatorer og værdiintervaller er egnede til anvendelse på lokalt og regionalt plan under specifikke biogeografiske forhold; påpeger, at Forest Europe har påbegyndt arbejdet med at revidere definitionen af bæredygtig skovforvaltning og dens redskaber; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på behørigt at gennemføre både nationale strategier og national lovgivning vedrørende bæredygtig skovforvaltning og tilpasse dem til deres nationale, regionale og lokale forhold; opfordrer medlemsstaterne til i tilstrækkelig grad at omsætte og gennemføre EU-lovgivningen og bindende mål for skove og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af fugle- og habitatdirektiverne, herunder Natura 2000; |
| --- | --- |

27.

bemærker Kommissionens meddelelse om udvikling af yderligere indikatorer og grænseværdier for bæredygtig skovforvaltning, som det fortsat skal være frivilligt for medlemsstaterne at implementere på nationalt og regionalt plan eller ej; mener, at disse indikatorer og tærskler bør forbedre forståelsen af, om en skov forvaltes bæredygtigt på skovbestandsniveau eller i det mindste på landskabsniveau, og at fastslå, hvilke genopretningsbestræbelser der har været vellykkede; opfordrer Kommissionen til at udarbejde evidensbaserede indikatorer og tærskler som supplement til rammen for bæredygtig skovforvaltning, navnlig med hensyn til udarbejdelsen af klare kriterier vedrørende økosystemernes sundhed, biodiversitet og klimaforandringer, der har til formål at gøre dem til et effektivt redskab til at forbedre bæredygtigheden af EU's skove og sikre, at skovforvaltning bidrager til EU's klima- og biodiversitetsmål; mener, at disse supplerende indikatorer og tærskler er et afgørende redskab til beskyttelse og genopretning af biodiversitet og til skovsektorens afbødning af og tilpasning til klimaforandringer; fremhæver, at der blev opnået enighed om en definition af bæredygtig skovforvaltning som led i den paneuropæiske Forest Europe-proces, og at den er blevet indarbejdet i national lovgivning og frivillige systemer, såsom skovcertificering, i medlemsstaterne; understreger derfor nødvendigheden af at sikre sammenhæng mellem Kommissionens og både Forest Europe's og FAO's arbejde og af at undgå dobbeltarbejde eller uforholdsmæssig forøgelse af den administrative byrde samt samarbejde med nationale og regionale kompetente myndigheder, offentlige og private skovforvaltere og skovejere og andre relevante interessenter for at sikre, at indikatorer og værdiintervaller er egnede til anvendelse på lokalt og regionalt plan under specifikke biogeografiske forhold; påpeger, at Forest Europe har påbegyndt arbejdet med at revidere definitionen af bæredygtig skovforvaltning og dens redskaber; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på behørigt at gennemføre både nationale strategier og national lovgivning vedrørende bæredygtig skovforvaltning og tilpasse dem til deres nationale, regionale og lokale forhold; opfordrer medlemsstaterne til i tilstrækkelig grad at omsætte og gennemføre EU-lovgivningen og bindende mål for skove og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af fugle- og habitatdirektiverne, herunder Natura 2000;

| 28. | fremhæver, at presset på skove på grund af skadegørere og sygdom, naturkatastrofer, ændrede vandbalancer, forhøjede gennemsnitstemperaturer og andre indgribende forhold intensiveres af klimaforandringerne, og at det haster med at styrke skovenes tilpasning og genopretningsevne gennem bæredygtig, aktiv forvaltning; bemærker de økonomiske konsekvenser af disse forstyrrelser for skovbrugssektoren som helhed; bemærker, at en større udbredelse af bæredygtige innovative teknologier og forvaltningspraksisser inden for genopretning, skovrejsning og genplantning af skov kan bidrage til at styrke modstandsdygtigheden og øge biodiversiteten; opfordrer Kommission til at indsamle og formidle viden i medlemsstaterne om, hvordan skove kan tilpasses til de aktuelle og forventede klimaforandringer i overensstemmelse med EU's nye tilpasningsstrategi og biodiversitetsstrategi; bemærker, at bæredygtig skovforvaltning som et dynamisk koncept består af et bredt udvalg af handlinger og tilpasningspraksisser, hvoraf mange kan spille en afgørende rolle i skovenes potentiale til at afbøde klimaforandringer, og skaber foranstaltninger til indførelse af bedre tilpassede europæiske arter og forbedrede oprindelsessteder, styrkelse af skovenes bidrag til vandkredsløbet, træfældning for at standse skadegørere, patogener og invasive arter, forebyggelse af skovbrand og vedligeholdelse af beskyttende funktioner, der samtidig underbygger skovenes multifunktionelle roller; fremhæver, at vækst i større, modstandsdygtige og forskelligartede skovområder også kræver adgang til genetiske ressourcer; understreger betydningen af at støtte nationale genpuljer af frøplanter med henblik på at sikre et tilstrækkeligt antal hjemmehørende træarter til lokale og regionale initiativer til genplantning af skov og skovrejsning; påpeger den vigtige rolle, som naturlig regenerering spiller for skovenes fremtid, da den kan fremme uforstyrret rodudvikling, bedre trælevedygtighed og -stabilitet og lavere beplantningsomkostninger, men bemærker samtidig, at naturlig regenerering ikke altid er muligt på grund af specifikke skovforhold; bemærker, at de forskelligartede skove og klimabetingelser i EU fordrer differentierede bæredygtige skovforvaltningspraksisser, der bør videreudvikles på nationalt, regionalt og lokalt plan med udgangspunkt i et robust fælles grundlag; |
| --- | --- |

28.

fremhæver, at presset på skove på grund af skadegørere og sygdom, naturkatastrofer, ændrede vandbalancer, forhøjede gennemsnitstemperaturer og andre indgribende forhold intensiveres af klimaforandringerne, og at det haster med at styrke skovenes tilpasning og genopretningsevne gennem bæredygtig, aktiv forvaltning; bemærker de økonomiske konsekvenser af disse forstyrrelser for skovbrugssektoren som helhed; bemærker, at en større udbredelse af bæredygtige innovative teknologier og forvaltningspraksisser inden for genopretning, skovrejsning og genplantning af skov kan bidrage til at styrke modstandsdygtigheden og øge biodiversiteten; opfordrer Kommission til at indsamle og formidle viden i medlemsstaterne om, hvordan skove kan tilpasses til de aktuelle og forventede klimaforandringer i overensstemmelse med EU's nye tilpasningsstrategi og biodiversitetsstrategi; bemærker, at bæredygtig skovforvaltning som et dynamisk koncept består af et bredt udvalg af handlinger og tilpasningspraksisser, hvoraf mange kan spille en afgørende rolle i skovenes potentiale til at afbøde klimaforandringer, og skaber foranstaltninger til indførelse af bedre tilpassede europæiske arter og forbedrede oprindelsessteder, styrkelse af skovenes bidrag til vandkredsløbet, træfældning for at standse skadegørere, patogener og invasive arter, forebyggelse af skovbrand og vedligeholdelse af beskyttende funktioner, der samtidig underbygger skovenes multifunktionelle roller; fremhæver, at vækst i større, modstandsdygtige og forskelligartede skovområder også kræver adgang til genetiske ressourcer; understreger betydningen af at støtte nationale genpuljer af frøplanter med henblik på at sikre et tilstrækkeligt antal hjemmehørende træarter til lokale og regionale initiativer til genplantning af skov og skovrejsning; påpeger den vigtige rolle, som naturlig regenerering spiller for skovenes fremtid, da den kan fremme uforstyrret rodudvikling, bedre trælevedygtighed og -stabilitet og lavere beplantningsomkostninger, men bemærker samtidig, at naturlig regenerering ikke altid er muligt på grund af specifikke skovforhold; bemærker, at de forskelligartede skove og klimabetingelser i EU fordrer differentierede bæredygtige skovforvaltningspraksisser, der bør videreudvikles på nationalt, regionalt og lokalt plan med udgangspunkt i et robust fælles grundlag;

| 29. | bemærker med stor bekymring, at omfattende og mere intense naturbrande er en stigende udfordring i hele Unionen, og navnlig at brandsæsonen 2021 i EU var uden fortilfælde, da ca. 0,5 mio. ha blev ødelagt ved brand, navnlig i de regioner i Europa, der står over for de højeste gennemsnitlige temperaturstigninger, såsom Middelhavet; understreger, at »megabrande« vokser i intensitet og hyppighed på verdensplan; minder om, at et mangfoldigt landskab med mangfoldige skove udgør en større barriere mod store og ukontrollerbare skovbrande; understreger, at genopretning af forskellige skove vil være til gavn for brandforebyggelse og inddæmning; understreger behovet for flere ressourcer til og udvikling af videnskabeligt baseret brandforvaltning og kapacitetsopbygningsstøtte gennem rådgivningstjenester for at tackle virkningerne af klimaforandringer i skovene; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at fremme og gøre brug af det integrerede brandhåndteringskoncept og bemærker, at dette kan fordre bedre reguleringskapacitet i medlemsstaterne, styrkelse af offentlige tjenester og målrettet støtte og øget samarbejde om katastrofeforebyggelse, -beredskab og -indsats; fremhæver betydningen af at videreudvikle og gøre fuld brug af EU-civilbeskyttelsesmekanismen i forbindelse med skovbrande og andre naturkatastrofer; opfordrer Kommission til at indsamle og formidle viden i medlemsstaterne om, hvordan skove kan tilpasses til de aktuelle og forventede klimaforandringer i overensstemmelse med EU's nye tilpasningsstrategi; opfordrer Kommissionen til at udarbejde risikovurderinger og -kort for skovbrande på grundlag af forbedrede Copernicus-produkter, kunstig intelligens og andre telemålingsdata for at støtte forebyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

29.

bemærker med stor bekymring, at omfattende og mere intense naturbrande er en stigende udfordring i hele Unionen, og navnlig at brandsæsonen 2021 i EU var uden fortilfælde, da ca. 0,5 mio. ha blev ødelagt ved brand, navnlig i de regioner i Europa, der står over for de højeste gennemsnitlige temperaturstigninger, såsom Middelhavet; understreger, at »megabrande« vokser i intensitet og hyppighed på verdensplan; minder om, at et mangfoldigt landskab med mangfoldige skove udgør en større barriere mod store og ukontrollerbare skovbrande; understreger, at genopretning af forskellige skove vil være til gavn for brandforebyggelse og inddæmning; understreger behovet for flere ressourcer til og udvikling af videnskabeligt baseret brandforvaltning og kapacitetsopbygningsstøtte gennem rådgivningstjenester for at tackle virkningerne af klimaforandringer i skovene; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at fremme og gøre brug af det integrerede brandhåndteringskoncept og bemærker, at dette kan fordre bedre reguleringskapacitet i medlemsstaterne, styrkelse af offentlige tjenester og målrettet støtte og øget samarbejde om katastrofeforebyggelse, -beredskab og -indsats; fremhæver betydningen af at videreudvikle og gøre fuld brug af EU-civilbeskyttelsesmekanismen i forbindelse med skovbrande og andre naturkatastrofer; opfordrer Kommission til at indsamle og formidle viden i medlemsstaterne om, hvordan skove kan tilpasses til de aktuelle og forventede klimaforandringer i overensstemmelse med EU's nye tilpasningsstrategi; opfordrer Kommissionen til at udarbejde risikovurderinger og -kort for skovbrande på grundlag af forbedrede Copernicus-produkter, kunstig intelligens og andre telemålingsdata for at støtte forebyggende foranstaltninger;

| 30. | understreger, at forskellige beskyttelsesniveauer er en del af værktøjskassen til bæredygtig skovforvaltning; understreger, at selv skovbeskyttelse i mange tilfælde stadig kræver visse former for indgriben, f.eks. for at imødegå naturkatastrofer eller imødekomme tilpasningsbehov; bemærker, at skove med mange aldersniveauer og mange arter og kontinuerligt dække er mere modstandsdygtige over for klimapåvirkninger såsom brand, tørke og usædvanlige vejrforhold, herunder som led i bæredygtig skovforvaltning, og som sådan er en vigtig investering i fremtiden; fastholder, at monokulturer, som er mindre modstandsdygtige over for skadegørere og sygdomme samt tørke, vind, storme og brande, ikke bør støttes med EU-midler; |
| --- | --- |

30.

understreger, at forskellige beskyttelsesniveauer er en del af værktøjskassen til bæredygtig skovforvaltning; understreger, at selv skovbeskyttelse i mange tilfælde stadig kræver visse former for indgriben, f.eks. for at imødegå naturkatastrofer eller imødekomme tilpasningsbehov; bemærker, at skove med mange aldersniveauer og mange arter og kontinuerligt dække er mere modstandsdygtige over for klimapåvirkninger såsom brand, tørke og usædvanlige vejrforhold, herunder som led i bæredygtig skovforvaltning, og som sådan er en vigtig investering i fremtiden; fastholder, at monokulturer, som er mindre modstandsdygtige over for skadegørere og sygdomme samt tørke, vind, storme og brande, ikke bør støttes med EU-midler;

| 31. | anerkender, at ikke alle forvaltningspraksisser bidrager til kulstofbinding i skove, men understreger, at praksisser og udøverne heraf kan tilpasses og moderniseres med henblik på at finde den rette afvejning af modstående hensyn, optimere deres tilgang til at opnå flere målsætninger og skabe synergier med klimaafbødnings- og tilpasningsmål og med mange andre skovfunktioner; påpeger i den forbindelse, at afvejninger af modstående hensyn og synergi skal tages i betragtning i forholdet mellem efterspørgslen på træ og forventningerne til, at skovene kan fungere som kulstofdræn og som levesteder for flora og fauna; opfordrer Kommissionen og generaldirektorater med skovrelaterede kompetencer til at arbejde strategisk på at sikre sammenhæng i alt forstarbejde og at styrke den bæredygtige forvaltning af skove under nøje iagttagelse af nærhedsprincippet; fremhæver, at visse forvaltningspraksisser, navnlig frivillige braklægningsordninger, kan bidrage til at genoprette skove og have en positiv indvirkning på kulstofbinding, biodiversitet og økologisk tilstand; bemærker, at skovene kan have meget forskellige niveauer af biodiversitet og kulstofbinding og -lagring afhængigt af forvaltningen, det anvendte maskineri, intensiteten og hyppigheden af fældning, jordbundens tilstand, parasit- og sygdomsintensitet, skovbestandenes alder osv.; påpeger, at nogle skove nu frigiver mere kulstof, end de absorberer; bemærker, at skove ikke udelukkende bør betragtes som kulstofdræn og som en løsning på manglen på emissionsreduktioner fra andre sektorer; |
| --- | --- |

31.

anerkender, at ikke alle forvaltningspraksisser bidrager til kulstofbinding i skove, men understreger, at praksisser og udøverne heraf kan tilpasses og moderniseres med henblik på at finde den rette afvejning af modstående hensyn, optimere deres tilgang til at opnå flere målsætninger og skabe synergier med klimaafbødnings- og tilpasningsmål og med mange andre skovfunktioner; påpeger i den forbindelse, at afvejninger af modstående hensyn og synergi skal tages i betragtning i forholdet mellem efterspørgslen på træ og forventningerne til, at skovene kan fungere som kulstofdræn og som levesteder for flora og fauna; opfordrer Kommissionen og generaldirektorater med skovrelaterede kompetencer til at arbejde strategisk på at sikre sammenhæng i alt forstarbejde og at styrke den bæredygtige forvaltning af skove under nøje iagttagelse af nærhedsprincippet; fremhæver, at visse forvaltningspraksisser, navnlig frivillige braklægningsordninger, kan bidrage til at genoprette skove og have en positiv indvirkning på kulstofbinding, biodiversitet og økologisk tilstand; bemærker, at skovene kan have meget forskellige niveauer af biodiversitet og kulstofbinding og -lagring afhængigt af forvaltningen, det anvendte maskineri, intensiteten og hyppigheden af fældning, jordbundens tilstand, parasit- og sygdomsintensitet, skovbestandenes alder osv.; påpeger, at nogle skove nu frigiver mere kulstof, end de absorberer; bemærker, at skove ikke udelukkende bør betragtes som kulstofdræn og som en løsning på manglen på emissionsreduktioner fra andre sektorer;

| 32. | glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes fortsatte samarbejde om frivillige »naturnære« retningslinjer for skove i arbejdsgruppen om skov og natur; mener, at retningslinjerne for dette koncept for at sikre merværdi fuldt ud bør overholde nærhedsprincippet og bør omfatte en bred vifte af resultatorienterede, videnskabeligt dokumenterede bæredygtige værktøjer og skovforvaltningspraksisser, navnlig under hensyntagen til behovene på lokalt og regionalt plan, for at give skovejere og skovforvaltere redskaberne og relevante finansielle incitamenter til at forbedre forbindelserne og samarbejdet med henblik på bedre at integrere beskyttelse af biodiversitet i forbedrede forvaltningspraksisser, der samtidig sigter mod at levere andre økosystemtjenester og -produkter, som det er blevet demonstreret af Integrate-netværket; understreger, at EU's skove udviser yderst forskellige kendetegn, og at der derfor er et stort behov for forskellige politiske og forvaltningsmæssige tilgange med udgangspunkt i et robust, fælles grundlag; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes fortsatte samarbejde om frivillige »naturnære« retningslinjer for skove i arbejdsgruppen om skov og natur; mener, at retningslinjerne for dette koncept for at sikre merværdi fuldt ud bør overholde nærhedsprincippet og bør omfatte en bred vifte af resultatorienterede, videnskabeligt dokumenterede bæredygtige værktøjer og skovforvaltningspraksisser, navnlig under hensyntagen til behovene på lokalt og regionalt plan, for at give skovejere og skovforvaltere redskaberne og relevante finansielle incitamenter til at forbedre forbindelserne og samarbejdet med henblik på bedre at integrere beskyttelse af biodiversitet i forbedrede forvaltningspraksisser, der samtidig sigter mod at levere andre økosystemtjenester og -produkter, som det er blevet demonstreret af Integrate-netværket; understreger, at EU's skove udviser yderst forskellige kendetegn, og at der derfor er et stort behov for forskellige politiske og forvaltningsmæssige tilgange med udgangspunkt i et robust, fælles grundlag;

| 33. | fremhæver betydningen af primærskove og gamle skove, som er rige på biodiversitet og udgør en bred vifte af mikrohabitater, der er afgørende for at opretholde et højt biodiversitetsniveau, og deres centrale rolle i beskyttelse af biodiversitet, kulstofbinding og -lagring samt frembringelse af ferskvand; gentager opfordringen til, at alle resterende primærskove og gamle skove sættes under streng beskyttelse i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030; fastholder, at der også skal ydes beskyttelse til de stødpudezoner, der støder op til primærskove og gamle skove, for at understøtte udviklingen af særegne egenskaber ved gamle skove; understreger, at det vil forbedre konnektiviteten af levesteder af høj økologisk værdi at udvide den passende beskyttelse til at omfatte stødpudezoner, hvilket vil bidrage væsentligt til at bevare og afbøde de negative virkninger af fragmentering; anerkender, at næsten alle primærskove er gået tabt, og udtrykker bekymring over ulovlig skovhugst i nogle EU-medlemsstater; noterer sig de forskellige definitioner af primærskove og gamle skove, der er fastlagt på internationalt plan, og fremhæver, at inden der finder nogen yderligere udpegelser sted, skal medlemsstaterne, skovejere, skovforvaltere og andre interessenter nå til enighed om et sæt definitioner af, hvad der udgør primærskove og gamle skove med udgangspunkt i de eksisterende definitioner; beklager, at retningslinjerne for definitionen af urskove og primærskove ikke blev vedtaget af Kommissionen i 2021 som anført i strategien for EU's biodiversitet for 2030, men glæder sig over det igangværende arbejde i arbejdsgruppen om skov og natur med disse definitioner; understreger behovet for at overveje en række forskelligartede egenskaber og sikre fleksibilitet for at tage højde for specifikke forhold i biogeografiske regioner, for forskellige skovtyper og for behørigt at skelne mellem gamle skove og ældre skovbestande, der forvaltes med lang omdrift; understreger, at sådanne definitioner skal vedtages hurtigst muligt, være baseret på økologiske principper og tage hensyn til mangfoldigheden af europæiske skove, ejere, forvaltningstraditioner, naturtyper og skiftende klimazoner samt undgå uforholdsmæssige forvaltningskrav for tilstødende skove og skovområder og give mulighed for forvaltningsforanstaltninger i forbindelse med spørgsmål som katastrofeforebyggelse; påpeger den rolle, som finansielle incitamenter spiller for frivillig udvikling af visse urskove på braklægningsstøttede arealer i fremtiden; fremhæver, at fordelingen af primærskove og gamle skove i EU er ujævn, idet 90 % af dem er beliggende i blot fire medlemsstater (37); |
| --- | --- |

33.

fremhæver betydningen af primærskove og gamle skove, som er rige på biodiversitet og udgør en bred vifte af mikrohabitater, der er afgørende for at opretholde et højt biodiversitetsniveau, og deres centrale rolle i beskyttelse af biodiversitet, kulstofbinding og -lagring samt frembringelse af ferskvand; gentager opfordringen til, at alle resterende primærskove og gamle skove sættes under streng beskyttelse i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030; fastholder, at der også skal ydes beskyttelse til de stødpudezoner, der støder op til primærskove og gamle skove, for at understøtte udviklingen af særegne egenskaber ved gamle skove; understreger, at det vil forbedre konnektiviteten af levesteder af høj økologisk værdi at udvide den passende beskyttelse til at omfatte stødpudezoner, hvilket vil bidrage væsentligt til at bevare og afbøde de negative virkninger af fragmentering; anerkender, at næsten alle primærskove er gået tabt, og udtrykker bekymring over ulovlig skovhugst i nogle EU-medlemsstater; noterer sig de forskellige definitioner af primærskove og gamle skove, der er fastlagt på internationalt plan, og fremhæver, at inden der finder nogen yderligere udpegelser sted, skal medlemsstaterne, skovejere, skovforvaltere og andre interessenter nå til enighed om et sæt definitioner af, hvad der udgør primærskove og gamle skove med udgangspunkt i de eksisterende definitioner; beklager, at retningslinjerne for definitionen af urskove og primærskove ikke blev vedtaget af Kommissionen i 2021 som anført i strategien for EU's biodiversitet for 2030, men glæder sig over det igangværende arbejde i arbejdsgruppen om skov og natur med disse definitioner; understreger behovet for at overveje en række forskelligartede egenskaber og sikre fleksibilitet for at tage højde for specifikke forhold i biogeografiske regioner, for forskellige skovtyper og for behørigt at skelne mellem gamle skove og ældre skovbestande, der forvaltes med lang omdrift; understreger, at sådanne definitioner skal vedtages hurtigst muligt, være baseret på økologiske principper og tage hensyn til mangfoldigheden af europæiske skove, ejere, forvaltningstraditioner, naturtyper og skiftende klimazoner samt undgå uforholdsmæssige forvaltningskrav for tilstødende skove og skovområder og give mulighed for forvaltningsforanstaltninger i forbindelse med spørgsmål som katastrofeforebyggelse; påpeger den rolle, som finansielle incitamenter spiller for frivillig udvikling af visse urskove på braklægningsstøttede arealer i fremtiden; fremhæver, at fordelingen af primærskove og gamle skove i EU er ujævn, idet 90 % af dem er beliggende i blot fire medlemsstater (37

| 34. | glæder sig over, at Kommissionen i sin vejledning om nye beskyttede områder anerkender nødvendigheden af visse igangværende aktiviteter, f.eks. forvaltning af hovdyr via jagt, for at beskytte en bred vifte af skovtyper; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over, at Kommissionen i sin vejledning om nye beskyttede områder anerkender nødvendigheden af visse igangværende aktiviteter, f.eks. forvaltning af hovdyr via jagt, for at beskytte en bred vifte af skovtyper;

| 35. | minder om de betydelige mangler ved kortlægningen af primærskove og gamle skove og fremhæver det presserende behov for at færdiggøre rammerne for at sikre omfattende og harmoniseret kortlægning baseret på klare operationelle kriterier og definitioner; opfordrer Kommissionen til at anerkende det arbejde, der hidtil er gjort i nogle medlemsstater med at indkredse, kortlægge og vurdere disse skove, og til at tilskynde til udveksling af bedste praksis og videndeling; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at harmonisere eksisterende data, om at udfylde hullerne med hensyn til placeringen af primærskove og gamle skove og om at oprette en database over alle de potentielle områder, som opfylder kriterierne for klassifikation som gammel skov eller primærskov; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette en gennemsigtig og lettilgængelig database over alle mulige områder, som opfylder kriterierne for at blive klassificeret som gammel skov eller primærskov; |
| --- | --- |

35.

minder om de betydelige mangler ved kortlægningen af primærskove og gamle skove og fremhæver det presserende behov for at færdiggøre rammerne for at sikre omfattende og harmoniseret kortlægning baseret på klare operationelle kriterier og definitioner; opfordrer Kommissionen til at anerkende det arbejde, der hidtil er gjort i nogle medlemsstater med at indkredse, kortlægge og vurdere disse skove, og til at tilskynde til udveksling af bedste praksis og videndeling; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at harmonisere eksisterende data, om at udfylde hullerne med hensyn til placeringen af primærskove og gamle skove og om at oprette en database over alle de potentielle områder, som opfylder kriterierne for klassifikation som gammel skov eller primærskov; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette en gennemsigtig og lettilgængelig database over alle mulige områder, som opfylder kriterierne for at blive klassificeret som gammel skov eller primærskov;

| 36. | noterer sig Kommissionens arbejde med at udvikle retningslinjer for biodiversitetsvenlig ny- og genplantning af skov; understreger, at der bør lægges særlig vægt på de medlemsstater, hvis skovdække er lavt og, hvor det er relevant og ikke skadeligt for biodiversitetsmålene, på marginale og andre arealer, der ikke er egnede til fødevareproduktion, tæt på byområder og bynære områder eller i bjergområder, og på at støtte udviklingen af modstandsdygtige, blandede og sunde skove; understreger, at definitionerne af og retningslinjer for biodiversitetsfremmende skovrejsning skal være videnskabeligt baseret, tage hensyn til mangfoldigheden af europæiske skove, ejere, forvaltningstraditioner og naturtyper samt vores skiftende klimazoner og skal fastsættes i tæt samarbejde med medlemsstaterne og relevante interessenter; insisterer endvidere på, at der ikke bør drænes vådområder eller tørvemoser til skovrejsning, og at der i tilfælde af historisk drænede arealer ikke bør tillades yderligere eller supplerende dræning; påpeger endvidere, at der skal udvises særlig omhu for at undgå erosion i skove i bjergområder; |
| --- | --- |

36.

noterer sig Kommissionens arbejde med at udvikle retningslinjer for biodiversitetsvenlig ny- og genplantning af skov; understreger, at der bør lægges særlig vægt på de medlemsstater, hvis skovdække er lavt og, hvor det er relevant og ikke skadeligt for biodiversitetsmålene, på marginale og andre arealer, der ikke er egnede til fødevareproduktion, tæt på byområder og bynære områder eller i bjergområder, og på at støtte udviklingen af modstandsdygtige, blandede og sunde skove; understreger, at definitionerne af og retningslinjer for biodiversitetsfremmende skovrejsning skal være videnskabeligt baseret, tage hensyn til mangfoldigheden af europæiske skove, ejere, forvaltningstraditioner og naturtyper samt vores skiftende klimazoner og skal fastsættes i tæt samarbejde med medlemsstaterne og relevante interessenter; insisterer endvidere på, at der ikke bør drænes vådområder eller tørvemoser til skovrejsning, og at der i tilfælde af historisk drænede arealer ikke bør tillades yderligere eller supplerende dræning; påpeger endvidere, at der skal udvises særlig omhu for at undgå erosion i skove i bjergområder;

Muliggøre skove og skovforvalteres opfyldelse af flere mål

Muliggøre skove og skovforvalteres opfyldelse af flere mål

| 37. | bemærker, at den fælles landbrugspolitik og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er de primære kilder til støtte af skovbrugsforanstaltninger, der står for 90 % af den samlede finansiering af EU's skovbrug; fremhæver, at Kommissionen i dens evaluering af skovbrugsforanstaltninger fra 2017 konkluderede, at virkningen af støtten til udvikling af landdistrikterne til skove generelt var positiv og ville kunne bidrage markant til at frembringe økonomiske, miljømæssige og sociale fordele (38); bemærker endvidere, at medlemsstaterne mellem 2014 og 2020 kun brugte 49 % af de tilgængelige midler, og at Kommissionen har konstateret administrativ byrder, at præmierne ikke er tilstrækkeligt attraktive og at der er mangel på rådgivningstjenester, og angiver dette som årsagerne til den lave anvendelse, og at der bør tages højde herfor, når de nye strategiske planer under den fælles landbrugspolitik tilpasses; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne administrative byrder for at gøre brugen af ELFUL mere effektiv; glæder sig over Kommissionens mål om at øge udnyttelsen af de tilgængelige fonde og understreger behovet for at sikre, at finansiering og subsidier ikke støtter operationer, der undergraver afbalanceret udførelse af de forskellige økosystemtjenester; fremhæver behovet for at medtage foranstaltninger, der er konkrete og tilstrækkeligt attraktive til at sikre anvendelse af interventioner og foranstaltninger til fremme af bæredygtig skovforvaltning og skovenes multifunktionelle rolle i EU i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, for at sikre, at der ydes støtte til initiativer vedrørende skovøkosystemer, navnlig med henblik på at reducere tabet af biodiversitet i skovene, fremme plantning af passende hjemmehørende træarter, hvor de er egnet til det specifikke miljø, forbedre skovforvaltningen og sikre, at midlerne anvendes i overensstemmelse med de relevante politiske mål; beklager, at Kommissionen ikke sporer skovbrugsudgifter under andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikter; understreger, at støtte til frivillige naturbevaringsforanstaltninger er i overensstemmelse med ejendomsretten og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at den fælles landbrugspolitik og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er de primære kilder til støtte af skovbrugsforanstaltninger, der står for 90 % af den samlede finansiering af EU's skovbrug; fremhæver, at Kommissionen i dens evaluering af skovbrugsforanstaltninger fra 2017 konkluderede, at virkningen af støtten til udvikling af landdistrikterne til skove generelt var positiv og ville kunne bidrage markant til at frembringe økonomiske, miljømæssige og sociale fordele (38

| 38. | opfordrer Kommissionen til at finde nye måder til at gøre kombinationen af forskellige fonde mere attraktiv og lettere at gennemføre, afspejle og udnytte skovenes og skovenes økosystemtjenesters multifunktionelle karakter og til bedre at fremme andre EU-finansieringskilder såsom LIFE-programmet, Horisont Europa, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Investeringsbanks finansieringsfacilitet for naturkapital; opfordrer Kommissionen til at vurdere sammenhængen mellem de forskellige finansieringsinstrumenter under Unionens budget og EU-genopretningsinstrumentet, herunder de nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, med de forpligtelser og mål, der er fastsat i EU's skovstrategi og EU's biodiversitetsstrategi; opfordrer Kommissionen til også at anse forpligtelserne vedrørende beskyttelse og streng beskyttelse af skove i henhold til EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og den nye EU-skovstrategi for 2030 for at være berettiget til støtte til skovmiljø- og klimatjenester og skovbevaring; opfordrer Kommissionen til at forlænge disse forpligtelser med perioder på mere end syv år, navnlig i forbindelse med strengt beskyttede skovområder; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at finde nye måder til at gøre kombinationen af forskellige fonde mere attraktiv og lettere at gennemføre, afspejle og udnytte skovenes og skovenes økosystemtjenesters multifunktionelle karakter og til bedre at fremme andre EU-finansieringskilder såsom LIFE-programmet, Horisont Europa, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Investeringsbanks finansieringsfacilitet for naturkapital; opfordrer Kommissionen til at vurdere sammenhængen mellem de forskellige finansieringsinstrumenter under Unionens budget og EU-genopretningsinstrumentet, herunder de nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, med de forpligtelser og mål, der er fastsat i EU's skovstrategi og EU's biodiversitetsstrategi; opfordrer Kommissionen til også at anse forpligtelserne vedrørende beskyttelse og streng beskyttelse af skove i henhold til EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og den nye EU-skovstrategi for 2030 for at være berettiget til støtte til skovmiljø- og klimatjenester og skovbevaring; opfordrer Kommissionen til at forlænge disse forpligtelser med perioder på mere end syv år, navnlig i forbindelse med strengt beskyttede skovområder;

| 39. | påpeger, at skovbrugssektoren primært og i højere grad end landbrugssektoren fungerer som en markedsbaseret sektor uden en klar afhængighed af subsidier, men bemærker samtidig, at finansieringen af den fælles landbrugspolitik primært skal være målrettet fødevareproduktion og sikring af fødevaresikkerheden i Unionen; understreger, at et større fokus på andre økosystemydelser ikke bør føre til uforholdsmæssig stor afhængighed, og støtter Kommissionen og medlemsstaterne i yderligere at tilstræbe udvikling af markedsbaseret betaling for ordninger med økosystemydelser, f.eks. kulstofbindende dyrkning, fremme af biodiversitet, jordbeskyttelse, vandforvaltning, dataindsamling og tilsyn; understreger betydningen af at anvende additionalitetsprincippet og af at udforme programmer på en måde, der fuldt ud anerkender frontløberes og andre deltageres arbejde, samtidig med at en bred vifte af skovejere motiveres; understreger endvidere, at programmernes specifikke krav skal tage højde for den brede vifte af skove og deres forskelligartede udfordringer og muligheder; bemærker, at tilgængeligheden af pålidelige data om økosystemtjenester er essentielt for enhver betalingsordning; glæder sig over Kommissionens meddelelse om kulstofbindende dyrkning (39), der har sigte på at skabe incitamenter for en forretningsmodel for offentlige og private kilder ved at tilgodese forvaltningspraksisser, der fokuserer på at øge kulstofbindingen i levende biomasse og jordbund i tråd med økologiske principper; understreger behovet for initiativer vedrørende kulstofbindende dyrkning baseret på en solid videnskabelig metodologi, herunder muligheden for ikke-interventionsbaserede tilgange i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien; understreger i lyset af dette initiativ, at aktiv bæredygtig skovforvaltning kan bidrage til at højne både kulstoflagring og skovvækst; understreger, at kulstoffjernelse via skovbrug bør fokusere på incitamenter for skovejere og -forvaltere til at investere i aktiv, bæredygtig skovforvaltning og -beskyttelse, hvor der er behov, så regenerering og øget vækst fremmes; glæder sig over Kommissionens plan om at foreslå en bindende EU-lovramme for certificering af kulstoffjernelse senest i 2022 med henblik på at kvantificere, rapportere og certificere indsatsen for korrekt kulstoffjernelse og undgå risikoen for misvisende fremstilling og grønvaskning; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at skovbrugssektoren primært og i højere grad end landbrugssektoren fungerer som en markedsbaseret sektor uden en klar afhængighed af subsidier, men bemærker samtidig, at finansieringen af den fælles landbrugspolitik primært skal være målrettet fødevareproduktion og sikring af fødevaresikkerheden i Unionen; understreger, at et større fokus på andre økosystemydelser ikke bør føre til uforholdsmæssig stor afhængighed, og støtter Kommissionen og medlemsstaterne i yderligere at tilstræbe udvikling af markedsbaseret betaling for ordninger med økosystemydelser, f.eks. kulstofbindende dyrkning, fremme af biodiversitet, jordbeskyttelse, vandforvaltning, dataindsamling og tilsyn; understreger betydningen af at anvende additionalitetsprincippet og af at udforme programmer på en måde, der fuldt ud anerkender frontløberes og andre deltageres arbejde, samtidig med at en bred vifte af skovejere motiveres; understreger endvidere, at programmernes specifikke krav skal tage højde for den brede vifte af skove og deres forskelligartede udfordringer og muligheder; bemærker, at tilgængeligheden af pålidelige data om økosystemtjenester er essentielt for enhver betalingsordning; glæder sig over Kommissionens meddelelse om kulstofbindende dyrkning (39

| 40. | anerkender den betydelige rolle af eksisterende markedsdrevne certificeringsordninger og deres vigtige bidrag til den yderligere udbredelse af bæredygtig skovforvaltning; bemærker, at de fleste af disse ordninger har vist sig at være troværdige og virkningsfulde redskaber til fremme af bæredygtig skovforvaltningspraksis i hele Europa; glæder sig over EU-institutionernes fortsatte kontrol som en hjælp til løbende forbedringer; glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvikling af certificeringsordninger, der er »naturnære«; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse initiativer forbedrer skovøkosystemerne, beskytter biodiversiteten og sikrer merværdi gennem naturvenlige skovforvaltningspraksisser; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med og lære af eksisterende og dokumenterede certificeringsordninger og til at støtte bestræbelserne på at forbedre de eksisterende ordninger, herunder med hensyn til gennemsigtighed for forbrugerne og under hensyntagen til forbrugernes efterspørgsel; mener, at den frivillige »naturnære« certificering for at skabe merværdi skal være baseret på en klar obligatorisk ramme og give skovejere en tilstrækkelig prispræmie for levering af økosystemtjenester, f.eks. ved at indføre et EU-kvalitetsmærke med lokalt tilpassede retningslinjer for naturnært skovbrug med henblik på at fremme den mest biodiversitetsvenlige forvaltningspraksis; opfordrer Kommissionen til, efter afslutning af arbejdet med definitionen af »naturnær«, at vurdere både merværdien og skovejernes omkostninger ved en sådan certificeringsordning; bemærker, at frivillig certificering blot er et af flere skridt, der er nødvendige for udviklingen af mere bæredygtig skovforvaltning i EU; |
| --- | --- |

40.

anerkender den betydelige rolle af eksisterende markedsdrevne certificeringsordninger og deres vigtige bidrag til den yderligere udbredelse af bæredygtig skovforvaltning; bemærker, at de fleste af disse ordninger har vist sig at være troværdige og virkningsfulde redskaber til fremme af bæredygtig skovforvaltningspraksis i hele Europa; glæder sig over EU-institutionernes fortsatte kontrol som en hjælp til løbende forbedringer; glæder sig over Kommissionens meddelelse om udvikling af certificeringsordninger, der er »naturnære«; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse initiativer forbedrer skovøkosystemerne, beskytter biodiversiteten og sikrer merværdi gennem naturvenlige skovforvaltningspraksisser; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med og lære af eksisterende og dokumenterede certificeringsordninger og til at støtte bestræbelserne på at forbedre de eksisterende ordninger, herunder med hensyn til gennemsigtighed for forbrugerne og under hensyntagen til forbrugernes efterspørgsel; mener, at den frivillige »naturnære« certificering for at skabe merværdi skal være baseret på en klar obligatorisk ramme og give skovejere en tilstrækkelig prispræmie for levering af økosystemtjenester, f.eks. ved at indføre et EU-kvalitetsmærke med lokalt tilpassede retningslinjer for naturnært skovbrug med henblik på at fremme den mest biodiversitetsvenlige forvaltningspraksis; opfordrer Kommissionen til, efter afslutning af arbejdet med definitionen af »naturnær«, at vurdere både merværdien og skovejernes omkostninger ved en sådan certificeringsordning; bemærker, at frivillig certificering blot er et af flere skridt, der er nødvendige for udviklingen af mere bæredygtig skovforvaltning i EU;

| 41. | bifalder Kommissionens afgørelse af 4. juni 2021 om udstedelse af licenser til brug af Natura 2000-logoet (40); bemærker, at Natura 2000-mærkningsordningen bør fremme de strengeste EU-miljøstandarder for beskyttelse af de mest sårbare habitatstyper og arter på landjorden; minder om, at Natura 2000 dækker ca. 18 % af EU's landområde; fremhæver, at medlemsstaterne bør sikre, at der ikke forekommer aktiviteter, der skader eller forstyrrer arter på levesteder, der er udpeget som Natura 2000-områder; opfordrer til ambitiøse mål inden for rammerne af EU's skovstrategi for at bevare og genoprette de udpegede områders økologiske værdi under hensyntagen til de sociale og kulturelle krav og områdets regionale og lokale karakteristika; bemærker, at bevaringsindsatsen i Natura 2000-områder bør være i fuld overensstemmelse med habitatdirektivet og fugledirektivet og EU's biodiversitetsstrategi for 2030; bemærker, at Natura 2000-områder tilvejebringer værdifulde økosystemtjenester til offentligheden; fremhæver, at Natura 2000-logoet på varer eller tjenesteydelser bør betyde, at disse varer og tjenesteydelser bidrager til bevaringsmålsætningerne for det Natura 2000-område, som de stammer fra; |
| --- | --- |

41.

bifalder Kommissionens afgørelse af 4. juni 2021 om udstedelse af licenser til brug af Natura 2000-logoet (40

| 42. | glæder sig over den strategiske arbejdsplan for EU-miljømærket 2020-2024, som Kommissionen har offentliggjort; minder om, at EU-miljømærket er et frivilligt miljømærke; bemærker, at miljømærkeordningen fremmer EU's cirkulære økonomi og bidrager til bæredygtige forbrugs- og produktionsmetoder; opfordrer til strenge standarder og overvågning samt fremme af øget anvendelse af miljømærket i EU's skovsektor; understreger betydningen af at udvide anvendelsesområdet for miljømærket for træprodukter, så disse produkters grad af bæredygtighed medtages; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde producenter til at øge brugen af Natura 2000-mærket for andre skovprodukter end træ; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over den strategiske arbejdsplan for EU-miljømærket 2020-2024, som Kommissionen har offentliggjort; minder om, at EU-miljømærket er et frivilligt miljømærke; bemærker, at miljømærkeordningen fremmer EU's cirkulære økonomi og bidrager til bæredygtige forbrugs- og produktionsmetoder; opfordrer til strenge standarder og overvågning samt fremme af øget anvendelse af miljømærket i EU's skovsektor; understreger betydningen af at udvide anvendelsesområdet for miljømærket for træprodukter, så disse produkters grad af bæredygtighed medtages; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde producenter til at øge brugen af Natura 2000-mærket for andre skovprodukter end træ;

| 43. | fremhæver, at yderligere forskning og udvikling og innovation er påkrævet for at opfylde biodiversitetsmålene og frigøre skovenes fulde potentiale til at bidrage til klima- og kredsløbsøkonomimålene, og at der bør skabes incitament hertil inden for bæredygtige forvaltningsmetoder, navnlig tilpasning til klimaforandringer og biobaserede alternativer til fossilbaserede produkter og andre produkter med et stort kulstofaftryk; tilskynder til fortsat støtte til bæredygtig innovation i forbindelse med træ såsom træbaserede tekstiler, der har et stort potentiale som erstatning for syntetiske tekstilfibre og bomuld, og andre træbaserede materialer, der har fået en positiv miljø- og klimalivscyklusvurdering; understreger, at sådanne biobaserede alternativer skal tilbyde forbrugerne produkter til overkommelige priser for at kunne være konkurrencedygtige; bemærker, at udviklingsforløb i sektoren kan vare ti år eller derover, og understreger, at forudsigelige og stabile lovgivningsmæssige rammer er en forudsætning for at tiltrække investeringer; fremhæver, at mange innovationer i sektoren har høj merværdi og skaber attraktive arbejdspladser i landdistrikter såvel som i skovindustriens værdikæde og tilknyttede biobaserede brancher, og fremhæver små og mellemstore virksomheders rolle i den henseende; |
| --- | --- |

43.

fremhæver, at yderligere forskning og udvikling og innovation er påkrævet for at opfylde biodiversitetsmålene og frigøre skovenes fulde potentiale til at bidrage til klima- og kredsløbsøkonomimålene, og at der bør skabes incitament hertil inden for bæredygtige forvaltningsmetoder, navnlig tilpasning til klimaforandringer og biobaserede alternativer til fossilbaserede produkter og andre produkter med et stort kulstofaftryk; tilskynder til fortsat støtte til bæredygtig innovation i forbindelse med træ såsom træbaserede tekstiler, der har et stort potentiale som erstatning for syntetiske tekstilfibre og bomuld, og andre træbaserede materialer, der har fået en positiv miljø- og klimalivscyklusvurdering; understreger, at sådanne biobaserede alternativer skal tilbyde forbrugerne produkter til overkommelige priser for at kunne være konkurrencedygtige; bemærker, at udviklingsforløb i sektoren kan vare ti år eller derover, og understreger, at forudsigelige og stabile lovgivningsmæssige rammer er en forudsætning for at tiltrække investeringer; fremhæver, at mange innovationer i sektoren har høj merværdi og skaber attraktive arbejdspladser i landdistrikter såvel som i skovindustriens værdikæde og tilknyttede biobaserede brancher, og fremhæver små og mellemstore virksomheders rolle i den henseende;

| 44. | mener, at relevante EU-rammeprogrammer, herunder Horisont Europa, LIFE-programmet, det europæiske innovationspartnerskab inden for landbruget (EIP-AGRI), LEADER-programmet og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi skal afpasses bedre til hinanden for at forbedre koordineret frembringelse af miljømæssige, sociale, samfundsmæssige og økonomiske skovtjenester; glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme EU-samarbejde ved at foreslå et forsknings- og innovationspartnerskab om skovbrug og opfordrer Kommissionen til at udvikle omfattende programmer med fokus på skove, der indbefatter forskellige funktioner og dele af skovsektorens værdikæde, inklusive levende laboratorier til at teste og demonstrere løsninger på vigtige udfordringer, hvilket skal bygge på eksisterende og dokumenterede platforme, f.eks. Integrate-netværket, den Forest-baserede skovteknologiplatform, Det Europæiske Skovinstitut og med inddragelse af paneuropæiske og internationale partnere; |
| --- | --- |

44.

mener, at relevante EU-rammeprogrammer, herunder Horisont Europa, LIFE-programmet, det europæiske innovationspartnerskab inden for landbruget (EIP-AGRI), LEADER-programmet og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi skal afpasses bedre til hinanden for at forbedre koordineret frembringelse af miljømæssige, sociale, samfundsmæssige og økonomiske skovtjenester; glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme EU-samarbejde ved at foreslå et forsknings- og innovationspartnerskab om skovbrug og opfordrer Kommissionen til at udvikle omfattende programmer med fokus på skove, der indbefatter forskellige funktioner og dele af skovsektorens værdikæde, inklusive levende laboratorier til at teste og demonstrere løsninger på vigtige udfordringer, hvilket skal bygge på eksisterende og dokumenterede platforme, f.eks. Integrate-netværket, den Forest-baserede skovteknologiplatform, Det Europæiske Skovinstitut og med inddragelse af paneuropæiske og internationale partnere;

| 45. | minder om, at 60 % af EU's skove er privatejede, og at en stor andel af skovejerne er mindre landbrugere; understreger, at gennemførelsen af strategien for at nå de heri indeholdte mål skal fokusere på at gøre det muligt for alle typer skovejere og skovforvaltere, og navnlig små landbrugere, at opfylde skovenes mange funktioner; anerkender, at skovejere og skovforvaltere har brug for en stor grad af fleksibilitet i deres skovforvaltningspraksis, der arbejder videre på et solidt fælles grundlag, således at de kan tilvejebringe alle de krævede økosystemtjenester, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at støtteprogrammer, frivillige betalingsordninger for økosystemtjenester og forskningsfinansiering er attraktive, forståelige og lettilgængelige for små landbrugere; |
| --- | --- |

45.

minder om, at 60 % af EU's skove er privatejede, og at en stor andel af skovejerne er mindre landbrugere; understreger, at gennemførelsen af strategien for at nå de heri indeholdte mål skal fokusere på at gøre det muligt for alle typer skovejere og skovforvaltere, og navnlig små landbrugere, at opfylde skovenes mange funktioner; anerkender, at skovejere og skovforvaltere har brug for en stor grad af fleksibilitet i deres skovforvaltningspraksis, der arbejder videre på et solidt fælles grundlag, således at de kan tilvejebringe alle de krævede økosystemtjenester, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at støtteprogrammer, frivillige betalingsordninger for økosystemtjenester og forskningsfinansiering er attraktive, forståelige og lettilgængelige for små landbrugere;

| 46. | understreger, at tilgængeligheden af rådgivningstjenester er en vigtig katalysator for udbredelsen af bæredygtige skovforvaltningsmetoder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilgængeligheden af rådgivningstjenester med et særligt fokus på mindre landbrugere; |
| --- | --- |

46.

understreger, at tilgængeligheden af rådgivningstjenester er en vigtig katalysator for udbredelsen af bæredygtige skovforvaltningsmetoder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilgængeligheden af rådgivningstjenester med et særligt fokus på mindre landbrugere;

| 47. | bemærker, at omkring 40 % af EU's skove er offentligt ejet af kommuner, regionale forvaltninger eller staten, men idet offentligt ejerskab af skove i nogle medlemsstater er betydeligt højere, og således er på gennemsnitligt 90 % i Sydøsteuropa; understreger, at offentlige skove kan spille en central rolle i bevarelsen af skovøkosystemer, sikre beskyttelse af biodiversiteten, modvirke klimaforandringer, udbygge udviklingen i landdistrikter og i fremskaffelsen af træ og andre varer og tjenesteydelser, og at statslige skovbrugsorganer kan spille en vigtig rolle med hensyn til at give private skovejere den hårdt tiltrængte ekspertise inden for naturnært skovbrug og tilpasning til virkningerne af klimaforandringerne; opfordrer til øgede menneskelige og finansielle ressourcer til statslige skovbrugsorganer, hvor det er nødvendigt; opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at foregå med et godt eksempel på bæredygtig skovforvaltning i de offentligt ejede skove til gavn for offentligheden, navnlig med hensyn til miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at omkring 40 % af EU's skove er offentligt ejet af kommuner, regionale forvaltninger eller staten, men idet offentligt ejerskab af skove i nogle medlemsstater er betydeligt højere, og således er på gennemsnitligt 90 % i Sydøsteuropa; understreger, at offentlige skove kan spille en central rolle i bevarelsen af skovøkosystemer, sikre beskyttelse af biodiversiteten, modvirke klimaforandringer, udbygge udviklingen i landdistrikter og i fremskaffelsen af træ og andre varer og tjenesteydelser, og at statslige skovbrugsorganer kan spille en vigtig rolle med hensyn til at give private skovejere den hårdt tiltrængte ekspertise inden for naturnært skovbrug og tilpasning til virkningerne af klimaforandringerne; opfordrer til øgede menneskelige og finansielle ressourcer til statslige skovbrugsorganer, hvor det er nødvendigt; opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at foregå med et godt eksempel på bæredygtig skovforvaltning i de offentligt ejede skove til gavn for offentligheden, navnlig med hensyn til miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter;

| 48. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« og anerkendelsen af skovenes og den bæredygtige skovforvaltnings rolle med hensyn til at sikre anstændigt arbejde og eksistensgrundlag i landdistrikterne; understreger vigtigheden af skovsektoren og de træbaserede brancher som skaber af arbejdspladser i landdistrikter såvel som i byområder gennem nedstrømsanvendelser; påpeger betydningen af at sætte skub i de økonomiske skovaktiviteter, der ikke er træbaserede, for at diversificere lokaløkonomier og arbejdspladser og vende tendensen til affolkning i landdistrikter og fjerntliggende områder; bemærker med stor bekymring det stadige fald i beskæftigelsen i skovbrugssektoren, som ifølge Eurostat faldt med 7 % mellem 2000 og 2019 (41), og det høje antal ulykker i sektoren (42); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge virkningen af strategiens foranstaltninger, hvad angår beskæftigelse og arbejdssikkerhed, i lyset af skiftende forvaltningsmetoder, i betragtning af at de diskuterede muligheder ofte går hånd i hånd med en større (fysisk) arbejdsindsats, som også indebærer en større risiko for arbejdstagere, og som kræver kyndig erhvervsuddannelse samt muligheder for opkvalificering og omskoling; fremhæver betydningen af at gøre denne form for beskæftigelse attraktiv samt mulighederne for en mere bæredygtig skovforvaltning med henblik herpå; understreger i den forbindelse behovet for foranstaltninger til at øge arbejdssikkerheden og uddanne arbejdstagerne på passende vis og til at støtte moderniseringen af skovbrugsudstyr og -redskaber; opfordrer medlemsstaterne til at vurdere deres rådgivningstjenester i den henseende og styrke dem, hvor det er nødvendigt, og til at prioritere fortsat erhvervsuddannelse af høj kvalitet inden for økobyggeri og tømmerrelaterede erhverv; opfordrer Kommissionen til i samråd med fabrikanter af skovbrugsmaskineri at tage initiativer til en mere miljøvenlig udformning af skovbrugsmaskiner med henblik på at forene et højt beskyttelsesniveau for arbejdstagerne og en så ringe påvirkning af skovenes jordbund og vandmiljø som muligt; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over Kommissionens meddelelse »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« og anerkendelsen af skovenes og den bæredygtige skovforvaltnings rolle med hensyn til at sikre anstændigt arbejde og eksistensgrundlag i landdistrikterne; understreger vigtigheden af skovsektoren og de træbaserede brancher som skaber af arbejdspladser i landdistrikter såvel som i byområder gennem nedstrømsanvendelser; påpeger betydningen af at sætte skub i de økonomiske skovaktiviteter, der ikke er træbaserede, for at diversificere lokaløkonomier og arbejdspladser og vende tendensen til affolkning i landdistrikter og fjerntliggende områder; bemærker med stor bekymring det stadige fald i beskæftigelsen i skovbrugssektoren, som ifølge Eurostat faldt med 7 % mellem 2000 og 2019 (41

42

| 49. | understreger vigtigheden af at tiltrække unge og kvindelige iværksættere i sektoren, navnlig i forbindelse med digital og grøn omstilling af skovbaserede aktiviteter; påpeger imidlertid, at dårlige arbejdsvilkår i skovbrugssektoren i nogle dele af Europa i øjeblikket ikke gør den til et attraktivt karrierevalg; understreger behovet for investeringer i sektoren og i hele værdikæden og for et gunstigt miljø i landdistrikterne, herunder digital infrastruktur, transport- og lokalinfrastruktur; glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme oprettelsen af et færdighedspartnerskab under pagten for færdigheder og gøre brug af Den Europæiske Socialfond Plus til samarbejde med henblik på at øge antallet af muligheder for opkvalificering og omskoling inden for skovbrug, skabe attraktive jobs og skabe muligheder og ordentlige arbejdsforhold for arbejdstagere i den træbaserede bioøkonomi, således at en karriere i branchen gøres mere attraktiv; |
| --- | --- |

49.

understreger vigtigheden af at tiltrække unge og kvindelige iværksættere i sektoren, navnlig i forbindelse med digital og grøn omstilling af skovbaserede aktiviteter; påpeger imidlertid, at dårlige arbejdsvilkår i skovbrugssektoren i nogle dele af Europa i øjeblikket ikke gør den til et attraktivt karrierevalg; understreger behovet for investeringer i sektoren og i hele værdikæden og for et gunstigt miljø i landdistrikterne, herunder digital infrastruktur, transport- og lokalinfrastruktur; glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme oprettelsen af et færdighedspartnerskab under pagten for færdigheder og gøre brug af Den Europæiske Socialfond Plus til samarbejde med henblik på at øge antallet af muligheder for opkvalificering og omskoling inden for skovbrug, skabe attraktive jobs og skabe muligheder og ordentlige arbejdsforhold for arbejdstagere i den træbaserede bioøkonomi, således at en karriere i branchen gøres mere attraktiv;

Overvågning, rapportering og dataindsamling

Overvågning, rapportering og dataindsamling

| 50. | understreger vigtigheden af nøjagtige, integrerede, kvalitative, rettidige, sammenlignelige og opdaterede data om Europas skove og noterer sig initiativet til et lovforslag til en ramme for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling, under nøje iagttagelse af nærhedsprincippet; minder om betydningen af verificerede data, navnlig data indsamlet på lokalt plan, da mange skovkarakteristika kun kan verificeres på stedet; understreger, at bred tilgængelighed, høj kvalitet, gennemsigtighed, fuldstændighed og harmonisering af data og rapportering er afgørende for at opfylde strategiens mål, og mener, at rammen, for at der kan skabes reel merværdi, skal bygge på eksisterende mekanismer og processer såsom de nationale skovtaksationer, skovinformationssystemet for Europa, ENFIN-netværket, Forest Europe og FAO, gennem en bottom-up-tilgang for bedst muligt at udnytte den ekspertise og erfaring, der findes i medlemsstaterne, og at rammen skal udvikles i overensstemmelse med internationalt aftalte forpligtelser og medlemsstaternes dertil knyttede kompetencer, samtidig med at dobbeltarbejde, uforholdsmæssigt store administrative byrder og uforholdsmæssigt store omkostninger undgås; understreger, at rammen bør omfatte mekanismer til at undgå fejl såsom dobbelttælling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende finansiering og menneskelige ressourcer til operationel støtte til rammen; |
| --- | --- |

50.

understreger vigtigheden af nøjagtige, integrerede, kvalitative, rettidige, sammenlignelige og opdaterede data om Europas skove og noterer sig initiativet til et lovforslag til en ramme for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling, under nøje iagttagelse af nærhedsprincippet; minder om betydningen af verificerede data, navnlig data indsamlet på lokalt plan, da mange skovkarakteristika kun kan verificeres på stedet; understreger, at bred tilgængelighed, høj kvalitet, gennemsigtighed, fuldstændighed og harmonisering af data og rapportering er afgørende for at opfylde strategiens mål, og mener, at rammen, for at der kan skabes reel merværdi, skal bygge på eksisterende mekanismer og processer såsom de nationale skovtaksationer, skovinformationssystemet for Europa, ENFIN-netværket, Forest Europe og FAO, gennem en bottom-up-tilgang for bedst muligt at udnytte den ekspertise og erfaring, der findes i medlemsstaterne, og at rammen skal udvikles i overensstemmelse med internationalt aftalte forpligtelser og medlemsstaternes dertil knyttede kompetencer, samtidig med at dobbeltarbejde, uforholdsmæssigt store administrative byrder og uforholdsmæssigt store omkostninger undgås; understreger, at rammen bør omfatte mekanismer til at undgå fejl såsom dobbelttælling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende finansiering og menneskelige ressourcer til operationel støtte til rammen;

| 51. | mener, at nye innovative fremgangsmåder såsom telemålingsteknologier, så det kan sikres, at der foreligger pålidelige, gennemsigtige og kvalitetssikre data, skal kontrolleres for, hvilke hensyn de tager, og kombineres med data, der anskaffes via jordbaseret overvågning, og som skal fortolkes i tæt samarbejde med videnskabsfolk såvel som uafhængige og lokalspecialiserede eksperter, herunder kompetente myndigheder og skovfogeder; mener, at disse tilgange også kan spille en medvirkende rolle i at skabe balance mellem skovens mange funktioner og at udforme og dele nye fremgangsmåder og praksisser, og endvidere bør indbefatte de finansielle midler, der kræves for at få adgang til data og bidrage til erhvervelsen heraf; er overbevist om, at synergien og komplementariteten mellem satellitbilleder og positions- og lokaliseringsdata kan blive vigtige drivkræfter for skovbrugsforvaltere og statslige organer; understreger vigtigheden af Copernicus, der giver mulighed for fjernovervågning og sundhedsvurdering af skovtaksationer samt påvisning af problemer som f.eks. ulovlig skovhugst og skovrydning; glæder sig også over, at der, som led i skovinformationssystemet for Europa og takket være forbedrede Copernicus-produkter, vil ske en styrkelse af den eksisterende overvågning af klimavirkninger og andre naturlige eller menneskeskabte forrykkelser i skovene; fremhæver den afgørende rolle, som analyser af sådanne data spiller med hensyn til at støtte bæredygtig skovforvaltning og beskyttelse af skove, herunder med hensyn til at forebygge ulovlig skovhugst og foregribe og afbøde virkningerne af naturlige forstyrrelser såsom storme, naturbrande og skadegørere; |
| --- | --- |

51.

mener, at nye innovative fremgangsmåder såsom telemålingsteknologier, så det kan sikres, at der foreligger pålidelige, gennemsigtige og kvalitetssikre data, skal kontrolleres for, hvilke hensyn de tager, og kombineres med data, der anskaffes via jordbaseret overvågning, og som skal fortolkes i tæt samarbejde med videnskabsfolk såvel som uafhængige og lokalspecialiserede eksperter, herunder kompetente myndigheder og skovfogeder; mener, at disse tilgange også kan spille en medvirkende rolle i at skabe balance mellem skovens mange funktioner og at udforme og dele nye fremgangsmåder og praksisser, og endvidere bør indbefatte de finansielle midler, der kræves for at få adgang til data og bidrage til erhvervelsen heraf; er overbevist om, at synergien og komplementariteten mellem satellitbilleder og positions- og lokaliseringsdata kan blive vigtige drivkræfter for skovbrugsforvaltere og statslige organer; understreger vigtigheden af Copernicus, der giver mulighed for fjernovervågning og sundhedsvurdering af skovtaksationer samt påvisning af problemer som f.eks. ulovlig skovhugst og skovrydning; glæder sig også over, at der, som led i skovinformationssystemet for Europa og takket være forbedrede Copernicus-produkter, vil ske en styrkelse af den eksisterende overvågning af klimavirkninger og andre naturlige eller menneskeskabte forrykkelser i skovene; fremhæver den afgørende rolle, som analyser af sådanne data spiller med hensyn til at støtte bæredygtig skovforvaltning og beskyttelse af skove, herunder med hensyn til at forebygge ulovlig skovhugst og foregribe og afbøde virkningerne af naturlige forstyrrelser såsom storme, naturbrande og skadegørere;

| 52. | mener, at der bør bruges Copernicus-data som dokumentation i retshåndhævelse og politikudformning gennem certificering af data og afledte informationsprodukter, og opfordrer til, at certificeringen af Copernicus-data realiseres i forbindelse med det kommende lovforslag til en ramme for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling; understreger, at sådanne certificerede data kan spille en central rolle i at overvåge flere forskellige fænomener (skovarealdækningen, ulovlig skovhugst, skovsundhed, karakterisering af træer, vækstmønstre, indvirkningen af skovbrande) samt i forbindelse med overensstemmelsestilsyn; |
| --- | --- |

52.

mener, at der bør bruges Copernicus-data som dokumentation i retshåndhævelse og politikudformning gennem certificering af data og afledte informationsprodukter, og opfordrer til, at certificeringen af Copernicus-data realiseres i forbindelse med det kommende lovforslag til en ramme for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling; understreger, at sådanne certificerede data kan spille en central rolle i at overvåge flere forskellige fænomener (skovarealdækningen, ulovlig skovhugst, skovsundhed, karakterisering af træer, vækstmønstre, indvirkningen af skovbrande) samt i forbindelse med overensstemmelsestilsyn;

| 53. | noterer sig idéen om at indføre strategiske planer for skove i henhold til rammerne for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling; bemærker endvidere, at flere medlemsstater allerede har indført nationale strategier for skove, som Kommissionen ikke kan vurdere på en ensartet måde, og at disse bør fastlægges eller videreudvikles på en måde, der støtter målene i EU's skovstrategi; understreger, at dette forslag bør undgå en overdreven stigning i den administrative byrde og omkostningerne; fremhæver, at det nøjagtige formål med og behovet for sådanne planer bør præciseres, og understreger forpligtelsen til at respektere medlemsstaternes kompetence på skovbrugsområdet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at lovforslaget fuldt ud respekterer de eksisterende nationale strategier på medlemsstatsniveau og, hvor det er relevant, på lokalt plan, idet det understreges, at strategisk planlægning på EU-plan bør være i overensstemmelse med og undgå at modarbejde eller overlappe de eksisterende nationale strategier; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan dette redskab kan anvendes til at støtte navnlig de medlemsstater, der endnu ikke har indført nationale strategier; |
| --- | --- |

53.

noterer sig idéen om at indføre strategiske planer for skove i henhold til rammerne for skovtilsyn, -rapportering og -dataindsamling; bemærker endvidere, at flere medlemsstater allerede har indført nationale strategier for skove, som Kommissionen ikke kan vurdere på en ensartet måde, og at disse bør fastlægges eller videreudvikles på en måde, der støtter målene i EU's skovstrategi; understreger, at dette forslag bør undgå en overdreven stigning i den administrative byrde og omkostningerne; fremhæver, at det nøjagtige formål med og behovet for sådanne planer bør præciseres, og understreger forpligtelsen til at respektere medlemsstaternes kompetence på skovbrugsområdet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at lovforslaget fuldt ud respekterer de eksisterende nationale strategier på medlemsstatsniveau og, hvor det er relevant, på lokalt plan, idet det understreges, at strategisk planlægning på EU-plan bør være i overensstemmelse med og undgå at modarbejde eller overlappe de eksisterende nationale strategier; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan dette redskab kan anvendes til at støtte navnlig de medlemsstater, der endnu ikke har indført nationale strategier;

Forvaltning og gennemførelse

Forvaltning og gennemførelse

| 54. | mener, at hjørnestenene i strategiens gennemførelse på grund af skovenes multifunktionelle bidrag til forskellige EU-mål og de forskellige involverede administrative niveauer og interessentgrupper skal være et tæt samarbejde og udveksling af bedste praksis med nationale og regionale eksperter, interessenter, navnlig private og offentlige skovejere og skovforvaltere, videnskabsfolk, certificeringsordninger og civilsamfundet, herunder en passende repræsentation af Europas oprindelige folk og under overholdelse af nærhedsprincippet; understreger, at forvaltning skal tage højde for EU's og medlemsstaternes deltagelse i Forest Europe og på internationalt plan, inklusive med FAO, og at gennemførelsen af strategien bør søge at skabe synergier med bidraget til internationale forpligtelser og samarbejde, herunder om den løbende udvikling af terminologi og definitioner; minder om betydningen af grænseoverskridende samarbejde for at sikre den langsigtede overlevelse af Europas mest værdifulde og truede arter og levesteder; opfordrer indtrængende interessenter inden for miljø og skovbrug til at formidle sig til et bredere udsnit af befolkningen gennem forskellige læringsværktøjer og -programmer; |
| --- | --- |

54.

mener, at hjørnestenene i strategiens gennemførelse på grund af skovenes multifunktionelle bidrag til forskellige EU-mål og de forskellige involverede administrative niveauer og interessentgrupper skal være et tæt samarbejde og udveksling af bedste praksis med nationale og regionale eksperter, interessenter, navnlig private og offentlige skovejere og skovforvaltere, videnskabsfolk, certificeringsordninger og civilsamfundet, herunder en passende repræsentation af Europas oprindelige folk og under overholdelse af nærhedsprincippet; understreger, at forvaltning skal tage højde for EU's og medlemsstaternes deltagelse i Forest Europe og på internationalt plan, inklusive med FAO, og at gennemførelsen af strategien bør søge at skabe synergier med bidraget til internationale forpligtelser og samarbejde, herunder om den løbende udvikling af terminologi og definitioner; minder om betydningen af grænseoverskridende samarbejde for at sikre den langsigtede overlevelse af Europas mest værdifulde og truede arter og levesteder; opfordrer indtrængende interessenter inden for miljø og skovbrug til at formidle sig til et bredere udsnit af befolkningen gennem forskellige læringsværktøjer og -programmer;

| 55. | fremhæver vigtigheden af Den Stående Skovbrugskomité som et forum, der stiller omfattende ekspertise inden for skovbrug til rådighed for debat om aktiviteter under strategien og andre EU-politikker, der påvirker skovsektoren; mener, at Kommissionen for at opnå politikkohærens bør øge dialogen mellem Den Stående Skovbrugskomité og andre ekspertgrupper såsom arbejdsgruppen om skove og natur, den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork, som spiller en vigtig rolle med hensyn til at inddrage interessenter på behørig vis i udvikling og gennemførelse af EU's skovpolitikker, koordinationsgruppen vedrørende biodiversitet og naturens undergruppe om skove og natur og ekspertgruppen om skovbaserede industrier; |
| --- | --- |

55.

fremhæver vigtigheden af Den Stående Skovbrugskomité som et forum, der stiller omfattende ekspertise inden for skovbrug til rådighed for debat om aktiviteter under strategien og andre EU-politikker, der påvirker skovsektoren; mener, at Kommissionen for at opnå politikkohærens bør øge dialogen mellem Den Stående Skovbrugskomité og andre ekspertgrupper såsom arbejdsgruppen om skove og natur, den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork, som spiller en vigtig rolle med hensyn til at inddrage interessenter på behørig vis i udvikling og gennemførelse af EU's skovpolitikker, koordinationsgruppen vedrørende biodiversitet og naturens undergruppe om skove og natur og ekspertgruppen om skovbaserede industrier;

| 56. | anerkender, at gennemførelsen af strategien kan føre til væsentlige systemiske ændringer for skovsektoren, gennem et skifte fra primært træbaserede indtægtsveje i retning af mere komplekse ditto, som i stigende grad bygger på tilvejebringelsen af andre økosystemtjenester, og fremhæver behovet for at overvåge og forstå strategiens konsekvenser; bemærker, at den omfattende og sommetider modsigende overlapning mellem politikker og lovgivning, og i nogle tilfælde modstridende målsætninger, påvirker skovene og skovsektoren og vil kunne føre til lovgivningsmæssig fragmentering; understreger vigtigheden af at bevare sammenhængskraften; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til løbende at vurdere de kumulative virkninger af de forskellige initiativer under strategien kombineret med anden relevant EU-lovgivning og andre relevante EU-politikker for at sikre sammenhæng i ethvert skovrelateret arbejde og forbedre den bæredygtige forvaltning af skovene under fuld overholdelse af nærhedsprincippet; fremhæver, at indvirkningen af beskyttelsesordningen for primærskove og gamle skove på lokalsamfundene som led i disse vurderinger skal evalueres grundigt i samarbejde med lokale aktører, idet 90 % af dem er beliggende i blot fire medlemsstater (43); opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport herom som led i sin gennemførelsesrapport; |
| --- | --- |

56.

anerkender, at gennemførelsen af strategien kan føre til væsentlige systemiske ændringer for skovsektoren, gennem et skifte fra primært træbaserede indtægtsveje i retning af mere komplekse ditto, som i stigende grad bygger på tilvejebringelsen af andre økosystemtjenester, og fremhæver behovet for at overvåge og forstå strategiens konsekvenser; bemærker, at den omfattende og sommetider modsigende overlapning mellem politikker og lovgivning, og i nogle tilfælde modstridende målsætninger, påvirker skovene og skovsektoren og vil kunne føre til lovgivningsmæssig fragmentering; understreger vigtigheden af at bevare sammenhængskraften; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til løbende at vurdere de kumulative virkninger af de forskellige initiativer under strategien kombineret med anden relevant EU-lovgivning og andre relevante EU-politikker for at sikre sammenhæng i ethvert skovrelateret arbejde og forbedre den bæredygtige forvaltning af skovene under fuld overholdelse af nærhedsprincippet; fremhæver, at indvirkningen af beskyttelsesordningen for primærskove og gamle skove på lokalsamfundene som led i disse vurderinger skal evalueres grundigt i samarbejde med lokale aktører, idet 90 % af dem er beliggende i blot fire medlemsstater (43

| 57. | udtrykker alvorlig bekymring over forlydender om ulovlig skovhugst og ændringer i arealanvendelsen i visse medlemsstater, herunder i statsskove og beskyttede områder, og over de dermed forbundne igangværende traktatbrudsprocedurer (44); understreger, at ulovlig skovhugst kan have virkninger, der er vanskelige eller umulige at udbedre, kan bidrage til tab af biodiversitet, fremskyndelse af klimaforandringer og tab af naturressourcer i skove, som lokalsamfund boende i skovområder er afhængige af, og kan føre til krænkelser af menneskerettighederne; udtrykker dyb beklagelse og kraftig fordømmelse af mord og voldsovergreb på forstpersonale, journalister og aktivister som følge af ulovlig skovhugst, og forventer, at medlemsstaterne stiller gerningsmændene til ansvar og bringer forfølgelsen af skovteknikere til ophør; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud og effektivt at gennemføre relevant national lovgivning og EU-lovgivning, navnlig ved at definere ulovlig skovhugst, skærpe overvågning, øge udgifter til håndhævelse hvor nødvendigt, bekæmpe korruption og forbedre skov- og arealforvaltningen; understreger betydningen af at øge medlemsstaternes kompetente myndigheders rolle i bekæmpelsen af ulovlig skovhugst på grundlag af erfaringerne fra gennemførelsen og håndhævelsen af EU's tømmerforordning; bemærker, at skovhugst i strid med naturbeskyttelsesforanstaltninger, herunder Natura 2000-forvaltningsplaner og fugle- og habitatdirektiverne, også kan udgøre ulovlig skovhugst; understreger, at ulovlig skovhugst har store økonomiske, sociale og miljømæssigt negative konsekvenser og medfører indtægtstab for lokalsamfundene; bemærker forbindelsen mellem ulovlig skovhugst og ringe levevilkår; beklager, at Kommissionen har været så lang tid om at forfølge traktatbrudssager, hvilket har skabt betydelig risiko for, at den ulovlige skovhugst fortsætter, så det er for sent at vende udviklingen og udbedre den enorme skade, som den medfører; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til straks at træffe foranstaltninger til at standse ulovlig skovhugst og til at skærpe kontrollen med ulovlig handel med træ gennem nøje overvågning og håndhævelse af eksisterende bestemmelser og anvendelse af geospatiale teknologier og telemålingsteknologier; |
| --- | --- |

57.

udtrykker alvorlig bekymring over forlydender om ulovlig skovhugst og ændringer i arealanvendelsen i visse medlemsstater, herunder i statsskove og beskyttede områder, og over de dermed forbundne igangværende traktatbrudsprocedurer (44

| 58. | opfordrer Kommissionen til at fremme EU's standarder og ambitioner vedrørende beskyttelsen af skove på internationalt plan; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at fremme EU's standarder og ambitioner vedrørende beskyttelsen af skove på internationalt plan;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at genstarte forhandlingerne om en international retligt bindende skovkonvention, som vil bidrage til forvaltning, bevaring og bæredygtig udvikling af skovene og til at sikre de mange forskellige og supplerende funktioner og anvendelser, som skove har, herunder foranstaltninger rettet mod genplantning af skov, skovrejsning og skovbevaring under hensyntagen til de sociale, økonomiske, økologiske, kulturelle og åndelige behov hos nuværende og kommende generationer, og i erkendelse af den afgørende rolle, som alle typer skov spiller med hensyn til at bevare økologiske processer og økologisk balance, og støtte oprindelige folks, deres lokalsamfunds og andre samfund og skovbeboeres identitet, kultur og rettigheder; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at genstarte forhandlingerne om en international retligt bindende skovkonvention, som vil bidrage til forvaltning, bevaring og bæredygtig udvikling af skovene og til at sikre de mange forskellige og supplerende funktioner og anvendelser, som skove har, herunder foranstaltninger rettet mod genplantning af skov, skovrejsning og skovbevaring under hensyntagen til de sociale, økonomiske, økologiske, kulturelle og åndelige behov hos nuværende og kommende generationer, og i erkendelse af den afgørende rolle, som alle typer skov spiller med hensyn til at bevare økologiske processer og økologisk balance, og støtte oprindelige folks, deres lokalsamfunds og andre samfund og skovbeboeres identitet, kultur og rettigheder;

| 60. | opfordrer Unionen til at overholde princippet om udviklingsvenlig politikkohærens og sikre sammenhæng mellem sine udviklings-, handels-, landbrugs-, energi- og klimapolitikker; anerkender skovbrugsindustriens positive økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige bidrag og opfordrer til yderligere investeringer i forskning, innovation og teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Unionen til at overholde princippet om udviklingsvenlig politikkohærens og sikre sammenhæng mellem sine udviklings-, handels-, landbrugs-, energi- og klimapolitikker; anerkender skovbrugsindustriens positive økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige bidrag og opfordrer til yderligere investeringer i forskning, innovation og teknologiske fremskridt;

| 61. | opfordrer Kommissionen til at fremme spejlklausuler på internationale bioøkonomi-markeder og gøre brug af paneuropæiske og internationale partnerskaber og handelsaftaler med udlandet til at fremme EU's klimaambitioner og bæredygtigheden af skovanvendelse uden for EU; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til at fremme spejlklausuler på internationale bioøkonomi-markeder og gøre brug af paneuropæiske og internationale partnerskaber og handelsaftaler med udlandet til at fremme EU's klimaambitioner og bæredygtigheden af skovanvendelse uden for EU;

o

o o

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

62.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 37.

1

(2)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 17.

2

(3)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

3

(4)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1.

4

(5)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

5

(6)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

6

(7)  EUT L 60 af 22.2.2021, s. 21.

7

(8)  EUT L 189 af 10.5.2022, s. 1.

8

(9)  EUT C 152 af 6.4.2022, s. 169.

9

(10)  Domstolens dom (Store Afdeling) af 17. april 2018. Europa-Kommissionen mod Republikken Polen, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Traktatbrud — miljø — direktiv 92/43/EØF — bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter — artikel 6, stk. 1 og 3 — artikel 12, stk. 1 — direktiv 2009/147/EF — beskyttelse af vilde fugle — artikel 4 og 5 — Natura 2000-lokaliteten »Puszcza Białowieska« — ændring af skovforvaltningsplan — udvidelse af skovhugsten — planer eller projekter, der ikke er direkte nødvendige for lokalitetens forvaltning, men som kan påvirke lokaliteten væsentligt — vurdering af virkningerne på lokaliteten — skade på lokalitetens integritet — effektiv gennemførelse af bevaringsforanstaltninger — virkninger på de beskyttede arters yngle- og rasteområder).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten.

11

(12)  Rapport nr. 5/2016 fra Det Europæiske Miljøagentur (EEA), »European Forest Ecosystems: State and Trends«.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 om en ny EU-skovstrategi for 2030 (COM(2021)0572).

14

(15)  I Europa som helhed er størstedelen af de private bedrifter på 10 ha eller derunder, se Forest Europe, State of Europe's Forests 2020, 2020; i Tyskland er 50 % af privatejet skov på under 20 ha, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; i Frankrig ejer to tredjedele af de private ejere mindre end 1 ha, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; i Finland ejer ca. 45 % af ejerne mindre end 10 ha, https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; i Letland ejer 50 % af ejerne mindre end 5 ha, https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf

15

Forest Europe, State of Europe's Forests 2020

(16)  Videnskab for miljøpolitik, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/ science-environment-policy

16

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation

(17)  Det Europæiske Miljøagentur, »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«, 11. maj 2020, s. 83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/

17

(18)  Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 om en ny EU-skovstrategi for 2030 (COM(2021)0572).

18

(19)  Det Fælles Forskningscenter, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020; vedr. tendenser og tilstande, se endv. Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

19

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

State of Europe’s Forests 2020

(20)  Forest Europe-rapport af 2020, State of Europe’s Forests 2020.

20

State of Europe’s Forests 2020

(21)  Det Fælles Forskningscenters rapport Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020; vedr. tendenser og tilstande, se endv. Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

21

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

State of Europe’s Forests 2020

(22)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Miljø, Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021, https://op.europa.eu/da/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23).

23

(24)  Det Fælles Forskningscenter, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

24

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_da.pdf

26

(27)  Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

27

State of Europe’s Forests 2020

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/ science-environment-policy

28

(29)  Kommissionens meddelelse af 17. november 2021, »EU's jordbundsstrategi for 2030 — Udnyttelse af fordelene ved en sund jordbund for mennesker, fødevarer, natur og klima« (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. og Simard, S. W., Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought, Mycorrhizal Mediation of Soil — Fertility, Structure, and Carbon Storage, Elsevier, Amsterdam, 2017, s. 319-339.

30

Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought

(31)  Gorzelak, M. A. et al., Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities, AoB Plants, 2015.

31

Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities

(32)  Usman, M. et al., Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests, Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests

(33)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er, Vejledning om kaskadeanvendelse af biomasse med udvalgte eksempler på god praksis vedrørende træbiomasse, Publikationskontoret, 2019.

33

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. og Nasi, R., Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1, European Forest Institute, 2020; se endv. WWF Living Forests Report, kap. 5, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/

34

Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1

(35)  I Forest Europe-området; se Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

35

State of Europe’s Forests 2020

(36)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 16. juli 2021, The 3 Billion Tree Planting Pledge for 2030 (SWD(2021)0651).

36

(37)  Det Fælles Forskningscenter, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Kommissionens meddelelse af 15. december 2021 om bæredygtige kulstofkredsløb (COM(2021)0800).

39

(40)  EUT C 229 af 15.6.2021, s. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

42

State of Europe’s Forests 2020

(43)  Det Fælles Forskningscenter, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, 2021.

43

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(44)  Fem igangværende traktatbrudsprocedurer mod fire medlemsstater (sagerne 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 og 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Indvirkningen af covid-19 lukninger af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og sportsaktiviteter på børn og unge i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om indvirkningen af covid-19 lukninger af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og sportsaktiviteter på børn og unge i EU (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3 og artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3 og artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 165, 166 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165, 166 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 14, 15 og 32 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14, 15 og 32 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 1, 3 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 1, 3 og 4,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om ungdomsgarantien (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om ungdomsgarantien (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om covid-19's indvirkning på unge og på sport og idræt (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om covid-19's indvirkning på unge og på sport og idræt (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om styrkelse af den europæiske ungdom: beskæftigelse efter pandemien og social genopretning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om styrkelse af den europæiske ungdom: beskæftigelse efter pandemien og social genopretning (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (5),

| — | der henviser til rapporten fra Det Europæiske Ungdomsarrangement 2021 med titlen »Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe« (Rapporten om ungdomsidéer til Konferencen om Europas fremtid), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Europæiske Ungdomsarrangement 2021 med titlen »Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe« (Rapporten om ungdomsidéer til Konferencen om Europas fremtid),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (6),

| — | der henviser til forslag til Rådets henstilling af 10. december 2021 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (COM(2021)0770) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets henstilling af 10. december 2021 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (COM(2021)0770) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2021)0367),

| — | der henviser til nyhedsartiklen af 7. april 2020 med titlen »COVID-19: how can VET respond?« (Covid-19: hvordan kan erhvervsuddannelserne reagere?), offentliggjort af Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til nyhedsartiklen af 7. april 2020 med titlen »COVID-19: how can VET respond?« (Covid-19: hvordan kan erhvervsuddannelserne reagere?), offentliggjort af Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027: Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027: Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624),

| — | der henviser til undersøgelsen af deltagerne i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og covid-19's indvirkning på deres læringsmobilitet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen af deltagerne i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og covid-19's indvirkning på deres læringsmobilitet (8),

| — | der henviser til Kommissionens kommende meddelelse om langtidspleje, førskoleundervisning og børnepasning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kommende meddelelse om langtidspleje, førskoleundervisning og børnepasning,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Education and Youth in post-COVID-19 Europe — crisis effects and policy recommendations« (Uddannelse og ungdom i Europa efter covid-19 — krisens virkninger og politikanbefalinger), der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 4. maj 2021 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Education and Youth in post-COVID-19 Europe — crisis effects and policy recommendations« (Uddannelse og ungdom i Europa efter covid-19 — krisens virkninger og politikanbefalinger), der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 4. maj 2021 (9),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation« (Europas ungdom: konsekvenserne af covid-19 for deres økonomiske og sociale situation), offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 24. september 2021 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation« (Europas ungdom: konsekvenserne af covid-19 for deres økonomiske og sociale situation), offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 24. september 2021 (10),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe — crisis effects and policy recommendations« (De kulturelle og kreative sektorer i Europa efter covid-19 — krisens virkninger og politikanbefalinger), der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 18. februar 2021 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe — crisis effects and policy recommendations« (De kulturelle og kreative sektorer i Europa efter covid-19 — krisens virkninger og politikanbefalinger), der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Interne Politikker den 18. februar 2021 (11),

| — | der henviser til NESET's ad hoc-rapport nr. 3/2021 med titlen »Distance learning from pupil perspective« (Fjernlæring fra elevens perspektiv) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til NESET's ad hoc-rapport nr. 3/2021 med titlen »Distance learning from pupil perspective« (Fjernlæring fra elevens perspektiv) (12),

| — | der henviser til NESET's ad hoc-rapport nr. 2/2021 med titlen »The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all« (13) (Virkningen af covid-19 på de studerendes læringsresultater i hele Europa: udfordringerne ved fjernundervisning for alle), |
| --- | --- |

—

der henviser til NESET's ad hoc-rapport nr. 2/2021 med titlen »The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all« (13) (Virkningen af covid-19 på de studerendes læringsresultater i hele Europa: udfordringerne ved fjernundervisning for alle),

| — | der henviser til analyserapporten fra European Expert Network on Economics of Education (EENEE) og NESET med titlen »The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof« (Virkningen af covid-19 på dårligt stillede børns uddannelse og de socioøkonomiske konsekvenser heraf) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til analyserapporten fra European Expert Network on Economics of Education (EENEE) og NESET med titlen »The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof« (Virkningen af covid-19 på dårligt stillede børns uddannelse og de socioøkonomiske konsekvenser heraf) (14),

| — | der henviser til Det Fælles Forskningscenters tekniske rapport med titlen »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets« (15) (Covid-19's sandsynlige indvirkning på uddannelse: refleksioner baseret på den eksisterende litteratur og nylige internationale datasæt), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Fælles Forskningscenters tekniske rapport med titlen »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets« (15) (Covid-19's sandsynlige indvirkning på uddannelse: refleksioner baseret på den eksisterende litteratur og nylige internationale datasæt),

| — | der henviser til rapporten af 17. juni 2021 fra Det Europæiske Ungdomsforum med titlen »Beyond Lockdown: the »pandemic scar« on young people« (16) (Efter nedlukningen: de unges »ar efter pandemien«), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 17. juni 2021 fra Det Europæiske Ungdomsforum med titlen »Beyond Lockdown: the »pandemic scar« on young people« (16) (Efter nedlukningen: de unges »ar efter pandemien«),

| — | der henviser til UNICEF's rapport af 4. oktober 2021 med titlen »The State of the World's Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health« (17) (Situationsrapport om verdens børn 2021: Det ligger os på sinde at fremme, beskytte og tage vare på børns mentale sundhed), |
| --- | --- |

—

der henviser til UNICEF's rapport af 4. oktober 2021 med titlen »The State of the World's Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health« (17) (Situationsrapport om verdens børn 2021: Det ligger os på sinde at fremme, beskytte og tage vare på børns mentale sundhed),

| — | der henviser til OECD's politiske notat af 12. maj 2021 med titlen »Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis« (18) (Støtte til unges mentale sundhed under covid-19-krisen), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's politiske notat af 12. maj 2021 med titlen »Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis« (18) (Støtte til unges mentale sundhed under covid-19-krisen),

| — | der henviser til Young Minds' undersøgelse fra februar 2021 med titlen »Coronavirus: Impact on young people with mental health needs« (19) (Coronavirus: virkninger for unge med mentale sundhedsbehov), |
| --- | --- |

—

der henviser til Young Minds' undersøgelse fra februar 2021 med titlen »Coronavirus: Impact on young people with mental health needs« (19) (Coronavirus: virkninger for unge med mentale sundhedsbehov),

| — | der henviser til Horisont 2020-projektet »Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe — Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health« (20) (Forebyggelse af børns mentale sundhedsproblemer i Sydøsteuropa — tilpasning, optimering, testning og udvidelse af forældreskabet med henblik på livslang sundhed), |
| --- | --- |

—

der henviser til Horisont 2020-projektet »Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe — Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health« (20) (Forebyggelse af børns mentale sundhedsproblemer i Sydøsteuropa — tilpasning, optimering, testning og udvidelse af forældreskabet med henblik på livslang sundhed),

| — | der henviser til rapporten fra september 2020 fra Mental Health Foundation Scotland med titlen »Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people« (21) (Konsekvenserne af nedlukningen på børns og unges mentale sundhed og trivsel), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra september 2020 fra Mental Health Foundation Scotland med titlen »Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people« (21) (Konsekvenserne af nedlukningen på børns og unges mentale sundhed og trivsel),

| — | der henviser til forskningsrapporten fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) af 9. november 2021 med titlen »Impact of COVID-19 on youth people in the EU« (22) (Konsekvenserne af covid-19 for unge i EU), |
| --- | --- |

—

der henviser til forskningsrapporten fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) af 9. november 2021 med titlen »Impact of COVID-19 on youth people in the EU« (22) (Konsekvenserne af covid-19 for unge i EU),

| — | der henviser til YouMoveEuropes kampagne for et andragende fra International Youth Work Trainers Guild med titlen »Responding to the impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility« (23) (Reaktion på konsekvenserne af covid-19 for international mobilitet for ungdomsarbejdere), |
| --- | --- |

—

der henviser til YouMoveEuropes kampagne for et andragende fra International Youth Work Trainers Guild med titlen »Responding to the impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility« (23) (Reaktion på konsekvenserne af covid-19 for international mobilitet for ungdomsarbejdere),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. november 2021 om EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. november 2021 om EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem (24),

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig artikel 12,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, navnlig artikel 30 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, navnlig artikel 30 heri,

| — | der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2020 om rettigheder for personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier under covid-19-krisen (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2020 om rettigheder for personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier under covid-19-krisen (26),

| — | der henviser til de europæiske ungdomsmål, særlig mål 5, 9 og 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til de europæiske ungdomsmål, særlig mål 5, 9 og 11,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 om fremtiden for uddannelserne i Europa på baggrund af covid-19 (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 om fremtiden for uddannelserne i Europa på baggrund af covid-19 (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om udformning af digital uddannelsespolitik (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om udformning af digital uddannelsespolitik (29),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (30),

| — | der henviser OECD's projekt »Student Agency for 2030«, |
| --- | --- |

—

der henviser OECD's projekt »Student Agency for 2030«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0216/2022),

| A. | der henviser til, at lukningen af førskoleundervisning og pasningsfaciliteter, skoler, universiteter, steder til ungdomsvelfærd og ungdomsarbejde samt eksterne skoleaktiviteter, kultursteder og idrætsanlæg har frataget børn og unge muligheden for at deltage i aktiviteter, der er afgørende for deres overordnede udvikling, deres læringsfremskridt, deres intellektuelle, fysiske, følelsesmæssige og mentale trivsel og for deres sociale og faglige inklusion; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at lukningen af førskoleundervisning og pasningsfaciliteter, skoler, universiteter, steder til ungdomsvelfærd og ungdomsarbejde samt eksterne skoleaktiviteter, kultursteder og idrætsanlæg har frataget børn og unge muligheden for at deltage i aktiviteter, der er afgørende for deres overordnede udvikling, deres læringsfremskridt, deres intellektuelle, fysiske, følelsesmæssige og mentale trivsel og for deres sociale og faglige inklusion;

| B. | der henviser til, at børn og unge er blandt de mest sårbare grupper i vores samfund, og at de er blevet påvirket i forbindelse med covid-19-relaterede lukninger i en vigtig og kritisk periode af deres liv; der henviser til, at mental sundhed er en af forudsætningerne for og grundlaget for et sundt samfund og demokrati; der henviser til, at adgang til mentale sundhedsydelser derfor er uadskilleligt forbundet med andre grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at børn og unge er blandt de mest sårbare grupper i vores samfund, og at de er blevet påvirket i forbindelse med covid-19-relaterede lukninger i en vigtig og kritisk periode af deres liv; der henviser til, at mental sundhed er en af forudsætningerne for og grundlaget for et sundt samfund og demokrati; der henviser til, at adgang til mentale sundhedsydelser derfor er uadskilleligt forbundet med andre grundlæggende rettigheder;

| C. | der henviser til, at aflysningen af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og idrætsaktiviteter og -begivenheder intensiverede den digitale omstilling i en sådan grad, at den pludselig ændrede de daglige rutiner, samt den måde, hvorpå børn og unge interagerer og kommunikerer med hinanden uden sociale eller fysiske kontakter; der henviser til, at lukninger af skoler, kultursteder og sportsfaciliteter, hvor sådanne aktiviteter og begivenheder finder sted, har reduceret de unges kondition i en sådan grad, at kun én ud af fire 11-årige for øjeblikket har tilstrækkelig fysisk aktivitet i dagligdagen; der henviser til, at dette har ført til, at et ud af tre børn er overvægtige eller fede, hvilket øger risikoen for handicap og større sygelighed (31); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at aflysningen af uddannelses-, kultur-, ungdoms- og idrætsaktiviteter og -begivenheder intensiverede den digitale omstilling i en sådan grad, at den pludselig ændrede de daglige rutiner, samt den måde, hvorpå børn og unge interagerer og kommunikerer med hinanden uden sociale eller fysiske kontakter; der henviser til, at lukninger af skoler, kultursteder og sportsfaciliteter, hvor sådanne aktiviteter og begivenheder finder sted, har reduceret de unges kondition i en sådan grad, at kun én ud af fire 11-årige for øjeblikket har tilstrækkelig fysisk aktivitet i dagligdagen; der henviser til, at dette har ført til, at et ud af tre børn er overvægtige eller fede, hvilket øger risikoen for handicap og større sygelighed (31);

| D. | der henviser til, at uddannelse var blandt de mest følelsesmæssigt drænende sektorer under covid-19-pandemien (32), og at forskning viser en klar forbindelse mellem den mentale sundhed hos lærerne og de studerendes mentale sundhed (33); der henviser til, at fjernundervisning har iboende begrænsninger med hensyn til laboratorie- og kunsttimer samt erhvervsrettede og fysiske uddannelser; der henviser til, at fjernundervisning i mange tilfælde er pædagogisk uegnet, navnlig for yngre elever, som har et større behov for interpersonel kontakt med læreren, og på grund af manglende muligheder for, at lærere kan blive tilstrækkeligt uddannet til at anvende digitale værktøjer effektivt i skolerne; der henviser til, at fjernundervisning i de fleste tilfælde ikke tog hensyn til behovene hos lærende, der modtager undervisning på regionale sprog eller mindretalssprog; der henviser til, at denne tilgang kan betragtes som diskriminerende og skaber uro, angst og usikkerhed hos disse lærende; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at uddannelse var blandt de mest følelsesmæssigt drænende sektorer under covid-19-pandemien (32), og at forskning viser en klar forbindelse mellem den mentale sundhed hos lærerne og de studerendes mentale sundhed (33); der henviser til, at fjernundervisning har iboende begrænsninger med hensyn til laboratorie- og kunsttimer samt erhvervsrettede og fysiske uddannelser; der henviser til, at fjernundervisning i mange tilfælde er pædagogisk uegnet, navnlig for yngre elever, som har et større behov for interpersonel kontakt med læreren, og på grund af manglende muligheder for, at lærere kan blive tilstrækkeligt uddannet til at anvende digitale værktøjer effektivt i skolerne; der henviser til, at fjernundervisning i de fleste tilfælde ikke tog hensyn til behovene hos lærende, der modtager undervisning på regionale sprog eller mindretalssprog; der henviser til, at denne tilgang kan betragtes som diskriminerende og skaber uro, angst og usikkerhed hos disse lærende;

| E. | der henviser til, at det virker som om, at mange studerende, efter at de ikke har haft et fast dagligt skema, som skaber en beroligende »rutine«, er kommet ud af vanen med at gå i skole i lange perioder i nogle medlemsstater, og nu, hvor skolerne er genåbnet, er blevet »hægtet af« og ikke er interesserede i skolelivet, og at de har svært ved at komme op i gear og har problemer med deres koncentration samt deres følelse af tilhørsforhold og af at have samme mål som skolefællesskabet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det virker som om, at mange studerende, efter at de ikke har haft et fast dagligt skema, som skaber en beroligende »rutine«, er kommet ud af vanen med at gå i skole i lange perioder i nogle medlemsstater, og nu, hvor skolerne er genåbnet, er blevet »hægtet af« og ikke er interesserede i skolelivet, og at de har svært ved at komme op i gear og har problemer med deres koncentration samt deres følelse af tilhørsforhold og af at have samme mål som skolefællesskabet;

| F. | der henviser til, at lukninger af kultursteder, som var de første, der blev lukket, og de sidste, der fik lov til at genåbne, har frataget unge kulturskabere og især unge kunstnere muligheden for at komme i gang med og udvikle deres karrierer på det vigtige tidlige tidspunkt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at lukninger af kultursteder, som var de første, der blev lukket, og de sidste, der fik lov til at genåbne, har frataget unge kulturskabere og især unge kunstnere muligheden for at komme i gang med og udvikle deres karrierer på det vigtige tidlige tidspunkt;

| G. | der henviser til, at breddeidrætten blev ramt meget hårdt af de negative konsekvenser af pandemien, idet den mange steder var lukket helt gennem længere tid; der henviser til, at professionelle sportsklubber, navnlig på lokalt og regionalt plan, stadig forventes at skulle klare alvorlige udfordringer med hensyn til deres økonomiske genopretning på længere sigt; der henviser til, at det permanente tab af breddeidræt vil have en direkte indvirkning på unge idrætsudøvere, både med hensyn til deres sociale udvikling og deres potentielle fremtidige professionelle karriere inden for sport; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at breddeidrætten blev ramt meget hårdt af de negative konsekvenser af pandemien, idet den mange steder var lukket helt gennem længere tid; der henviser til, at professionelle sportsklubber, navnlig på lokalt og regionalt plan, stadig forventes at skulle klare alvorlige udfordringer med hensyn til deres økonomiske genopretning på længere sigt; der henviser til, at det permanente tab af breddeidræt vil have en direkte indvirkning på unge idrætsudøvere, både med hensyn til deres sociale udvikling og deres potentielle fremtidige professionelle karriere inden for sport;

| H. | der henviser til, at den overordnede tilstand for unges mentale sundhed og trivsel er blevet væsentligt forværret under pandemien, og at problemerne med mental sundhed i flere medlemsstater er blevet forværret i forhold til deres niveau før krisen (34), hvilket har ført til, at eksperter taler om en »stille pandemi« eller »ar fra pandemien«; der henviser til, at pandemien har tydeliggjort den manglende støtte til unge, der oplever problemer i forbindelse med mental sundhed; der henviser til, at marginaliserede grupper som f.eks. LGBTIQ+, racemæssige og etniske minoriteter eller unge med særlige behov har været udsat for en højere risiko for at udvikle mentale sundhedsproblemer; der henviser til, at de reelle konsekvenser af mentale sundhedsproblemer for unge ofte er vanskelige at kortlægge og til dato endnu ikke er fuldt synlige; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den overordnede tilstand for unges mentale sundhed og trivsel er blevet væsentligt forværret under pandemien, og at problemerne med mental sundhed i flere medlemsstater er blevet forværret i forhold til deres niveau før krisen (34), hvilket har ført til, at eksperter taler om en »stille pandemi« eller »ar fra pandemien«; der henviser til, at pandemien har tydeliggjort den manglende støtte til unge, der oplever problemer i forbindelse med mental sundhed; der henviser til, at marginaliserede grupper som f.eks. LGBTIQ+, racemæssige og etniske minoriteter eller unge med særlige behov har været udsat for en højere risiko for at udvikle mentale sundhedsproblemer; der henviser til, at de reelle konsekvenser af mentale sundhedsproblemer for unge ofte er vanskelige at kortlægge og til dato endnu ikke er fuldt synlige;

| I. | der henviser til, at det overdrevne pres, der lægges på lærende for at opnå bedre resultater, selv fra en ung alder, har lagt yderligere pres på de lærendes mentale sundhed og trivsel; der henviser til, at mentale sundhedsproblemer medfører en stærk stigmatisering i vores samfund, hvilket får unge, der lever med mentale sundhedsproblemer, til også at blive udsat for fordomme, social isolation, verbalt misbrug eller mobning og til at opleve læringsmiljøer som et usikkert miljø, hvor det er vanskeligt at søge hjælp eller behandling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det overdrevne pres, der lægges på lærende for at opnå bedre resultater, selv fra en ung alder, har lagt yderligere pres på de lærendes mentale sundhed og trivsel; der henviser til, at mentale sundhedsproblemer medfører en stærk stigmatisering i vores samfund, hvilket får unge, der lever med mentale sundhedsproblemer, til også at blive udsat for fordomme, social isolation, verbalt misbrug eller mobning og til at opleve læringsmiljøer som et usikkert miljø, hvor det er vanskeligt at søge hjælp eller behandling;

| J. | der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaternes specifikke situationer, som skyldes de trufne foranstaltningers varierende karakter og varighed og forskelle i adgangen til teknologi og digitale værktøjer, som forstærker ulighederne mellem land og by yderligere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaternes specifikke situationer, som skyldes de trufne foranstaltningers varierende karakter og varighed og forskelle i adgangen til teknologi og digitale værktøjer, som forstærker ulighederne mellem land og by yderligere;

| K. | der henviser til, at det tvungne skift til virtuel læring ikke blot har forværret allerede eksisterende uligheder, men også har skabt nye ved at lade børn fra socialt dårligt stillede baggrunde som følge af trange boligforhold, mangel på digital infrastruktur eller udstyr og konnektivitetsproblemer i stikken, hvilket øger risikoen for lave læringsresultater og dermed for skolefrafald blandt lærende med færre muligheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det tvungne skift til virtuel læring ikke blot har forværret allerede eksisterende uligheder, men også har skabt nye ved at lade børn fra socialt dårligt stillede baggrunde som følge af trange boligforhold, mangel på digital infrastruktur eller udstyr og konnektivitetsproblemer i stikken, hvilket øger risikoen for lave læringsresultater og dermed for skolefrafald blandt lærende med færre muligheder;

| L. | der henviser til, at lukningen af undervisningsinstitutioner har ført til en reduktion i den eksisterende viden og tab af metoder til at opnå ny viden samt et reelt tab af læring; der henviser til, at disse tab, som sandsynligvis vil have en langsigtet negativ indvirkning på børns og unges fremtidige trivsel, er større blandt lærende fra socioøkonomisk dårligt stillede husstande, som modtog mindre støtte til deres studier under pandemien; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at lukningen af undervisningsinstitutioner har ført til en reduktion i den eksisterende viden og tab af metoder til at opnå ny viden samt et reelt tab af læring; der henviser til, at disse tab, som sandsynligvis vil have en langsigtet negativ indvirkning på børns og unges fremtidige trivsel, er større blandt lærende fra socioøkonomisk dårligt stillede husstande, som modtog mindre støtte til deres studier under pandemien;

| M. | der henviser til, at det er blevet konstateret, at 64 % af de unge i aldersgruppen 18-34 år var i risiko for depression i foråret 2021 (35), og at selvmord er den næststørste dødsårsag blandt unge (36) og skyldes stress, ensomhed, isolation, depression, psykologiske kriser, manglende uddannelsesmæssige, beskæftigelsesmæssige eller økonomiske udsigter og stigningen i ungdomsarbejdsløshed samt usikkerheder blandt unge i forhold til de bredere sociale udsigter og fremtidsudsigter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er blevet konstateret, at 64 % af de unge i aldersgruppen 18-34 år var i risiko for depression i foråret 2021 (35), og at selvmord er den næststørste dødsårsag blandt unge (36) og skyldes stress, ensomhed, isolation, depression, psykologiske kriser, manglende uddannelsesmæssige, beskæftigelsesmæssige eller økonomiske udsigter og stigningen i ungdomsarbejdsløshed samt usikkerheder blandt unge i forhold til de bredere sociale udsigter og fremtidsudsigter;

| N. | der henviser til, at der er betydelige regionale huller på tværs af EU med hensyn til adgangen til mentale sundhedstjenester, mens adgangen for patienter fra dårligt stillede miljøer, herunder børn, er begrænset yderligere af de begrænsninger, der findes i nogle medlemsstater med hensyn til godtgørelse af udgifter til psykoterapi fra de offentlige sundhedsbudgetter; der henviser til, at der er et stort behov for en europæisk tilgang vedrørende mental sundhed for børn og unge med et særligt fokus på uddannelse og skole- og ungdomsrådgivning; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er betydelige regionale huller på tværs af EU med hensyn til adgangen til mentale sundhedstjenester, mens adgangen for patienter fra dårligt stillede miljøer, herunder børn, er begrænset yderligere af de begrænsninger, der findes i nogle medlemsstater med hensyn til godtgørelse af udgifter til psykoterapi fra de offentlige sundhedsbudgetter; der henviser til, at der er et stort behov for en europæisk tilgang vedrørende mental sundhed for børn og unge med et særligt fokus på uddannelse og skole- og ungdomsrådgivning;

| O. | der henviser til, at nedlukningstiltag havde en udpræget negativ indvirkning på personer med handicap eller personer med særlige behov; der henviser til, at enhver foranstaltning, der træffes af regeringer under ekstraordinære omstændigheder, altid bør overholde deres grundlæggende rettigheder og sikre, at de har lige adgang uden forskelsbehandling til sundhedspleje og uddannelse samt til ungdoms-, kultur- og sportsaktiviteter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nedlukningstiltag havde en udpræget negativ indvirkning på personer med handicap eller personer med særlige behov; der henviser til, at enhver foranstaltning, der træffes af regeringer under ekstraordinære omstændigheder, altid bør overholde deres grundlæggende rettigheder og sikre, at de har lige adgang uden forskelsbehandling til sundhedspleje og uddannelse samt til ungdoms-, kultur- og sportsaktiviteter;

| P. | der henviser til, at kønsrelaterede forskelle har en indvirkning på, hvordan børn og unge er blevet påvirket af pandemien, idet piger og unge kvinder i højere grad lider under vold i hjemmet, psykosomatiske sygdomme og humørforstyrrelser (37); der henviser til, at lønforskellen mellem kønnene blev forværret yderligere under pandemien, hvilket påvirkede balancen mellem arbejdsliv og privatliv for kvinder og kvinders økonomiske afhængighed af deres partnere, familiemedlemmer eller venner; der henviser til, at flere på hinanden følgende nedlukninger under pandemien har øget byrden på forældre og værger, hvilket har forværret risikoen for stofmisbrug hos forældre og vold i familien, hvilket påvirker de mest sårbares samt børn og unges mentale sundhed og trivsel; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kønsrelaterede forskelle har en indvirkning på, hvordan børn og unge er blevet påvirket af pandemien, idet piger og unge kvinder i højere grad lider under vold i hjemmet, psykosomatiske sygdomme og humørforstyrrelser (37); der henviser til, at lønforskellen mellem kønnene blev forværret yderligere under pandemien, hvilket påvirkede balancen mellem arbejdsliv og privatliv for kvinder og kvinders økonomiske afhængighed af deres partnere, familiemedlemmer eller venner; der henviser til, at flere på hinanden følgende nedlukninger under pandemien har øget byrden på forældre og værger, hvilket har forværret risikoen for stofmisbrug hos forældre og vold i familien, hvilket påvirker de mest sårbares samt børn og unges mentale sundhed og trivsel;

| Q. | der henviser til, at mentale sundhedsproblemer på et tidligt tidspunkt i den personlige udvikling øger sandsynligheden for mentale sundhedsproblemer i voksenalderen med vidtrækkende konsekvenser for ens personlige, sociale og faglige udvikling og livskvalitet; der henviser til, at børn og unge gennemgår kritiske faser af deres neurologiske udvikling og er særligt følsomme over for storstilet brug af digitale værktøjer til fjernundervisning; der henviser til, at denne intense digitalisering af uddannelse giver anledning til spørgsmål vedrørende teknologiens indvirkning på læringsforhold; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at mentale sundhedsproblemer på et tidligt tidspunkt i den personlige udvikling øger sandsynligheden for mentale sundhedsproblemer i voksenalderen med vidtrækkende konsekvenser for ens personlige, sociale og faglige udvikling og livskvalitet; der henviser til, at børn og unge gennemgår kritiske faser af deres neurologiske udvikling og er særligt følsomme over for storstilet brug af digitale værktøjer til fjernundervisning; der henviser til, at denne intense digitalisering af uddannelse giver anledning til spørgsmål vedrørende teknologiens indvirkning på læringsforhold;

| R. | der henviser til, at lukninger har reduceret de unges fysiske kondition i en sådan grad, at kun én ud af fire 11-årige for øjeblikket er tilstrækkelig fysisk aktiv i dagligdagen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at lukninger har reduceret de unges fysiske kondition i en sådan grad, at kun én ud af fire 11-årige for øjeblikket er tilstrækkelig fysisk aktiv i dagligdagen;

| S. | der henviser til, at 2022 er det europæiske ungdomsår; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at 2022 er det europæiske ungdomsår;

| T. | der henviser til, at enhver EU-strategi for mental sundhed, der er rettet mod børn og unge, først og fremmest skal give dem mulighed for at blive hørt, og deres input bør tages i betragtning under udarbejdelsen af inklusive svar; der henviser til, at en vellykket strategi skal inddrage forældre, familier, venner, ungdomsorganisationer og velfærdstjenester for unge, ungdomsarbejdere, kulturinstitutioner og sportsklubber ud over skoler og lærere ved at give dem passende uddannelse i håndtering af mentale sundhedsproblemer med henblik på både at etablere en helhedsorienteret tilgang og sikre, at der nås ud til unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer og marginaliserede grupper; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at enhver EU-strategi for mental sundhed, der er rettet mod børn og unge, først og fremmest skal give dem mulighed for at blive hørt, og deres input bør tages i betragtning under udarbejdelsen af inklusive svar; der henviser til, at en vellykket strategi skal inddrage forældre, familier, venner, ungdomsorganisationer og velfærdstjenester for unge, ungdomsarbejdere, kulturinstitutioner og sportsklubber ud over skoler og lærere ved at give dem passende uddannelse i håndtering af mentale sundhedsproblemer med henblik på både at etablere en helhedsorienteret tilgang og sikre, at der nås ud til unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer og marginaliserede grupper;

| U. | der henviser til, at videnskabelige data peger på, at graden af institutionel tillid blandt de unge er faldet; der henviser til, at dette skyldes stress og usikkerhed i forbindelse med selve pandemien, men også den begrænsede effektivitet af medlemsstaternes officielle kommunikationskanaler med hensyn til at nå ud til den yngre generation samt stigningen i desinformation og falske nyheder om pandemien; der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på at genopbygge denne tillid, hvilket kan opnås gennem alderssvarende deltagelse, herunder ved at give de unge mulighed for at træffe initiativer og beslutninger, der former den verden, de lever i, og fremme unges handlekraft for at give dem mulighed for at søge selvbestemmelse og opbygge modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at videnskabelige data peger på, at graden af institutionel tillid blandt de unge er faldet; der henviser til, at dette skyldes stress og usikkerhed i forbindelse med selve pandemien, men også den begrænsede effektivitet af medlemsstaternes officielle kommunikationskanaler med hensyn til at nå ud til den yngre generation samt stigningen i desinformation og falske nyheder om pandemien; der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på at genopbygge denne tillid, hvilket kan opnås gennem alderssvarende deltagelse, herunder ved at give de unge mulighed for at træffe initiativer og beslutninger, der former den verden, de lever i, og fremme unges handlekraft for at give dem mulighed for at søge selvbestemmelse og opbygge modstandsdygtighed;

| V. | der henviser til, at pandemien har givet os en mulighed for at tage fat på spørgsmål vedrørende langvarige mentale sundhedsproblemer, som der hidtil ikke er taget fat på på en samlet måde; der henviser til, at mental sundhed er blevet medtaget i de specifikke mål for EU4Health-programmet, der bidrager til at opbygge en europæisk sundhedsunion baseret på stærkere, mere tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer, der er klar til at klare eventuelle fremtidige kriser; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at pandemien har givet os en mulighed for at tage fat på spørgsmål vedrørende langvarige mentale sundhedsproblemer, som der hidtil ikke er taget fat på på en samlet måde; der henviser til, at mental sundhed er blevet medtaget i de specifikke mål for EU4Health-programmet, der bidrager til at opbygge en europæisk sundhedsunion baseret på stærkere, mere tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer, der er klar til at klare eventuelle fremtidige kriser;

| W. | der henviser til, at krigen i Ukraine og de ødelæggende konsekvenser for mennesker, fødevarer, energi og økonomi, samt andre globale trusler, kan skabe usikkerheder, der forventes at få en yderligere negativ indvirkning på børn og unges mentale sundhed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at krigen i Ukraine og de ødelæggende konsekvenser for mennesker, fødevarer, energi og økonomi, samt andre globale trusler, kan skabe usikkerheder, der forventes at få en yderligere negativ indvirkning på børn og unges mentale sundhed;

| X. | der henviser til, at krigen i Ukraine har ført til, at millioner af børn og unge er blevet fordrevet og oplever omfattende traumer; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at krigen i Ukraine har ført til, at millioner af børn og unge er blevet fordrevet og oplever omfattende traumer;

| 1. | henleder opmærksomheden på den rolle, som både skoler, førskoleundervisnings- og børnepasningsinstitutioner samt institutioner inden for ikke-formel og uformel læring spiller med hensyn til at yde den nødvendige materielle og psykologiske støtte til unge og deres familier, og opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at yde tilstrækkelig finansiel støtte til almene uddannelsesinstitutioner, navnlig gennem betydelige investeringer i offentlig uddannelse, og til at ansætte og beholde højtkvalificerede lærere og uddannelsespersonale, for at sikre, at den pædagogiske, psykologiske, fysiske, emotionelle og/eller sociale udvikling af unge i stigende grad fremmes på tilfredsstillende vis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer i denne forbindelse indtrængende medlemsstaterne til i væsentlig grad at øge de offentlige udgifter til uddannelse og erhvervsuddannelse til over EU-gennemsnittet (5 % af BNP i 2020); understreger især den rolle, som lærere, undervisere og ungdomsarbejdere spiller med hensyn til at bidrage til psykologisk støtte og udvikling af børn og unge; understreger i den henseende behovet for at anerkende vigtigheden af at fremme kendskabet til mental sundhed hos lærere, uddannelsesmedarbejdere, skoleforvaltninger, socialarbejdere og ungdomsarbejdere samt lærende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at bryde tavsheden omkring mentale sundhedsproblemer og fjerne den dermed forbundne diskriminerende sociale stigmatisering i en holistisk tilgang; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at lancere en EU-dækkende kampagne for at skabe bevidsthed om mental sundhed i uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner for at bekæmpe den eksisterende stigmatisering og give unge adgang til mentale sundhedsoplysninger og skabe en klar og bred social forståelse af mentale sundhedsproblemer; opfordrer medlemsstaterne til at medtage psykologisk førstehjælp og stigmatiseringsfri obligatorisk undervisning i mental sundhed i læseplanerne, således at lærende, lærere, professorer, undervisere og akademiske ledere er bedre rustet til at reagere på lærende og unge, der oplever mentale sundhedsproblemer, og dermed sikre lige fremme af borgernes mentale sundhed og trivsel i hele EU; opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse indholdet af læseplanerne, til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at lukke de kognitive huller, der opstår i forbindelse med fjernundervisning, og til at forhindre en mulig stigning i skolenederlag og skolefrafald; insisterer på, at medlemsstaterne sikrer adgang til inklusiv og retfærdig kvalitetsuddannelse for alle børn i Europa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af at imødegå fænomenet med underrapportering vedrørende mental sundhed og trivsel samt underrepræsentationen af børn og unge i videnskabelig forskning inden for mental sundhed; opfordrer derfor Kommissionen til at udføre forskning med en fuldstændig vurdering af langtidsfølgerne af alle forebyggende foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne vedrørende børn og unge i forbindelse med covid-19-pandemien, for at afbøde virkningerne af eventuelle fremtidige sundhedsmæssige kriser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger de udfordringer, der er forbundet med at måle mental sundhed og trivsel og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en helhedsorienteret forståelse af sundhed og sikkerhed, der omfatter generel fysisk, mental og social trivsel, og som kræver omfattende forebyggelses- og helbredelsesstrategier, herunder udviklingen af ikke skæve indikatorer til at måle mental sundhed og trivsel, risikovurderingsværktøjer og indberetningssystemer, i samråd med lærere, lærende, forældre samt eksperter og forskere med relevant specialviden og med integration af kulturelle og sportslige aktiviteter og fremme af udviklingen af kreative og sociale færdigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for bæredygtig og hurtig genopbygning og styrkelse af strukturen for det europæiske ungdomsarbejde, der er blevet svækket eller sågar ødelagt af pandemien; fremhæver, at ungdomsarbejde i sig selv skal anerkendes for det, det er: et støtteværktøj, der yder et vigtigt bidrag til unges personlige udvikling, trivsel og selvrealisering; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemføre konkrete forbedringer af ungdomsarbejde med henblik på at yde støtte til dem, der har mest brug for det; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til, at åbent ungdomsarbejde anerkendes i hele EU som et centralt middel til socialisering af unge og til bevidst og i stigende grad at skabe frie rum for unge, ofte for unge i samme alder, uden for forældrenes hjem og uddannelsessteder i formel uddannelse, hvilket giver dem mulighed for at organisere sig selv og deltage i lokale initiativer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer i den henseende medlemsstaterne til at forbedre og videreudvikle rammerne for sundhed og sikkerhed i læringsmiljøer med henblik på at give lærende, lærere, unge og fagfolk støtte fra et tilstrækkeligt antal kvalificerede medarbejdere, såsom specialiserede psykologer eller andre specialister inden for mental sundhed, som kan spille en afgørende rolle ikke blot for den enkelte, men også for det overordnede skolemiljø, med henblik på at skabe et sikkert miljø for børn og unge i alle typer uddannelsesinstitutioner, hvor lærende kan søge psykologisk hjælp i de tidlige stadier af mentale problemer; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at tilvejebringe specialpædagogisk støttepersonale, som kan bidrage til at gøre klasseværelset og det sociale rum til et positivt og attraktivt sted, hvor man kan udvikle sig, lære og udveksle synspunkter i et tillidspræget miljø og diskutere og overvinde forskelle på en konstruktiv måde; understreger betydningen af lettilgængelig, semiprofessionel psykologisk støtte til lærende; opfordrer til, at der oprettes et aktivt europæisk netværk, der udveksler om bedste praksis og metoder til håndtering af sådanne udfordringer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender, at det med henblik på at forbedre effektiviteten af politikker og programmer er vigtigt at lade unge komme til orde i beslutningstagningen, så de kan udtrykke deres behov og deltage i gennemførelsen; opfordrer derfor uddannelsesinstitutionerne til at udvide studerendes og unges ret til deltagelse og medbestemmelse i skoler, på universiteter, på erhvervsuddannelser, på arbejdspladsen og i sociale institutioner og til at inddrage unge, navnlig unge kvinder, i forsknings- og programudformningen med henblik på bedre at forstå og reagere på deres livserfaringer, prioriteter og opfattelser for at sikre deres engagement; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme tværsektorielle investeringer med henblik på at tage hånd om mentale forstyrrelser blandt børn og unge og at udarbejde nationale handlingsplaner, der sikrer deres gennemførelse på regionalt og lokalt plan, og som imødekommer børn og unges faktiske behov med særligt hensyn til de dårligst stillede grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte ungdomsorganisationernes arbejde og ungdomsarbejdet i ikke-statslige organisationer mere systematisk og frem for alt i betragtning af deres betydning for ikke-formel og uformel læring også give finansiel støtte, og derfor gøre deres strukturer for grænseoverskridende udveksling og samarbejde mere modstandsdygtige over for kriser på lang sigt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger den afgørende betydning for børn og unges generelle trivsel af ikkevirtuelle interpersonelle aktiviteter og relationer i dagligdagen, idet det udgør grundlaget for socialiseringsprocessen og fremskynder oplevelsen af en følelse af at høre til, og minder om socialiseringens vigtige rolle inden for uddannelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til at træffe passende sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger for i tilfælde af fremtidige pandemier eller andre hidtil usete situationer at sikre, at alle læringsmiljøer, hvad enten de er formelle, uformelle eller ikkeformelle, forbliver åbne og sikre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til i tilfælde, hvor det er absolut nødvendigt med særlige foranstaltninger, at rådføre sig med fagfolk på sundheds- og sikkerhedsområdet, skoler, lærere, ungdomsorganisationer, velfærdstjenester for unge samt forældre for på passende vis at tage hensyn til behovene hos de forskellige aldersgrupper, sårbare grupper og unge med særlige behov, mobilitetsudfordringer eller andre handicap samt dårligt stillede og marginaliserede grupper og ikke lade nogen i stikken og til ikke at vælge en universalløsning; understreger betydningen af at sikre sprogkontinuitet for at sætte lærende, der modtager uddannelse på regionale sprog eller mindretalssprog, i stand til fortsat at gøre det i fjernlæringsmiljøer eller blandede læringsmiljøer; opfordrer som følge heraf medlemsstaterne til at tage uddannelses-, kultur-, ungdoms- og sportsaktiviteters forskellige karakteristika og behov i betragtning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger den positive rolle, som mentorordninger har spillet i visse lande under pandemien i forbindelse med at hjælpe unge med at løse problemer og derved fremme deres mentale sundhed og give en interpersonel relation, hvilket gav en form for perspektiv på situationen samt psykologisk støtte i en tid med isolation; opfordrer Kommissionen til at overveje at støtte og finansiere disse mentorordninger på europæisk plan for at fremme udviklingen af dem i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender, at covid-19-krisen har forværret allerede eksisterende uddannelsesmæssige skævheder ved at begrænse mulighederne for mange af de mest sårbare børn og unge, herunder dem, der bor i fattige områder eller landdistrikter, piger, flygtninge og børn og unge med handicap; opfordrer til, at der gøres en større indsats for at finde frem til og støtte børn, unge og familier, som er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af pandemien, under hensyntagen til de kulturelle og kontekstuelle faktorer, der påvirker dem, for at afdække mangler i ydelsen af mentale sundhedstjenester før pandemien og tilpasse de offentlige systemer bedre; tilskynder medlemsstaterne til at tage hensyn til indvirkningen af covid-19 ud fra et kønsrelateret perspektiv og til under alle omstændigheder at sikre fortsættelsen af seksualundervisning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme på børn og unge, der er særlig sårbare, såsom LGBTQ+-unge, racialiserede børn og unge og dem med eksisterende mentale sundhedsbehov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver den vigtige rolle, som en sund og afbalanceret kost spiller for den mentale sundhed hos børn og unge; insisterer derfor på den vigtige sociale støtte, som skoler yder, f.eks. i form af daglige afbalancerede måltider, som nogle børn ellers ikke får derhjemme; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre henstilling 4 i børnegarantien, hvori der bl.a. anmodes om fri adgang til mindst ét sundt måltid hver skoledag; |
| --- | --- |

16.

| 17. | insisterer på behovet for at øge finansieringen og på passende vis fremme de muligheder, som programmer såsom Erasmus +, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps tilbyder, for at styrke mobilitetserfaringer, der bidrager til udviklingen af nyttige og nødvendige sociale færdigheder for de yngre generationers fremtidige personlige og faglige vækst, og øge tilgængeligheden af disse for alle; opfordrer i den henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme erhvervsuddannelser og gøre programmerne modstandsdygtige over for mulige mobilitetsbegrænsninger i fremtiden og til at forbedre den systematiske deling af projekternes resultater med henblik på at øge deres synlighed, opskalering og langsigtede virkninger; opfordrer Kommissionen til at øge finansieringen af disse EU-programmer i forbindelse med den næste revision af den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | udtrykker bekymring over, at virkningerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten for børn og unge i mange tilfælde kan være begrænsede og måske ikke giver sig udslag i resultater eller strukturreformer, der vil gøre det muligt for børn og unge at få adgang til uddannelse af høj kvalitet eller afbøde de negative konsekvenser af covid-19-relaterede lukninger af kultursteder og adgang til kulturelle skabere for navnlig unge udøvende kunstnere, som blev frataget muligheden for at påbegynde og udvikle deres karriere på et afgørende tidligt tidspunkt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende finansiering og rimelige kontrakt- og arbejdsvilkår for alle unge forfattere, udøvende kunstnere, kunstnere og alle andre kulturelle skabere, arbejdstagere og fagfolk, der arbejder i de kulturelle og kreative sektorer, herunder på de sociale medier, som er blevet negativt påvirket som følge af pandemien, til at intensivere deres samlede indsats for at støtte nye kunstnere og kulturarbejdere, til at fremme ungdommen og socialt iværksætteri og til at fastsætte dette mål i et særligt afsnit om unge kunstnere i en europæisk status for kunstneren; gentager sin anbefaling om, at 10 % af de nationale genopretnings- og resiliensplaner går til uddannelse og 2 % til den kulturelle og kreative sektor; opfordrer til en grundig evaluering fra Kommissionens side af projekter og reformer relateret til uddannelse og unge og de kulturelle og kreative sektorer, der er gennemført af medlemsstaterne med støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, og gentager behovet for, at der lægges større vægt på dette emne i de nationale rapporter, der udarbejdes i forbindelse med evalueringen af det europæiske semester; |
| --- | --- |

18.

| 19. | henleder opmærksomheden på betydningen af mobilitetserfaringer og udveksling af god praksis blandt lærere, undervisere, professorer, frivillige og fagfolk inden for ungdomsarbejde eller i ungdomsorganisationer, kulturskabere og sportstrænere med hensyn til at udvide deres viden om kontakt med unge og styrke de internationale og flersprogede dimensioner, navnlig med henblik på det europæiske uddannelsesområde, der skal opnås inden 2025; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer til en helhedsorienteret forståelse af sundhed, der omfatter generel fysisk, mental og social trivsel, og som kræver omfattende forebyggelses- og helbredelsesstrategier, herunder kulturelle og sportslige aktiviteter, og fremme af udviklingen af kreative og sociale færdigheder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver behovet for at fremme udformningen og ydelsen af målrettede tjenester på tværs af generationer, som kombinerer ældre menneskers erfaring med unges mod i en situation, der gavner begge grupper; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger den grundlæggende betydning, som kultur har for udviklingen af børn og unges individuelle identitet samt for deres uddannelse, herunder deres forståelse af vores samfund, og for deres generelle trivsel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger det presserende behov for at skabe et inklusivt, kreativt, dynamisk og sundt læringsmiljø fra en tidlig alder med henblik på at mindske risikoen for psykiske og fysiske lidelser i voksenalderen; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i denne forbindelse at sikre, at alle former for kunstnerisk udtryk dvs. musik, teater, dokumentar, animation, visuel kunst, dans og nye, eksperimenterende kunstformer, inkluderes og opskaleres i skolernes læseplaner, og som kunstneriske og sportslige fritidsaktiviteter, og dermed stimulere ytringsfriheden og kreativiteten og give studerende mulighed for at deltage aktivt og udforske deres talenter; understreger, at kunst kan være en ideel komponent i tværdisciplinære projekter og kan fremme kritisk tænkning, og derfor ikke bør være begrænset til kunstundervisning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og de offentlige myndigheder til at udvikle idrætsinfrastruktur og til i markant grad at øge omfanget af idrætsundervisning og fysisk aktivitet uden for læseplanen i skolerne, herunder aktiviteter, der retter sig mod børn og unge med handicap; understreger, at sport i lighed med kunst kan være et stærkt middel til inklusion af børn, der risikerer udstødelse; minder om, at kunst og sport i skolers læseplaner i høj grad kan være med til at bekæmpe globale udfordringer i forbindelse med unge og uddannelse, herunder læringsvanskeligheder og indlæringsproblemer samt mobning og hadefuld tale og indtagelse af psykotrope stoffer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og i tilstrækkelig grad finansiere små lokale kulturelle initiativer, sportsklubber, fritidsfaciliteter, ungdomsorganisationer og ungdomsrådgivningsinstitutioner med henblik på at gennemføre fritidsaktiviteter, ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter, der spiller en afgørende rolle for unges og deres familiers udvikling og trivsel, og ved at stille materiel og psykologisk støtte til rådighed, herunder for unge med færre muligheder, eller som oplever forskelsbehandling; understreger det faktum, at disse aktiviteter i ugunstigt stillede områder, landdistrikter og fjerntliggende områder er den eneste mulighed for børn og unge til at socialisere, øge følelsen af medborgerskab og opretholde et godt niveau af mental sundhed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til støtte til græsrodssportsaktiviteter og eksterne skoleaktiviteter, idet de har lidt uforholdsmæssigt meget under de ødelæggende konsekvenser af covid-19-pandemien; understreger, at amatøridræt er grundlaget for sport på professionelt niveau og bidrager til såvel personlig udvikling og trivsel som til den regionale udvikling af landdistrikter; understreger betydningen af at holde professionelle sportsklubber og sportsorganisationer åbne og støtte genopretningen af dem samt støtte idrætsudøvere; opfordrer Kommissionen til at støtte disse klubber og organisationer tilstrækkeligt, da de spiller en afgørende rolle for unges trivsel og socialisering; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til øget koordinering på europæisk plan mellem medlemsstaterne, regionale myndigheder og lokale repræsentanter for sportshold og -klubber, kulturforeninger, ungdoms- og studenterorganisationer, uddannelses- og universitetsorganer, arbejdsmarkedets parter, der beskæftiger sig med uddannelse, og den private sektor med henblik på at styrke dialogen og samarbejdet og skabe et dynamisk socialt netværk på flere niveauer, der kan reagere på og tilpasse sig fremtidige udfordringer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at EU som helhed bliver stærkere på en sådan måde, at ingen lades i stikken; påpeger, at den skal afhjælpe de store geografiske, kønsrelaterede, sociale, aldersmæssige og andre strukturelle mangler, der forværres af manglen på digital infrastruktur, konnektivitet og digitale værktøjer i alle medlemsstater, navnlig i landdistrikter, fjerntliggende områder, øområder og bjergområder samt i hotspots eller andre områder, der er socioøkonomisk dårligt stillede; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet og styrke uafhængige EU- og EU-finansierede almennyttige uddannelsesplatforme, der overholder EU's standarder for databeskyttelse, såsom eTwinning, EPALE, Erasmus + og School Education Gateway, således at EU's statslige skoler, lærere og undervisere kan stå i centrum for den digitale uddannelsesproces uden at afhænge af profitskabende platforme; henleder desuden opmærksomheden på behovet for at tage hensyn til disse områders mulige behov i tilfælde af fremtidige pandemier eller andre hidtil usete situationer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der bør gøres en indsats for at generalisere digitale færdigheder på alle niveauer i samfundet og muliggøre korrekt anvendelse af digitale værktøjer og infrastrukturer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at medtage digitale færdigheder i læseplanerne for alle læringsinstitutioner og til at stille den nødvendige uddannelse og det nødvendige udstyr til rådighed for lærere og undervisere; understreger, at der bør lægges særlig vægt på dem, der er digitalt udstødt; gør opmærksom på den svære situation for lærende fra familier med mange børn og lærere, der er forældre, for hvem forpligtelsen til at arbejde og lære på afstand omfatter dyre og ofte prismæssigt uoverkommelige udgifter til for deres begrænsede private ressourcer at købe yderligere udstyr til at opfylde kravene til fjernlæring/-arbejde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at digitale teknologier rummer et betydeligt potentiale for lærere, undervisere, pædagoger og lærende for så vidt angår tilgængelige, åbne, sociale og brugertilpassede teknologier, der kan føre til mere inkluderende læringsforløb; mener, at intelligent anvendelse af digitale teknologier, som er baseret på innovative undervisningsmetoder og styrkelse af de lærendes stilling, kan udstyre borgere med kernekompetencer for livet; påpeger dog, at manglende overvågning af unges digitale læring, navnlig dem i ugunstigt stillede og fjerntliggende områder, kan føre til en højere risiko for afhængighed og mentale lidelser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at investere i specifikke politikker, også inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, der opfylder lokale behov, med henblik på i) at lukke alle eksisterende huller, herunder kønsrelaterede, økonomiske, teknologiske og sociale regionale uligheder; ii) at sikre, at uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, ungdomsorganisationer og -strukturer samt lærende og unge mere generelt får tilstrækkelig finansiel støtte, idet der lægges særlig vægt på de mest sårbare lærende, der sakker bagud og har behov for yderligere støtte for at nå de forventede læringsmål, og på skoler i områder med høj fattigdom og en stor andel af mindretal; iii) at sikre, at de nødvendige teknologier, innovationer, læringsstøttefaciliteter og -værktøjer, herunder digitale værktøjer, er på plads til at konsolidere, videreudvikle og levere uddannelse af høj kvalitet samt uformelle og ikkeformelle læringsmuligheder for alle og iv) at støtte kulturelle initiativer, der bringer børn og unge sammen inden for rammerne af den kulturelle genopretning af lokalsamfundene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at eksisterende kønsnormer og forventninger kan være vigtige faktorer, der påvirker den mentale og fysiske sundhed samt uddannelsesmuligheder negativt; påpeger, at det er afgørende at udvikle underviseres kapacitet gennem tilstrækkelige ressourcer og støtte for bedre at konstatere og bekæmpe de kønnede virkninger af nedlukninger af uddannelse, kultur og sport for børns og unges sundhed og trivsel i bredere forstand; opfordrer medlemsstaterne til at fremme modstandsdygtige, retfærdige og kønsorienterede uddannelsessystemer, der sikrer, at kønsspecifikke behov opfyldes, såsom omfattende seksualundervisning og forebyggelse af og reaktion på kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

32.

| 33. | gentager betydningen af at investere i innovation og forskning i uddannelse, således at det offentlige uddannelsessystem får adgang til en »innovationskultur« i hele EU, og det sikres, at læringsmaterialer, pædagogiske tilgange og værktøjer af høj kvalitet er tilgængeligt gratis for alle; gør i den forbindelse opmærksom på behovet for en finansiel ramme, der giver mulighed for refusionsberettiget indkøb eller leje af relevante digitale værktøjer, herunder computerudstyr og adgang til et effektivt internetnetværk; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger behovet for at accelerere digitaliseringen af kulturelle og historiske ressourcer og audiovisuelle biblioteker og indførelsen af rabatordninger, der giver universel adgang til kulturelle ressourcer, herunder til marginaliserede personer og skoler i periferien, der ikke er i stand til at købe abonnementer til fordelagtige priser; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver behovet for at overvåge udviklingen og de pædagogiske og sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser af teknologiske og digitale fremskridt gennem samarbejde og direkte dialog med unge samt med eksperter, undervisere, arbejdsmarkedets parter inden for uddannelse og repræsentanter for civilsamfundet; påpeger det presserende behov for en kritisk gennemgang af de mulige farer ved digitale fremskridt og deres uforudsigelige konsekvenser i betragtning af, at deres primære formål er at opfylde folks behov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme videnskaben om og forskning i unge menneskers mentale sundhed og til at vurdere de langsigtede virkninger af lukninger, navnlig forlænget fjernundervisning, isolation og usikkerhed i forbindelse med tilegnelse af viden, neurologisk udvikling og socioemotionelle færdigheder og til at udvikle målrettede foranstaltninger til støtte for dem, der er hårdest ramt, med henblik på at bekæmpe og forebygge langsigtede mentale sundhedsproblemer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at indsamle og sammenligne forskningsresultater, erfaring og viden inden for håndtering af mentale sundhedsproblemer blandt unge i EU; opfordrer endvidere Kommissionen til at fremme udveksling af god praksis og gensidig læring mellem medlemsstaterne om disse forhold; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at øge bevidstheden blandt unge om de fordele og risici, der er forbundet med digital teknologi, og sikre ikke blot deres adgang til teknologiske værktøjer, men også deres evne til at anvende dem sikkert og korrekt, således at de fungerer som værdifulde instrumenter til socialisering og demokrati; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at lange perioder, der tilbringes i det digitale miljø, kan have vidtrækkende mentale sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser for børn og unge, såsom skærmtræthed eller internetafhængighed, samt udsættelse for vold og chikane på internettet samt falske nyheder, som ikke blot kan føre til depression, angst og social udstødelse, men også til selvmord blandt unge; opfordrer Kommissionen til at fremme en større samarbejdsbaseret og systematisk forebyggelsesindsats med henblik på at beskytte unge mod sådanne skader; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at udpege et europæisk år for mental sundhed og til at udvikle en europæisk plan for beskyttelse af mental sundhed inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og uformel og ikke-formel læring; er af den opfattelse, at en sådan plan bør bygge på resultaterne fra arbejdsgruppen under strategirammen for det europæiske uddannelsesområde og give omfattende retningslinjer, foreslå eksempler på god praksis og skabe incitamenter for medlemsstaterne til at indføre særlige foranstaltninger og uddannelsesmoduler og dermed udstyre lærere, undervisere, undervisere, ungdomsarbejdere og arbejdsgivere med de nødvendige færdigheder til at genkende tidlige tegn på udbrændthed, stress og psykologisk stress hos lærende, unge og unge praktikanter eller unge på erhvervsuddannelse med henblik på at aktivere målrettede forebyggelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at planen bør fremme gratis og regelmæssig psykologisk støtte til lærere, undervisere og fagfolk inden for børnepasning og også bør lægge særlig vægt på marginaliserede og dårligt stillede grupper og personer med handicap for at tage hensyn til deres særlige behov og sikre, at de har lige adgang til alle aktiviteter og muligheder; understreger, at planen også bør tilskynde til en intensivering af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutioner og kultur-, ungdoms- og idrætsorganisationer med henblik på at tilbyde fritidsaktiviteter med rod i det bredere samfund med henblik på at styrke de lærendes følelse af at høre til, fremme de unges handlekraft og øge deres sociale engagement; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at følge anbefalingerne fra konferencen om Europas fremtid vedrørende minimering af konsekvenserne af en alvorlig krise for unge og deres mentale sundhed og til også at tage højde for fremtidige generationer i alle dens anbefalinger og forslag; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at udvikle afbødende foranstaltninger med hensyn til de negative konsekvenser af covid-19-lukninger for børn og unge i hele 2023 og til at gøre brug af dette år til at foreslå en robust arv fra det europæiske år for ungdom 2022 for fremtiden; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(2)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 101.

(3)  EUT C 465 af 17.11.2021, s. 82.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0045.

(5)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 184.

(6)  EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Undersøgelse — »Education and Youth in post-COVID-19 Europe — crisis effects and policy recommendations«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 4. maj 2021.

(10)  Undersøgelse — »Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation« (Europas ungdom: konsekvenserne af covid-19 for deres økonomiske og sociale situation), Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling A — Økonomisk og Videnskabelig Politik og Livskvalitet, 24. september 2021.

(11)  Undersøgelse — »Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 18. februar 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. and Villarejo, B., »Distance learning from a student perspective«, NESET's ad hoc rapport nr. 3/2021.

(13)  Sternadel, D., »The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all«, NESET's ad hoc-rapport nr. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. and Van der Graaf, L., »The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof«, NESET-EENEE-rapport, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. and Mazza, J., »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. and Şerban, A., ‘Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, Det Europæiske Ungdomsforum, Bruxelles, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. and Prinz, C., »Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis«, OECD's politiske reaktion på coronakrisen (COVID-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  EUT C 224 af 8.6.2022, s. 2.

(25)  EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

(26)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 6.

(27)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 152.

(28)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 152.

(29)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 2.

(30)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 88.

(31)  WHO's rapport om regional fedme i Europa 2022.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  UNICEF's artikel »The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children« (4. oktober 2021).

(37)  Europa-Parlamentets Flash Eurobarometer: Kvinder under covid-19

---

Onsdag den 14. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Det nye europæiske Bauhaus

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2022 om det nye europæiske Bauhaus (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål 4 om uddannelse af høj kvalitet, verdensmål 11 om bæredygtige byer og lokalsamfund og verdensmål 13 om klimaindsats, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål 4 om uddannelse af høj kvalitet, verdensmål 11 om bæredygtige byer og lokalsamfund og verdensmål 13 om klimaindsats,

| — | der henviser til rapporten af 4. april 2022 fra FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringer med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 4. april 2022 fra FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringer med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«,

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2021 med titlen »Det nye europæiske Bauhaus: Smukt, bæredygtigt, sammen« (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2021 med titlen »Det nye europæiske Bauhaus: Smukt, bæredygtigt, sammen« (COM(2021)0573),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (COM(2016)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »»Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »»Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« (COM(2021)0550),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2022 med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2022 med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« (COM(2022)0108),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2021 om kultur, arkitektur og bebyggede miljøer af høj kvalitet som centrale elementer i initiativet om et nyt europæisk Bauhaus (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2021 om kultur, arkitektur og bebyggede miljøer af høj kvalitet som centrale elementer i initiativet om et nyt europæisk Bauhaus (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om den rolle, som kultur, uddannelse, medier og idræt spiller i bekæmpelsen af racisme (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om den rolle, som kultur, uddannelse, medier og idræt spiller i bekæmpelsen af racisme (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om maksimering af potentialet for energieffektivitet i EU's bygningsmasse (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om maksimering af potentialet for energieffektivitet i EU's bygningsmasse (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om opnåelse af en reel politisk virkning af det europæiske år for kulturarv (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om opnåelse af en reel politisk virkning af det europæiske år for kulturarv (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2021 om det europæiske uddannelsesområde: en fælles holistisk tilgang (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2021 om det europæiske uddannelsesområde: en fælles holistisk tilgang (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om samhørighedspolitik og regionale miljøstrategier i kampen mod klimaændringer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om samhørighedspolitik og regionale miljøstrategier i kampen mod klimaændringer (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling (11) (Horisont Europa-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling (11) (Horisont Europa-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/783 af 29. april 2021 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/783 af 29. april 2021 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 af 28. april 2021 om oprettelse af et program for det indre marked, virksomheders, herunder små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne, plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet og europæiske statistikker (programmet for det indre marked) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 af 28. april 2021 om oprettelse af et program for det indre marked, virksomheders, herunder små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne, plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet og europæiske statistikker (programmet for det indre marked) (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (16),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (18),

| — | der henviser til det nye Leipzigcharter — byernes potentiale til at skabe forandring til fælles fordel, vedtaget på det uformelle ministermøde om byspørgsmål den 30. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nye Leipzigcharter — byernes potentiale til at skabe forandring til fælles fordel, vedtaget på det uformelle ministermøde om byspørgsmål den 30. november 2020,

| — | der henviser til rapporten af 6. oktober 2021 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »"En fælles arkitekturkultur: investering i et miljø af høj kvalitet for alle«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 6. oktober 2021 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »"En fælles arkitekturkultur: investering i et miljø af høj kvalitet for alle«,

| — | der henviser til Davoserklæringen, som blev vedtaget af kulturministrenes konference den 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (Hen imod en Baukultur af høj kvalitet for Europa), og Davos-Baukulturkvalitetssystemet med titlen »Eight criteria for a high-quality Baukultur« (Otte kriterier for en Baukultur af høj kvalitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Davoserklæringen, som blev vedtaget af kulturministrenes konference den 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (Hen imod en Baukultur af høj kvalitet for Europa), og Davos-Baukulturkvalitetssystemet med titlen »Eight criteria for a high-quality Baukultur« (Otte kriterier for en Baukultur af høj kvalitet),

| — | der henviser til den endelige rapport fra Det Forenede Kongeriges »Building Better, Building Beautiful«-udvalg af 30. januar 2020 med titlen »Living with Beauty«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Det Forenede Kongeriges »Building Better, Building Beautiful«-udvalg af 30. januar 2020 med titlen »Living with Beauty«,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 17 om ejendomsret, artikel 18 om asylret, artikel 19 om beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning eller udlevering, artikel 26 om integration af personer med handicap, artikel 34 om social sikring og social bistand, artikel 36 om adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og artikel 37 om miljøbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 17 om ejendomsret, artikel 18 om asylret, artikel 19 om beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning eller udlevering, artikel 26 om integration af personer med handicap, artikel 34 om social sikring og social bistand, artikel 36 om adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og artikel 37 om miljøbeskyttelse,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig kapitel III om social beskyttelse og inklusion, princip 19 om boliger og støtte til hjemløse og princip 20 om adgang til grundlæggende tjenesteydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig kapitel III om social beskyttelse og inklusion, princip 19 om boliger og støtte til hjemløse og princip 20 om adgang til grundlæggende tjenesteydelser,

| — | der henviser til det arbejde, som Kommissionens Fælles Forskningscenter har udført vedrørende det nye europæiske Bauhaus, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, som Kommissionens Fælles Forskningscenter har udført vedrørende det nye europæiske Bauhaus,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget, Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget, Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til fælles betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0213/2022),

| A. | der henviser til, at Europa befinder sig midt i en økologisk, digital og social omstilling, som fremskyndes af de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19; der henviser til, at Europas geopolitiske situation er i færd med at ændre sig som følge af den russiske aggression mod Ukraine; der henviser til, at populisme, ekstremisme og antieuropæiske holdninger er stigende; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa befinder sig midt i en økologisk, digital og social omstilling, som fremskyndes af de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19; der henviser til, at Europas geopolitiske situation er i færd med at ændre sig som følge af den russiske aggression mod Ukraine; der henviser til, at populisme, ekstremisme og antieuropæiske holdninger er stigende;

| B. | der henviser til, at EU har reageret på de udfordringer, der er forbundet med miljøforringelse, klimaændringer og den stigende knaphed på naturressourcer, og som kræver vidtrækkende og ambitiøse politiske tiltag for at gennemføre den europæiske grønne pagt, der er drivkraften bag bestræbelserne på fornyelse og innovation inden for planetens begrænsninger; minder om, at »sjælen« i den europæiske grønne pagt, det nye europæiske Bauhaus, sigter mod at imødekomme Europas rumlige og miljømæssige behov på en tværfaglig, bæredygtig, inklusiv og æstetisk måde; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU har reageret på de udfordringer, der er forbundet med miljøforringelse, klimaændringer og den stigende knaphed på naturressourcer, og som kræver vidtrækkende og ambitiøse politiske tiltag for at gennemføre den europæiske grønne pagt, der er drivkraften bag bestræbelserne på fornyelse og innovation inden for planetens begrænsninger; minder om, at »sjælen« i den europæiske grønne pagt, det nye europæiske Bauhaus, sigter mod at imødekomme Europas rumlige og miljømæssige behov på en tværfaglig, bæredygtig, inklusiv og æstetisk måde;

| C. | der henviser til, at omstillingen til en klimaneutral økonomi senest i 2050 udgør en god mulighed samt en udfordring for Unionen, dens medlemsstater og virksomheder fra alle sektorer; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus er nødt til at genfortolke det oprindelige Bauhaus i lyset af klimakrisen, krigen, pandemien og naturkatastrofer, som øger de sociale uligheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omstillingen til en klimaneutral økonomi senest i 2050 udgør en god mulighed samt en udfordring for Unionen, dens medlemsstater og virksomheder fra alle sektorer; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus er nødt til at genfortolke det oprindelige Bauhaus i lyset af klimakrisen, krigen, pandemien og naturkatastrofer, som øger de sociale uligheder;

| D. | der henviser til, at kultur og frihed for kunst bidrager væsentligt til et samfunds dynamik og gør det muligt for os at leve bedre sammen, opbygge demokratiske, inklusive og frie samfund og genvinde en følelse af fælles identitet og tilhørsforhold; der henviser til, at alle bør have ret til at have adgang til og deltage i kultur; der henviser til, at kultur også er afgørende for udforskningen af samfundets komplekse udfordringer, og at kultursteder er vigtige steder for ytrings- og debatfrihed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kultur og frihed for kunst bidrager væsentligt til et samfunds dynamik og gør det muligt for os at leve bedre sammen, opbygge demokratiske, inklusive og frie samfund og genvinde en følelse af fælles identitet og tilhørsforhold; der henviser til, at alle bør have ret til at have adgang til og deltage i kultur; der henviser til, at kultur også er afgørende for udforskningen af samfundets komplekse udfordringer, og at kultursteder er vigtige steder for ytrings- og debatfrihed;

| E. | der henviser til, at kultur er en strategisk sektor for EU, som bidrager til at styrke økonomien gennem dens betydelige bidrag til BNP og beskæftigelsen og dens indirekte bidrag til andre sektorer og industrier; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier har været et af de områder, der er blevet hårdest ramt af pandemien, og at deres genopretning går langsommere end resten af EU's økonomi og derfor bør fremmes og støttes yderligere; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus kan muliggøre yderligere investeringer i sektoren og inddrage forskellige aktører i gennemførelsen heraf på stedet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kultur er en strategisk sektor for EU, som bidrager til at styrke økonomien gennem dens betydelige bidrag til BNP og beskæftigelsen og dens indirekte bidrag til andre sektorer og industrier; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier har været et af de områder, der er blevet hårdest ramt af pandemien, og at deres genopretning går langsommere end resten af EU's økonomi og derfor bør fremmes og støttes yderligere; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus kan muliggøre yderligere investeringer i sektoren og inddrage forskellige aktører i gennemførelsen heraf på stedet;

| F. | der henviser til, at arkitektur, byplanlægning og fysisk planlægning, mobilitet, design, kunst, sociologi og ingeniørvidenskab supplerer og bidrager til opbygningen af et inklusivt, bæredygtigt og smukt samfund; der henviser til, at disse sektorer, som spiller en central rolle, når det kommer til at fremme forskning og innovation med henblik på bæredygtig udvikling, en bæredygtig bygningskultur og innovative, rumeffektive løsninger i overensstemmelse med vores grønne og digitale omstilling, er blevet forstyrret af covid-19-krisen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at arkitektur, byplanlægning og fysisk planlægning, mobilitet, design, kunst, sociologi og ingeniørvidenskab supplerer og bidrager til opbygningen af et inklusivt, bæredygtigt og smukt samfund; der henviser til, at disse sektorer, som spiller en central rolle, når det kommer til at fremme forskning og innovation med henblik på bæredygtig udvikling, en bæredygtig bygningskultur og innovative, rumeffektive løsninger i overensstemmelse med vores grønne og digitale omstilling, er blevet forstyrret af covid-19-krisen;

| G. | der henviser til, at der er et presserende behov for at udvikle mere bæredygtige økonomiske modeller i bygge- og energisektoren, som både muliggør den cirkulære økonomi og bidrager til at bekæmpe energifattigdom og nå Unionens klimamål; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er et presserende behov for at udvikle mere bæredygtige økonomiske modeller i bygge- og energisektoren, som både muliggør den cirkulære økonomi og bidrager til at bekæmpe energifattigdom og nå Unionens klimamål;

| H. | der henviser til, at bygninger tegner sig for 40 % af EU's energiforbrug og 36 % af dets drivhusgasemissioner fra energi (19); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bygninger tegner sig for 40 % af EU's energiforbrug og 36 % af dets drivhusgasemissioner fra energi (19);

| I. | der henviser til, at strategien med en renoveringsbølge sigter mod at fordoble bygningsrenoveringsprocenten i Europa med det formål at renovere over 35 mio. bygninger og skabe op til 160 000 job i byggesektoren; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at strategien med en renoveringsbølge sigter mod at fordoble bygningsrenoveringsprocenten i Europa med det formål at renovere over 35 mio. bygninger og skabe op til 160 000 job i byggesektoren;

| J. | der henviser til, at det er en grundlæggende rettighed at have en bolig; der henviser til, at hjemløshed og manglende adgang til økonomisk overkommelige boliger af høj kvalitet udgør en krise i dele af EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er en grundlæggende rettighed at have en bolig; der henviser til, at hjemløshed og manglende adgang til økonomisk overkommelige boliger af høj kvalitet udgør en krise i dele af EU;

| K. | der henviser til, at byer er steder med pluralisme, kreativitet og solidaritet; der henviser til, at dårlig planlægning og dårligt design i den offentlige sfære og væksten i den diffuse byspredning har ført til forringelse af bygningskvaliteten i hele Europa; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus har potentiale til at udforske mulighederne for at udnytte den begrænsede plads i byerne på en bæredygtig, æstetisk og inklusiv måde, til bedre at forbinde byområder og landdistrikter og til at sikre indbyggernes deltagelse i den fysiske planlægning og hjælpe dem med at genvinde byen som et rum, der er skabt til interaktion og kulturelle aktiviteter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at byer er steder med pluralisme, kreativitet og solidaritet; der henviser til, at dårlig planlægning og dårligt design i den offentlige sfære og væksten i den diffuse byspredning har ført til forringelse af bygningskvaliteten i hele Europa; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus har potentiale til at udforske mulighederne for at udnytte den begrænsede plads i byerne på en bæredygtig, æstetisk og inklusiv måde, til bedre at forbinde byområder og landdistrikter og til at sikre indbyggernes deltagelse i den fysiske planlægning og hjælpe dem med at genvinde byen som et rum, der er skabt til interaktion og kulturelle aktiviteter;

| L. | der henviser til, at opbygningen af en bedre fremtid starter med uddannelse af høj kvalitet, herunder miljøuddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring, bl.a. gennem onlinelæringsmuligheder, der bør være tilgængelige for alle, samt opkvalificering og omskoling; der henviser til, at adgang til uddannelse af høj kvalitet er en grundlæggende rettighed; der henviser til, at uddannelse og kultur er afgørende for personlig udvikling og spiller en vigtig rolle i borgernes demokratiske og aktive medborgerskab; der henviser til, at uddannelse af kvalificerede fagfolk, håndværkere og kulturarbejdere er en forudsætning for bebyggede omgivelser af høj kvalitet; der henviser til, at opnåelse af Unionens strategiske autonomi afhænger af dens evne til at udmærke sig inden for uddannelse, forskning og innovation; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at opbygningen af en bedre fremtid starter med uddannelse af høj kvalitet, herunder miljøuddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring, bl.a. gennem onlinelæringsmuligheder, der bør være tilgængelige for alle, samt opkvalificering og omskoling; der henviser til, at adgang til uddannelse af høj kvalitet er en grundlæggende rettighed; der henviser til, at uddannelse og kultur er afgørende for personlig udvikling og spiller en vigtig rolle i borgernes demokratiske og aktive medborgerskab; der henviser til, at uddannelse af kvalificerede fagfolk, håndværkere og kulturarbejdere er en forudsætning for bebyggede omgivelser af høj kvalitet; der henviser til, at opnåelse af Unionens strategiske autonomi afhænger af dens evne til at udmærke sig inden for uddannelse, forskning og innovation;

| M. | der henviser til, at kulturarven, som afspejler et samfunds værdier, i stigende grad påvirkes af klimaændringer og miljøforringelse og står over for andre udfordringer såsom underinvestering, dårlig planlægning og dårligt forvaltede turiststrømme; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus kan bidrage til at bevare, genoprette, tilpasse og beskytte kulturarven for fremtiden; der henviser til, at fagfolk i byggesektoren skal bidrage til almenvellet ved at respektere kulturarven; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kulturarven, som afspejler et samfunds værdier, i stigende grad påvirkes af klimaændringer og miljøforringelse og står over for andre udfordringer såsom underinvestering, dårlig planlægning og dårligt forvaltede turiststrømme; der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus kan bidrage til at bevare, genoprette, tilpasse og beskytte kulturarven for fremtiden; der henviser til, at fagfolk i byggesektoren skal bidrage til almenvellet ved at respektere kulturarven;

| N. | der henviser til, at projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus nødvendiggør såvel en understøttende lovgivningsmæssig ramme, der er i overensstemmelse med sektorspecifik EU-lovgivning, som bæredygtig praksis for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus nødvendiggør såvel en understøttende lovgivningsmæssig ramme, der er i overensstemmelse med sektorspecifik EU-lovgivning, som bæredygtig praksis for offentlige indkøb;

| O. | der henviser til, at Ruslands krigshandlinger bevidst er rettet mod offentlig infrastruktur, boligmasse, kulturarv og anden civil infrastruktur i Ukraine; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Ruslands krigshandlinger bevidst er rettet mod offentlig infrastruktur, boligmasse, kulturarv og anden civil infrastruktur i Ukraine;

Vigtigste mål

| 1. | minder om, at den historiske Bauhaus-bevægelse skabte et paradigmeskift inden for design, arkitektur og kunst med en betydelig arv, såsom optimeringen af forholdet mellem form og funktion, med det formål at demokratisere kulturen, hvilket førte til radikal nytænkning og innovation og afspejlede reelle kulturelle og sociale ændringer i en progressiv kunstnerisk og uddannelsesmæssig kontekst i kølvandet på Første Verdenskrig, samtidig med at den havde en positiv indvirkning på hverdagen; bemærker, at det nye europæiske Bauhaus på samme måde kan påvirke vores dagligdag positivt ved at skabe reelle ændringer i praksis og bidrage til en retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus, som sigter mod at skabe en tværeuropæisk kulturel bevægelse, der vil bidrage til et mere intelligent, bæredygtigt, inklusivt og behageligt livsmiljø og fremme lokal og global viden; understreger, at det først og fremmest skal fokusere på at forbedre borgernes livskvalitet ved at skabe sunde og økonomisk overkommelige boligområder, nytænke status quo og omdanne de områder, bygninger, byer og territorier, som de bor i, herunder i mindre udviklede områder, forstæder, landdistrikter, fjerntliggende eller grænseoverskridende områder og regioner, i overensstemmelse med EU's dagsorden for byerne, og bygge videre på det vellykkede arbejde, som Urbact (programmet for netværk til byudvikling) har udført, samtidig med at det skal forbedre sameksistensen og det offentlige rum med henblik på social og territorial samhørighed og det demokratiske liv, tage fat på den geografiske adskillelse og den historiske udstødelse af sociale grupper samt beskytte miljøet under planlægningen og opførelsen af bygninger og omkringliggende områder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender det nye europæiske Bauhaus som et kreativt, inter- og tværfagligt initiativ, der for første gang bringer arkitektur, design, kunst og videnskab til hjertet af EU's politikker, samtidig med at det sigter mod at bidrage til andre EU-programmer og -initiativer, herunder den digitale og grønne omstilling, og dermed giver den europæiske grønne pagt en kreativ og kulturel dimension og gør den til en håndgribelig, positiv og inklusiv oplevelse for alle, hvilket således markerer begyndelsen på en ny innovationsbølge; understreger, at det nye europæiske Bauhaus også skal beskytte borgerne mod naturkatastrofer og klimarelaterede katastrofer ved at medtage en sikkerhedskomponent i sine mål; bemærker, at dette vil fremme udviklingen af nye byggemetoder og brugen af innovative, kvalitetsbetonede, bæredygtige og robuste byggematerialer, herunder i forbindelse med genopbygningen efter katastrofer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter, at det nye europæiske Bauhaus har potentiale til at omforme den måde, hvorpå politikker udformes, herunder ved at samarbejde med lokalsamfund, til at fremme politikker og lovgivningsmæssig udvikling, der påvirker det bebyggede miljø og arbejdsstyrkens trivsel, og til at forme fremtidens miljø ved at opfylde behovet for rum, der er tilgængelige og egnede til nye og skiftende levemåder, såsom rum til ikketraditionelle sammensætninger af husholdninger, flergenerationsboliger, fleksible (delte) arbejdspladser, børnevenlige bymiljøer og sikrere rum for kvinder og sårbare personer; insisterer på, at det nye europæiske Bauhaus skal udvise et ambitionsniveau i overensstemmelse med Unionens klimaforpligtelser og udstikke retningslinjer for medlemsstaternes, herunder de lokale og regionale myndigheders, gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det nye europæiske Bauhaus, for at det kan blive en succes, skal være tilgængeligt, gennemsigtigt, prismæssigt overkommeligt, socialt og geografisk retfærdigt og inklusivt samt aktivt inddrage EU-borgere, lokalsamfundsbaserede organisationer og lokale beboere, sikre social og territorial mangfoldighed og støtte alle projekter, uanset deres størrelse, på en bottom-up-måde — fra projektudformning til udrulning og evaluering — samtidig med at det skal tage aktive skridt til at undgå enhver elitær tilgang eller negative virkninger af gentrificering, men søge at høre borgerne mere og øge deres deltagelse; understreger behovet for at inddrage unge i initiativet, navnlig unge arkitekter, kunstnere og arbejdstagere inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver betydningen af at sikre tilgængelighed for personer med handicap og nedsat mobilitet eller særlige behov og for personer fra dårligt stillede grupper ved at gøre offentlige tjenester og det kulturelle, sociale og økonomiske liv tilgængelige for alle; fremhæver i den forbindelse betydningen af godt design; insisterer på, at ressourcerne også skal rettes mod udstødte, marginaliserede og ugunstigt stillede samfund; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at denne innovative kulturelle bevægelse har potentiale til at gøre Europa til en global frontløber inden for bæredygtig arkitektur, territorial og fysisk planlægning, design, kultur, bæredygtig mobilitet og logistik, teknologi, den cirkulære økonomi, energieffektivitet og vedvarende energi, idet den fremmer bedre måder, hvorpå vi sammen kan leve, arbejde og dyrke fritidsaktiviteter, som også kan anvendes uden for EU; mener, at der skal ydes tilstrækkelig støtte til social og teknologisk innovation, herunder gennem offentlige og private investeringer i forskning og udvikling; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til yderligere at udvide rækkevidden for det nye europæiske Bauhaus ved at inddrage associerede lande og partnerlande uden for EU, så de også kan deltage i initiativet, herunder gennem en permanent dialog om det nye europæiske Bauhaus; anerkender, at det nye europæiske Bauhaus har potentiale til at bidrage til genopretningen af byer, samfund og økonomien i efterkrigsperioder, navnlig i forbindelse med den igangværende krig i Ukraine, hvor genopretningen bør foregå med inddragelse af de ukrainske kulturelle og kreative sektorer og de tilknyttede fagfolk; |
| --- | --- |

8.

Finansiering og forvaltning

| 9. | understreger, at det nye europæiske Bauhaus i de første år af sin eksistens ikke har været i stand til at nå ud til alle EU-lande og interesserede parter i dem; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at øge bevidstheden om dette initiativ og forbedre koordineringen mellem alle forvaltningsniveauer, som bør have rettidig adgang til information og lige adgang til muligheder og finansiering; tilskynder Kommissionen til at afholde regelmæssige møder med medlemsstaterne og partnerlandene og til at oprette kontaktpunkter i medlemsstaterne med henblik på at lette gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus og adgangen til finansiering; fremhæver vigtigheden af, at der er tilstrækkelige ressourcer på EU-plan og nationalt plan til at støtte gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus på stedet og skræddersyede finansieringsmodeller og -procedurer og til at minimere den administrative byrde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre det nye europæiske Bauhaus i deres nationale politikker; understreger, at det nye europæiske Bauhaus kan bidrage til at afhjælpe de betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres evne til at nå målene for det nye europæiske Bauhaus og dermed bidrage til lige konkurrencevilkår; tilskynder alle offentlige myndigheder, herunder EU-institutionerne, til at indarbejde principperne for det nye europæiske Bauhaus i forvaltningen af deres eget bebyggede miljø og offentlige udbudsprocedurer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at skabe en integreret, ikkediskriminerende, gennemsigtig, ansvarlig og territorialt struktureret forvaltningsmodel for det nye europæiske Bauhaus, herunder offentlig deltagelse og ejerskab, gennem passende territorial planlægning og baseret på en overordnet forvaltningsramme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anmoder om, at Kommissionen rettidigt fremlægger oplysninger om, hvordan man deltager i det nye europæiske Bauhaus, herunder gennem teknisk bistand til interesserede parter og bedste praksis, og at den præciserer de generelle kriterier for udvælgelse og evaluering af projekter og initiativer og for tildeling af midler. Projekterne og initiativerne skal navnlig:






  — | støtte gennemførelsen af centrale politikker (f.eks. den grønne pagt, miljø-, industri-, social- og kulturpolitikker) |
| --- | --- | --- |

12.

—

støtte gennemførelsen af centrale politikker (f.eks. den grønne pagt, miljø-, industri-, social- og kulturpolitikker)

| — | følge de vejledende principper for det nye europæiske Bauhaus, nemlig bæredygtighed, inklusion og æstetik, og være inspireret af Davos-Baukulturkvalitetssystemet |
| --- | --- |

—

følge de vejledende principper for det nye europæiske Bauhaus, nemlig bæredygtighed, inklusion og æstetik, og være inspireret af Davos-Baukulturkvalitetssystemet

| — | skabe nye job med gode arbejdsvilkår og forretningsmuligheder, som tilfører økonomisk værdi og forbedrer den europæiske konkurrenceevne i overensstemmelse med principperne for bæredygtig finansiering, med særligt fokus på at strømline procedurerne for ansøgning om mærket for det nye europæiske Bauhaus og EU-finansiering og på at forbedre små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) levedygtighed samt bidrage til den europæiske økonomis cirkularitet og bæredygtighed |
| --- | --- |

—

skabe nye job med gode arbejdsvilkår og forretningsmuligheder, som tilfører økonomisk værdi og forbedrer den europæiske konkurrenceevne i overensstemmelse med principperne for bæredygtig finansiering, med særligt fokus på at strømline procedurerne for ansøgning om mærket for det nye europæiske Bauhaus og EU-finansiering og på at forbedre små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) levedygtighed samt bidrage til den europæiske økonomis cirkularitet og bæredygtighed

| — | fremme tilgængelighed ved anvendelse af specifikke projektkriterier såvel som prisoverkommelighed, inklusion, integration af kønsaspektet, mangfoldighed, pluralisme, sikkerhed og udvikling af civil social kapital |
| --- | --- |

—

fremme tilgængelighed ved anvendelse af specifikke projektkriterier såvel som prisoverkommelighed, inklusion, integration af kønsaspektet, mangfoldighed, pluralisme, sikkerhed og udvikling af civil social kapital

| — | fremme alle interessenters deltagelse og forbindelser, herunder lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet og lokalsamfundsstyrede organisationer, interesserede enkeltpersoner, fagfolk og deres repræsentative organisationer |
| --- | --- |

—

fremme alle interessenters deltagelse og forbindelser, herunder lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet og lokalsamfundsstyrede organisationer, interesserede enkeltpersoner, fagfolk og deres repræsentative organisationer

| — | inddrage de kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder kulturskabere |
| --- | --- |

—

inddrage de kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder kulturskabere

| — | sikre, at det nye europæiske Bauhaus er i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling i henhold til indikatorerne i 2030-dagsordenen, Unionens forpligtelse i henhold til Parisaftalen, EU's klima-, miljø-, biodiversitets- og energipolitikker, den europæiske søjle for sociale rettigheder og centrale europæiske værdier. |
| --- | --- |

—

sikre, at det nye europæiske Bauhaus er i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling i henhold til indikatorerne i 2030-dagsordenen, Unionens forpligtelse i henhold til Parisaftalen, EU's klima-, miljø-, biodiversitets- og energipolitikker, den europæiske søjle for sociale rettigheder og centrale europæiske værdier.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at gøre principperne for det nye europæiske Bauhaus til en integreret del af al relevant fremtidig lovgivning og samtidig understrege behovet for at synkronisere det nye europæiske Bauhaus med eksisterende EU-lovgivning, -programmer og -initiativer og sikre, at de eksisterende lovgivningsmæssige rammer, såsom direktivet om bygningers energimæssige ydeevne og direktivet om energieffektivitet, støtter ambitionerne for og gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer desuden til, at der udvikles specifikke kriterier for de relevante sektorer, navnlig byggesektoren og sektorerne for arkitektur, energi, mobilitet, design, teknologi, turisme, uddannelse og færdigheder, håndværk, kultur og kunst samt kulturarv, i tæt samarbejde med interessenter i disse sektorer og under hensyntagen til sektorspecifikke certificeringer og standarder, og til, at der træffes foranstaltninger til fremme af synergier mellem disse sektorer; minder om, at det er afgørende at tage højde for den geografiske balance, så det nye europæiske Bauhaus kan blive udbredt ligeligt i og uden for EU; understreger endvidere, at projekter ikke behøver at være tværnationale for at få tildelt mærket for det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager den manglende klarhed om finansieringen af det nye europæiske Bauhaus fra 2023 og fremefter; opfordrer til, at Horisont Europa-forordningen ændres i forbindelse med midtvejsrevisionen af den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) med henblik på at oprette en mission for det nye europæiske Bauhaus, der finansieres med 500 mio. EUR; understreger, at programmet vil få en større virkning, hvis det støttes af andre relevante programmer, og at eksisterende EU-programmer kan bidrage til at nå målene for det nye europæiske Bauhaus; opfordrer Kommissionen til at sikre, at det nye europæiske Bauhaus supplerer andre EU-politikker, herunder samhørighedspolitikken, og til at medtage støtte til det nye europæiske Bauhaus i partnerskabsaftaler og programmer, der støttes af EU's struktur- og samhørighedspolitikker; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at fremsætte et forslag til, hvordan det nye europæiske Bauhaus inden den næste FFR kan gøres til et nyt selvstændigt EU-program, hvis konkrete idéer og mål bør ledsages af tilstrækkelig finansiering; anerkender Kommissionens indsats for at lancere de første indkaldelser af projekter ved at tage midler fra eksisterende programmer, men mener, at deres virkning ikke står mål med niveauet for projektets ambition; insisterer på, at dette vil kræve nye midler med en specifik og stabil budgetpost; understreger, at dette nye program hverken må reducere finansieringen af andre underfinansierede programmer, navnlig Et Kreativt Europa, Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, på trods af de forbindelser og synergier, det kan skabe med dem, eller flytte fokus fra deres aftalte politiske prioriteter; understreger, at midler under det nye europæiske Bauhaus navnlig bør afsættes til forskning og innovation; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en klar plan for at tiltrække offentlige og etiske private investeringer, herunder crowdfunding, med fokus på at fremme kvindeligt lederskab inden for venturekapital og nystartede virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af deres finanspolitiske råderum at afsætte tilstrækkelige midler gennem deres genopretnings- og resiliensplaner og de europæiske struktur- og investeringsfonde til projekter, der er i overensstemmelse med principperne og målene for det nye europæiske Bauhaus, med henblik på at stimulere bæredygtig udvikling og omfatte partnerskaber, der involverer offentlige og private enheder; bemærker, at dette vil skabe håndgribelige resultater på stedet; understreger, at det nye europæiske Bauhaus også bør bidrage til at skabe rum og bygninger, der fremmer iværksætteri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at det er nødvendigt at gå ud over faserne med fælles design, levering og udbredelse og at sikre, at kreativ tænkning fortsætter i alle faser; opfordrer Kommissionen til at oprette en gennemsigtig og evidensbaseret overvågnings- og evalueringsmekanisme, der omfatter alle relevante interessenter, og som løbende bør gennemgå alle aktiviteterne for det nye europæiske Bauhaus på EU-plan og nationalt plan, herunder deres samfundsmæssige og klimamæssige indvirkning, deres indvirkning på regionernes udvikling og deres faktiske værdiskabelse over tid, og regelmæssigt aflægge rapport til Parlamentet og Rådet; forventer at modtage den første overvågningsrapport i 2022; |
| --- | --- |

18.

Udvikling og fokusområder

| 19. | mener, at bevægelsen for det nye europæiske Bauhaus bør fremme mere bæredygtige, socialt inklusive og innovative måder at leve på, der er baseret på nye, holistiske modeller for planlægning, opførelse og beboelse af vores bebyggede miljø med en meningsfuld inddragelse af beboerne i beslutningsprocesserne i den hensigt at imødekomme nye behov og skiftende forbrugs- og mobilitetsmønstre og bidrage til at sikre anstændige boliger af høj kvalitet til overkommelige priser for alle, navnlig for sårbare grupper, herunder ved at bekæmpe udelukkelse fra boligmarkedet og hjemløshed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at det nye europæiske Bauhaus er en mulighed for at gennemføre en veludformet grøn fornyelse af offentlige rum med det formål at nå dekarboniseringsmålene, istandsætte og modernisere forældede bygninger, omdanne gamle industriområder til nye grønne byområder og offentlige rum og opbygge den relevante infrastruktur for at fremme fysisk aktivitet, viden og kulturel udveksling; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til gennem det nye europæiske Bauhaus at fremme 15-minuttersbyer for at gøre alle væsentlige tjenester og faciliteter tilgængelige for borgerne inden for gåafstand og tilvejebringe innovative løsninger til udvikling af bæredygtige byområder, herunder bæredygtige mobilitetsløsninger; fremhæver, at det nye europæiske Bauhaus er nødt til at fremvise økonomisk overkommelige, socialt inklusive og energieffektive bygninger og bidrage til et skift i transportform mod offentlig og kollektiv transport og mindre forurenende transportmidler; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger betydningen af at omdanne, opgradere og istandsætte den eksisterende bygningsmasse, herunder ringe planlagte og dårligt konstruerede bygninger, der er opført af totalitære regimer, af at anvende naturbaserede løsninger såsom træ og af at reducere affald og øge holdbarheden, genanvendeligheden og cirkulariteten i det bebyggede miljø; insisterer på, at der i den sammenhæng i fornødent omfang bør gives prioritet til renovering og tilpasningsdygtig genanvendelse frem for nedrivning og nybyggeri, til fjernelse af hindringer i forbindelse med håndtering og transport af affald samt til at øge folks bevidsthed om indlejret og lagret kulstof i materialer, så de kan træffe informerede valg; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at det nye europæiske Bauhaus også bør støtte initiativer til opførelse og renovering af økonomisk overkommelige og energieffektive sociale boliger af høj kvalitet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med principperne og målene for det nye europæiske Bauhaus at udarbejde innovative undervisningsplaner for kulturel uddannelse og udvikling af rumlige, kreative, orienteringsmæssige og tegnemæssige færdigheder og til at integrere centrale principper for det nye europæiske Bauhaus og grønne og digitale færdigheder i uformel, ikkeformel og videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring, herunder gennem opkvalificering og omskoling af relevante fagfolk, hvilket også vil bidrage til at gennemføre den europæiske dagsorden for færdigheder; understreger betydningen af at øge bevidstheden gennem uddannelse om respekt for miljøet og kulturarven i samråd med koalitionen for klimauddannelse; opfordrer EU til at fremme sådanne bestræbelser; opfordrer Kommissionen til at gøre mobilitetsmuligheder til en integreret del af det nye europæiske Bauhaus, navnlig for erhvervsuddannelser og universitetsstuderende fra relaterede fag samt kvalificerede fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at integrere alle aspekter af videntrekanten — innovation, forskning og uddannelse — ved at fremme partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner, herunder gennem European University Alliances (alliancer af Europauniversiteter), forskningsorganisationer, herunder arkitektoniske og kulturelle forskningscentre, og industrien, herunder relevante mikrovirksomheder og SMV'er, sociale virksomheder og nystartede virksomheder, i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og Det Fælles Forskningscenter; mener, at EIT's videns- og innovationsfællesskab om de kulturelle og kreative sektorer og industrier bør stille sin ekspertise til rådighed, når det kommer til målene for det nye europæiske Bauhaus, navnlig i medlemsstater og regioner, hvor innovationskapaciteten er moderat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at det nye europæiske Bauhaus kan støtte energisikkerhed og -effektivitet ved at tilskynde til investeringer og skabe incitamenter for brugen af energieffektive, emissionsfrie og kulstoffattige materialer og løsninger, herunder gennem kooperative og lokalt ejede modeller for produktion af vedvarende energi og projekter, der anvender spildvarme og integrerede energisystemer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påpeger det presserende problem med stigende energipriser og den heraf følgende voksende energifattigdom i EU's husholdninger; understreger, at projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus spiller en central rolle i bekæmpelsen af energifattigdom og beskyttelsen af sårbare husholdninger gennem innovative løsninger for bygnings-, bygge-, industri- og materialesektorerne, idet dette betragtes som en forudsætning for at opnå en retfærdig og fair energiomstilling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at det nye europæiske Bauhaus kan lette den digitale omstilling ved at forbedre konnektiviteten for at mindske den digitale kløft, opnå mere effektive, inklusive, tilgængelige og miljømæssigt bæredygtige løsninger og øge anvendelsen af lokale ressourcer og færdigheder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anerkender det nye europæiske Bauhaus som en katalysator for at skabe transformative ændringer i de kreative økosystemer samt i bygge- og erhvervsøkosystemerne og for at bibringe en ny forståelse og kvalitet i planlægningen, udformningen og opførelsen, herunder ved at anvende digitale teknologier i hele bygningens livscyklus, opbygge kapacitet til at skabe innovative modeller og digitale teknologier til byplanlægning ved bl.a. at fremme grænseoverskridende samarbejde om dataudveksling og indarbejde principperne om cirkularitet og ressourceeffektivitet i bestræbelserne på at opnå kulstofneutralitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til, at der inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus skabes incitamenter for at fremme anvendelsen af bæredygtige og holdbare teknologier og materialer samt intelligente og innovative løsninger fra et energi- og miljømæssigt synspunkt, når det kommer til materialer, processer, automatisering og teknikker, som bruger vedvarende energi og genanvendelse på en omkostningseffektiv måde til at reducere drivhusgasemissioner, såsom præfabrikerede elementer med bæredygtige materialer, solcelle- eller opladningsinfrastruktur, bio- og geobaserede materialer og lokalt afprøvede bygningsteknikker; understreger i den forbindelse betydningen af at lette de forsyninger, der er nødvendige for produktionen af sådanne byggematerialer, herunder råmaterialer, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår ved at undgå markedsforvridning; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anerkender, at det nye europæiske Bauhaus' kulturelle aspekt er afgørende for dets sociale og demokratiske dimension; opfordrer samtidig Kommissionen til at definere og udvikle en evidensbaseret designmetode for det nye europæiske Bauhaus, der skal sikre, at processerne med at omdanne rum, bygninger, byer og områder er baseret på videnskabelig forskning for at opnå de bedst mulige resultater; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over den innovative, integrerede tilgang, som det nye europæiske Bauhaus slår til lyd for gennem effektiv udnyttelse af rummet samt bevarelse, restaurering, udnyttelse, fremme og genanvendelse af den historiske og kulturelle arv samt naturarven; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte det nye europæiske Bauhaus som en mulighed for bedre at beskytte Europas rige kulturarv mod virkningerne af miljøforringelse, dårligt forvaltet turisme og andre udfordringer; understreger, at kultur- og kulturarvssteder gennem intelligent renovering, herunder energieffektivitetsforbedringer, omstilling og tilpasningsdygtig genanvendelse, kan finde nye og udvidede anvendelser; anerkender digitalisering som et middel til at værdsætte kulturarven; |
| --- | --- |

32.

Gennemførelse

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbinde det nye europæiske Bauhaus med renoveringsbølgen og drage fordel af de innovative løsninger, som projektet tilbyder i den omfattende, holistiske, kvalitets- og omkostningsoptimale renovering af vores bygningsmasse; understreger, at dette bør baseres på en omhyggelig analyse af bygningernes livscyklus og tage højde for den lokalitetsspecifikke kontekst, herunder lokale æstetiske og arkitektoniske karakteristika, og som ud over energieffektivitet også omfatter forbedringer af indendørs miljøkvalitet, vedvarende energi, holdbarhed, tilgængelighed, sikkerhed og udryddelse af skadelige stoffer; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til hurtigt at øge renoveringsraten, bl.a. ved at undgå yderligere hindringer, der hæmmer renovering; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at de miljømæssige og sociale virkninger af alle projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus bør vurderes i hele deres livscyklus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til yderligere at integrere Level(s), den nyligt etablerede ramme for bæredygtige bygninger, for at forbedre bæredygtigheden i sektoren; understreger behovet for at optimere rammen for at gøre den mere tilgængelig for fagfolk i byggesektoren; insisterer på, at rammen løbende ajourføres, så den omfatter nye resultater og konklusioner fra projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | støtter oprettelsen i partnerskab med relevante interessenter af et mærke for det nye europæiske Bauhaus baseret på klare kriterier og anvendt på en omfattende, holistisk og inklusiv måde, der kan vurdere et projekts værdi med hensyn til bæredygtighed og ud fra et økonomisk, miljømæssigt og socialt synspunkt, og som fremmer synergier med eksisterende mærker og værktøjer med det formål at anerkende projekter og produkter, der opfylder centrale mål for det nye europæiske Bauhaus, og hjælpe dem med at få adgang til finansiering; opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's finansieringsordninger skaber incitamenter til at ansøge om mærket, herunder for borger- og lokalsamfundsstyrede projekter; opfordrer til, at mærkets markedsudbredelse underkastes en undersøgelse; understreger, at projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus i byggesektoren bør baseres på en omhyggelig analyse af bygningernes livscyklus og af livscyklusomkostningerne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til direkte inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af projekter, herunder ved at udarbejde detaljerede anvendelsesretningslinjer og opbygge deres kapacitet til at gennemføre det nye europæiske Bauhaus; opfordrer indtrængende de regionale og lokale myndigheder til at undersøge, hvordan lokale kulturinstitutioner kan drage fordel af at gennemføre principperne for det nye europæiske Bauhaus, navnlig for at mindske deres klimafodaftryk; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger i den henseende, at den forberedende foranstaltning vedrørende vidensstyringsplatformen for det nye europæiske Bauhaus (»New European Bauhaus Knowledge Management Platform«) i 2022-budgettet kan bidrage til at gøre vejledningen mere strømlinet og til at udveksle information om finansieringsmulighederne for potentielle ansøgere, og at den kan forlænges yderligere fra 2023; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger vigtigheden af, at lokale og regionale myndigheder har mere fleksibilitet til at eksperimentere med projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus, og understreger potentialet i at muliggøre lovgivningsmæssige »sandkasser«, der kan fremme innovation inden for den cirkulære økonomi og det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at det nye europæiske Bauhaus bør være en del af en bredere kulturaftale for Europa; fremhæver, at det nye europæiske Bauhaus bør udnytte og fremme det uudnyttede potentiale i de kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder kulturelle skabere, som drivkræfter for bæredygtig økonomisk vækst og som en kilde til innovative tjenester og produkter af høj kvalitet, ved at sikre inddragelse af de kulturelle og kreative sektorer og industrier, understøttet af målrettede retningslinjer, og ved at åbne op for nye muligheder for samarbejde, gensidig læring, kapacitetsopbygning og kulturel udveksling, samtidig med at de involverede sikres rimelige arbejdsvilkår og en rimelig aflønning; understreger, at den miljømæssige bæredygtighed af kulturelle arrangementer i forbindelse med det nye europæiske Bauhaus bør fremmes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet mulighed for at blive tættere inddraget i de relevante organer inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus, som f.eks. rundbordsmødet på højt plan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer det fremtidige laboratorium for det nye europæiske Bauhaus til at bidrage til forskning og innovation inden for det nye europæiske Bauhaus' fokusområder; fremhæver behovet for, at laboratoriet for det nye europæiske Bauhaus fremsætter innovative anbefalinger, samarbejder med andre institutioner, nationale, regionale og lokale regeringer og interessenter, herunder civilsamfundet og samfundsgrupper, og fastsætter klare og gennemsigtige drifts- og rapporteringsregler i overensstemmelse med initiativet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde lanceringen af laboratoriet og udstyre det med tilstrækkelige ressourcer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over oprettelsen af festivalen og den årlige pris for det nye europæiske Bauhaus, som bør afspejle Unionens rige kulturelle mangfoldighed og søge synergier med andre relevante europæiske priser og arrangementer; fremhæver betydningen af at organisere arrangementer for det nye europæiske Bauhaus i hele Europa for at nå ud til flere mennesker og øge bevidstheden om initiativet, herunder gennem specifikke arrangementer, festivaler og oprettelsen af et europæisk år for det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at planlægge destinationerne for de årlige festivaler for det nye europæiske Bauhaus og tage højde for de europæiske byer, som UNESCO har valgt som »verdenshovedstæder for arkitektur«; foreslår at afholde festivalen for det nye europæiske Bauhaus i disse EU-byer, der er udvalgt som verdenshovedstæder for arkitektur, for at styrke fremme af europæisk arkitektur og innovation; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at oprette og regelmæssigt ajourføre en offentlig, digital og lettilgængelig database over projekter og foranstaltninger vedrørende det nye europæiske Bauhaus med det formål at gøre resultaterne af initiativet mere synlige, videreudvikle det nye europæiske Bauhaus på grundlag af bedste praksis, herunder inden for den kulturelle sektor, og styrke videndeling, forskning og udvikling; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer til, at bestræbelserne med hensyn til kommunikation, bevidstgørelse og synlighed vedrørende det nye europæiske Bauhaus styrkes, samtidig med at flersprogetheden respekteres, med henblik på at øge borgernes viden om, støtte til og deltagelse i initiativet, navnlig gennem deltagerorienterede offentlige outreachaktiviteter, herunder gennem sociale medier og digitale publikationer, såsom oplysningskampagner, en platform med information, bedste praksis for projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus fra alle medlemsstater og uddannelsesindhold, herunder et modul om det nye europæiske Bauhaus, oprettelse af værktøjer og rum, der fremmer peerlæring, udveksling af idéer og viden og undersøgelser til vurdering af virkningen af projekter vedrørende det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT C 501 I af 13.12.2021, s. 13.

(2)  EUT C 460 af 21.12.2018, s. 12.

(3)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 88.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0057.

(5)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 152.

(6)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 68.

(7)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 156.

(8)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 24.

(9)  EUT C 205 af 20.5.2022, s. 17.

(10)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 26.

(11)  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1.

(12)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 53.

(13)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60.

(14)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 1.

(15)  EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1.

(16)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1.

(17)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34.

(18)  EUT L 202 af 8.6.2021, s. 32.

(19)  Kommissionen, »In focus: Energy efficiency in buildings«, den 17. februar 2020.

---

Torsdag den 15. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med tvangsdeportationen af ukrainske civile til og tvangsadoptionen af ukrainske børn i Rusland

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med tvangsdeportationen af ukrainske civile til og tvangsadoptionen af ukrainske børn i Rusland (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Rusland, navnlig beslutninger af 7. april (1), 5. maj (2) og 19. maj (3) 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Rusland, navnlig beslutninger af 7. april (1), 5. maj (2) og 19. maj (3) 2022,

| — | der henviser til FN-pagten, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til Haagerkonventionerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haagerkonventionerne,

| — | der henviser til Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC),

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding,

| — | der henviser til FN-konventionen af 20. november 1989 om barnets rettigheder og tillægsprotokollerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen af 20. november 1989 om barnets rettigheder og tillægsprotokollerne hertil,

| — | der henviser til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 30. maj 2022 om Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 30. maj 2022 om Ukraine,

| — | der henviser til rapporter af 13. april 2022 og af 14. juli 2022 fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning og om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, der er begået i Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter af 13. april 2022 og af 14. juli 2022 fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning og om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, der er begået i Ukraine,

| — | der henviser til rapporterne fra det ukrainske parlaments menneskerettighedskommissær, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra det ukrainske parlaments menneskerettighedskommissær,

| — | der henviser til drøftelserne i FN's Sikkerhedsråd den 7. september 2022 om tvangsfordrivelse og tvangsdeportation af ukrainske borgere samt tvangsadoptioner af ukrainske børn i Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne i FN's Sikkerhedsråd den 7. september 2022 om tvangsfordrivelse og tvangsdeportation af ukrainske borgere samt tvangsadoptioner af ukrainske børn i Rusland,

| — | der henviser til rapport af 1. september 2022 fra Human Rights Watch med titlen »»We Had No Choice«: »Filtration« and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 1. september 2022 fra Human Rights Watch med titlen »»We Had No Choice«: »Filtration« and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Russiske Føderation den 24. februar 2022 på ny iværksatte en ulovlig, uprovokeret og uberettiget angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at Rusland har begået massive og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og krigsforbrydelser siden begyndelsen af landets omfattende invasion af Ukraine, herunder massedrab på civile og krigsfanger, tortur, seksuel vold, tvungne forsvindinger, tvangsdeportation, plyndring og hindring af evakuering og af humanitære konvojer, som alle er forbudt i henhold til folkeretten og skal retsforfølges; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Russiske Føderation den 24. februar 2022 på ny iværksatte en ulovlig, uprovokeret og uberettiget angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at Rusland har begået massive og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og krigsforbrydelser siden begyndelsen af landets omfattende invasion af Ukraine, herunder massedrab på civile og krigsfanger, tortur, seksuel vold, tvungne forsvindinger, tvangsdeportation, plyndring og hindring af evakuering og af humanitære konvojer, som alle er forbudt i henhold til folkeretten og skal retsforfølges;

| B. | der henviser til, at det ukrainske parlaments menneskerettighedskommissær (ombudsmanden) anslår, at over én million ukrainere siden den 24. februar 2022 er blevet tvangsdeporteret til Den Russiske Føderation, ofte så langt som til den østlige del af Rusland; der henviser til, at forskellige kilder har angivet, at disse tal er en undervurdering, idet de højeste skøn ligger på 2,5 millioner, og at tallene konstant stiger; der henviser til, at der kan drages stærke historiske paralleller mellem tvangsdeportationerne fra Ukraine, som lettes af de såkaldte »filtreringslejre«, og Sovjetunionens tvungne massedeportationer og Gulag-koncentrationslejrene; der henviser til, at tvangsforflyttelse er en krigsforbrydelse og en potentiel forbrydelse mod menneskeheden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det ukrainske parlaments menneskerettighedskommissær (ombudsmanden) anslår, at over én million ukrainere siden den 24. februar 2022 er blevet tvangsdeporteret til Den Russiske Føderation, ofte så langt som til den østlige del af Rusland; der henviser til, at forskellige kilder har angivet, at disse tal er en undervurdering, idet de højeste skøn ligger på 2,5 millioner, og at tallene konstant stiger; der henviser til, at der kan drages stærke historiske paralleller mellem tvangsdeportationerne fra Ukraine, som lettes af de såkaldte »filtreringslejre«, og Sovjetunionens tvungne massedeportationer og Gulag-koncentrationslejrene; der henviser til, at tvangsforflyttelse er en krigsforbrydelse og en potentiel forbrydelse mod menneskeheden;

| C. | der henviser til, at internationale organisationer som OSCE og FN har konstateret, at den omfattende tvangsdeportation af ukrainske civile til Den Russiske Føderation er en af de alvorligste krænkelser af den humanitære folkeret, som Den Russiske Føderation har begået i sin angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at internationale organisationer som OSCE og FN har konstateret, at den omfattende tvangsdeportation af ukrainske civile til Den Russiske Føderation er en af de alvorligste krænkelser af den humanitære folkeret, som Den Russiske Føderation har begået i sin angrebskrig mod Ukraine;

| D. | der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) har bekræftet, at der findes en såkaldt »filtrering«, som indebærer en omfattende, obligatorisk, skrap og urimelig sikkerhedsscreening, der har resulteret i talrige krænkelser af de ukrainske borgeres menneskerettigheder; der henviser til, at ukrainske civile reelt blev interneret, mens de ventede på at gennemgå denne proces, der havde en varierende varighed på mellem nogle få timer og næsten en måned; der henviser til, at ukrainske borgere under »filtreringen« udsættes for detaljerede forhør, legemsbesigtigelse, undertiden med tvungen nøgenhed, og tortur; der henviser til, at ukrainske kvinder og piger under sådanne omstændigheder risikerer seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) har bekræftet, at der findes en såkaldt »filtrering«, som indebærer en omfattende, obligatorisk, skrap og urimelig sikkerhedsscreening, der har resulteret i talrige krænkelser af de ukrainske borgeres menneskerettigheder; der henviser til, at ukrainske civile reelt blev interneret, mens de ventede på at gennemgå denne proces, der havde en varierende varighed på mellem nogle få timer og næsten en måned; der henviser til, at ukrainske borgere under »filtreringen« udsættes for detaljerede forhør, legemsbesigtigelse, undertiden med tvungen nøgenhed, og tortur; der henviser til, at ukrainske kvinder og piger under sådanne omstændigheder risikerer seksuel udnyttelse;

| E. | der henviser til, at »filtreringsprocessen« er systematisk og udgør en omfattende ulovlig dataindsamling, som giver de russiske myndigheder enorme mængder personoplysninger om ukrainske civile, herunder også deres biometriske data; der henviser til, at dette er en klar krænkelse af retten til privatlivets fred og kan bringe dem, som udsættes herfor, i fare for at blive valgt som mål i fremtiden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at »filtreringsprocessen« er systematisk og udgør en omfattende ulovlig dataindsamling, som giver de russiske myndigheder enorme mængder personoplysninger om ukrainske civile, herunder også deres biometriske data; der henviser til, at dette er en klar krænkelse af retten til privatlivets fred og kan bringe dem, som udsættes herfor, i fare for at blive valgt som mål i fremtiden;

| F. | der henviser til, at de russiske myndigheder under denne proces ofte konfiskerer ukrainske pas og tvinger ukrainere til at underskrive aftaler om at blive i Rusland og hæmmer dermed deres mulighed for at vende hjem i et åbenbart forsøg på at ændre Ukraines demografiske sammensætning; der henviser til, at Rusland ud over tvangsdeportationer og -adoptioner i forbindelse med sit geopolitiske koncept »Russkij mir« (»den russiske verden«) i de besatte områder i Ukraine gennemfører en fremskyndet russificering; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de russiske myndigheder under denne proces ofte konfiskerer ukrainske pas og tvinger ukrainere til at underskrive aftaler om at blive i Rusland og hæmmer dermed deres mulighed for at vende hjem i et åbenbart forsøg på at ændre Ukraines demografiske sammensætning; der henviser til, at Rusland ud over tvangsdeportationer og -adoptioner i forbindelse med sit geopolitiske koncept »Russkij mir« (»den russiske verden«) i de besatte områder i Ukraine gennemfører en fremskyndet russificering;

| G. | der henviser til, at de ukrainske borgere, som »dumper«»filtreringsprocessen«, tilbageholdes og overføres til russiske detentionscentre og fangelejre og risikerer alvorlige skader, bl.a. tortur og mishandling, eller bortføres med magt; der henviser til, at OHCHR har udarbejdet troværdige rapporter om, at børn er blevet adskilt fra deres familier, når den ledsagende voksne ikke bestod »filtreringsprocessen«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de ukrainske borgere, som »dumper«»filtreringsprocessen«, tilbageholdes og overføres til russiske detentionscentre og fangelejre og risikerer alvorlige skader, bl.a. tortur og mishandling, eller bortføres med magt; der henviser til, at OHCHR har udarbejdet troværdige rapporter om, at børn er blevet adskilt fra deres familier, når den ledsagende voksne ikke bestod »filtreringsprocessen«;

| H. | der henviser til, at børn, som flygter fra krigen, navnlig uledsagede børn, er i øget risiko for vold, misbrug og udnyttelse og for at forsvinde og blive ofre for menneskehandel, navnlig når de bevæger sig på tværs af grænserne, og at især piger er i risiko for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at børn, som flygter fra krigen, navnlig uledsagede børn, er i øget risiko for vold, misbrug og udnyttelse og for at forsvinde og blive ofre for menneskehandel, navnlig når de bevæger sig på tværs af grænserne, og at især piger er i risiko for kønsbaseret vold;

| I. | der henviser til, at den ukrainske ombudsmand den 3. september 2022 hævdede, at over 200 000 børn allerede var blevet bortført med magt til Den Russiske Føderation med det formål at bortadoptere dem til russiske familier, og kunne bekræfte omstændighederne ved tvangsdeportationen af 7 000 ukrainske børn; der henviser til, at de russiske myndigheder bevidst adskiller ukrainske børn fra deres forældre og bortfører andre fra børnehjem, andre børneinstitutioner og hospitaler, inden de frigiver dem til adoption i Rusland; der henviser til, at denne foranstaltning fra Den Russiske Føderations side er systematisk og omfattende og bl.a. omfatter ødelæggelse af de deporterede personers personlige optegnelser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den ukrainske ombudsmand den 3. september 2022 hævdede, at over 200 000 børn allerede var blevet bortført med magt til Den Russiske Føderation med det formål at bortadoptere dem til russiske familier, og kunne bekræfte omstændighederne ved tvangsdeportationen af 7 000 ukrainske børn; der henviser til, at de russiske myndigheder bevidst adskiller ukrainske børn fra deres forældre og bortfører andre fra børnehjem, andre børneinstitutioner og hospitaler, inden de frigiver dem til adoption i Rusland; der henviser til, at denne foranstaltning fra Den Russiske Føderations side er systematisk og omfattende og bl.a. omfatter ødelæggelse af de deporterede personers personlige optegnelser;

| J. | der henviser til, at Ukraine har oprettet portalen »krigsbørn« for at give forældre til forsvundne, fordrevne og deporterede børn mulighed for at dele alle tilgængelige oplysninger; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ukraine har oprettet portalen »krigsbørn« for at give forældre til forsvundne, fordrevne og deporterede børn mulighed for at dele alle tilgængelige oplysninger;

| K. | der henviser til, at børns afrejse eller genforening med deres værger udgør en utroligt kompleks procedure, når børnene allerede befinder sig i de russiskbesatte områder eller i Rusland selv; der henviser til, at de manglende formelle procedurer for ukrainske børns tilbagesendelse til Ukraine eller for deres genforening med deres værger og omsorgspersoner er årsag til, at ansvaret for denne procedure i vid udstrækning ender hos enkeltpersoner med støtte fra lokale frivillige, NGO'er og bagdørsforhandlinger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at børns afrejse eller genforening med deres værger udgør en utroligt kompleks procedure, når børnene allerede befinder sig i de russiskbesatte områder eller i Rusland selv; der henviser til, at de manglende formelle procedurer for ukrainske børns tilbagesendelse til Ukraine eller for deres genforening med deres værger og omsorgspersoner er årsag til, at ansvaret for denne procedure i vid udstrækning ender hos enkeltpersoner med støtte fra lokale frivillige, NGO'er og bagdørsforhandlinger;

| L. | der henviser til, at præsident Vladimir Putin den 25. og 30. maj 2022 undertegnede dekreter om forenkling af proceduren for tildeling af russisk statsborgerskab til ukrainske statsborgere, herunder børn uden forældreomsorg, og for russiske familiers adoption af ukrainske børn, hvilket yderligere komplicerer deres tilbagevenden til Ukraine og letter processen med tvungen assimilering af ukrainske børn; der henviser til, at hundredvis af ukrainske børn siden har fået russisk statsborgerskab og er blevet sendt til nye forældre i forskellige regioner i Rusland; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at præsident Vladimir Putin den 25. og 30. maj 2022 undertegnede dekreter om forenkling af proceduren for tildeling af russisk statsborgerskab til ukrainske statsborgere, herunder børn uden forældreomsorg, og for russiske familiers adoption af ukrainske børn, hvilket yderligere komplicerer deres tilbagevenden til Ukraine og letter processen med tvungen assimilering af ukrainske børn; der henviser til, at hundredvis af ukrainske børn siden har fået russisk statsborgerskab og er blevet sendt til nye forældre i forskellige regioner i Rusland;

| M. | der henviser til, at folkeretten utvetydigt forbyder deportation inden for et besat område eller fra et besat område til besættelsesmagtens område, hvilket udgør en alvorlig overtrædelse af Genèvekonventionerne og en krigsforbrydelse i henhold til Romstatutten for ICC; der henviser til, at folkeretten og folkeretlig praksis forbyder adoption under eller umiddelbart efter nødsituationer; der henviser til, at Ukraine vedtog et moratorium for internationale adoptioner tidligt i krigen; der henviser til, at FN's konvention om barnets rettigheder og den fjerde Genèvekonvention forbyder besættelsesmagter at ændre børns personlige status, herunder deres nationalitet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at folkeretten utvetydigt forbyder deportation inden for et besat område eller fra et besat område til besættelsesmagtens område, hvilket udgør en alvorlig overtrædelse af Genèvekonventionerne og en krigsforbrydelse i henhold til Romstatutten for ICC; der henviser til, at folkeretten og folkeretlig praksis forbyder adoption under eller umiddelbart efter nødsituationer; der henviser til, at Ukraine vedtog et moratorium for internationale adoptioner tidligt i krigen; der henviser til, at FN's konvention om barnets rettigheder og den fjerde Genèvekonvention forbyder besættelsesmagter at ændre børns personlige status, herunder deres nationalitet;

| N. | der henviser til, at tvangsforflyttelse af en gruppes børn til en anden gruppe med den hensigt helt eller delvis at ødelægge en national, etnologisk, racemæssig eller religiøs gruppe udgør folkedrab i henhold til artikel II i FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at tvangsforflyttelse af en gruppes børn til en anden gruppe med den hensigt helt eller delvis at ødelægge en national, etnologisk, racemæssig eller religiøs gruppe udgør folkedrab i henhold til artikel II i FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab;

| O. | der henviser til, at ældre, personer med handicap og andre sårbare grupper synes at være i særlig risiko for at blive fanget i russiskbesatte områder eller i Rusland, eftersom de ofte anbringes mod deres vilje i faciliteter såsom plejehjem, der ligger i Rusland eller russiskbesatte områder; der henviser til, at disse faciliteter er lukkede institutioner, og anbringelsen af sårbare personer i disse faciliteter grundlæggende undergraver deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ældre, personer med handicap og andre sårbare grupper synes at være i særlig risiko for at blive fanget i russiskbesatte områder eller i Rusland, eftersom de ofte anbringes mod deres vilje i faciliteter såsom plejehjem, der ligger i Rusland eller russiskbesatte områder; der henviser til, at disse faciliteter er lukkede institutioner, og anbringelsen af sårbare personer i disse faciliteter grundlæggende undergraver deres ret til fri bevægelighed;

| P. | der henviser til, at ukrainske statsborgere, der befinder sig i Rusland eller i russisk besatte områder, står over for betydelige vanskeligheder såsom mangel på subsistensmidler, manglende evne til at veksle ukrainske hryvnia eller hæve midler fra bankkort, mangel på tøj og hygiejneartikler og uden mulighed for at kontakte slægtninge; der henviser til, at ukrainske civile tvangsflyttes til økonomisk belastede eller isolerede områder i Rusland, ofte i Sibirien, uden mulighed for at vende tilbage; der henviser til, at dem, der forsøger at forlade Rusland, ofte oplever vanskeligheder med at krydse grænsen fra Rusland, fordi de mangler passende identifikationsdokumenter, som de efterlod i Ukraine, da de flygtede fra krigen, eller som de har fået dem konfiskeret af de russiske myndigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ukrainske statsborgere, der befinder sig i Rusland eller i russisk besatte områder, står over for betydelige vanskeligheder såsom mangel på subsistensmidler, manglende evne til at veksle ukrainske hryvnia eller hæve midler fra bankkort, mangel på tøj og hygiejneartikler og uden mulighed for at kontakte slægtninge; der henviser til, at ukrainske civile tvangsflyttes til økonomisk belastede eller isolerede områder i Rusland, ofte i Sibirien, uden mulighed for at vende tilbage; der henviser til, at dem, der forsøger at forlade Rusland, ofte oplever vanskeligheder med at krydse grænsen fra Rusland, fordi de mangler passende identifikationsdokumenter, som de efterlod i Ukraine, da de flygtede fra krigen, eller som de har fået dem konfiskeret af de russiske myndigheder;

| Q. | der henviser til, at en forvrænget fortælling om Anden Verdenskrig ligger til grund for Kremls propaganda, der retfærdiggør Ruslands angrebskrig mod Ukraine i dag; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en forvrænget fortælling om Anden Verdenskrig ligger til grund for Kremls propaganda, der retfærdiggør Ruslands angrebskrig mod Ukraine i dag;

| 1. | fordømmer i de kraftigste vendinger Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine samt Belarus' aktive involvering i denne krig og kræver, at Rusland øjeblikkeligt indstiller alle militære aktiviteter i Ukraine og betingelsesløst trækker alle styrker og militært udstyr tilbage fra hele Ukraines internationalt anerkendte territorium; udtrykker sin udelte solidaritet med det ukrainske folk, støtter fuldt ud Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser og understreger, at denne krig udgør en alvorlig krænkelse af folkeretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste de rapporterede grusomheder, der er begået af de russiske væbnede styrker, deres håndlangere og forskellige besættelsesmyndigheder, navnlig den tvungne deportation af ukrainske civile, herunder børn, til Rusland, samt Ruslands afskyelige praksis i de såkaldte »filtreringslejre«, hvor familier adskilles, og dem, der anses for »upålidelige«, forsvinder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rusland til fuldt ud at overholde sine forpligtelser i henhold til folkeretten og øjeblikkeligt indstille den tvungne deportation og tvangsforflyttelse af ukrainske civile til Rusland og de besatte russiske områder, alle tvangsforflyttelser af børn til de russiskbesatte områder og Den Russiske Føderation samt alle internationale adoptioner af børn overført fra hele Ukraines internationalt anerkendte område; opfordrer Rusland til at ophæve al lovgivning, der letter adoption af ukrainske børn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for, at internationale og europæiske organisationer, herunder Den Internationale Røde Kors Komité, De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge, Den Internationale Organisation for Migration og OHCHR, har uhindret adgang til at besøge »filtreringslejrene« og andre steder, hvor ukrainske statsborgere befinder sig efter deres overførsel til Rusland og de russiskbesatte områder, til at overvåge disse faciliteter og til at bistå både de ukrainske statsborgere, der ønsker at vende tilbage til Ukraines område, med at gøre dette, og de ukrainske statsborgere, der ønsker at rejse til et tredjeland for at søge asyl og ansøge om flygtningestatus og/eller familiesammenføring uden at rejse gennem Ukraine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kræver, at Den Russiske Føderation straks giver oplysninger om navne, opholdssteder og helbredstilstand for alle ukrainere, der tilbageholdes eller deporteres, og tillader og muliggør sikker tilbagesendelse af alle ukrainske civile, herunder børn, navnlig dem, der er blevet tvangsdeporteret til Den Russiske Føderations område eller til de ukrainske områder, der i øjeblikket er besat af Den Russiske Føderation, ved at etablere sikre kommunikations- og rejsekanaler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer alle stater og internationale organisationer til at presse Rusland til at overholde forbuddet mod tvangsforflyttelser, herunder mod at tvinge civile til at evakuere til uønskede destinationer, og til at lette sikker passage for civile til en destination efter eget valg, navnlig for sårbare grupper; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kræver, at Rusland fuldt ud overholder sine forpligtelser og indstiller systematiske »filtreringsoperationer«, indstiller alle igangværende processer til indsamling og opbevaring af biometriske data, sletter ulovligt indsamlede data og sikrer, at civile sikkert og under internationalt tilsyn kan tage til de ukrainsk kontrollerede områder, hvis de ønsker det; opfordrer Rusland til at opgive ethvert forsøg på russificering og på at fratage ukrainere deres nationale identitet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at børn, der adskilles fra deres forældre under krig eller en humanitær nødsituation, ikke kan anses for at være forældreløse, og at de skal have lov til og mulighed for hurtigt at vende tilbage til og blive genforenet med deres forældre eller værger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Den Russiske Føderations myndigheder til straks at give internationale organisationer som OHCHR og UNICEF adgang til alle ukrainske børn, som er blevet tvangsdeporteret til de russiskbesatte områder og Rusland; opfordrer de russiske myndigheder til at sikre ukrainske børns sikkerhed og velbefindende, mens de befinder sig i Rusland og i de russiskbesatte områder, og til at beskytte dem mod de farer, der er forbundet med krigen og dens konsekvenser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at der øjeblikkeligt udarbejdes en EU-børnebeskyttelsespakke for at beskytte og bistå børn og unge, der flygter fra krigen i Ukraine, hvilket ville indebære sikker passage, beskyttelse mod vold, misbrug, udnyttelse og menneskehandel samt nødhjælp, bestræbelser på at genforene familier og langsigtet rehabiliteringsstøtte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at gøre en indsats for at lette de vanskelige forhold for sårbare grupper, herunder børn, ældre og personer med handicap, i EU's offentlige erklæringer om tvangsforflyttelser og til at støtte aktivister og NGO'er på stedet, som forsøger at tage sig af dem og lette deres sikre tilbagevenden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de ukrainske myndigheder, internationale organisationer og civilsamfundet med henblik på at etablere mekanismer til at dokumentere de faktiske omstændigheder i forbindelse med tvangsoverførsler (antal personer og deres identitet, herunder børn, opholdssted for personer, der ikke har bestået »filtreringsprocessen«, betingelserne for deres ophold i Rusland osv.), blandt andet for at fastslå, hvor de befinder sig, hjemsende navnlig forsvundne børn og bistå med familiesammenføring og opsporing; understreger behovet for at indsamle oplysninger, såsom navnene på personer, der er forsvundet under »filtreringsprocessen«, deres tvungne indespærring eller deres overførsel til Rusland; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til via deres diplomatiske missioner i Rusland at støtte udstedelsen af midlertidige rejsedokumenter, der gør det muligt for ukrainske statsborgere, der er fanget i Rusland uden deres identitets- eller rejsedokumenter, at forlade landet, hvis de ønsker det, og om nødvendigt yde midlertidig husly i EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fordømmer på det kraftigste de russiske præsidentielle dekreter af 25. maj og 30. maj 2022; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende Rusland til at opgive sin politik med masseudstedelse af pas og give ukrainere mulighed for at beholde deres originale identifikationsdokumenter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | insisterer på, at gerningsmændene til krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og muligt folkedrab eller forbrydelser med henblik på folkedrab, samt de ansvarlige regeringsembedsmænd og militære ledere skal drages til ansvar; bemærker, at tvangsflytning og -deportation af ukrainske børn, herunder børn fra institutioner, til Den Russiske Føderation og de russiskbesatte områder og deres tvungne adoption i russiske familier er i strid med ukrainsk og international ret, navnlig artikel II i FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at støtte de ukrainske og internationale myndigheders bestræbelser på at indsamle, dokumentere og sikre beviser for de menneskerettighedskrænkelser, der er begået i forbindelse med den russiske krig mod Ukraine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Ukraines regering til at ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol for at lette retsforfølgningen af krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, herunder tvangsdeportationer, og opfordrer alle europæiske lande til at undertegne eller ratificere FN's internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte alle legitime internationale og nationale processer, herunder i henhold til princippet om universel jurisdiktion, og til at efterforske påståede forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser med henblik på at drage alle gerningsmænd til ansvar for en domstol, herunder sager om tvangsforflyttelser, tvungne adoptioner og tvungne forsvindinger; glæder sig meget over Den Internationale Straffedomstols igangværende efterforskning i denne henseende; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde politisk, juridisk, teknisk, finansiel og enhver anden form for støtte, der er nødvendig for at oprette en særlig domstol, der behandler Den Russiske Føderations aggressionsforbrydelser mod Ukraine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over Rådets hurtige vedtagelse af sanktioner og opfordrer til fortsat sammenhold mellem EU-institutionerne og -medlemsstaterne over for Ruslands aggression mod Ukraine samt til en høj grad af koordinering blandt G7-landene; opfordrer alle partnere, navnlig EU-kandidatlande og potentielle kandidatlande, til at slutte op om sanktionspakkerne; opfordrer til, at listen over personer, der er omfattet af sanktionerne, udvides til navnlig at omfatte alle enheder og personer, der er identificeret som ansvarlige for forberedelsen og tilrettelæggelsen af tvungne deportationer og tvungne adoptioner eller for driften af de såkaldte »filtreringslejre«; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker stærke historiske paralleller mellem Ruslands forbrydelser i Ukraine og de sovjetiske forbrydelser i de områder, der var besat af Sovjetunionen; anerkender de sovjetiske massedeportationer, som det sovjetiske kommunistiske regime beordrede, planlagde og udførte, og hele Gulag-systemet som forbrydelser mod menneskeheden; understreger betydningen af historiebevidsthed, historisk forskning og uddannelse om den totalitære fortid med henblik på at styrke samfundsbevidstheden og opbygge modstandsdygtighed over for desinformation; opfordrer til en grundig historisk og juridisk evaluering og en gennemsigtig offentlig debat om sovjetiske forbrydelser, vigtigst af alt i Rusland, for at gøre det umuligt at gentage lignende forbrydelser i fremtiden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, FN's Højkommissariat for Flygtninge, Den Internationale Organisation for Migration, Den Internationale Røde Kors Komité, Den Internationale Straffedomstol, De Forenede Nationers Børnefond, Ukraines præsident, regering og parlament, de belarusiske myndigheder og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Europa-Parlamentets beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (vedtagne tekster, P9_TA(2022)0120).

(2)  Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (vedtagne tekster, P9_TA(2022)0206).

(3)  Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2022 om kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser i Ukraine (vedtagne tekster, P9_TA(2022)0218).

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Menneskerettighedskrænkelser i Uganda og Tanzania i forbindelse med investeringerne i projekter med fossile brændstoffer

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om krænkelser af menneskerettighederne i Uganda og Tanzania i forbindelse med investeringer i fossile brændstofprojekter (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Uganda og Tanzania, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Uganda og Tanzania,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne hvad angår ytringsfrihed online og offline, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne hvad angår ytringsfrihed online og offline,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, som Uganda har undertegnet, særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, som Uganda har undertegnet, særlig artikel 9,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som blev ratificeret af Uganda den 21. juni 1995, og særlig artikel 9, som garanterer retten til frihed for vilkårlig anholdelse eller frihedsberøvelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som blev ratificeret af Uganda den 21. juni 1995, og særlig artikel 9, som garanterer retten til frihed for vilkårlig anholdelse eller frihedsberøvelse,

| — | der henviser til erklæringen om individers, gruppers og samfundsorganers ret til og ansvar for at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, også kendt som FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget den 9. december 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om individers, gruppers og samfundsorganers ret til og ansvar for at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, også kendt som FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget den 9. december 1998,

| — | der henviser til Parisaftalen, der blev vedtaget på FN's 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer i Paris den 12. december 2015 og undertegnet den 22. april 2016 af bl.a. alle EU-lande, Uganda og Tanzania, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, der blev vedtaget på FN's 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer i Paris den 12. december 2015 og undertegnet den 22. april 2016 af bl.a. alle EU-lande, Uganda og Tanzania,

| — | der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi,

| — | der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 28. juli 2022, og som 161 lande tilsluttede sig, herunder alle EU's medlemsstater, og som erklærer adgangen til et rent og sundt miljø for en universel menneskerettighed; |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 28. juli 2022, og som 161 lande tilsluttede sig, herunder alle EU's medlemsstater, og som erklærer adgangen til et rent og sundt miljø for en universel menneskerettighed;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at udviklingsprojektet Lake Albert består af flere partnere med det franske multinationale olieselskab TotalEnergies (Total) som hovedinvestor sammen med China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company og Tanzania Petroleum Development Corporation; der henviser til, at produktionen fra disse projekter vil blive leveret til havnen i Tanga i Tanzania via en grænseoverskridende rørledning, East African Crude Oil Pipeline (den østafrikanske olierørledning, EACOP); der henviser til, at opførelsen af EACOP blev iværksat den 1. februar 2022 og efter planen skal være færdig i 2025; der henviser til, at Total har indledt to store olieefterforskningsprojekter i Uganda, hvoraf det ene er Tilenga-projektet, som vil omfatte olieboringer i det beskyttede naturområde Murchison Falls; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at udviklingsprojektet Lake Albert består af flere partnere med det franske multinationale olieselskab TotalEnergies (Total) som hovedinvestor sammen med China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company og Tanzania Petroleum Development Corporation; der henviser til, at produktionen fra disse projekter vil blive leveret til havnen i Tanga i Tanzania via en grænseoverskridende rørledning, East African Crude Oil Pipeline (den østafrikanske olierørledning, EACOP); der henviser til, at opførelsen af EACOP blev iværksat den 1. februar 2022 og efter planen skal være færdig i 2025; der henviser til, at Total har indledt to store olieefterforskningsprojekter i Uganda, hvoraf det ene er Tilenga-projektet, som vil omfatte olieboringer i det beskyttede naturområde Murchison Falls;

| B. | der henviser til, at anlægs- og driftsfaserne forventes at forårsage yderligere alvorlige negative konsekvenser for lokalsamfund i de områder, der berøres af olieudvindingen og opførelsen af rørledningen, herunder bringe vandressourcerne i fare og gøre uoprettelig skade på eksistensgrundlaget for landbrugere, fiskere og ejere af turismevirksomheder, som er afhængige af regionens rige naturressourcer; der henviser til, at EACOP's offshoreanlæg ved Tanzanias kyst vil blive bygget i et område med høj risiko for tsunamier og bringer beskyttede havområder i fare; der henviser til, at disse risici blev bemærket af den nederlandske miljøvurderingskommission i dens rådgivende gennemgang af den genindsendte miljømæssige og sociale konsekvensanalyse af EACOP, idet kommissionen navnlig fremhævede, at den foreslåede teknik til krydsning af vand- og vådområder (åben rende) potentielt kan have betydelige negative virkninger, navnlig i vådområder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anlægs- og driftsfaserne forventes at forårsage yderligere alvorlige negative konsekvenser for lokalsamfund i de områder, der berøres af olieudvindingen og opførelsen af rørledningen, herunder bringe vandressourcerne i fare og gøre uoprettelig skade på eksistensgrundlaget for landbrugere, fiskere og ejere af turismevirksomheder, som er afhængige af regionens rige naturressourcer; der henviser til, at EACOP's offshoreanlæg ved Tanzanias kyst vil blive bygget i et område med høj risiko for tsunamier og bringer beskyttede havområder i fare; der henviser til, at disse risici blev bemærket af den nederlandske miljøvurderingskommission i dens rådgivende gennemgang af den genindsendte miljømæssige og sociale konsekvensanalyse af EACOP, idet kommissionen navnlig fremhævede, at den foreslåede teknik til krydsning af vand- og vådområder (åben rende) potentielt kan have betydelige negative virkninger, navnlig i vådområder;

| C. | der henviser til, at de risici og virkninger, der er forbundet med udviklingen af oliefelter og rørledningsinfrastruktur, allerede vurderes at være enorme og er blevet udførligt dokumenteret i adskillige lokalsamfundsbaserede konsekvensanalyser og uafhængige ekspertundersøgelser; der henviser til, at det forventes, at projektet vil bringe naturreservater og levesteder i fare; der henviser til, at mange østafrikanere og østafrikanske civilsamfundsorganisationer på trods af projektpartnernes meddelelse om dens økonomiske og beskæftigelsesmæssige fordele fortsat giver udtryk for stærk modstand mod opførelsen af rørledningen og tilknyttede projekter, idet de hævder, at dens indvirkning på lokalsamfundene og miljøet er for risikofyldte; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de risici og virkninger, der er forbundet med udviklingen af oliefelter og rørledningsinfrastruktur, allerede vurderes at være enorme og er blevet udførligt dokumenteret i adskillige lokalsamfundsbaserede konsekvensanalyser og uafhængige ekspertundersøgelser; der henviser til, at det forventes, at projektet vil bringe naturreservater og levesteder i fare; der henviser til, at mange østafrikanere og østafrikanske civilsamfundsorganisationer på trods af projektpartnernes meddelelse om dens økonomiske og beskæftigelsesmæssige fordele fortsat giver udtryk for stærk modstand mod opførelsen af rørledningen og tilknyttede projekter, idet de hævder, at dens indvirkning på lokalsamfundene og miljøet er for risikofyldte;

| D. | der henviser til, at størstedelen af den planlagte produktion fra dette store olieprojekt vil blive udvundet og solgt efter 2030; der henviser til, at udvinding af olie i Uganda vil medføre op til 34 mio. ton CO2-emissioner om året; der henviser til, at Det Internationale Energiagentur (IEA) i en rapport fra 2021 advarede om, at en begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC for at forhindre klimaændringernes mest ødelæggende virkninger ville kræve, at ny olie- og gasudvikling standses øjeblikkeligt; der henviser til, at flere miljø- og klimaeksperter har påpeget flere kritiske mangler i disse miljømæssige og sociale konsekvensanalyser, idet de anser det for uundgåeligt, at »der vil forekomme olieudslip fra EACOP i projektets levetid«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at størstedelen af den planlagte produktion fra dette store olieprojekt vil blive udvundet og solgt efter 2030; der henviser til, at udvinding af olie i Uganda vil medføre op til 34 mio. ton CO2-emissioner om året; der henviser til, at Det Internationale Energiagentur (IEA) i en rapport fra 2021 advarede om, at en begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC for at forhindre klimaændringernes mest ødelæggende virkninger ville kræve, at ny olie- og gasudvikling standses øjeblikkeligt; der henviser til, at flere miljø- og klimaeksperter har påpeget flere kritiske mangler i disse miljømæssige og sociale konsekvensanalyser, idet de anser det for uundgåeligt, at »der vil forekomme olieudslip fra EACOP i projektets levetid«;

| E. | der henviser til, at FN's fire særlige rapportører om situationen for menneskerettighedsforkæmpere i deres meddelelse af 24. januar 2022 gav udtryk for deres bekymring over anholdelsen, intimideringen og den retslige chikane af menneskerettighedsforkæmpere og ikkestatslige organisationer (NGO'er), der arbejder i olie- og gassektoren i Uganda; der henviser til, at det er blevet rapporteret, at forskellige menneskerettighedsforkæmpere, journalister og civilsamfundsaktører har været udsat for kriminalisering, intimidering og chikane, bl.a. Maxwell Atuhura, en miljørettighedsforkæmper og field officer i Buliisa for NGO'en Africa Institute for Energy Governance, som blev udsat for indbrud og vilkårlig anholdelse, Federica Marsi, en italiensk journalist, som blev anholdt vilkårligt den 25. maj 2021, Joss Kaheero Mugisa, formanden for NGO'en Oil and Gas Human Rights Defenders Association, som tilbragte 56 nætter i fængsel uden at være blevet dømt ved en domstol, Robert Birimuye, en repræsentant for folk, der er berørt af EACOP-projektet i Kyoteradistriktet, og som blev anholdt vilkårligt, Yisito Kayinga Muddu, koordinator for Community Transformation Foundation Network — COTFONE, hvis hus og kontor blev udsat for indbrud på samme dag, og Fred Mwesigwa, som vidnede i sagen mod TotalEnergies i Frankrig og efterfølgende blev truet med mord; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's fire særlige rapportører om situationen for menneskerettighedsforkæmpere i deres meddelelse af 24. januar 2022 gav udtryk for deres bekymring over anholdelsen, intimideringen og den retslige chikane af menneskerettighedsforkæmpere og ikkestatslige organisationer (NGO'er), der arbejder i olie- og gassektoren i Uganda; der henviser til, at det er blevet rapporteret, at forskellige menneskerettighedsforkæmpere, journalister og civilsamfundsaktører har været udsat for kriminalisering, intimidering og chikane, bl.a. Maxwell Atuhura, en miljørettighedsforkæmper og field officer i Buliisa for NGO'en Africa Institute for Energy Governance, som blev udsat for indbrud og vilkårlig anholdelse, Federica Marsi, en italiensk journalist, som blev anholdt vilkårligt den 25. maj 2021, Joss Kaheero Mugisa, formanden for NGO'en Oil and Gas Human Rights Defenders Association, som tilbragte 56 nætter i fængsel uden at være blevet dømt ved en domstol, Robert Birimuye, en repræsentant for folk, der er berørt af EACOP-projektet i Kyoteradistriktet, og som blev anholdt vilkårligt, Yisito Kayinga Muddu, koordinator for Community Transformation Foundation Network — COTFONE, hvis hus og kontor blev udsat for indbrud på samme dag, og Fred Mwesigwa, som vidnede i sagen mod TotalEnergies i Frankrig og efterfølgende blev truet med mord;

| F. | der henviser til, at der siden 2019 har kørt en retssag mod Total i Frankrig på grund af påstande om, at virksomheden ikke har indført en passende årvågenhedsplan, der dækker sundheds-, sikkerheds-, miljø- og menneskerettighedsrisici som krævet i fransk lovgivning om »pligten til årvågenhed« i forbindelse med Tilenga- og EACOP-projekterne og deres indvirkning på menneskerettighederne; der henviser til, at eftersom Totals appeller blev afvist af den franske kassationsdomstol i december 2021, skal sagen nu realitetsbehandles, og der afventes stadig dom; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der siden 2019 har kørt en retssag mod Total i Frankrig på grund af påstande om, at virksomheden ikke har indført en passende årvågenhedsplan, der dækker sundheds-, sikkerheds-, miljø- og menneskerettighedsrisici som krævet i fransk lovgivning om »pligten til årvågenhed« i forbindelse med Tilenga- og EACOP-projekterne og deres indvirkning på menneskerettighederne; der henviser til, at eftersom Totals appeller blev afvist af den franske kassationsdomstol i december 2021, skal sagen nu realitetsbehandles, og der afventes stadig dom;

| G. | der henviser til, at en mission fra EU-delegationen og Frankrigs, Belgiens, Danmarks, Norges og Nederlandenes ambassader den 9. november 2021 blev forhindret i at komme ind i oliefeltet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en mission fra EU-delegationen og Frankrigs, Belgiens, Danmarks, Norges og Nederlandenes ambassader den 9. november 2021 blev forhindret i at komme ind i oliefeltet;

| H. | der henviser til, at næsten 118 000 mennesker er berørt af disse olieprojekter: nogle har fået deres hjem ødelagt for at lette anlæggelsen af tilkørselsveje eller forarbejdningsanlægget, mens andre har fået alle eller en del af deres jordlodder beslaglagt og har mistet retten til dyrkningen heraf og dermed deres eksistensgrundlag uden forudgående betaling af en rimelig og passende kompensation; der henviser til, at den kompensation, der udbetales, ofte er alt for lav til, at de landbrugere, hvis jord er blevet eksproprieret, kan købe sammenlignelige jordlodder, som de kan dyrke; der henviser til, at denne lave kompensation derfor i alvorlig grad og på forhånd endegyldigt forringer deres indkomst og levevilkår, således at de fordrevne personer ikke længere kan generere tilstrækkelige indtægter til at brødføde deres familier, sende deres børn i skole eller få adgang til sundhedspleje; der henviser til, at oprindelige samfunds ret til frit, forudgående og informeret samtykke ikke respekteres i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at næsten 118 000 mennesker er berørt af disse olieprojekter: nogle har fået deres hjem ødelagt for at lette anlæggelsen af tilkørselsveje eller forarbejdningsanlægget, mens andre har fået alle eller en del af deres jordlodder beslaglagt og har mistet retten til dyrkningen heraf og dermed deres eksistensgrundlag uden forudgående betaling af en rimelig og passende kompensation; der henviser til, at den kompensation, der udbetales, ofte er alt for lav til, at de landbrugere, hvis jord er blevet eksproprieret, kan købe sammenlignelige jordlodder, som de kan dyrke; der henviser til, at denne lave kompensation derfor i alvorlig grad og på forhånd endegyldigt forringer deres indkomst og levevilkår, således at de fordrevne personer ikke længere kan generere tilstrækkelige indtægter til at brødføde deres familier, sende deres børn i skole eller få adgang til sundhedspleje; der henviser til, at oprindelige samfunds ret til frit, forudgående og informeret samtykke ikke respekteres i overensstemmelse med internationale standarder;

| 1. | udtrykker sin alvorlige bekymring over krænkelserne af menneskerettighederne i Uganda og Tanzania i forbindelse med investeringer i projekter vedrørende fossile brændstoffer, herunder den uretmæssige fængsling af menneskerettighedsforkæmpere, den vilkårlige suspension af NGO'er, vilkårlige fængselsstraffe og udsættelsen af hundredvis af mennesker fra deres jord uden rimelig og passende kompensation; udtrykker sin bekymring over anholdelserne, intimideringen og den retslige chikane mod menneskerettighedsforkæmpere og NGO'er, der arbejder i olie- og gassektoren i Uganda; anmoder myndighederne om at sikre, at menneskerettighedsforkæmpere, journalister og civilsamfundsgrupper frit kan udføre deres arbejde i udsatte samfund, og opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af alle vilkårligt anholdte menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Ugandas og Tanzanias regeringer til at iværksætte konkrete foranstaltninger for at sikre, at myndigheder, sikkerhedsstyrker og politikker respekterer og overholder menneskerettighedsstandarderne; insisterer navnlig på, at EU og andre internationale aktører opretholder og styrker deres integrerede og koordinerede tilgang til Uganda, hvilket omfatter fremme af god regeringsførelse, demokrati og menneskerettigheder og styrkelse af retssystemet og retsstatsprincippet, og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at rejse disse spørgsmål via offentlige og diplomatiske kanaler; opfordrer indtrængende Ugandas regering til igen at godkende de 54 NGO'er, der er blevet vilkårligt lukket eller suspenderet, og til at give de mennesker, der er blevet fordrevet uden at modtage en rimelig og passende kompensation, adgang til deres jord; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at mere end 100 000 mennesker er i overhængende fare for at blive fordrevet som følge af EACOP-projektet uden passende garantier for rimelig kompensation; opfordrer indtrængende til, at de, der udsættes eller nægtes adgang til deres jord, modtager en umiddelbar, retfærdig og tilstrækkelig kompensation som fastsat i Ugandas forfatning og som lovet af virksomhederne; anmoder myndighederne om at tage yderligere skridt til i tilstrækkelig grad at kompensere mennesker for mistet ejendom og jord, beskytte lokalsamfundenes ret til sundhed, miljø, eksistensmuligheder og borgerlige frihedsrettigheder og yde erstatning til dem, der har været berørt af olieoperationer i de seneste årtier; opfordrer begge regeringer til at ajourføre de nationale love om erhvervelse, værdiansættelse og genbosættelse af jord for at sikre, at de er i overensstemmelse med regionale og internationale standarder, herunder retten til frit, forudgående og informeret samtykke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sin opfordring til Ugandas myndigheder om at tillade fri, meningsfuld og uhindret adgang til oliefeltet for civilsamfundsorganisationer, uafhængige journalister, internationale observatører og forskere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin opfordring til et stærkt og ambitiøst direktiv om obligatorisk due diligence for virksomheder og et ambitiøst retligt bindende internationalt instrument til håndtering af forpligtelser vedrørende menneskerettigheder, miljø og klima som skitseret i Parlamentets beslutning af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer EU og det internationale samfund til at lægge størst muligt pres på myndighederne i Uganda og Tanzania og på projektiværksætterne og -interessenterne for at beskytte miljøet og sætte en stopper for udvindingsaktiviteterne i beskyttede og følsomme økosystemer, bl.a. på bredden af Albertsøen, og forpligte sig til at anvende de bedste tilgængelige midler til at bevare kulturen, sundheden og fremtiden for de berørte lokalsamfund og til at undersøge alternativer i overensstemmelse med internationale klima- og biodiversitetsforpligtelser; opfordrer initiativtagerne til EACOP-projektet i Uganda og Tanzania til at løse alle tvister, der skulle have været løst forud for iværksættelsen af projektet, og til at tage hensyn til alle ovennævnte risici, som truer dette projekt; opfordrer indtrængende TotalEnergies til at udsætte iværksættelsen af projektet et år for at undersøge muligheden for en alternativ ruteføring for rørledningen, der i højere grad bevarer beskyttede og følsomme økosystemer og vandressourcerne i Uganda og Tanzania, begrænser sårbarheden af afvandingsområderne for Afrikas store søer, som er en vigtig ressource for regionen, og til at undersøge alternative projekter baseret på vedvarende energi med henblik på en bedre økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker bekymring over Kinas og Ruslands voksende økonomiske indflydelse, navnlig i energisektoren; er i den forbindelse bekymret over Ugandas myndigheders interesse i at udvikle et atomkraftværk med russisk bistand; minder om, at den demokratiske verden indførte målrettede restriktive foranstaltninger over for russiske virksomheder og enheder, herunder inden for energisektoren, som reaktion på Ruslands aggression mod Ukraine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Europæiske Unions særlige repræsentant for menneskerettigheder, Republikken Ugandas præsident, Republikken Tanzanias præsident og formændene for Ugandas og Tanzanias parlamenter. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 11.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nicaragua, navnlig anholdelsen af biskoppen Rolando Álvarez

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om Nicaragua, navnlig anholdelsen af biskoppen Rolando Álvarez (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, navnlig beslutningen af 16. december 2021 om situationen i Nicaragua (1) og beslutningen af 9. juni 2022 om instrumentaliseringen af retssystemet som et repressivt redskab i Nicaragua (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, navnlig beslutningen af 16. december 2021 om situationen i Nicaragua (1) og beslutningen af 9. juni 2022 om instrumentaliseringen af retssystemet som et repressivt redskab i Nicaragua (2),

| — | der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, særlig artikel 18 om menings- og ytringsfrihed, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 10 om retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed, og den amerikanske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 12 om samvittigheds- og religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, særlig artikel 18 om menings- og ytringsfrihed, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 10 om retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed, og den amerikanske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 12 om samvittigheds- og religionsfrihed,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger (Nelson Mandela-reglerne), |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger (Nelson Mandela-reglerne),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1720 af 14. oktober 2019 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1720 af 14. oktober 2019 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (3),

| — | der henviser til erklæringen af 14. marts 2022 fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om domfældelsen af politiske fanger, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 14. marts 2022 fra talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om domfældelsen af politiske fanger,

| — | der henviser til erklæringen af 9. maj 2022 fra talsmanden for FN's Menneskerettighedskontor om Nicaraguas undertrykkelse af civilsamfundet og til rapporten af 24. februar 2022 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om menneskerettighedssituationen i Nicaragua og erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder forud for Menneskerettighedsrådets 49. samling den 7. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 9. maj 2022 fra talsmanden for FN's Menneskerettighedskontor om Nicaraguas undertrykkelse af civilsamfundet og til rapporten af 24. februar 2022 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om menneskerettighedssituationen i Nicaragua og erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder forud for Menneskerettighedsrådets 49. samling den 7. marts 2022,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution nr. 49/3 af 31. marts 2022 om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution nr. 49/3 af 31. marts 2022 om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne i Nicaragua,

| — | der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (4) (associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (4) (associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det nicaraguanske nationale politi den 19. august 2022 med magt trængte ind i den episkopale kurie i Matagalpa for uden lov og ret at anholde biskoppen Rolando Álvarez, efter at situationen havde været uafklaret i to uger, sammen med fem præster, to præsteseminariumstuderende og en kameraman, som nu er fængslet i El Chipote-fængslet; der henviser til, at biskop Álvarez spillede en vigtig rolle som mægler i den nationale dialog i 2018 og konstant har opfordret til en fredelig og besindig dialog i Nicaragua, idet han har kritiseret lukningen af syv katolske radiostationer, der drives af Matagalpa-stiftet, den 1. august 2022; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det nicaraguanske nationale politi den 19. august 2022 med magt trængte ind i den episkopale kurie i Matagalpa for uden lov og ret at anholde biskoppen Rolando Álvarez, efter at situationen havde været uafklaret i to uger, sammen med fem præster, to præsteseminariumstuderende og en kameraman, som nu er fængslet i El Chipote-fængslet; der henviser til, at biskop Álvarez spillede en vigtig rolle som mægler i den nationale dialog i 2018 og konstant har opfordret til en fredelig og besindig dialog i Nicaragua, idet han har kritiseret lukningen af syv katolske radiostationer, der drives af Matagalpa-stiftet, den 1. august 2022;

| B. | der henviser til, at der i politiets erklæring ikke blev givet nogen begrundelse for anholdelserne, men at det blev anført, de var led i en efterforskning indledt den 5. august 2022 angående »destabiliserende og provokerende« aktiviteter i landet; der henviser til, at politiet senere bekræftede, at der var »retlige undersøgelser« i gang; der henviser til, at Nicaraguas vicepræsident Rosario Murillo nogle timer senere i en tale hævdede, at politiet igen havde skabt ro og orden i Matagalpa, og at anholdelsen af biskoppen var »nødvendig«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i politiets erklæring ikke blev givet nogen begrundelse for anholdelserne, men at det blev anført, de var led i en efterforskning indledt den 5. august 2022 angående »destabiliserende og provokerende« aktiviteter i landet; der henviser til, at politiet senere bekræftede, at der var »retlige undersøgelser« i gang; der henviser til, at Nicaraguas vicepræsident Rosario Murillo nogle timer senere i en tale hævdede, at politiet igen havde skabt ro og orden i Matagalpa, og at anholdelsen af biskoppen var »nødvendig«;

| C. | der henviser til, at den apostoliske nuntius til Nicaragua, monsignore Waldemar Stanisław Sommertag, blev udvist i marts 2022, at padre Manuel Salvador García blev tilbageholdt i juni 2022, at missionærerne fra velgørenhedsorganisationen under St. Teresa-ordenen i Calcutta blev erklæret ulovlige og udvist i juli 2022, og at det nationale politi angiveligt forbød nogle religiøse processioner, der var planlagt til den 13. og 14. august 2022; der henviser til, at fem andre præster, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández og Dani García, gik i eksil som følge af anholdelsen af biskop Álvarez; der henviser til, at biskop Silvio Báez blev tvunget i eksil i 2019 efter dødstrusler bekræftet af Vatikanet; der henviser til, at de nicaraguanske myndigheder den 1. september 2022 idømte monsignore Leonardo José Urbina Rodríguez 30 års fængsel; der henviser til, at disse blot er nogle få eksempler på undertrykkelse rettet mod medlemmer af den romersk-katolske kirke i Nicaragua; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den apostoliske nuntius til Nicaragua, monsignore Waldemar Stanisław Sommertag, blev udvist i marts 2022, at padre Manuel Salvador García blev tilbageholdt i juni 2022, at missionærerne fra velgørenhedsorganisationen under St. Teresa-ordenen i Calcutta blev erklæret ulovlige og udvist i juli 2022, og at det nationale politi angiveligt forbød nogle religiøse processioner, der var planlagt til den 13. og 14. august 2022; der henviser til, at fem andre præster, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández og Dani García, gik i eksil som følge af anholdelsen af biskop Álvarez; der henviser til, at biskop Silvio Báez blev tvunget i eksil i 2019 efter dødstrusler bekræftet af Vatikanet; der henviser til, at de nicaraguanske myndigheder den 1. september 2022 idømte monsignore Leonardo José Urbina Rodríguez 30 års fængsel; der henviser til, at disse blot er nogle få eksempler på undertrykkelse rettet mod medlemmer af den romersk-katolske kirke i Nicaragua;

| D. | der henviser til, at det nicaraguanske regime siden 2018 systematisk og gentagne gange har fængslet, chikaneret og intimideret præsidentkandidater, oppositionsledere og religiøse ledere — navnlig fra den romersk-katolske kirke — samt studenter- og landdistriktsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, civilsamfundsorganisationer, LGBTI-personer og repræsentanter for erhvervslivet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det nicaraguanske regime siden 2018 systematisk og gentagne gange har fængslet, chikaneret og intimideret præsidentkandidater, oppositionsledere og religiøse ledere — navnlig fra den romersk-katolske kirke — samt studenter- og landdistriktsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, civilsamfundsorganisationer, LGBTI-personer og repræsentanter for erhvervslivet;

| E. | der henviser til, at der siden da er blevet etableret en ramme for statslig undertrykkelse i Nicaragua, der er kendetegnet ved systemisk straffrihed for krænkelser af menneskerettighederne, en forringelse af institutionerne og retsstatsprincippet og en hemmelig forståelse mellem den udøvende og dømmende magt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der siden da er blevet etableret en ramme for statslig undertrykkelse i Nicaragua, der er kendetegnet ved systemisk straffrihed for krænkelser af menneskerettighederne, en forringelse af institutionerne og retsstatsprincippet og en hemmelig forståelse mellem den udøvende og dømmende magt;

| F. | der henviser til, at angrebene på ytrings-, samvittigheds- og religionsfriheden er blevet intensiveret, og at anklagemyndighedens trusler mod flere journalister, menneskerettighedsforkæmpere som kritikere af regimet og medlemmer af den romersk-katolske kirke — på grund af deres mæglingsbestræbelser i de nationale drøftelser i 2018 og deres anmeldelser af de menneskerettighedskrænkelser, der er begået i forbindelse med Nicaraguas nuværende krise — har fået mange af dem til at forlade Nicaragua for at søge beskyttelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at angrebene på ytrings-, samvittigheds- og religionsfriheden er blevet intensiveret, og at anklagemyndighedens trusler mod flere journalister, menneskerettighedsforkæmpere som kritikere af regimet og medlemmer af den romersk-katolske kirke — på grund af deres mæglingsbestræbelser i de nationale drøftelser i 2018 og deres anmeldelser af de menneskerettighedskrænkelser, der er begået i forbindelse med Nicaraguas nuværende krise — har fået mange af dem til at forlade Nicaragua for at søge beskyttelse;

| G. | der henviser til, at de fængslede som præciseret af FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og mandatindehaverne for FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer blev tilbageholdt af grunde, der er uforenelige med de internationale menneskerettighedsstandarder og den nicaraguanske forfatning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de fængslede som præciseret af FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og mandatindehaverne for FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer blev tilbageholdt af grunde, der er uforenelige med de internationale menneskerettighedsstandarder og den nicaraguanske forfatning;

| H. | der henviser til, at lukningen af de katolske radiostationer og yderligere to lokale radio- og tv-stationer kort derefter, gennem overdreven magtanvendelse, er de seneste i en lang række på over 1 700 civilsamfundsorganisationer og mindst 40 kvindeorganisationer, flere politiske partier, medieforeninger og universiteter, som det nicaraguanske regime har slået ned på; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at lukningen af de katolske radiostationer og yderligere to lokale radio- og tv-stationer kort derefter, gennem overdreven magtanvendelse, er de seneste i en lang række på over 1 700 civilsamfundsorganisationer og mindst 40 kvindeorganisationer, flere politiske partier, medieforeninger og universiteter, som det nicaraguanske regime har slået ned på;

| I. | der henviser til, at det nicaraguanske regime i år har tilladt russisk militær tilstedeværelse i landet, hvilket er et klart bevis på de stærke forbindelser og den fælles støtte mellem Ortega-Murillo og Putins regime; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det nicaraguanske regime i år har tilladt russisk militær tilstedeværelse i landet, hvilket er et klart bevis på de stærke forbindelser og den fælles støtte mellem Ortega-Murillo og Putins regime;

| 1. | fordømmer på det kraftigste undertrykkelsen og anholdelsen af medlemmer af den romersk-katolske kirke i Nicaragua, navnlig anholdelsen af biskop Rolando Álvarez; opfordrer indtrængende det nicaraguanske regime til øjeblikkeligt at sætte en stopper for undertrykkelsen og atter tilsikre udøvelsen af alle menneskerettigheder, herunder ytrings-, religions- og trosfrihed; opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle de vilkårligt tilbageholdte, herunder biskop Álvarez og dem, der tilbageholdes sammen med ham, og til, at alle retslige skridt mod dem, herunder domme, ophæves; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager og fordømmer på det kraftigste den fortsatte forværring af situationen i Nicaragua og optrapningen af undertrykkelsen af den katolske kirke, oppositionsledere, civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, bønder, studerende og oprindelige folk m.fl. samt vilkårlig tilbageholdelse for udelukkende at udøve grundlæggende frihedsrettigheder, umenneskelige og nedværdigende behandling og de forværrede helbredsforhold for disse grupper og personer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer den uretmæssige tilbageholdelse, manglen på retsgarantier og de ulovlige domfældelser af politiske fanger, der har fundet sted i Nicaragua; understreger, at retssystemet savner uafhængighed af den udøvende magt; udtrykker bekymring over manipulationen af straffelovgivningen og anvendelsen af retssystemet som et redskab til at kriminalisere udøvelsen af borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin bekymring over den forværrede situation for de mere end 206 politiske fanger, der har været tilbageholdt i Nicaragua siden april 2018, ifølge den særlige opfølgningsmekanisme for Nicaragua (MESENI), og opfordrer til, at de omgående løslades, at retssagerne mod dem ophører, og at alle flygtninge og eksil får lov til at vende sikkert tilbage til deres hjem; opfordrer indtrængende det nicaraguanske regime til at sætte en stopper for brugen af grusom og umenneskelig behandling og til at respektere den fysiske integritet, værdighed, frihed og ret til adgang til lægebehandling for de fængslede samt deres familier; holder regimet ansvarlig for at sikre, at forholdene under frihedsberøvelse er i overensstemmelse med dets internationale retlige forpligtelser og standarder på menneskerettighedsområdet, såsom FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at yderligere 100 NGO'er blev lukket den 7. september 2022, hvilket bragte det samlede antal NGO'er, der i år er blevet lukket i Nicaragua, op på 1 850; opfordrer det nicaraguanske regime til at standse vilkårligt lukning af NGO'er og civilsamfundsorganisationer og til at genindføre retschartret for alle organisationer, politiske partier, religiøse organisationer, mediesammenslutninger og -foretagender, universiteter og menneskerettighedsorganisationer, der er blevet udenretsligt lukket, samt til at tilbagelevere al ejendom, aktiver, dokumenter og udstyr, der uretmæssigt er blevet beslaglagt, og til at genetablere deres legitime retlige status; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer annulleringen af politiske partier i opposition og den manglende frihed til at organisere og deltage i kommunalvalget den 6. november 2022; opfordrer indtrængende til genetablering af de legitime forvaltninger i jurisdiktionerne El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra og El Almendro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Nicaragua til at ophæve lovgivning vedtaget siden 2018, som uretmæssigt begrænser det civile og demokratiske råderum; gentager sin opfordring til EU om fortsat at støtte civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og slægtninge til politiske fanger både i Nicaragua og i eksil, herunder bl.a. præsterne Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández og Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver den centrale rolle, som civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og medlemmer af den romersk-katolske kirke i Nicaragua indtager; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer den nicaraguanske regering til hurtigst muligt at tillade, at internationale organisationer, herunder Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder og FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder kan vende tilbage til landet for at overvåge menneskerettighedssituationen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer det nicaraguanske regime til at gennemføre FN's Menneskerettighedsråds resolution nr. 49/3, som for en periode på et år opretter en gruppe af menneskerettighedseksperter, der skal føre tilsyn med troværdige, upartiske og udtømmende undersøgelser, sikre bevismateriale og tage sig af ansvarsplaceringen for de alvorlige krænkelser, der har fundet sted siden 2018; opfordrer de nicaraguanske institutioner til at træde op mod de straffrie tilstande for de alvorlige menneskerettighedskrænkelser og overgreb, der har fundet sted, og give ofrene adgang til domstolsprøvelse og fuld erstatning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Nicaragua til at indlede en inklusiv national dialog for at sikre en fredelig og demokratisk løsning på den politiske, sociale og menneskerettighedsmæssige krise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU til fortsat gennem sin optræden udadtil og dialog at prioritere fremme af demokrati, retsstatsprincippet, lighed og mediefrihed og til at samarbejde med det internationale samfund om at forsvare dialog, demokrati og menneskerettigheder i Nicaragua; anmoder EU-delegationen i Nicaragua om nøje at overvåge udviklingen i landet, herunder overvågning af retssager og besøg af oppositionsledere og regeringskritikere i fængsler eller under husarrest; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens samarbejdsbistand styrker dens støtte til civilsamfundet, navnlig menneskerettighedsforkæmpere, og at den ikke på nogen måde bidrager til den undertrykkende fremfærd, som de nicaraguanske myndigheders i øjeblikket gør brug af; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Nicaragua i lyset af associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika skal respektere og konsolidere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne, navnlig med hensyn til bestemmelserne i afsnit I; gentager sit krav om, at associeringsaftalens demokratiske bestemmelse under de nuværende omstændigheder skal udløses; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager sin opfordring til, at nicaraguanske dommere og anklagere hurtigst muligt opføres på listen over personer omfattet af EU-sanktioner og til, at sanktionslisten over personer og enheder udvides til at omfatte Daniel Ortega og hans inderkreds; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne og FN's Sikkerhedsråd til i overensstemmelse med Romstatuttens artikel 13 og 14 at indlede en formel undersøgelse gennem Den Internationale Straffedomstol af Nicaragua og Daniel Ortega for forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin opfordring til en øjeblikkelig udlevering af Alessio Casimirri til Italien; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anmoder sin Formandskonference om at give tilladelse til udsendelse af en undersøgelsesmission til at overvåge situationen i Nicaragua; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Centralamerikanske Parlament, Limagruppen, Vatikanet og til Republikken Nicaraguas regering og parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 251 af 30.6.2022, s. 134.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0238.

(3)  EUT L 262 af 15.10.2019, s. 58.

(4)  EUT L 346 af 15.12.2012, s. 3.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i EU i 2020 og 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2020 og 2021 (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2, der fastsætter, at EU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2, der fastsætter, at EU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 2, stk. 1, og artikel 20 og 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 2, stk. 1, og artikel 20 og 21,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1534 af 16. september 2021 om sikring af journalisters og andre mediefolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1534 af 16. september 2021 om sikring af journalisters og andre mediefolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 med titlen »Et mere inklusivt og beskyttende Europa: udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser« (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 med titlen »Et mere inklusivt og beskyttende Europa: udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser« (COM(2021)0777),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juni 2020 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)« (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juni 2020 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)« (COM(2020)0258),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om LGBTIQ-rettigheder i EU (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om LGBTIQ-rettigheder i EU (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (7),

| — | der henviser til henstillingerne fra arbejdsgruppen om kontrol af Frontex under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender som fastsat i udvalgets rapport af 14. juli 2021 om rapport om undersøgelsen af Frontex vedrørende påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra arbejdsgruppen om kontrol af Frontex under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender som fastsat i udvalgets rapport af 14. juli 2021 om rapport om undersøgelsen af Frontex vedrørende påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. oktober 2021 med titlen: »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. oktober 2021 med titlen: »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (8),

| — | der henviser til debatten i udvalget for aktuelle anliggender under Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder og til dens efterfølgende rapporter af 17. maj 2021 om lokale myndigheders rolle vedrørende situationen og rettigheder for LGBTIQ-personer i Polen (»The role of local authorities with regard to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland«) og af 17. juni 2021 om lokale og regionale myndigheders rolle og beskyttelse af LGBTIQ-personer i et stadig mere fjendtligt klima (»Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities«), |
| --- | --- |

—

der henviser til debatten i udvalget for aktuelle anliggender under Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder og til dens efterfølgende rapporter af 17. maj 2021 om lokale myndigheders rolle vedrørende situationen og rettigheder for LGBTIQ-personer i Polen (»The role of local authorities with regard to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland«) og af 17. juni 2021 om lokale og regionale myndigheders rolle og beskyttelse af LGBTIQ-personer i et stadig mere fjendtligt klima (»Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities«),

| — | der henviser til rapporterne fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, navnlig rapporterne om grundlæggende rettigheder for 2020 og 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, navnlig rapporterne om grundlæggende rettigheder for 2020 og 2021,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2020 om strategien til styrkelse af anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2020 om strategien til styrkelse af anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU (COM(2020)0711),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 10. december 2021 med titlen »Beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i den digitale tidsalder — Årsberetning for 2021 om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder« (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 10. december 2021 med titlen »Beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i den digitale tidsalder — Årsberetning for 2021 om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder« (COM(2021)0819),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0224/2022),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; der henviser til, at de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, skal opretholdes af EU's institutioner og hver enkelt medlemsstat i alle deres politikker; der henviser til, at Kommissionen sammen med Parlamentet og Rådet i henhold til traktaterne er ansvarlig for at sikre, at retsstatsprincippet overholdes som en grundlæggende værdi i Unionen, og for at sikre, at EU-retten og EU's værdier og principper overholdes; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; der henviser til, at de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, skal opretholdes af EU's institutioner og hver enkelt medlemsstat i alle deres politikker; der henviser til, at Kommissionen sammen med Parlamentet og Rådet i henhold til traktaterne er ansvarlig for at sikre, at retsstatsprincippet overholdes som en grundlæggende værdi i Unionen, og for at sikre, at EU-retten og EU's værdier og principper overholdes;

| B. | der henviser til, at artikel 151 i TEUF henviser til grundlæggende sociale rettigheder som dem, der er fastsat i den europæiske socialpagt; der henviser til, at Unionen endnu ikke har tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention trods sin forpligtelse til at gøre dette i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 151 i TEUF henviser til grundlæggende sociale rettigheder som dem, der er fastsat i den europæiske socialpagt; der henviser til, at Unionen endnu ikke har tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention trods sin forpligtelse til at gøre dette i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU;

| C. | der henviser til, at de restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af covid-19-pandemien i 2020 og 2021 greb ind i en lang række grundlæggende rettigheder, f.eks. til retten til fri bevægelighed og forsamlingsfrihed, til privatliv og familieliv, herunder beskyttelse af personoplysninger, og retten til uddannelse, arbejde og social sikring; der henviser til, at pandemien forværrede eksisterende udfordringer og uligheder på alle områder af livet, navnlig for sårbare grupper, og udløste en stigning i racistiske hændelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af covid-19-pandemien i 2020 og 2021 greb ind i en lang række grundlæggende rettigheder, f.eks. til retten til fri bevægelighed og forsamlingsfrihed, til privatliv og familieliv, herunder beskyttelse af personoplysninger, og retten til uddannelse, arbejde og social sikring; der henviser til, at pandemien forværrede eksisterende udfordringer og uligheder på alle områder af livet, navnlig for sårbare grupper, og udløste en stigning i racistiske hændelser;

| D. | der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkediskrimination er en grundlæggende rettighed, der er forankret i artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i TEU, i artikel 8, 10, 19 og 157 i TEUF og i artikel 21 og 23 i chartret; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkediskrimination er en grundlæggende rettighed, der er forankret i artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i TEU, i artikel 8, 10, 19 og 157 i TEUF og i artikel 21 og 23 i chartret;

| E. | der henviser til, at betegnelsen »romaer« omfatter alle mennesker og børn med roma-, kalè-, manouche-, lovari-, rissende-, boyash-, domare-, kalderash- og sintibaggrund; der henviser til, at den nye definition af romaer bedre omfatter selv dem, der stigmatiseres som sigøjnere uden at have en tilsvarende etnisk baggrund, såsom egyptere, ashkalier eller omrejsende; der henviser til, at romasamfundene fortsat er nogle af de mest sårbare og undertrykte grupper i EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at betegnelsen »romaer« omfatter alle mennesker og børn med roma-, kalè-, manouche-, lovari-, rissende-, boyash-, domare-, kalderash- og sintibaggrund; der henviser til, at den nye definition af romaer bedre omfatter selv dem, der stigmatiseres som sigøjnere uden at have en tilsvarende etnisk baggrund, såsom egyptere, ashkalier eller omrejsende; der henviser til, at romasamfundene fortsat er nogle af de mest sårbare og undertrykte grupper i EU;

| F. | der henviser til, at sundhedskrisen ofte blev brugt som påskud for at angribe mindretal, herunder migranter, personer med migrantbaggrund og romaer, som allerede var udsat for racemæssig og etnisk diskrimination, hadefuld tale og hadforbrydelser; der henviser til, at romakvinder og -børn, der ofte udsættes for mangeartet eller intersektionelle former for forskelsbehandling, er blandt de mest truede grupper og enkeltpersoner i medlemsstaterne og tiltrædelses- og kandidatlandene, da de står over for endnu værre hindringer end romamænd i den almindelige befolkning, alt for ofte lever i fattige landlige eller bymæssige områder — ofte uformelle bosættelser med begrænset adgang til uddannelse, arbejde og sundhedstjenester, inden adgang til sanitet og klart vand og en lavere forventet levetid — en situation, der er blevet forværret som følge af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sundhedskrisen ofte blev brugt som påskud for at angribe mindretal, herunder migranter, personer med migrantbaggrund og romaer, som allerede var udsat for racemæssig og etnisk diskrimination, hadefuld tale og hadforbrydelser; der henviser til, at romakvinder og -børn, der ofte udsættes for mangeartet eller intersektionelle former for forskelsbehandling, er blandt de mest truede grupper og enkeltpersoner i medlemsstaterne og tiltrædelses- og kandidatlandene, da de står over for endnu værre hindringer end romamænd i den almindelige befolkning, alt for ofte lever i fattige landlige eller bymæssige områder — ofte uformelle bosættelser med begrænset adgang til uddannelse, arbejde og sundhedstjenester, inden adgang til sanitet og klart vand og en lavere forventet levetid — en situation, der er blevet forværret som følge af covid-19-pandemien;

| G. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 20. maj 2022 vedtog en henstilling om bekæmpelse af hadefuld tale, som indeholder ikkebindende retningslinjer for, hvordan fænomenet skal tackles; der henviser til, at den nyetablerede ekspertkomité om bekæmpelse af hadefuld tale har fået til opgave at udarbejde et udkast til henstilling om hadforbrydelser for Ministerkomitéen inden udgangen af 2023; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 20. maj 2022 vedtog en henstilling om bekæmpelse af hadefuld tale, som indeholder ikkebindende retningslinjer for, hvordan fænomenet skal tackles; der henviser til, at den nyetablerede ekspertkomité om bekæmpelse af hadefuld tale har fået til opgave at udarbejde et udkast til henstilling om hadforbrydelser for Ministerkomitéen inden udgangen af 2023;

| H. | der henviser til, at den forsætlige målretning af visse minoritetsgruppers rettigheder i nogle medlemsstater har skabt fremdrift andre steder, hvilket kan ses af tilbageskridt med hensyn til kvinders og LGBTIQ-personers rettigheder; der henviser til, at der er tale om bevidste strategier, der har til formål at svække beskyttelsen af EU's grundlæggende rettigheder som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder har vedtaget en resolution, der erindrer om de lokale myndigheders ansvar for at beskytte LGBTIQ-personers rettigheder og opfordrer dem til at udpege en »lokal ekspert i ligestilling og mangfoldighed«; der henviser til, at Regionsudvalget har fremsat talrige forslag til lokale og regionale myndigheders aktive rolle i forebyggelsen af og beskyttelsen mod forskelsbehandling af LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den forsætlige målretning af visse minoritetsgruppers rettigheder i nogle medlemsstater har skabt fremdrift andre steder, hvilket kan ses af tilbageskridt med hensyn til kvinders og LGBTIQ-personers rettigheder; der henviser til, at der er tale om bevidste strategier, der har til formål at svække beskyttelsen af EU's grundlæggende rettigheder som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder har vedtaget en resolution, der erindrer om de lokale myndigheders ansvar for at beskytte LGBTIQ-personers rettigheder og opfordrer dem til at udpege en »lokal ekspert i ligestilling og mangfoldighed«; der henviser til, at Regionsudvalget har fremsat talrige forslag til lokale og regionale myndigheders aktive rolle i forebyggelsen af og beskyttelsen mod forskelsbehandling af LGBTIQ-personer;

| I. | der henviser til, at LGBTIQ-personer, navnlig unge, under covid-19-nedlukningerne blev udsat for en højere grad af vold i hjemmet og kønsbaseret vold end gennemsnittet på grund af forskelsbehandling af dem, fordi de er LGBTIQ-personer; der henviser til, at LGBTIQ-personer er mere sårbare over for hjemløshed, en situation, der er blevet forværret af covid-19-nedlukningerne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at LGBTIQ-personer, navnlig unge, under covid-19-nedlukningerne blev udsat for en højere grad af vold i hjemmet og kønsbaseret vold end gennemsnittet på grund af forskelsbehandling af dem, fordi de er LGBTIQ-personer; der henviser til, at LGBTIQ-personer er mere sårbare over for hjemløshed, en situation, der er blevet forværret af covid-19-nedlukningerne;

| J. | der henviser til, at mediefrihed er en af grundpillerne og garantierne for et velfungerende demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed og journalisters sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at offentlige myndigheder bør vedtage love og administrative bestemmelser, der fremmer udviklingen af frie, uafhængige og pluralistiske medier; der henviser til, at man i nogle af medlemsstaterne i stadig stigende grad oplever, at fremtrædende politikere og offentlige personer, herunder medlemmer af regeringen, udøver chikane på internettet, fremsætter trusler og anlægger retssager mod journalister, navnlig mod undersøgende journalister; der henviser til, at der er rapporteret om tilfælde af politisk indblanding i flere medlemsstater; der henviser til, at journalister fortsat støder på hindringer med hensyn til at få adgang til offentlige oplysninger og dokumenter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mediefrihed er en af grundpillerne og garantierne for et velfungerende demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed og journalisters sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at offentlige myndigheder bør vedtage love og administrative bestemmelser, der fremmer udviklingen af frie, uafhængige og pluralistiske medier; der henviser til, at man i nogle af medlemsstaterne i stadig stigende grad oplever, at fremtrædende politikere og offentlige personer, herunder medlemmer af regeringen, udøver chikane på internettet, fremsætter trusler og anlægger retssager mod journalister, navnlig mod undersøgende journalister; der henviser til, at der er rapporteret om tilfælde af politisk indblanding i flere medlemsstater; der henviser til, at journalister fortsat støder på hindringer med hensyn til at få adgang til offentlige oplysninger og dokumenter;

| K. | der henviser til, at kriminaliseringen af journalister på grund af deres arbejde er et særligt alvorligt problem; der henviser til, at journalister ikke bør fængsles eller trues med fængselsstraf for ærekrænkelse; der henviser til, at medlemsstater ikke bør pålægge strafferetlige sanktioner for mediers lovovertrædelser bortset fra i tilfælde, hvor andre grundlæggende rettigheder svækkes alvorligt, og bør sikre, at disse sanktioner ikke pålægges journalister på en forskelsbehandlende eller arbitrær måde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kriminaliseringen af journalister på grund af deres arbejde er et særligt alvorligt problem; der henviser til, at journalister ikke bør fængsles eller trues med fængselsstraf for ærekrænkelse; der henviser til, at medlemsstater ikke bør pålægge strafferetlige sanktioner for mediers lovovertrædelser bortset fra i tilfælde, hvor andre grundlæggende rettigheder svækkes alvorligt, og bør sikre, at disse sanktioner ikke pålægges journalister på en forskelsbehandlende eller arbitrær måde;

| L. | der henviser til, at det er blevet afsløret, at flere lande, herunder EU-medlemsstater, har anvendt Pegasus-overvågningsspyware mod journalister, politikere og andre aktører, og at en sådan praksis er yderst alarmerende og synes at bekræfte farerne ved misbrug af overvågningsteknologi til at undergrave menneskerettighederne og demokratiet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er blevet afsløret, at flere lande, herunder EU-medlemsstater, har anvendt Pegasus-overvågningsspyware mod journalister, politikere og andre aktører, og at en sådan praksis er yderst alarmerende og synes at bekræfte farerne ved misbrug af overvågningsteknologi til at undergrave menneskerettighederne og demokratiet;

| M. | der henviser til, at whistleblowing er et grundlæggende aspekt af ytringsfriheden og spiller en væsentlig rolle i påvisning og indberetning af overtrædelser og i styrkelsen af den demokratiske kontrol og gennemsigtighed; der henviser til, at whistleblowing udgør en central kilde til information i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og i efterforskning, påvisning og offentliggørelse af sager om korruption inden for den offentlige og den private sektor; der henviser til, at passende beskyttelse af whistleblowere på EU-plan, nationalt og internationalt plan samt anerkendelse af den vigtige rolle, whistleblowere spiller i samfundet, er en forudsætning for at sikre, at en sådan rolle fungerer effektivt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at whistleblowing er et grundlæggende aspekt af ytringsfriheden og spiller en væsentlig rolle i påvisning og indberetning af overtrædelser og i styrkelsen af den demokratiske kontrol og gennemsigtighed; der henviser til, at whistleblowing udgør en central kilde til information i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og i efterforskning, påvisning og offentliggørelse af sager om korruption inden for den offentlige og den private sektor; der henviser til, at passende beskyttelse af whistleblowere på EU-plan, nationalt og internationalt plan samt anerkendelse af den vigtige rolle, whistleblowere spiller i samfundet, er en forudsætning for at sikre, at en sådan rolle fungerer effektivt;

| N. | der henviser til, at nogle medlemsstater endnu ikke har gennemført alle kravene i direktivet om audiovisuelle medietjenester (9), navnlig de krav, der vedrører den nationale medietilsynsmyndigheds uafhængighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at nogle medlemsstater endnu ikke har gennemført alle kravene i direktivet om audiovisuelle medietjenester (9), navnlig de krav, der vedrører den nationale medietilsynsmyndigheds uafhængighed;

| O. | der henviser til, at Parlamentet den 24. juni 2021 vedtog en omfattende beslutning om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, hvori det redegjorde for sin vision om emnet i medlemsstaterne; der henviser til, at beslutningen anerkender mangler, glæder sig over fremskridt og fremsætter overvældende mange forslag til at sikre adgang til menstruationsprodukter for alle, omfattende seksualundervisning, moderne prævention som en strategi for ligestilling mellem kønnene, sikker og lovlig reproduktiv pleje, adgang til fertilitetsbehandling og barsel, graviditet og fødselsrelateret pleje for alle; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet den 24. juni 2021 vedtog en omfattende beslutning om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, hvori det redegjorde for sin vision om emnet i medlemsstaterne; der henviser til, at beslutningen anerkender mangler, glæder sig over fremskridt og fremsætter overvældende mange forslag til at sikre adgang til menstruationsprodukter for alle, omfattende seksualundervisning, moderne prævention som en strategi for ligestilling mellem kønnene, sikker og lovlig reproduktiv pleje, adgang til fertilitetsbehandling og barsel, graviditet og fødselsrelateret pleje for alle;

| P. | der henviser til, at ifølge en undersøgelse fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder om vold mod kvinder indberetter ofrene for partnervold kun de mest alvorlige tilfælde til politiet i 14 % af tilfældene, og at to tredjedele af kvindelige ofre systematisk undlader af henvende sig til myndighederne, på grund af enten frygt, manglende information om ofres rettigheder eller som følge af en grundlæggende opfattelse af, at partnervold er et privat anliggende, som ikke bør komme andre til kendskab; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ifølge en undersøgelse fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder om vold mod kvinder indberetter ofrene for partnervold kun de mest alvorlige tilfælde til politiet i 14 % af tilfældene, og at to tredjedele af kvindelige ofre systematisk undlader af henvende sig til myndighederne, på grund af enten frygt, manglende information om ofres rettigheder eller som følge af en grundlæggende opfattelse af, at partnervold er et privat anliggende, som ikke bør komme andre til kendskab;

| Q. | der henviser til, at kønsbaseret vold er en alvorlig krænkelse af de grundlæggende menneskerettigheder og udgør en væsentlig hindring for at opnå ligestilling mellem kønnene i samfundet; der henviser til, at kvinder og piger fortsat er uforholdsmæssigt hårdt ramt af kønsbaseret vold, herunder seksuel vold, chikane og kvindelig kønslemlæstelse blandt andre former samt vold i hjemmet og partnervold; der henviser til, at disse voldshandlinger kan begås både offentligt og privat; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kønsbaseret vold er en alvorlig krænkelse af de grundlæggende menneskerettigheder og udgør en væsentlig hindring for at opnå ligestilling mellem kønnene i samfundet; der henviser til, at kvinder og piger fortsat er uforholdsmæssigt hårdt ramt af kønsbaseret vold, herunder seksuel vold, chikane og kvindelig kønslemlæstelse blandt andre former samt vold i hjemmet og partnervold; der henviser til, at disse voldshandlinger kan begås både offentligt og privat;

| R. | der henviser til, at fænomenet kønsbaseret cybervold er stigende, idet en ud af fem kvinder i alderen 18-29 år har indberettet seksuel chikane på online i EU; der henviser til, at det digitale offentlige rum skal udgøre et sikkert miljø for alle, herunder for kvinder og piger; der henviser til, at der ikke må være straffrihed i onlinemiljøet; der henviser til, at Europa-Parlamentet i to lovgivningsmæssige initiativbetænkninger har opfordret Kommissionen til at fremsætte forslag om bekæmpelse af kønsbaseret vold og cybervold og om tilføjelse af kønsbaseret vold som et nyt kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at fænomenet kønsbaseret cybervold er stigende, idet en ud af fem kvinder i alderen 18-29 år har indberettet seksuel chikane på online i EU; der henviser til, at det digitale offentlige rum skal udgøre et sikkert miljø for alle, herunder for kvinder og piger; der henviser til, at der ikke må være straffrihed i onlinemiljøet; der henviser til, at Europa-Parlamentet i to lovgivningsmæssige initiativbetænkninger har opfordret Kommissionen til at fremsætte forslag om bekæmpelse af kønsbaseret vold og cybervold og om tilføjelse af kønsbaseret vold som et nyt kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF;

| S. | der henviser til, at nedlukningsforanstaltninger og social distancering under coronapandemien i mange medlemsstater blev sat i forbindelse med en eksponentiel stigning i forekomsten og intensiteten af tilfælde af vold i hjemmet, psykisk vold, tvang og cybervold samt en stigning på 60 % i antallet af nødopkald fra ofre for vold i hjemmet; der henviser til, at pålæg om at blive hjemme og den alarmerende stigning i »skyggepandemien« gjorde det vanskeligt for kvinder og børn at få adgang til effektiv beskyttelse, støttetjenester og retspleje og afslørede, at støtteressourcer og -strukturer var utilstrækkelige, og at ofrene havde begrænset adgang til støttetjenester, således at mange af dem stod uden tilstrækkelig og rettidig beskyttelse; der henviser til, at medlemsstaterne bør dele bedste praksis inden for specifikke foranstaltninger til at yde ofre rettidig og tilgængelig hjælp, herunder oprettelse af SMS-nødlinjer eller af hjælpeskranker i apoteker og supermarkeder; der henviser til, at partnervold mod kvinder af forskellige årsager til trods for fænomenets udbredelse er blevet underrapporteret i EU af ofrene og deres familier, venner, bekendte og naboer, navnlig under covid-19-pandemien; der henviser til, at der er en betydelig mangel på omfattende, sammenlignelige og kønsopdelte data, hvilket gør det vanskeligt fuldt ud at vurdere krisens virkninger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at nedlukningsforanstaltninger og social distancering under coronapandemien i mange medlemsstater blev sat i forbindelse med en eksponentiel stigning i forekomsten og intensiteten af tilfælde af vold i hjemmet, psykisk vold, tvang og cybervold samt en stigning på 60 % i antallet af nødopkald fra ofre for vold i hjemmet; der henviser til, at pålæg om at blive hjemme og den alarmerende stigning i »skyggepandemien« gjorde det vanskeligt for kvinder og børn at få adgang til effektiv beskyttelse, støttetjenester og retspleje og afslørede, at støtteressourcer og -strukturer var utilstrækkelige, og at ofrene havde begrænset adgang til støttetjenester, således at mange af dem stod uden tilstrækkelig og rettidig beskyttelse; der henviser til, at medlemsstaterne bør dele bedste praksis inden for specifikke foranstaltninger til at yde ofre rettidig og tilgængelig hjælp, herunder oprettelse af SMS-nødlinjer eller af hjælpeskranker i apoteker og supermarkeder; der henviser til, at partnervold mod kvinder af forskellige årsager til trods for fænomenets udbredelse er blevet underrapporteret i EU af ofrene og deres familier, venner, bekendte og naboer, navnlig under covid-19-pandemien; der henviser til, at der er en betydelig mangel på omfattende, sammenlignelige og kønsopdelte data, hvilket gør det vanskeligt fuldt ud at vurdere krisens virkninger;

| T. | der henviser til, at børns rettigheder fortsat krænkes i medlemsstaterne som følge af vold, mishandling, udnyttelse, fattigdom, social udstødelse og forskelsbehandling på grund af religion, handicap, køn, seksuel identitet, alder, etnicitet, migration eller opholdsstatus; der henviser til, at næsten 25 % af alle børn under 18 år risikerer fattigdom eller social udstødelse i EU; der henviser til, at fattigdom fratager børn mulighed for uddannelse, børnepasning, sundhedspleje, passende kost og bolig, familiestøtte og endda beskyttelse mod vold og kan have meget langvarige virkninger; der henviser til, at EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder påpegede, at bekæmpelsen af børnefattigdom også er et spørgsmål om grundlæggende rettigheder og retlige forpligtelser; der henviser til, at fremme af børns rettigheder er et udtrykkeligt mål for EU's politikker, og til chartret, der kræver, at barnets tarv skal komme i første række i alle EU-foranstaltninger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at børns rettigheder fortsat krænkes i medlemsstaterne som følge af vold, mishandling, udnyttelse, fattigdom, social udstødelse og forskelsbehandling på grund af religion, handicap, køn, seksuel identitet, alder, etnicitet, migration eller opholdsstatus; der henviser til, at næsten 25 % af alle børn under 18 år risikerer fattigdom eller social udstødelse i EU; der henviser til, at fattigdom fratager børn mulighed for uddannelse, børnepasning, sundhedspleje, passende kost og bolig, familiestøtte og endda beskyttelse mod vold og kan have meget langvarige virkninger; der henviser til, at EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder påpegede, at bekæmpelsen af børnefattigdom også er et spørgsmål om grundlæggende rettigheder og retlige forpligtelser; der henviser til, at fremme af børns rettigheder er et udtrykkeligt mål for EU's politikker, og til chartret, der kræver, at barnets tarv skal komme i første række i alle EU-foranstaltninger;

| U. | der henviser til, at covid-19-pandemien lagde et hidtil uset pres på børn og familier i hele EU, navnlig dem, der allerede var økonomisk eller socialt dårligt stillede; der henviser til, at børn fra dårligt stillede socioøkonomiske baggrunde ofte mangler tilstrækkeligt IT-udstyr, internetadgang og passende arbejdsplads og -forhold, hvilket forværrede de eksisterende uddannelsesmæssige uligheder under pandemien; der henviser til, at covid-19-pandemien og de foranstaltninger, der er truffet som reaktion herpå, har øget risikoen for, at børn udsættes for vold, herunder teknologistøttet seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug af børn; der henviser til, at selv om der er indgivet færre asylansøgninger for børn, er modtagelsesforholdene for børn fortsat utilstrækkelige i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at covid-19-pandemien lagde et hidtil uset pres på børn og familier i hele EU, navnlig dem, der allerede var økonomisk eller socialt dårligt stillede; der henviser til, at børn fra dårligt stillede socioøkonomiske baggrunde ofte mangler tilstrækkeligt IT-udstyr, internetadgang og passende arbejdsplads og -forhold, hvilket forværrede de eksisterende uddannelsesmæssige uligheder under pandemien; der henviser til, at covid-19-pandemien og de foranstaltninger, der er truffet som reaktion herpå, har øget risikoen for, at børn udsættes for vold, herunder teknologistøttet seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug af børn; der henviser til, at selv om der er indgivet færre asylansøgninger for børn, er modtagelsesforholdene for børn fortsat utilstrækkelige i flere medlemsstater;

| V. | der henviser til, at den grundlæggende ret til effektive retsmidler i henhold til artikel 47 i chartret kræver adgang til en uafhængig domstol; der henviser til, at politisk indflydelse på eller kontrol med retsvæsenet og lignende hindringer for de enkelte dommeres uafhængighed gentagne gange har resulteret i, at retsvæsenet ikke har kunnet udfylde sin rolle med at føre uafhængig kontrol af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige magtanvendelse; der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af EU's borgeres grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at den grundlæggende ret til effektive retsmidler i henhold til artikel 47 i chartret kræver adgang til en uafhængig domstol; der henviser til, at politisk indflydelse på eller kontrol med retsvæsenet og lignende hindringer for de enkelte dommeres uafhængighed gentagne gange har resulteret i, at retsvæsenet ikke har kunnet udfylde sin rolle med at føre uafhængig kontrol af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige magtanvendelse; der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af EU's borgeres grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder;

| W. | der henviser til, at covid-19-pandemien illustrerede den manglende håndtering af situationen for varetægtsfængslede; der henviser til, at praksis i forbindelse med anvendelsen af varetægtsfængsling under covid-19-pandemien varierede fra medlemsstat til medlemsstat, men at forsinkelser i retsmøder og efterforskninger i en række medlemsstater resulterede i længere varetægtsfængslinger; der henviser til, at personer, der var frihedsberøvet, var mere sårbare over for covid-19-udbruddet end den almindelige befolkning på grund af de begrænsede forhold, de levede under i længere perioder; der henviser til, at retslukninger og/eller forsinkelser af retsmøder og efterforskning skabte forvirring og usikkerhed for de mistænkte, navnlig for dem, der var frihedsberøvet, og som havde ringe eller slet ingen idé om, hvornår deres retssag ville finde sted, og hvor længe de ville blive tilbageholdt; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at covid-19-pandemien illustrerede den manglende håndtering af situationen for varetægtsfængslede; der henviser til, at praksis i forbindelse med anvendelsen af varetægtsfængsling under covid-19-pandemien varierede fra medlemsstat til medlemsstat, men at forsinkelser i retsmøder og efterforskninger i en række medlemsstater resulterede i længere varetægtsfængslinger; der henviser til, at personer, der var frihedsberøvet, var mere sårbare over for covid-19-udbruddet end den almindelige befolkning på grund af de begrænsede forhold, de levede under i længere perioder; der henviser til, at retslukninger og/eller forsinkelser af retsmøder og efterforskning skabte forvirring og usikkerhed for de mistænkte, navnlig for dem, der var frihedsberøvet, og som havde ringe eller slet ingen idé om, hvornår deres retssag ville finde sted, og hvor længe de ville blive tilbageholdt;

| X. | der henviser til, at folkeretten bekræfter, at en person ikke kan tilbageholdes alene med den begrundelse, at den pågældende er asylansøger; der henviser til, at tilbageholdelse derfor kun bør anvendes som en sidste udvej og kun til et berettiget formål; der henviser til, at for de jure såvel som de facto statsløse personer betyder deres manglende retlige status eller dokumentation, at de risikerer at blive tilbageholdt på ubestemt tid, hvilket er ulovligt i henhold til folkeretten; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at folkeretten bekræfter, at en person ikke kan tilbageholdes alene med den begrundelse, at den pågældende er asylansøger; der henviser til, at tilbageholdelse derfor kun bør anvendes som en sidste udvej og kun til et berettiget formål; der henviser til, at for de jure såvel som de facto statsløse personer betyder deres manglende retlige status eller dokumentation, at de risikerer at blive tilbageholdt på ubestemt tid, hvilket er ulovligt i henhold til folkeretten;

| Y. | der henviser til, at EU-strategien for ofres rettigheder (2020-2025) skal udgøre en ramme for indsatsen for at forebygge juridisk, social og moralsk straffrihed og øge sikkerheden og beskyttelsen af grundlæggende rettigheder for alle EU-borgere; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at EU-strategien for ofres rettigheder (2020-2025) skal udgøre en ramme for indsatsen for at forebygge juridisk, social og moralsk straffrihed og øge sikkerheden og beskyttelsen af grundlæggende rettigheder for alle EU-borgere;

| Z. | der henviser til, at beskyttelse af biodiversitet og økosystemer er afgørende for en klimarobust udvikling, idet 2021-2030 er blevet udpeget som FN's tiår for genopretning af økosystemer; der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at vedtagelsen af afgørende lovgivningsinitiativer om miljøbeskyttelse, herunder en flagskibslov om genopretning af naturen, har måttet udsættes med flere måneder; der henviser til, at den europæiske grønne pagt også sigter mod at beskytte, bevare og styrke EU's naturlige kapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. der henviser til, at en række af de foreslåede lovgivningsinitiativer vil have en positiv indvirkning på miljøbeskyttelsesniveauet, som er forankret i chartrets artikel 37; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at beskyttelse af biodiversitet og økosystemer er afgørende for en klimarobust udvikling, idet 2021-2030 er blevet udpeget som FN's tiår for genopretning af økosystemer; der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at vedtagelsen af afgørende lovgivningsinitiativer om miljøbeskyttelse, herunder en flagskibslov om genopretning af naturen, har måttet udsættes med flere måneder; der henviser til, at den europæiske grønne pagt også sigter mod at beskytte, bevare og styrke EU's naturlige kapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. der henviser til, at en række af de foreslåede lovgivningsinitiativer vil have en positiv indvirkning på miljøbeskyttelsesniveauet, som er forankret i chartrets artikel 37;

Retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder

| 1. | understreger, at retsstatsprincippet er en af demokratiets hjørnesten, opretholder magtens tredeling, sikrer ansvarlighed, bidrager til tillid til offentlige institutioner og garanterer principperne om legalitet, retssikkerhed, forbud mod den udøvende magts vilkårlige karakter, domstolenes uafhængighed, upartiskhed og lighed for loven; understreger, at retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed i særdeleshed er afgørende for borgernes mulighed for at udøve deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager, at retsstatsprincippet, mediefrihed og -pluralisme og en effektiv bekæmpelse af korruption udgør grundlaget fore vores samfund og er EU's kerneværdier, der vedrører alle grundlæggende rettigheder; bemærker imidlertid med beklagelse, at krænkelserne af disse principper fortsætter i visse medlemsstater og udgør en alvorlig trussel mod en retfærdig, juridisk og upartisk fordeling af EU-midler; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at retsstatsprincippet er tæt forbundet med respekten for demokrati og grundlæggende rettigheder og fremhæver, at ødelæggelse af en eller flere af disse værdier er et angreb på Unionens søjler som fastsat i TEU; gentager sine utallige opfordringer til at udvide anvendelsesområdet for Kommissionens årlige retsstatsrapporter om retsstatsprincippet til at inkludere alle de i artikel 2 i TEU fastsatte værdier med henblik på give et holistisk overblik over situationen i alle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle de redskaber, den har til rådighed, herunder den procedure, der er fastsat i konditionalitetsmekanismen for retsstatsprincippet, for at imødegå disse krænkelser af retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer kraftigt overtrædelserne af retsstatsprincippet i visse medlemsstater, hvilket medfører en alvorlig fare i relation til grundlæggende rettigheder og friheder; mener, at disse overtrædelser i nogle tilfælde er af systemisk karakter; fremhæver forbindelsen mellem forringelsen af standarder for retsstatsprincippet og krænkelser af grundlæggende rettigheder såsom dem, der begås inden for retsvæsenet, angreb mod journalister og frie medier, herunder retshåndhævende myndigheders overdrevne magtanvendelse i forbindelse med demonstrationer og ved EU's grænser, manglen på garantier og retfærdig rettergang for tilbageholdte, tilskyndelse til had fra politiske aktørers side, myndighedernes øgede beføjelser til at gennemføre masseovervågning og masseindsamling af opsnappede data og restriktioner for civilsamfundsorganisationer, der modtager udenlandsk finansiering, eller som følge af deres religiøse tilhørsforhold; fordømmer endvidere på det kraftigste visse medlemsstatsregeringers bestræbelser på at svække magtens tredeling og retsvæsenets uafhængighed; udtrykker især sin dybe bekymring over beslutninger, som sætter spørgsmålstegn ved europæisk rets forrang, og opfordrer Kommissionen til at anvende alle tilgængelige midler til at sætte ind over for disse angreb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at EU i medfør af artikel 2 i TEU er en Union, der er baseret på retsstatsprincippet, og at håndhævelsen af EU-retten er afgørende for at sikre, at borgerne behørigt kan udøve deres grundlæggende rettigheder; beklager i denne henseende, at Kommissionen har gjort mindre brug af dens håndhævelsesmidler, navnlig ved at indlede stadig færre traktatbrudssager; bemærker derfor, at EU-borgerne derfor i stigende grad er nødsaget til at benytte retssager for at kunne nyde deres grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at støtte disse retssager ved at oprette en øremærket fond til økonomisk støtte til strategiske retssager i forbindelse med rettigheder iht. charteret; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at på trods af dets mange beslutninger og rapporter og på trods af adskillige traktatbrudsprocedurer og afgørelser fra EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) i 2020 og 2021 forringes situationen for retsstatsprincippet i Den Europæiske Union fortsat; beklager Kommissionens manglende evne til at reagere på passende vis på Parlamentets mange bekymringer med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i flere medlemsstater; understreger behovet for omfattende overvågning og håndhævelse af alle værdier i artikel 2 i TEU; opfordrer Kommissionen til at medtage omfattende overvågning i en årlig rapport om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder som en del af EU-mekanismen for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at det er væsentligt, at retsafgørelser fuldbyrdes både på nationalt plan og EU-plan, og fordømmer de involverede offentlige myndigheders manglende overholdelse af dommene fra EU-Domstolen og nationale domstole; understreger, at EU-Domstolens domme skal gennemføres rettidigt og så hurtigt som muligt i overensstemmelse med traktaterne, især de domme, der søger at hindre forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske egenskaber, sprog, religion eller tro, politisk eller anden anskuelse, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager, at korruption udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstaten og ligebehandlingen af alle borgere; fremhæver forbindelsen mellem korruption og krænkelser af grundlæggende rettigheder på en række områder såsom retsvæsenets uafhængighed, mediefrihed og journalisters og whistlebloweres ytringsfrihed, tilbageholdelsesfaciliteter, adgang til sociale rettigheder og menneskehandel; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at bekæmpe korruption på en beslutsom måde og til at udvikle effektive instrumenter til forebyggelse, bekæmpelse og sanktionering af korruption og svig samt sikre regelmæssig overvågning af anvendelsen af offentlige midler; opfordrer Kommissionen til straks at genoptage sin årlige overvågning af og rapportering om bekæmpelse af korruption med henvisning til EU-institutionerne og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at passivitet og en lempelig tilgang til oligarkiske strukturer og den systemiske krænkelse af retsstatsprincippet svækker hele Den Europæiske Union og undergraver borgernes tillid; understreger behovet for at sikre, at skatteydernes penge aldrig ender i lommerne hos dem, der underminerer EU's fælles værdier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at de nødforanstaltninger, som har medført koncentration af magt og undtagelser til grundlæggende rettigheder, har øget risikoen for korruption; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats for at sikre, at tilstrækkelig lovgivning og institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption anvendes på en effektiv måde i praksis, og at regeringer handler på en gennemsigtig og ansvarlig måde; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til nøje at følge de retningslinjer, som Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) udstedte i 2020 for at forhindre risici for korruption i forbindelse med pandemien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at strukturelle problemer i nogle medlemsstater med hensyn til retsvæsenets uafhængighed og anklagemyndighedens autonomi undergraver borgernes adgang til domstolsprøvelse og har en negativ indvirkning på deres rettigheder og frihedsrettigheder; minder om, at mangler i forbindelse med retsstatsprincippet i én medlemsstat har indvirkning på Unionen som helhed og påvirker rettighederne for alle mennesker i EU; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at beskytte dommere og anklagere mod politiske angreb og ethvert forsøg på at udøve pres på dem og derigennem undergrave deres arbejde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at den grundlæggende ret til effektive retsmidler i henhold til artikel 47 i chartret kræver adgang til en »uafhængig« domstol; bemærker de stigende udfordringer, som de nationale forfatningsdomstole og visse politikere udgør; insisterer på, at medlemsstaterne fuldt ud skal overholde EU-retten og folkeretten samt EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme, herunder dem, der vedrører retsvæsenets uafhængighed; fordømmer, at en række medlemsstater, herunder Polen og Ungarn, ikke overholder en lang række EU-retsakter og domme fra EU-Domstolen; opfordrer medlemsstaterne til at respektere EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørende rolle og til at efterleve deres afgørelser; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin fordømmelse af praksis med at retsforfølge og chikanere dommere, der er kritiske over for den polske regering; opfordrer den polske regering til grundigt at reformere disciplinærordningen for dommere i overensstemmelse med EU-Domstolens afgørelser og til at genindsætte alle dommere, der er blevet fjernet fra deres embede af den øverste domstols ulovlige disciplinærafdeling, herunder de dommere, der fortsat er forhindret i at træffe afgørelse, selv om de med held har appelleret disciplinærafdelingens suspension af dem ved en domstol; opfordrer de polske myndigheder til at efterleve EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols forskellige afgørelser om sammensætningen og organiseringen af den ulovlige »forfatningsdomstol« og højesterets disciplinærafdeling for at overholde de standarder for retsvæsenets uafhængighed, som Polen har forpligtet sig til; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over de traktatbrudssager, som Kommissionen har indledt mod Ungarn og Polen som led i traktatbrudspakken fra juli 2021 vedrørende respekten for LGBTIQ-personers menneskerettigheder og overtrædelser af EU-retten, hvilket var første gang, at Kommissionen specifikt indledte traktatbrudssager for at beskytte deres rettigheder; bemærker Kommissionens begrundede udtalelse til den ungarske regering om den LGBTIQ-fjendtlige lov og regeringens svar og opfordrer Kommissionen til at gå videre med traktatbrudssagen og indbringe den for EU-Domstolen; bemærker afgørelsen fra retten i første instans i Budapest, der annullerer kravet om at trykke en ansvarsfraskrivelse i børnebøger i Ungarn, og opfordrer Kommissionen til at overvåge udviklingen i sagen for at vurdere de næste nødvendige trin i traktatbrudssagen; er bekymret over den manglende opfølgning på traktatbrudssagerne om polske LGBT-frie zoner og manglen på oprigtigt samarbejde fra de polske myndigheders side og opfordrer Kommissionen til at fremsende en begrundet udtalelse til den polske regering; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at Parlamentet i oktober 2021 i henhold til artikel 265 i TEUF anlagde sag mod Kommissionen ved EU-Domstolen på grund af Kommissionens passivitet og manglende anvendelse af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (10), hvilket det havde anmodet om i to beslutninger i 2021 som følge af, at Kommissionens gav utilfredsstillende svar og forsøgte at trække sagen i langdrag; beklager, at Kommissionen ved udgangen af 2021 endnu ikke havde reageret på Parlamentets opfordring til at udløse forordningens artikel 6, stk. 1, og kun havde sendt Ungarn og Polen anmodninger om oplysninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin holdning til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, som trådte i kraft den 1. januar 2021 og finder direkte anvendelse i sin helhed i Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater for alle midler fra EU-budgettet, herunder midler, der siden da er bevilget gennem den midlertidige genopretnings- og resiliensfacilitet NextGenerationEU, der beløber sig til 800 mia. EUR; minder om, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet tilvejebringer en klar definition af retsstatsprincippet, som skal forstås i relation til andre af EU's værdier, herunder grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling; mener, at statssanktioneret forskelsbehandling af minoriteter direkte påvirker, hvilke projekter, medlemsstaterne beslutter at bruge EU-midler på, og derfor direkte påvirker beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til straks at iværksætte den procedure, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at der endnu ikke er kommet noget egentligt svar på Europa-Parlamentets initiativ om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder reguleret ved en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet; opfordrer Kommissionen og Rådet til straks at indlede forhandlinger med Europa-Parlamentet om en interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 i TEUF; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anerkender den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationer spiller med hensyn til at fremme og beskytte EU's værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU og i chartret; understreger deres centrale bidrag til opretholdelsen af retsstatsprincipperne i medlemsstaterne, idet de giver sårbare og marginaliserede mennesker en stemme og sikrer adgang til vigtige sociale tjenester; anerkender, at civilsamfundets råderum er en integreret del af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; understreger, at Unionen følgelig bør forpligte sig til at bevare og fremme civilsamfundets råderum på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan, herunder gennem vedtagelse af en særlig strategi til dette formål; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over den hurtige etablering af en effektiv, uafhængig og fuldstændig operationel Europæisk Anklagemyndighed for at styrke bekæmpelsen af svig i Den Europæiske Union; fremhæver vigtigheden af at støtte og styrke samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Anklagemyndighed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at covid-19-pandemien, navnlig i sine tidlige faser, medførte alvorlige krænkelser af den frie bevægelighed og friheden til at arbejde samt en forringelse af arbejds- og levevilkårene, herunder for sæsonarbejdere og grænsearbejdere i hele Unionen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at restriktionerne på de grundlæggende rettigheder som følge af pandemien ophæves, så snart situationen med folkesundheden tillader det, og at alle rettigheder og friheder genoprettes i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at retsstatsprincippet har oplevet tilbageskridt i mange medlemsstater i løbet af forskellige perioder og på forskellige myndighedsniveauer, fra det udøvende niveau med procedurer såsom hastegennemførelse af love under undtagelsestilstande til det lokale niveau såsom politiets vidt udbredte misbrug; minder om, at anvendelsen af skønsbeføjelser bør kontrolleres ved hjælp af domstolskontrol eller anden uafhængig kontrol, og at tilgængelige retsmidler bør være tydelige og lettilgængelige, særlig i tilfælde af misbrug, herunder adgang til en ombudsmand eller anden form for fremgangsmåde, der er omfattet af den frivillige retspleje; opfordrer medlemsstaterne til at oprette mekanismer for at forhindre, berigtige og straffe misbrug af skønsbeføjelser og til at tilvejebringe tilstrækkelige begrundelser for deres afgørelser, navnlig når disse påvirker enkeltpersoners rettigheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er bekymret over, at covid-19-pandemien og sikringen af reaktionerne herpå har haft en hidtil uset indvirkning på domstolenes funktionsmåde og på muligheden for at håndhæve retten til et forsvar, idet advokaters evne til at rådføre sig med deres klienter blev alvorligt begrænset; understreger, at adgang til politistationer og domstole blev alvorligt begrænset, og mange retssager blev udskudt eller afholdt online; understreger, at disse foranstaltninger har alvorlige indvirkninger på arrestanters, anklagedes eller tilbageholdtes mulighed for at håndhæve deres ret til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at covid-19-pandemien ikke fritager de retshåndhævende myndigheder for deres forpligtelse til omhyggeligt at afbalancere interesserne, der er på spil, eller for at bruge deres beføjelser på en måde, der er i overensstemmelse med deres forpligtelser ifølge menneskerettighederne; minder om, at når der er forekommet krænkelser af menneskerettigheder relateret til politiarbejde og brug af magt, skal medlemsstaterne gennemføre omgående, grundige, effektive og uafhængige undersøgelser og sikre, at alle ansvarlige stilles for en dommer ved en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

23.

| 24. | udtrykker dyb bekymring over covid-19-krisens indvirkning på tilbageholdte mennesker; understreger, at visse medlemsstater vedtog foranstaltninger for at reducere antallet af indsatte i fængsler, men ofte kun midlertidigt; understreger, at EU står over for en langvarig krise med overbelagte fængsler, som primært skyldes overdreven anvendelse af varetægtsfængsling (11); er bekymret over stigningen i mentale sundhedsproblemer blandt varetægtsfængslede personer; minder om, at varetægtsfængsling af i retlig henseende uskyldige personer alene er acceptabel som en ekstraordinær sidste udvej, og opfordrer medlemsstaterne til at begrænse anvendelsen af varetægtsfængsling og undersøge alternativer hertil; understreger behovet for EU-standarder for varetægtsfængsling, som bør fastsætte en minimumsstraf, der er nødvendig for at kunne idømme varetægtsfængsling, således at mindreårige lovovertrædere undtages herfra; er af den opfattelse, at enkeltpersoner ikke bør tilbageholdes i fængsel i afventning af en retssag ud over den retlige grænse, og at sager skal indbringes for retten inden for en rimelig frist; opfordrer Kommissionen til at foreslå minimumsstandarder for betingelser for fængsling og tilbageholdelse i EU; |
| --- | --- |

24.

Retten til ligebehandling

| 25. | fremhæver med bekymring, at forskelsbehandling stadig finder sted på grund af f.eks. køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering og kønsidentitet; opfordrer Kommissionen til at fremme offentlige politikker, der tager sigte på at udrydde en sådan forskelsbehandling, og til at sikre, at Rådets rammeafgørelse 2008/913/JHA om bekæmpelse af racisme og fremmedhad gennemføres korrekt og fuldt ud (12); mener, at Kommissionen bør indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der undlader at gøre det; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at mange medlemsstater ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheders årsrapporter om grundlæggende rettigheder forfølger diskriminerende institutionel praksis, politikker og lovgivning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om bekæmpelse af forskelsbehandling, til at indlede traktatbrudsprocedurer mod medlemsstater, der ikke gennemfører eller fuldt ud gennemfører EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling, og til at intensivere foranstaltningerne til forebyggelse af institutionel forskelsbehandling, navnlig fra retshåndhævende myndigheder og retssystemet, hvilket kan have en mere alvorlig indvirkning på enkeltpersoner fra grupper i sårbare situationer; minder om det presserende behov for at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling ud over beskæftigelse gennem en horisontal og tværsektoriel tilgang; opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til at ophæve blokeringen af direktivet om ligebehandling uden yderligere forsinkelse og uden at sænke standarderne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at medlemsstaterne ifølge rapporten om grundlæggende rettigheder 2021 fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i væsentlig grad bør forbedre effektiviteten af deres foranstaltninger og institutionelle arrangementer for fuldt ud og korrekt at gennemføre direktivet om racelighed (13) og især ved at styrke uafhængigheden af ligestillingsorganer og sikre, at de har tilstrækkelige beføjelser og de nødvendige ressourcer til effektivt at udføre de opgaver, som de er pålagt ifølge EU's lovgivning om ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe racisme, herunder ved at foreslå ambitiøs lovgivning; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre en korrekt opfølgning af EU's handlingsplan mod racisme 2020-2025 (14) og til at indføre effektive overvågnings- og evalueringsmekanismer til måling af fremskridt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over, at Kommissionen har udpeget en koordinator for ofres rettigheder, vedtaget sin første strategi for ofres rettigheder og oprettet en platform for ofres rettigheder; understreger imidlertid, at der i flere medlemsstater fortsat har været udfordringer med hensyn til klage og domstolsprøvelse, navnlig for ofre i sårbare situationer, og hvad angår retsvæsenets uafhængighed; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til en mainstreamingsmekanisme for samarbejde og koordinering af EU's og de nationale ligestillingspolitikker, der sikrer, at alle former for forskelsbehandling, navnlig intersektionelle former, tages i betragtning i forbindelse med gennemgangen og vedtagelsen af politikker, herunder gennem konsekvensanalyser vedrørende ligestilling på en regelmæssig og gennemsigtig måde i henhold til klare mål og tidsfrister, baseret på dokumentation og ved hjælp af resultatindikatorer; opfordrer til, at der etableres et tæt samarbejde med relevante interessenter, støtteorganisationer, lokalsamfund og personer, der udsættes for forskelsbehandling, samtidig med at der sikres tilstrækkelige ressourcer til at træffe foranstaltninger og overvågningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fordømmer det voksende antal angreb på LGBTIQ-personer og opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sætte en stopper for disse angreb og sikre reel ligestilling for LGBTIQ-personer på alle områder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fordømmer nogle EU-regeringers tilgang med at vedtage lovgivning gennem hasteprocedurer uden offentlige høringer eller sågar, i exceptionelle tilfælde, at vedtage forfatningsændringer som en måde at legitimere politikker om forskelsbehandling, der eller ikke kunne lovgives om, f.eks. bestemmelser, der specifikt er målrettet LGBTIQ-personer; bemærker, at de godkendte ændringer til den ungarske forfatning eller den LGBTIQ-fjendtlige lov, som blev vedtaget af det ungarske parlament i juni 2021, er nævneværdige eksempler på krænkelser af retten til ligebehandling og ikkediskriminationsprincippet; glæder sig over, at 18 medlemsstater har offentliggjort en fælles erklæring om fordømmelse af anti-LGBT-ændringer af Ungarns lov om beskyttelse af børn; glæder sig over, at 16 medlemsstater gentog deres støtte til bekæmpelsen af forskelsbehandling af LGBTIQ-personer; understreger, at fremme af det europæiske projekt ubestrideligt omfatter fremme af tolerance, accept, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | er bekymret over rapporter om overdreven magtanvendelse, politibrutalitet og forseelser mod romaer i hele EU i overensstemmelse med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheders konklusioner offentliggjort i 2020, der også afslørede, at romaer er udsat for udbredt fattigdom, utilstrækkelige levevilkår, ringe helbred, udelukkelse fra arbejdsmarkedet og chikane; fordømmer den vedvarende sociale eksklusion og romafjendtlighed, der fører til uforholdsmæssig kriminalisering af romaer, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte bedre lovgivning og specifikke politiske foranstaltninger til at forebygge disse hændelser og sikre retfærdighed for ofre, samtidig med at bekæmpelsen af romafjendtlighed får en central plads i EU-politikker; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager den kendsgerning, at et stort antal romaer i EU stadig lever i marginaliserede lejre under ekstremt usikre forhold og meget ringe socioøkonomiske omstændigheder, og at de ofte mangler adgang til rent drikkevand, elektricitet, sikre og ordentlige boliger, uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje, kloakering og affaldsindsamling; minder om, at situationen i romalejre er en klar overtrædelse af menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder, der har alvorlige konsekvenser, især for romabørn; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at følge Rådets henstilling om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse (15) samt EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse for 2020-2030 (16) og til at udnytte EU-støtte og national støtte fuldt ud til dette formål; opfordrer Kommissionen til at intensivere overvågningen af medlemsstaternes resultater og tage yderligere skridt i den forbindelse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager den kendsgerning, at adskillelsespraksis for børn fra minoritetsgrupper i skoler stadig er et væsentligt spørgsmål i Europa; understreger, at praksisser som denne ofte har rod i fejldiagnosticering af børn med intellektuel funktionsnedsættelse på baggrund af deres sociale eller personlige omstændigheder; opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres inklusionspolitikker for at forhindre disse diskriminerende praksisser, uanset om de er forsætlige eller ej, og til at oprette tilsynsmekanismer for at revidere og omstøde afgørelser af diagnoser, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en tilstrækkelig inddragelse af de sociale sikringsorganer og retsinstanser vedrørende børn og sociale værgemål i marginaliserede romasamfund for at sikre, at børn får den beskyttelse og pleje, de har behov for til at sikre deres velvære og udvikling under hensyntagen til barnets tarv, og til at iværksætte procedurer, der er skræddersyet til de forskellige behov i marginaliserede romasamfund, så de udfører deres forpligtelser på samme måde som for børn fra befolkningsflertallet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver, at EU's nye strategiske ramme for romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse fastsætter ambitiøse mål på syv centrale områder: ikke-forskelsbehandling, inklusion, deltagelse, uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger og fungerer som en stærkere overvågningsramme med en række kvantificerbare og målbare mål til at følge fremskridtene; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre en passende opfølgning af strategien og fremskridtene; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at håndhæve forbuddet mod racemæssig eller etnisk profilering i forbindelse med retshåndhævelse, terrorbekæmpelsesforanstaltninger og migrationskontrol samt politivold og til at sikre ansvarlighed; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over, at terrorisme og terrorbekæmpelsespolitikker kan have ført til diskrimination og fjendtlighed over for visse grupper, herunder samfund af farvede, muslimske samfund, antiracismebevægelser, aktivister og organisationer; beklager, at disse politikker i nogle tilfælde omfatter delegitimisering, kriminalisering eller forsøg på at kriminalisere politiske, religiøse og andre diskurser, hvilket kan føre til diskriminerende retshåndhævelsespraksis såsom racemæssig og religiøs profilering og bredere sociale virkninger såsom selvcensur og indskrænkning af civilsamfundets råderum; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at afholde en offentlig høring om ajourføring af direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet (17) med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse som led i EU-strategien for ofres rettigheder (2020-2025) med henblik på effektivt at forbedre den bistand og beskyttelse, der ydes til ofre, herunder ofre for terrorisme, og anerkender betydningen af at bevare deres værdighed; opfordrer de pågældende institutioner til at tilvejebringe garantier for at forhindre enhver efterfølgende viktimisering grundet ydmygelse og angreb på ofrenes omdømme fra sociale sektorer med relation til den angribende; |
| --- | --- |

39.

| 40. | gentager sine opfordringer til alle EU-institutioner og medlemsstater til effektivt at tackle udfordringer såsom seksuel udnyttelse af børn, børnepornografi, beskyttelse af uledsagede migrantbørn, situationen for institutionaliserede handicappede børn, beskyttelse af børn, der har været udsat for vold i hjemmet og udnyttelse på arbejdspladsen, og forsvundne børn; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over, at Kommissionen var opmærksom på Parlamentets henstilling og vedtog en ambitiøs strategi for rettigheder for personer med handicap for perioden 2021-2030 (18); fastslår den afgørende vigtighed af de foreslåede foranstaltningers gennemførelse og en videreudvikling af nationale foranstaltninger med henblik på at sikre, at personer med handicap ikke stilles ugunstigt eller forskelsbehandles, når det gælder beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, og at rettighederne som fastsat i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap garanteres fuldt ud; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er dybt bekymret over stigningen i fattigdom og social udstødelse, navnlig som følge af covid-19-pandemien, samt hadefuld tale og hadforbrydelser; udtrykker yderligere bekymring over det særlige og hidtil usete pres, som pandemien har medført for mennesker i sårbare situationer, herunder kvinder, personer fra grupper, der er udsat for racediskrimination, migranter og personer med handicap; er dybt bekymret over, at covid-19-krisen i stigende grad blev brugt som påskud for at angribe samfundsgrupper, der er i en sårbar situation, herunder migranter, personer med migrantbaggrund og romaer, som allerede er udsat for racemæssig og etnisk diskrimination, hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at covid-19-pandemien har vist store mangler i kapaciteten og beredskabet i medlemsstaternes sundheds-, uddannelses-, beskæftigelses- og socialsikringssystemer; er af den faste overbevisning, at medlemsstaterne er nødt til at foretage store forbedringer af deres sundheds-, sociale velfærds- og sociale sikringssystemer for at sikre, at de giver fuld støtte til alle, og navnlig til de mere sårbare, selv i en krise, således at man beskytter de sundhedsmæssige, økonomiske og sociale rettigheder for alle i tilstrækkelig grad; |
| --- | --- |

43.

| 44. | beklager, at covid-19-pandemien i uforholdsmæssig hård grad ramte marginaliserede romasamfund som følge af dårlige boligforhold og begrænset adgang til vand, elektricitet og sanitet og manglende adgang til internettet og passende IT-udstyr, hvilket har gjort, at yngre romaer halter endnu mere bagefter skoleuddannelse; er navnlig bekymret over, at covid-19-pandemiens indvirkning på romaer øgede ulighederne og gav næring til fordomme, herunder tilfælde af politivold; bemærker med beklagelse, at romabefolkningen ved mange lejligheder blev syndebukke under pandemien; bemærker, at de var udsat for stigmatisering, forskelsbehandling og hadefuld tale, der forbandt virusset med deres etnicitet; beklager, at nogle medier og sociale netværk ofte portrætterede romaer som en risiko for borgernes sundhed og ansvarlige for at sprede virusset; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres politikker til bekæmpelse af den fattigdom og sociale udstødelse, som romasamfund er udsat for, med særlig opmærksomhed på rettighederne hos romakvinder og -børn; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at boliger er en grundlæggende nødvendighed, og at adgangen til boliger, navnlig boligstøtte, er en grundlæggende rettighed, eftersom borgere, som ikke har et sted at bo, ikke kan deltage fuldt ud i samfundet eller udøve alle deres grundlæggende rettigheder; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at acceptere, at de bør være bundet af artikel 31 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til en bolig; udtrykker navnlig bekymring over, at unge ikke har adgang til boliger som følge af den store stigning i boligpriser, især i visse byområder; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anerkender, at fattigdom er en anden form for forskelsbehandling, der fører til overtrædelse af de grundlæggende rettigheder, især af de grupper, hvis rettigheder allerede er mest berørte, som f.eks. kvinder, migranter, sorte og farvede personer og etniske minoriteter, LGBTIQ-samfundet og børn; fremhæver børns specifikke sårbarhed og den indflydelse, som fattigdom har på dem og på deres fysiske og psykologiske udvikling; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at udarbejde politikker for at reducere fattigdom, med særlig opmærksomhed rettet mod børn; opfordrer medlemsstaterne til at garantere alle lige adgang til sundhedspleje, uddannelse af høj kvalitet og boliger og at bringe reduktionen af offentlige tjenester, som har ført til højere niveauer af fattigdom og frem for alt ulighed, til ophør; minder om, at økonomiske og sociale rettigheder er grundlæggende rettigheder; gentager sin opfordring til Rådet og Kommissionen om at tage hensyn til de grundlæggende rettigheder, når de fremsætter forslag til den økonomiske politik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at medlemsstaterne bør tage skridt til at garantere retten til et kvalitetsjob, der kan forenes med ens privat- og familieliv og udvikling, da dette er den bedste måde at udrydde fattigdom på; anerkender, at denne ret klart krænkes i tilfælde af udnyttelse og misbrug af arbejdskraft; opfordrer medlemsstaterne til at styrke arbejdstilsynet og at træffe foranstaltninger for at udrykke misbrug af arbejdskraft; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke skridt der er nødvendige for EU's tiltrædelse af den europæiske socialpagt, og til at foreslå en tidsplan for opfyldelsen af dette mål; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er bekymret over de manglende fremskridt med hensyn til usikre arbejdsvilkår inden for plejeydelser, hvilket har dramatiske konsekvenser for ældre, der har brug for disse tjenester for at leve et værdigt liv og forblive integreret i samfundet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling imod ældre og garantere deres behov og rettigheder; understreger betydningen af at støtte initiativer i forbindelse med aktiv aldring; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at tilgængeligheden af onlinetjenester i hele EU er en af de grundlæggende forudsætninger for en fuld samfundsmæssig inklusion i Europa; bemærker, at nogle dele af EU stadig ikke er dækket af onlinetjenester af god kvalitet, oftest i landdistrikter, hvilket kan medvirke til en yderligere udvidelse af ulighedskløften blande europæere; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde EU's digitale omstilling, som bør fokusere på alle generationers velfærd i lige høj grad og tage hånd om sikkerheden online; |
| --- | --- |

49.

| 50. | minder om betydningen af systematisk at indsamle obligatoriske og opdelte ligestillingsdata og udvikle indikatorer med henblik på at måle og rapportere om fremskridtene i EU's strategier mod racisme og forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i denne henseende at øge deres indsats; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle ligestillingsdata opdelt efter race og etnisk oprindelse samt andre beskyttede karakteristika med henblik på at dokumentere racisme og udvikle offentlige politikker, der opfylder de berørte personers behov på en reel og effektiv måde, samtidig med at den grundlæggende ret til privatlivets fred, beskyttelse af personoplysninger og den relevante EU-lovgivning og nationale lovgivning respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

50.

Strukturel racisme

| 51. | anerkender og fordømmer eksistensen af strukturel racisme i EU som følge af stereotyper, der fastholdes af diskurser, der forskelsbehandler etniske mindretal på alle områder af deres liv; er dybt bekymret over individuelle, strukturelle og institutionelle former for racisme og fremmedhad i EU og den stigende forskelsbehandling af arabere, sorte europæere, personer af asiatisk oprindelse, jøder, muslimer og romaer; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sætte en stopper for diskriminerende institutionel praksis, politikker og lovgivning; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at »Black Lives Matter« -bevægelsen har mobiliseret samfund i hele verden for at bekæmpe racisme og forskelsbehandling fra de retshåndhævende myndigheders side; minder om sin beslutning af 19. juni 2020 om protesterne mod racisme efter George Floyds død (19), der var en bekræftelse af Black Lives Matter; gentager sin støtte til de udbredte protester mod racisme og forskelsbehandling, der fandt sted i europæiske hovedstæder og byer i hele verden efter George Floyds død i 2020; støtter demonstranternes opfordringer til at træde op imod undertrykkelse og strukturel racisme i Europa; glæder sig over udpegelsen af EU-koordinatoren for bekæmpelse af racisme i maj 2021, organiseringen af EU's antiracismetopmøde, oprettelsen af et permanent forum til høring af civilsamfundet om antiracisme og Rådets konklusioner af 4. marts 2022 om racisme og antisemitisme; glæder sig endvidere over, at Kommissionen for første gang anerkender eksistensen af strukturel racisme i sin EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025 og fastsætter konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og etnisk diskrimination i EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at tackle de grundlæggende årsager til strukturel racisme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger til at tackle vedvarende strukturelle uligheder på centrale områder såsom strafferetssystemet, uddannelse, boliger, beskæftigelse, sundhedspleje, varer og tjenesteydelser; understreger den vigtige rolle, som uddannelse og medierne spiller med hensyn til at modarbejde racistiske narrativer og nedbryde fordomme og stereotyper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme antiracistiske uddannelsestiltag; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage nationale handlingsplaner mod racisme ved udgangen af 2022 og prioritere foranstaltninger, der tackler manglende adgang til domsprøvelse og vedvarende socioøkonomiske uligheder på f.eks. bolig-, sundheds-, beskæftigelses- og uddannelsesområdet, hvilket skal anerkendes som store hindringer for fuld udøvelse af grundlæggende rettigheder og en væsentlig hindring for inklusion og lighed; anmoder Kommissionen om at overvåge og sikre behørig opfølgning på disse nationale handlingsplaner og EU's handlingsplan; anmoder yderligere Kommissionen om at overvåge og træffe foranstaltninger mod racisme og forskelsbehandling i medlemsstaterne, herunder ved at indlede traktatbrudsprocedurer for at fremme en effektiv anvendelse af lovgivningen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | fremhæver de voksende racistiske og fremmedhadske følelser hos opinionsdannere, politikere og medier, der har bidraget til at skabe et fjendtligt miljø for fortalere og organisationer, der arbejder mod racisme; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og anvende Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA om bekæmpelse af visse former og udtryk for racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen; opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at et racistisk eller fremmedfjendsk motiv betragtes som en skærpende omstændighed, eller alternativt at domstolene kan tage sådanne motiver i betragtning ved strafudmålingen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | er yderst bekymret over eksistensen og den fortsatte udbredelse af ekstreme højreekstremistiske bevægelser i EU, navnlig neofascistiske og nynazistiske grupper; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at træffe foranstaltninger til effektivt at forbyde disse grupper; opfordrer i mellemtiden til mere forskning i fonde, medlemskabsgrundlag og navnlig finansieringen bag sådanne grupper med henblik på at identificere eventuel udenlandsk indblanding; understreger behovet for at afsætte større plads i historielæseplaner til objektiv og faktuel læring om forskellige racemæssige eller etniske ideologier såsom slaveri, kolonialisme eller fascisme og deres form og oprindelse, herunder misbrug af videnskab til deres berettigelse, samt deres konsekvenser og mulige levninger heraf i nutiden med henblik på at bekæmpe den gentagne genopblussen af disse ideologier; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder om behovet for at være meget opmærksom på digitaliseringen og de potentielle sociale skævheder, der indføres i nye teknologier; fremhæver behovet for at tackle de potentielle risici ved kunstig intelligens ikke som et teknologisk problem, men et samfundsmæssigt problem, navnlig for enkeltpersoner fra racialiserede grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at hindre nye teknologier, herunder kunstig intelligens, i at forværre forskelsbehandling, eksisterende uligheder og fattigdom; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at AI-systemer styres af principperne om gennemsigtighed, forklarlighed, retfærdighed og ansvarlighed, og at der gennemføres uafhængige revisioner for at forhindre, at disse systemer forværrer racisme; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle køns- og mangfoldighedskløften i IKT og naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), navnlig i forbindelse med udviklingen af nye teknologier, herunder kunstig intelligens, og navnlig i stillinger, der indebærer beslutningstagning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse af direktivet om racelighed og direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet (20) med henblik på at bekæmpe vedvarende racisme mod personer af forskellig oprindelse, etnicitet eller farve; fordømmer, at racemæssige, etniske, sproglige og religiøse mindretal stadig står over for dybt rodfæstet strukturel og institutionel racisme, forskelsbehandling, hadforbrydelser og hadefuld tale, manglende adgang til domstolsprøvelse og vedvarende socioøkonomiske uligheder, som er store hindringer for, at de fuldt ud kan udøve deres grundlæggende rettigheder, social inklusion og lighed som EU-borgere på alle livets områder, herunder bolig, uddannelse, sundhedspleje og beskæftigelse; |
| --- | --- |

58.

Kønsbaseret vold, kvinders rettigheder og LGBTIQ+- personers rettigheder

| 59. | fordømmer, at kønsbaseret vold er en af de mest udbredte former for vold i EU, og at EU-undersøgelser afslører, at en ud af tre kvinder i Unionen — i alt 62 millioner kvinder — har været udsat for fysisk eller seksuel vold på i en vis grad siden det fyldte 15. år, og at over halvdelen (55 %) har været udsat for seksuel chikane; påpeger, at kønsbaseret vold er en form for forskelsbehandling og en krænkelse af grundlæggende rettigheder samt et resultat af kønsstereotyper, heteropatriarkalske strukturer, magtasymmetrier og strukturelle og institutionelle uligheder; understreger betydningen af at anvende en tværsektoriel og offercentreret tilgang til alle politikker og foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats i denne retning; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger vigtigheden af at bekæmpe kønsbaseret vold i alle former og af at fremme ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder; glæder sig over Kommissionens forslag af 8. marts 2022 til et direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (21), hvori der foreslås foranstaltninger vedrørende kriminalisering af visse former for vold, herunder kriminalisering af voldtægt på baggrund af manglende samtykke og visse former for cybervold samt foranstaltninger til beskyttelse af ofre og forbedring af adgangen til domstolsprøvelse, og som omfatter bestemmelser om intersektionalitet; understreger den grænseoverskridende dimension af kønsbaseret vold og insisterer på, at kønsbaseret vold skal tackles på europæisk plan; opfordrer Kommissionen til at tilføje kønsbaseret vold til listen over særligt alvorlige forbrydelser, der er nedfældet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer indtrængende Rådet til at afslutte Unionens ratificering af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen); beklager, at Bulgarien, Letland, Litauen, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn endnu ikke har ratificeret konventionen, og gentager sin opfordring til disse lande om at gøre det; påpeger, at Istanbulkonventionen bør forstås som minimumsstandarden for udryddelse af kønsbaseret vold; fordømmer på det kraftigste, at der i nogle medlemsstater, navnlig Polen, er gjort forsøg på at ophæve foranstaltninger, der allerede er truffet med henblik på at gennemføre Istanbulkonventionen og med hensyn til bekæmpelsen af vold, og på at træde ud af konventionen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | fordømmer handlingerne fra antiligestillingsbevægelser og antifeministbevægelser, som systematisk angriber kvinders og LGBTIQ- rettigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at civilsamfundsorganisationer, der støttes og finansieres af Unionen, ikke fremmer kønsdiskrimination; glæder sig over EU’s første LGBTIQ-ligestillingsstrategi nogensinde og fordømmer endvidere det voksende antal tilfælde af forskelsbehandling, hadforbrydelser og vold mod LGBTIQ-personer; anmoder Kommissionen om at sikre en passende opfølgning af strategien; |
| --- | --- |

62.

| 63. | fordømmer den vedvarende tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder i nogle medlemsstater, navnlig Kroatien, Litauen, Polen og Slovakiet, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; minder om, at reproduktiv tvang og nægtelse af sikker og lovlig abort også er en form for kønsbaseret vold; understreger, at Menneskerettighedsdomstolen ved flere lejligheder har fastslået, at restriktive abortlove og den manglende gennemførelse krænker kvinders og pigers menneskerettigheder og deres kropslige autonomi; fordømmer kvinders manglende adgang til abort i mange lande og fordømmer mindst fire kvinders død i Polen som følge af anvendelsen af bestemmelser, der forbyder abort under stort set alle omstændigheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger for at afhjælpe sådanne eksisterende overtrædelser af menneskerettighederne og kvinders rettigheder og at indføre de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse af forekomsten i fremtiden; opfordrer Kommissionen til at betragte abort som en grundlæggende rettighed, fjerne enhver hindring for adgang hertil og sikre, at den gennemføres i offentlige sundhedssystemer, og til at lægge større vægt på seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i sine årlige retsstatsrapporter; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fordømmer på det kraftigste forskelsbehandlingen og adskillelsen af romakvinder i sundhedsfaciliteter for mødre; glæder sig over, at Tjekkiet har vedtaget en kompensationslov for ofre for ulovlig tvangssterilisering, og bemærker, at Slovakiets regering tog et skridt fremad i 2021 ved at fremsætte en undskyldning, men at der i øjeblikket ikke er foreslået nogen kompensationslov; mener, at retten til adgang til sundhedspleje, især seksuel og reproduktiv sundhed, udgør en grundlæggende rettighed for kvinder, der bør styrkes, og som under ingen omstændigheder bør reduceres eller fjernes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer alle medlemsstaterne til at respektere alle menneskers kropslige autonomi, navnlig ved at forbyde interkønnet kønslemlæstelse, såkaldt »omvendelsesterapi« og tvangssterilisering af transpersoner som en forudsætning for at opnå anerkendelse af juridisk køn; gentager, at der bør vedtages love om anerkendelsen af køn i henhold til internationale menneskerettighedsstandarder, så anerkendelsen af køn derved bliver tilgængelig, økonomisk overkommelig, administrativ, hurtig og baseret på selvbestemmelse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger behovet for anerkendelse af alle partnerskaber med henblik på fri bevægelighed, herunder for ikke-EU-partnere til EU-borgere; er foruroliget over den fortsatte manglende gennemførelse af EU-Domstolens dom i sag C-673/16, Coman og Hamilton, hvori det anerkendes, at udtrykket »ægtefælle« omfatter samkønnede ægtefæller i EU's lovgivning om fri bevægelighed; påpeger indsendelsen af en klage til Kommissionen i forbindelse med en identisk sag (A.B. og K.V. mod Rumænien — ansøgning nr. 17816/21); understreger, at Kommissionens passivitet har ført til, at sagsøgerne i sagen Coman og Hamilton har bragt sagen for Menneskerettighedsdomstolen i et forsøg på at opnå domstolsprøvelse (Coman m. fl. mod Rumænien — 2663/21); gentager sin opfordring til Kommissionen om at indlede traktatbrudsprocedurer for manglende gennemførelse af sagen Coman og Hamilton; |
| --- | --- |

66.

| 67. | glæder sig over Kommissionens forpligtelse til i 2022 at offentliggøre en forordning om gensidig anerkendelse af forældreskab mellem medlemsstaterne, som har til formål at skabe retssikkerhed for regnbuefamilier i hele EU; |
| --- | --- |

67.

| 68. | fremhæver den bekymrende stigning i kønsbaseret vold og vold i hjemmet under covid-19-pandemien; påskønner, at nogle nationale, regionale og lokale regeringer har handlet hurtigt med hensyn til at indføre foranstaltninger for at hjælpe ofre for vold i hjemmet, f.eks. med en stigning i antallet af hjælpelinjer og informationsdeling, indførelse af kodeordsordninger på apoteker, pop up-rådgivningscentre i supermarkeder eller skjulte applikationer, der skal gøre det nemmere at indberette vold og misbrug i hjemmet; påpeger dog, at der generelt mangler krisecentre eller andre sikre muligheder for indkvartering af ofre; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige midler til eksisterende krisecentre for at hjælpe dem med at øge deres kapacitet samt for at lette oprettelsen af yderligere krisecentre og indkvarteringsfaciliteter for ofre, herunder for mindreårige, der følger med; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sikre, at tjenesteydelser for ofre anses for at være vigtige og forbliver åbne og suppleres med tilstrækkelig og specialiseret uddannelse til politistyrker samt målrettet retlig respons med det formål at øge beredskabet for fremtiden; |
| --- | --- |

68.

| 69. | beklager den øgede tilbagegang med hensyn til kvinders og pigers rettigheder, idet nogle medlemsstater har forsøgt at begrænse seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder ved at bruge covid-19-pandemien som påskud for at begrænse adgangen til abort, prævention og gynækologiske tjenesteydelser; understreger, at der i nogle medlemsstater på trods af pandemien har været forsøg på at begrænse den eksisterende retlige beskyttelse af kvinders adgang til abort, herunder indførelse af regressive betingelser, der skal være opfyldt, før abort kan administreres, såsom tvungen tendentiøs rådgivning eller ventetid; fordømmer navnlig Slovakiets mere end 20 parlamentariske forsøg på at begrænse adgangen til aborter i denne periode; understreger kraftigt, at tjenesteydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder skal anerkendes som væsentlige og skal være tilgængelige, selv under globale sundhedskriser, i betragtning af disse tjenesters tidsfølsomme karakter; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger betydningen af at sikre, at reaktionen på covid-19-krisen omfatter kønsperspektivet og kønsbudgettering samt efterfølgende kønsspecifikke konsekvensanalyser som foreslået i Kommissionens strategi for ligestilling mellem kønnene 2020-2025; opfordrer indtrængende EU-institutionerne til at sikre integration af kønsaspektet i alle EU's politikker og foranstaltninger; |
| --- | --- |

70.

Friheder

| 71. | minder om betydningen af at opretholde mediefrihed, mediepluralisme og mediers uafhængighed, gennemsigtighed i mediers ejerforhold og regulering af markedskoncentration samt sikre beskyttelse af journalister; mener, at bindende EU-regler, der giver solid og konsekvent beskyttelse af uafhængige medier og journalister mod chikanerende sagsanlæg, der har til formål at bringe dem til tavshed eller intimidere dem i EU, er stærkt påkrævede for at hjælpe med at sætte en stopper for denne urimelige praksis; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at øge sin indsats, herunder ved at foreslå bindende foranstaltninger og beskytte og fremme finansiering til undersøgende journalistik; |
| --- | --- |

71.

| 72. | fordømmer anvendelsen af strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP), som anvendes til at bringe menneskerettighedsforkæmpere til tavshed og intimidere dem, herunder LGBTI-rettighedsforkæmpere, der kritiserer menneskerettighedskrænkelser; fremhæver, at SLAPP blot er en af truslerne mod frie og pluralistiske medier, mens andre omfatter kommercielt pres og krav, politisk pres, journalistisk selvcensur i forbindelse med særligt kontroversielle emner, usikkerhed omkring journalisters karrierer og de tunge arbejdsbyrder, de udsættes for, det pres, de føler for at bevare adgangen til elitekilder gennem ukritisk rapportering, og udsigten til at få deres professionelle forfremmelser annulleret, hvis de overtræder usagte og internaliserede antagelser vedrørende den rette »linje«, der skal indtages i særligt kontroversielle emner, navnlig når det drejer sig om udenrigspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at beskytte og udvikle en uafhængig, pluralistisk og fri mediesektor; fordømmer i denne forbindelse alle foranstaltninger, der tager sigte på at bringe kritiske medier til tavshed og undergrave mediefrihed og -pluralisme; understreger det presserende behov for at bekæmpe alle SLAPP; glæder sig over Kommissionens nylige initiativ til at udstede en henstilling om sikring af journalisters beskyttelse, sikkerhed og styrkelse i Den Europæiske Union; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge et forslag til en retsakt om mediefrihed; |
| --- | --- |

72.

| 73. | er bekymret over rapporter om, at nogle medlemsstaters myndigheder har anvendt Pegasus-spyware til politiske eller andre uberettigede formål til at spionere mod journalister, politikere, advokater, civilsamfundsaktører og andre enkeltpersoner i strid med EU-retten og de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU og i chartret; er bekymret over anvendelsen af Pegasus mod journalister, menneskerettighedsaktivister, oppositionsfigurer og advokater i og uden for EU; minder om, at Pegasus blot er et af de mange eksempler på programmer, der misbruges af statslige enheder med henblik på at udføre ulovlig masseovervågning af uskyldige borgere; glæder sig over nedsættelsen af Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg om Pegasus-spyware, som skal undersøge den påståede misbrug af overvågningsværktøjer og omfanget af påståede krænkelser af de rettigheder og friheder, der er nedfældet i artikel 2 i TEU og chartret, og give garantier og henstillinger; |
| --- | --- |

73.

| 74. | fremhæver, at smædekampagner mod LGBTIQ-personer og civilsamfundet i bredere forstand er mere udbredte i medlemsstater, hvor mediefriheden er under angreb; fordømmer på det kraftigste de kontinuerlige smædekampagner i offentlige medier mod dommere, journalister og politikere, der er kritiske over for den nuværende regering, herunder SLAPP, som er indledt af offentlige agenturer, statsansatte, statsejede virksomheder eller enkeltpersoner med tætte forbindelser til regeringskoalitioner på tværs af Europa; opfordrer indtrængende Kommissionen til at bruge alle lovgivnings- og håndhævelsesværktøjer, som den har til rådighed, med henblik på at forhindre disse skræmmetiltag, der udgør en trussel mod ytringsfriheden; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med journalistorganisationer at overvåge og rapportere om angreb på journalister samt om retssager, der har til formål at bringe uafhængige medier til tavshed eller intimidere dem, og til at sikre adgang til passende retsmidler; |
| --- | --- |

74.

| 75. | beklager, at journalisternes sikkerhed ikke er garanteret universelt; understreger betydningen af mediepluralisme og behovet for at beskytte journalister mod trusler og angreb med henblik på at forhindre selvcensur og på at sikre ytringsfriheden og retten til information og på at beskytte journalisterhvervet; opfordrer Kommissionen til at forbedre instrumenterne for vurdering af foranstaltninger, der er truffet af regeringer, og som kan undergrave informationsfriheden og pluralismen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | fordømmer angrebene på, tilbageholdelserne af og volden mod journalister i forbindelse med demonstrationer, og at de er blevet forhindret i at rapportere og derved blot udføre deres arbejde; udtrykker dyb bekymring over tilfælde med politivold under demonstrationer, navnlig mod journalister, i forbindelse med demonstrationer og opfordrer indtrængende til ansvarlighed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre journalisternes sikkerhed og beskyttelse, navnlig i forbindelse med demonstrationer; |
| --- | --- |

76.

| 77. | understreger, at ifølge de internationale menneskerettighedslove kan der pålægges visse begrænsninger i retten til at deltage i fredelige forsamlinger for at beskytte folkesundheden eller andre legitime interesser, men at de skal fastsættes ved lov og være nødvendige og afpasset efter et specifikt formål; udtrykker dyb bekymring over visse totalforbud mod demonstrationer samt visse forbud mod og restriktioner på demonstrationer, der blev indført under covid-19-pandemien, mens andre offentlige forsamlinger af en lignende størrelse fortsat ikke blev berørt, samt anvendelsen af magt mod fredelige demonstranter; er bekymret over, at medlemsstaterne har forskellige tærskler for retshåndhævende myndigheders anvendelse af magt og våben til opretholdelse af den offentlige orden; opfordrer medlemsstaterne til at beskytte grundlæggende rettigheder, når de vedtager restriktive foranstaltninger og love vedrørende ytrings-, forsamlings- og foreningsfrihed, og fremme et miljø, hvor kritik er en del af en sund debat om alle spørgsmål af offentlig betydning; |
| --- | --- |

77.

| 78. | er dybt bekymret over angreb, chikane, vold og trusler mod journalister, menneskerettighedsforkæmpere og andre enkeltpersoner, der afslører udenlandsk indblanding og desinformationskampagner; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i forbindelse med hurtig spredning af desinformation, opspind og politisk propaganda at medtage målrettede alderssvarende aktiviteter i deres læseplaner med fokus på udvikling af kritisk tænkning, mediekendskab og digitale færdigheder; opfordrer til, at der lægges større vægt på undervisning i medborgerkundskab med fokus på grundlæggende rettigheder, demokrati og deltagelse i offentlige anliggender; |
| --- | --- |

78.

| 79. | bemærker, at flere medlemsstaters placering på det internationale pressefrihedsindeks er forværret; fremhæver public service-mediernes uundværlige rolle og understreger, at det er afgørende at sikre og bevare deres uafhængighed fra politisk indblanding; fordømmer på det kraftigste truslerne mod mediefriheden, som omfatter chikane og angreb rettet mod journalister og whistleblowere, tilsidesættelse af deres lovmæssige beskyttelse samt overtagelse af medier eller politisk motiverede indgreb i mediesektoren; |
| --- | --- |

79.

| 80. | er dybt bekymret over den yderligere forværring af mediefriheden i Ungarn, Polen og Slovenien, og de forskellige reformer, som den regerende koalition har iværksat for at mindske mangfoldigheden og kritiske røster i medierne; er endvidere bekymret over manglen på et gennemsigtigt og klart sæt principper for nationale, regionale og lokale myndigheders distribution af reklamer til medieforetagender i nogle medlemsstater; beklager dybt den forværrede økonomiske situation i medierne under covid-19-pandemien og mener, at der bør træffes specifikke foranstaltninger for at afbøde pandemiens indvirkning på medieforetagender; |
| --- | --- |

80.

| 81. | udtrykker bekymring over oprettelsen af regeringskontrollerede organer, der administrerer store dele af medielandskabet, og over kapringen af public service-medier med det formål at fremme partipolitiske interesser; minder om, at det udgør en betydelig risiko for den mangfoldighed af oplysninger og synspunkter, der kommer til udtryk i medieindholdet, når medieejerskab er stærkt koncentreret, uanset om det er koncentreret omkring statslige eller private aktører; minder om, at ytrings- og informationsfrihed, herunder kunstnerisk ytringsfrihed, og mediefrihed er grundlæggende for demokratiet og retsstatsprincippet, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere deres mediemyndigheders uafhængighed; minder om, at retten til at søge, modtage og formidle oplysninger og idéer enten mundtligt, skriftligt eller på tryk, i form af kunst eller via andre medier, er en del af den kunstneriske ytringsfrihed; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer Kommissionen til at sikre en korrekt gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester, navnlig med hensyn til medietilsynsmyndighedernes uafhængighed, gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab og mediekendskab; opfordrer Kommissionen til at gøre effektiv brug af traktatbrudsprocedurer i situationer, hvor medlemsstaterne gennemfører disse bestemmelser forkert eller ufuldstændigt; |
| --- | --- |

82.

| 83. | bemærker, at nogle af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet som reaktion på covid-19, havde en alvorlig indvirkning på retten til privatlivets fred og databeskyttelse, at databeskyttelsesmyndighederne ikke blev hørt fuldt ud, at nødvendighed og proportionalitet ikke altid var klar og i mange tilfælde manglede et solidt retsgrundlag, og at der ikke fandt nogen ordentlig evaluering sted; opfordrer Kommissionen, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Det Europæiske Databeskyttelsesråd til straks at evaluere situationen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | udtrykker dyb bekymring over den svage og uensartede håndhævelse af den generelle forordning om databeskyttelse (22), som gør, at forordningen risikerer at blive en papirtiger, der ikke giver borgerne reel beskyttelse; beklager, at Kommissionen ignorerede Parlamentets opfordring til at indlede en traktatbrudsprocedure mod Irland for ikke at håndhæve den generelle forordning om databeskyttelse korrekt; |
| --- | --- |

84.

| 85. | er bekymret over Kommissionens interne retningslinjer for journalforvaltning og arkiver, som er baseret på en fejlagtig fortolkning af forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt (23), og over udelukkelsen af tekstbeskeder fra anvendelsesområdet for reglerne om aktindsigt, som Den Europæiske Ombudsmand har givet ordlyden »fejl eller forsømmelser«; beklager, at nogle medlemsstater har lagt sig i vejen for borgernes effektive udnyttelse af deres ret til aktindsigt ved unødigt at forsinke eller sågar fjerne frister for anmodninger om aktindsigt; fremhæver, at dette ikke alene fører til manglende tillid til myndighederne fra EU-borgernes side, men også har undermineret mediepluralismen i EU; |
| --- | --- |

85.

Situation og krænkelser af grundlæggende rettigheder ved EU's ydre grænser

| 86. | understreger, at det i henhold til folkeretten og EU-retten er en forpligtelse at redde liv; fordømmer på det kraftigste de straffesager, der i nogle medlemsstater er indledt mod organisationer i civilsamfundet og enkeltpersoner for ydelse af humanitær bistand til migranter; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der ikke sker retsforfølgning af enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer, som hjælper migranter af humanitære årsager; |
| --- | --- |

86.

| 87. | fordømmer, at nogle medlemsstater har vedtaget love, politikker og praksis, der undergraver en effektiv beskyttelse af menneskerettighederne for flygtninge, asylansøgere og migranter på land og til søs; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte menneskerettighederne for migranter, asylansøgere og flygtninge samt princippet om ansvarsdeling i centrum af deres migrations- og asylpolitikker; |
| --- | --- |

87.

| 88. | fordømmer på det kraftigste tilfældene af afvisninger og krænkelser af grundlæggende rettigheder og vold ved de ydre grænser fra EU's side mod migranter og asylansøgere, som institutioner såsom Den Internationale Organisation for Migration (24) har fordømt, samt kriminaliseringen af humanitære hjælpearbejdere og aktivister og brugen af EU-finansiering, der uforholdsmæssigt har tjent til at opføre lukkede anlæg og styrke de ydre grænser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette et fuldt udbygget overvågningssystem for grundlæggende rettigheder for at undersøge alle påstande om tilbagedrivelser og krænkelser af de grundlæggende rettigheder og øge gennemsigtigheden af de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, som krævet af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (25); opfordrer Kommissionen til at indlede traktatbrudsprocedurer, hvor der er tegn på tilbagedrivelser og vold; |
| --- | --- |

88.

| 89. | udtrykker sin dybe bekymring over de oplysninger, der er offentliggjort om Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex), og tager dets inddragelse i og viden om afvisninger til efterretning; opfordrer Frontex til anvende artikel 46 i sin forordning (26) og suspendere alle aktiviteter i medlemsstater, hvor dette finder sted, og til at sikre fuld gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med organisationens operationelle aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at undersøge og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sætte en stopper for disse former for praksis i Frontex; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre de rette procedurer for at sikre, at personer høres, inden de sendes tilbage til en tilgrænsende medlemsstat, og til formelt at underrette dem om den trufne afgørelse; fordømmer det forhold, at migranter og asylansøgere, der tilbageholdes efter at have krydset en indre eller ydre EU-grænse, ikke systematisk høres, inden de sendes tilbage til en tilgrænsende medlemsstat, og heller ikke systematisk underrettes om dette; minder om medlemsstaternes forpligtelse til på effektiv vis at sikre retten til en retfærdig rettergang og retten til lighed for loven for alle mennesker; |
| --- | --- |

90.

| 91. | udtrykker dyb bekymring over, at uledsagede mindreårige passerer EU's ydre grænser, navnlig EU's østlige og sydlige grænser, og opfordrer medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på situationen for uledsagede mindreårige ved disse grænseovergangssteder; |
| --- | --- |

91.

| 92. | er bekymret over den øgede brug af teknologi ved grænserne, idet noget af det kan være ekstremt indgribende; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere uafhængige tilsynsmekanismer ved grænserne, hvilket også skal omfatte tilsyn med grænseovervågningsaktiviteter, og at sikre overholdelse af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

92.

Hadforbrydelser og hadefuld tale

| 93. | er bekymret over væksten i hadefuld tale og smædekampagner på tværs af medlemsstaterne, som højtstående embedsmænd eller førende politikere ofte står bag. og som specifikt er rettet mod medier, NGO'er og visse sociale grupper eller mindretal, f.eks. LGBTIQ-personer; understreger, at deres indvirkning på det civile rum er ubestridelig og skaber et usikkert miljø for civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere; er alarmeret over de mange eksempler på angreb på LGBTIQ-kontorer og medarbejdere alene i flere medlemsstater i 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | fordømmer alle former for hadforbrydelser, hadefuld tale og beskyldninger, der er grundløse eller fremsat i ond tro, både offline og online, og som er motiveret af forskelsbehandling på ethvert grundlag såsom køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering; udtrykker bekymring over hadforbrydelser og forbrydelser i relation til opfordringer til forskelsbehandling og vold, der er sket i forbindelse med covid-19-pandemien, og som har ført til stigmatisering af visse særligt sårbare grupper; minder om, at racisme og fremmedhad er forbrydelser og ikke holdninger; |
| --- | --- |

94.

| 95. | glæder sig over Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om at udvide listen over strafbare handlinger i EU med hadefuld tale og hadforbrydelser og opfordrer Rådet til at arbejde flittigt i retning af den enstemmige vedtagelse heraf; minder om behovet for, at Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder med internetvirksomheder med henblik på at sørge for passende sikkerhedsforanstaltninger og omhyggelig implementering af adfærdskodeksen til bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online; |
| --- | --- |

95.

Miljøbeskyttelse

| 96. | fremhæver artikel 37 i chartret, som fastslår, at foranstaltninger til at opnå et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opfordrer Kommissionen til straks at vedtage de relevante lovgivningsinitiativer og til at gennemføre vedtagelsen af yderligere planlagt lovgivning i overensstemmelse med den oprindelige tidslinje; understreger det presserende behov for at inddrage de relevante miljøhensyn i beslutningsprocessen for alle politikker og initiativer; mener, at bæredygtighed skal være det ledende princip i alle makroøkonomiske politikker for at sikre en retfærdig omstilling til en miljømæssigt bæredygtig økonomi og samtidig beskytte og skabe bæredygtig beskæftigelse med henblik på at håndtere en af de største trusler, som menneskeheden nogensinde har været udsat for; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer til gennemførelse på EU-plan af Århuskonventionen, der knytter miljømæssige rettigheder og menneskerettigheder sammen; fremhæver, at miljøskade og visse offentlige myndigheders manglende tilvejebringelse af oplysninger om alvorlige miljørisici, som enkeltpersoner eksponeres for, kan få alvorlige skadelige konsekvenser for enkeltpersoner; opfordrer til beskyttelse af journalister, aktivister, NGO'er, rettighedsforkæmpere, whistleblowere og offentlige vagthunde, der er aktive på disse områder; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  EUT L 331 af 20.9.2021, s. 8.

(2)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 140.

(3)  EUT C 81 af 18.2.2022, s. 43.

(4)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 218.

(5)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 2.

(6)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 2.

(7)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 7.

(8)  EUT C 61 af 4.2.2022, s. 36.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1).

(11)  Fair Trials, »Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law«, 28. april 2021.

(12)  Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55).

(13)  Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22).

(14)  Kommissionens meddelelse af 18. september 2020 med titlen »En Union med lighed: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025« (COM(2020)0565).

(15)  Rådets henstilling af 12. marts 2021 om romaernes ligestilling, inklusion og deltagelse (EUT C 93 af 19.3.2021, s. 1).

(16)  Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2020 med titlen »En Union med lighed: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (COM(2020)0620),

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57).

(18)  Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

(19)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 63.

(20)  Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(24)  Den Internationale Organisation for Migration, »IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders«, 9. februar 2021.

(25)  EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Rapport om grundlæggende rettigheder 2021.

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt (EUT L 295 af 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Økonomisk, social og territorial samhørighed i EU: den 8. samhørighedsrapport

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om økonomisk, social og territorial samhørighed i EU: den 8.samhørighedsrapport (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 4, artikel 162, artikel 174-178 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, artikel 162, artikel 174-178 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (1) (forordningen om fælles bestemmelser), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (1) (forordningen om fælles bestemmelser),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 af 24. juni 2021 om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 af 24. juni 2021 om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (7),

| — | der henviser til »Fit for 55«-pakken, som blev vedtaget af Kommissionen den 14. juli 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Fit for 55«-pakken, som blev vedtaget af Kommissionen den 14. juli 2021,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021 om oprettelse af brexittilpasningsreserven (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021 om oprettelse af brexittilpasningsreserven (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (12) (EU's Solidaritetsfond — EUSF), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (12) (EU's Solidaritetsfond — EUSF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (13) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (13) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 29. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 29. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (COM(2018)0373),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. februar 2022 om den 8. samhørighedsrapport: Samhørighed i Europa frem mod 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. februar 2022 om den 8. samhørighedsrapport: Samhørighed i Europa frem mod 2050 (COM(2022)0034),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2022 med titlen »Mennesket i centrum, sikring af bæredygtig og inklusiv vækst og udnyttelse af potentialet i EU's regioner i den yderste periferi« (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2022 med titlen »Mennesket i centrum, sikring af bæredygtig og inklusiv vækst og udnyttelse af potentialet i EU's regioner i den yderste periferi« (COM(2022)0198),

| — | der henviser Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345),

| — | der henviser til Amsterdampagten om EU's dagsorden for byerne, som blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU's ministre med ansvar for byanliggender den 30. maj 2016 i Amsterdam, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amsterdampagten om EU's dagsorden for byerne, som blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU's ministre med ansvar for byanliggender den 30. maj 2016 i Amsterdam,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret den 17. november 2017 i Göteborg af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret den 17. november 2017 i Göteborg af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen,

| — | der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers rapport med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers rapport med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 10. december 2020 om en EU-strategi for genoplivning af landdistrikterne (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 10. december 2020 om en EU-strategi for genoplivning af landdistrikterne (14),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs (EØSU) udtalelse af 18. september 2020 om EU's struktur- og samhørighedspolitik i indsatsen for at fremme omstillingen af økonomien på en innovativ og intelligent måde (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs (EØSU) udtalelse af 18. september 2020 om EU's struktur- og samhørighedspolitik i indsatsen for at fremme omstillingen af økonomien på en innovativ og intelligent måde (15),

| — | der henviser til EØSU's udtalelse af 25. september 2021 om samhørighedspolitikkens rolle i bekæmpelsen af uligheder i den nye programmeringsperiode efter covid-19-krisen. Komplementaritet og eventuelle overlapninger med genopretnings- og resiliensfaciliteten og de nationale genopretningsplaner (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til EØSU's udtalelse af 25. september 2021 om samhørighedspolitikkens rolle i bekæmpelsen af uligheder i den nye programmeringsperiode efter covid-19-krisen. Komplementaritet og eventuelle overlapninger med genopretnings- og resiliensfaciliteten og de nationale genopretningsplaner (16),

| — | der henviser til EØSU's udtalelse af 27. april 2021 om »Socialøkonomiens rolle i jobskabelsen og gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder« (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til EØSU's udtalelse af 27. april 2021 om »Socialøkonomiens rolle i jobskabelsen og gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder« (17),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (18),

| — | der henviser til Kommissionens initiativ vedrørende det nye europæiske Bauhaus, der blev lanceret den 14. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens initiativ vedrørende det nye europæiske Bauhaus, der blev lanceret den 14. oktober 2020,

| — | der henviser til Kommissionens initiativ for tilbagestående regioner, der blev lanceret i 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens initiativ for tilbagestående regioner, der blev lanceret i 2015,

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, der blev fastsat i september 2015 under 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, der blev fastsat i september 2015 under 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikken som instrument til at mindske forskelle i sundhedsydelser og styrke sundhedssamarbejdet på tværs af grænserne (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikken som instrument til at mindske forskelle i sundhedsydelser og styrke sundhedssamarbejdet på tværs af grænserne (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fremme innovativ og intelligent omstilling og regional IKT-konnektivitet (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fremme innovativ og intelligent omstilling og regional IKT-konnektivitet (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2022 om udfordringer for byområder i tiden efter covid-19 (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2022 om udfordringer for byområder i tiden efter covid-19 (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om et stærkere partnerskab med regionerne i den yderste periferi (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 om et stærkere partnerskab med regionerne i den yderste periferi (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om kønsdimensionen i samhørighedspolitikken (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om kønsdimensionen i samhørighedspolitikken (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om samhørighedspolitik og regionale miljøstrategier i kampen mod klimaændringer (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om samhørighedspolitik og regionale miljøstrategier i kampen mod klimaændringer (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om mindre udviklede regioner i EU (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om mindre udviklede regioner i EU (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om samhørighedspolitikken og den cirkulære økonomi (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om samhørighedspolitikken og den cirkulære økonomi (27),

| — | der henviser til den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid og anbefalingerne heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid og anbefalingerne heri,

| — | der henviser til studiet med titlen »EU lagging regions: state of play and future challenges«, offentliggjort af dets Generaldirektorat for Interne Politikker i september 2020 (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet med titlen »EU lagging regions: state of play and future challenges«, offentliggjort af dets Generaldirektorat for Interne Politikker i september 2020 (28),

| — | der henviser til Revisionsrettens analyse nr. 01/2020 om overvågning af klimaudgifter i EU-budgettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens analyse nr. 01/2020 om overvågning af klimaudgifter i EU-budgettet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0210/2022),

| A. | der henviser til, at samhørighedspolitikken i den seneste regnskabsperiode mellem 2014 og 2020 som den vigtigste offentlige investeringspolitik støttede over 1,4 mio. virksomheder, bidrog til 1 544 km jernbanelinjer og sikrere veje, hjalp 45,5 mio. mennesker med at blive integreret på arbejdsmarkedet og øgede BNP i de mindst udviklede regioner med op til 5 %; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at samhørighedspolitikken i den seneste regnskabsperiode mellem 2014 og 2020 som den vigtigste offentlige investeringspolitik støttede over 1,4 mio. virksomheder, bidrog til 1 544 km jernbanelinjer og sikrere veje, hjalp 45,5 mio. mennesker med at blive integreret på arbejdsmarkedet og øgede BNP i de mindst udviklede regioner med op til 5 %;

| B. | der henviser til, at risikoen for arbejdsløshed, øget fattigdom og kønsskævheden under pandemien var særlig udtalt i mindre udviklede EU-regioner; der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen var næsten dobbelt så stor som i de mere udviklede regioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at risikoen for arbejdsløshed, øget fattigdom og kønsskævheden under pandemien var særlig udtalt i mindre udviklede EU-regioner; der henviser til, at den kønsbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvensen var næsten dobbelt så stor som i de mere udviklede regioner;

| C. | der henviser til, at samhørighedspolitikken, selv om den ikke er et kriseinstrument, gentagne gange og effektivt har hjulpet regionerne til at reagere effektivt på asymmetriske chok såsom covid-19-krisen, brexit og den aktuelle flygtningekrise som følge af den russiske invasion af Ukraine, herunder gennem støtte til de medlemsstater, der er i front med hensyn til at modtage flygtninge; der henviser til, at denne nødhjælp dog ikke bør underminere den strategiske tilgang i finansieringsperioden som helhed, da samhørighedspolitikken i sig selv er en langsigtet investeringspolitik; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at samhørighedspolitikken, selv om den ikke er et kriseinstrument, gentagne gange og effektivt har hjulpet regionerne til at reagere effektivt på asymmetriske chok såsom covid-19-krisen, brexit og den aktuelle flygtningekrise som følge af den russiske invasion af Ukraine, herunder gennem støtte til de medlemsstater, der er i front med hensyn til at modtage flygtninge; der henviser til, at denne nødhjælp dog ikke bør underminere den strategiske tilgang i finansieringsperioden som helhed, da samhørighedspolitikken i sig selv er en langsigtet investeringspolitik;

| D. | der henviser til, at det er yderst vigtigt, at den fremtidige samhørighedspolitik udformes på grundlag af en strategi, der følges i hele finansieringsperioden, men dog kan revurderes og justeres i forbindelse med midtvejsevalueringen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er yderst vigtigt, at den fremtidige samhørighedspolitik udformes på grundlag af en strategi, der følges i hele finansieringsperioden, men dog kan revurderes og justeres i forbindelse med midtvejsevalueringen;

| E. | der henviser til, at de udviklede østlige EU-regioner har været ved at indhente resten af EU, mens flere mellemindkomstregioner og mindre udviklede regioner er i økonomisk stagnation eller tilbagegang, hvilket tyder på, at de befinder sig i en udviklingsfælde; der henviser til, at der ved fordelingen af midlerne ikke blot skal tages hensyn til udviklingen i forskellene mellem medlemsstaterne, men også inden for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de udviklede østlige EU-regioner har været ved at indhente resten af EU, mens flere mellemindkomstregioner og mindre udviklede regioner er i økonomisk stagnation eller tilbagegang, hvilket tyder på, at de befinder sig i en udviklingsfælde; der henviser til, at der ved fordelingen af midlerne ikke blot skal tages hensyn til udviklingen i forskellene mellem medlemsstaterne, men også inden for medlemsstaterne;

| F. | der henviser til, at konvergensen har været drevet af stærk vækst i mindre udviklede regioner, men at de fordele, der opstår ved lavere omkostninger, og afkastet af deres investeringer sandsynligvis vil falde med tiden; der henviser til, at mindre udviklede regioner vil skulle fremme uddannelse og erhvervsuddannelse, øge investeringerne i forskning og innovation og forbedre kvaliteten af deres institutioner og samtidig fortsat investere i infrastruktur for at fastholde en stabil vækst, undgå at falde i en udviklingsfælde, afhjælpe konnektivitetskløften og sikre adgang til tjenester af høj kvalitet og anstændige levevilkår; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at konvergensen har været drevet af stærk vækst i mindre udviklede regioner, men at de fordele, der opstår ved lavere omkostninger, og afkastet af deres investeringer sandsynligvis vil falde med tiden; der henviser til, at mindre udviklede regioner vil skulle fremme uddannelse og erhvervsuddannelse, øge investeringerne i forskning og innovation og forbedre kvaliteten af deres institutioner og samtidig fortsat investere i infrastruktur for at fastholde en stabil vækst, undgå at falde i en udviklingsfælde, afhjælpe konnektivitetskløften og sikre adgang til tjenester af høj kvalitet og anstændige levevilkår;

| G. | der henviser til, at selv om antallet af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, faldt mellem 2012 og 2019, er 20 % af den samlede befolkning i EU fortsat truet af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om antallet af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, faldt mellem 2012 og 2019, er 20 % af den samlede befolkning i EU fortsat truet af fattigdom og social udstødelse;

| H. | der henviser til, at kvaliteten af infrastrukturen, leveringen af tjenester, adgangen til sundhedspleje og transport og mobilitetsløsningerne varierer betydeligt mellem by- og landområder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvaliteten af infrastrukturen, leveringen af tjenester, adgangen til sundhedspleje og transport og mobilitetsløsningerne varierer betydeligt mellem by- og landområder;

| I. | der henviser til, at byer og funktionelle forbindelser mellem by og land er vigtige drivkræfter for lokal og regional udvikling, samhørighed og en retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at byer og funktionelle forbindelser mellem by og land er vigtige drivkræfter for lokal og regional udvikling, samhørighed og en retfærdig omstilling;

| J. | der henviser til, at de stigende omkostninger til råvarer og byggematerialer har en direkte negativ indvirkning på mange EU-finansierede infrastrukturprojekter og bringer gennemførelsen heraf i fare; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de stigende omkostninger til råvarer og byggematerialer har en direkte negativ indvirkning på mange EU-finansierede infrastrukturprojekter og bringer gennemførelsen heraf i fare;

| K. | der henviser til, at den demografiske tilbagegang er mere udtalt i landdistrikterne, og at 50 % af EU's befolkning vil bo i en region med en faldende og aldrende befolkning inden 2050; der henviser til, at denne udvikling sandsynligvis vil påvirke vækstpotentialet og adgangen til tjenesteydelser i landdistrikterne; der henviser til, at det i betragtning af den aldrende befolkning er afgørende at inddrage de yngre generationer i deres regioners fremtidige udvikling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den demografiske tilbagegang er mere udtalt i landdistrikterne, og at 50 % af EU's befolkning vil bo i en region med en faldende og aldrende befolkning inden 2050; der henviser til, at denne udvikling sandsynligvis vil påvirke vækstpotentialet og adgangen til tjenesteydelser i landdistrikterne; der henviser til, at det i betragtning af den aldrende befolkning er afgørende at inddrage de yngre generationer i deres regioners fremtidige udvikling;

| L. | der henviser til, at hjerneflugt i uforholdsmæssig høj grad påvirker de mindre udviklede regioner, og at dette fænomen, hvis det ikke behandles, vil få langsigtede og permanente virkninger for Unionens fremtid; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hjerneflugt i uforholdsmæssig høj grad påvirker de mindre udviklede regioner, og at dette fænomen, hvis det ikke behandles, vil få langsigtede og permanente virkninger for Unionens fremtid;

| M. | der henviser til, at samhørighedspolitikken er af afgørende betydning for offentlige kapitalinvesteringer, idet den tegner sig for over halvdelen af den samlede finansiering af offentlige investeringer i nogle medlemsstater; der henviser til, at den støtte, der ydes af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), bør være et supplement til og ikke en erstatning for medlemsstaternes offentlige udgifter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at samhørighedspolitikken er af afgørende betydning for offentlige kapitalinvesteringer, idet den tegner sig for over halvdelen af den samlede finansiering af offentlige investeringer i nogle medlemsstater; der henviser til, at den støtte, der ydes af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), bør være et supplement til og ikke en erstatning for medlemsstaternes offentlige udgifter;

| N. | der henviser til, at målet om et kulstofneutralt Europa senest i 2050 bør kombineres med målet om en rimelig og retfærdig omstilling; der henviser til, at luft- og vandforureningen generelt fortsat er for høj i mange mindre udviklede regioner; der henviser til, at alle EU's regioner skal spille en vigtig rolle i håndteringen af udfordringerne i forbindelse med klimaændringer gennem foranstaltninger, der koordineres med de omkringliggende regioner; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at målet om et kulstofneutralt Europa senest i 2050 bør kombineres med målet om en rimelig og retfærdig omstilling; der henviser til, at luft- og vandforureningen generelt fortsat er for høj i mange mindre udviklede regioner; der henviser til, at alle EU's regioner skal spille en vigtig rolle i håndteringen af udfordringerne i forbindelse med klimaændringer gennem foranstaltninger, der koordineres med de omkringliggende regioner;

| O. | der henviser til, at den regionale innovationskløft er vokset, og at uddannelses-, erhvervsuddannelses- og kvalifikationskløften mellem mere og mindre udviklede regioner ofte er stor; der henviser til, at kvalifikationer navnlig er koncentreret i hovedstadsregioner, og at der er opstået en stor kløft mellem by og land; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den regionale innovationskløft er vokset, og at uddannelses-, erhvervsuddannelses- og kvalifikationskløften mellem mere og mindre udviklede regioner ofte er stor; der henviser til, at kvalifikationer navnlig er koncentreret i hovedstadsregioner, og at der er opstået en stor kløft mellem by og land;

| P. | der henviser til, at initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus gennem omdannelsen af det bebyggede miljø forbinder den europæiske grønne pagt med beboelsesområder i både byområder og landdistrikter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus gennem omdannelsen af det bebyggede miljø forbinder den europæiske grønne pagt med beboelsesområder i både byområder og landdistrikter;

| Q. | der henviser til, at der fortsat er forskelle i hastigheden af den digitale omstilling rundt omkring i Europa; der henviser til, at højhastighedsinternetforbindelser kun er tilgængelige for to ud af tre indbyggere i byerne og én ud af seks indbyggere i landdistrikterne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der fortsat er forskelle i hastigheden af den digitale omstilling rundt omkring i Europa; der henviser til, at højhastighedsinternetforbindelser kun er tilgængelige for to ud af tre indbyggere i byerne og én ud af seks indbyggere i landdistrikterne;

| R. | der henviser til, at bolig- og energipriserne stiger, hvilket viser, at der er behov for billigere sociale boliger og fremskyndet boligrenovering for at bekæmpe energifattigdom; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at bolig- og energipriserne stiger, hvilket viser, at der er behov for billigere sociale boliger og fremskyndet boligrenovering for at bekæmpe energifattigdom;

| S. | der henviser til, at der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at forbedre beskæftigelsen og den sociale inklusion, men at de regionale forskelle fortsat er større end før finanskrisen i 2008; der henviser til, at samhørighedspolitikken bør tilvejebringe effektive løsninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, skabelse af beskæftigelse og vækst, styrkelse af konkurrenceevnen, fremme af investeringer i uddannelse, herunder i digital uddannelse, sundhed, forskning og innovation, bekæmpelse af klimaændringer og håndtering af demografiske udfordringer; der henviser til, at samhørighedspolitikken kun kan udføre alle disse opgaver, hvis den er kombineret med solid finansiering; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at forbedre beskæftigelsen og den sociale inklusion, men at de regionale forskelle fortsat er større end før finanskrisen i 2008; der henviser til, at samhørighedspolitikken bør tilvejebringe effektive løsninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, skabelse af beskæftigelse og vækst, styrkelse af konkurrenceevnen, fremme af investeringer i uddannelse, herunder i digital uddannelse, sundhed, forskning og innovation, bekæmpelse af klimaændringer og håndtering af demografiske udfordringer; der henviser til, at samhørighedspolitikken kun kan udføre alle disse opgaver, hvis den er kombineret med solid finansiering;

| T. | der henviser til, at de regioner og områder, der er nævnt i artikel 174 i TEUF, kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at de specifikke foranstaltninger og den yderligere finansiering bør fortsætte for de tyndt befolkede områder i den yderste periferi og de nordligste områder for at kompensere for de alvorlige og permanente naturbetingede og demografiske ulemper i disse regioner; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de regioner og områder, der er nævnt i artikel 174 i TEUF, kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at de specifikke foranstaltninger og den yderligere finansiering bør fortsætte for de tyndt befolkede områder i den yderste periferi og de nordligste områder for at kompensere for de alvorlige og permanente naturbetingede og demografiske ulemper i disse regioner;

| U. | der henviser til, at samhørighedspolitikken bør gennemføres i overensstemmelse med principperne om god regeringsførelse og under fuld overholdelse af de fælles EU-værdier, jf. artikel 2 i TEUF, EU's charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske adfærdskodeks for partnerskab; der henviser til, at retsstatsprincippet med tiden er blevet forværret i flere medlemsstater; der henviser til, at samhørighedspolitikken bør bidrage til at styrke demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at samhørighedspolitikken bør gennemføres i overensstemmelse med principperne om god regeringsførelse og under fuld overholdelse af de fælles EU-værdier, jf. artikel 2 i TEUF, EU's charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske adfærdskodeks for partnerskab; der henviser til, at retsstatsprincippet med tiden er blevet forværret i flere medlemsstater; der henviser til, at samhørighedspolitikken bør bidrage til at styrke demokratiet og retsstatsprincippet;

| V. | der henviser til, at covid-19-pandemien og de aktuelle geopolitiske spændinger har bekræftet behovet for at overveje rammerne for økonomisk styring, herunder en midlertidig suspension (indtil 2023) og en revision af stabilitets- og vækstpagten, og at se på muligheden af, at medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders offentlige udgifter under samhørighedspolitikken som en del af ESI-fondene ikke bør betragtes som nationale eller tilsvarende strukturelle udgifter i henhold til definitionen i stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at covid-19-pandemien og de aktuelle geopolitiske spændinger har bekræftet behovet for at overveje rammerne for økonomisk styring, herunder en midlertidig suspension (indtil 2023) og en revision af stabilitets- og vækstpagten, og at se på muligheden af, at medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders offentlige udgifter under samhørighedspolitikken som en del af ESI-fondene ikke bør betragtes som nationale eller tilsvarende strukturelle udgifter i henhold til definitionen i stabilitets- og vækstpagten;

| W. | der henviser til, at EUSF's budget langt fra er tilstrækkeligt til at reagere på passende vis på naturkatastrofer af større omfang og give udtryk for europæisk solidaritet med de regioner, der rammes af en katastrofe; der henviser til, at dette misforhold vil blive endnu større med den forventede øgede forekomst af naturkatastrofer, som følger af klimaforandringerne og medfører mere drastiske ændringer i folks liv; der henviser til, at EU-fondenes bidrag kun dækker genopretningen af tilstanden for infrastruktur og udstyr, mens merudgifterne til genopbygning af mere klimaresiliente strukturer skal (med)finansieres af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EUSF's budget langt fra er tilstrækkeligt til at reagere på passende vis på naturkatastrofer af større omfang og give udtryk for europæisk solidaritet med de regioner, der rammes af en katastrofe; der henviser til, at dette misforhold vil blive endnu større med den forventede øgede forekomst af naturkatastrofer, som følger af klimaforandringerne og medfører mere drastiske ændringer i folks liv; der henviser til, at EU-fondenes bidrag kun dækker genopretningen af tilstanden for infrastruktur og udstyr, mens merudgifterne til genopbygning af mere klimaresiliente strukturer skal (med)finansieres af medlemsstaterne;

| 1. | er overbevist om, at samhørighedspolitikken kun kan fortsætte med at spille sin nuværende rolle som drivkraft for investeringer og jobskabelse, et instrument til at reducere regionale og tværregionale forskelle og en solidaritetsmekanisme for alle EU's regioner, hvis den har solid finansiering baseret på principperne om partnerskab og forvaltning på flere niveauer; understreger, at dette indebærer tilvejebringelse af mindst samme finansieringsniveau som i finansieringsperioden 2021-2027, også i lyset af den forventede recession, suppleret med budgetmidlerne fra Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO) II; minder om, at nye udfordringer kræver nye midler, og anmoder om, at samhørighedspolitikken bliver suppleret med nye budgetmidler for at gøre det muligt for medlemsstaterne og de regionale myndigheder at håndtere de forskellige udfordringer og kriser, der påvirker EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at medlemsstaterne kan fremsætte en behørigt begrundet anmodning om yderligere fleksibilitet inden for de nuværende rammer af stabilitets- og vækstpagten for offentlige eller tilsvarende strukturelle udgifter, som støttes af den offentlige forvaltning gennem medfinansiering af investeringer, der aktiveres som en del af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO); minder om, at Kommissionen ved fastlæggelsen af den finanspolitiske tilpasning under enten den forebyggende eller den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten skal foretage en omhyggelig vurdering af denne anmodning på en måde, der afspejler den strategiske betydning af de investeringer, der medfinansieres af EFRU, Samhørighedsfonden og FRO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter sit stærke engagement i samhørighedspolitikken, som er en del af den gældende EU-lovgivning og derfor ikke kan adskilles fra det europæiske projekt og er baseret på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne og regionerne; understreger, at samhørighedspolitikken har vist sig at være et moderne og fleksibelt redskab, som hurtigt kan anvendes i nødsituationer; påpeger, at samhørighedspolitikkens oprindelige mål — at fremme og støtte en »harmonisk udvikling« af dens medlemsstater og regioner — fortsat bør være den centrale rolle for programmerne under samhørighedspolitikken; fremhæver imidlertid, at samhørighedspolitikken ikke bør blive en finansieringskilde til at afhjælpe mangler i den budgetmæssige fleksibilitet, at der ikke bør ske nedskæringer i dens budget i forbindelse med krisereaktioner, og at samhørighedspolitikken som en langsigtet investeringspolitik bør bidrage til at forberede regionerne på fremtidige udfordringer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at forsinkelser i forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme (FFR) førte til betydelige forsinkelser i programmeringsperioden, der påvirker forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde vedtagelsen af partnerskabsaftaler og -programmer, da den langvarige underudnyttelse af samhørighedspolitikken fører til et unormalt efterslæb af betalinger i anden del af FFR-gennemførelsesperioden, hvilket vil lægge yderligere pres på betalingerne under forhandlingerne om FFR efter 2027; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere, om det juridisk er muligt at oprette to særskilte dele i forordningen om fælles bestemmelser, nemlig den indholdsrelaterede del (politisk) og den FFR-relaterede del (finansielle ressourcer) for programmeringsperioden efter 2027; mener, at den indholdsrelaterede del bør forhandles og afsluttes inden den FFR-relaterede del, således at forvaltningsmyndighederne kan begynde forberedelserne rettidigt; understreger inden for denne ramme behovet for en hurtig vedtagelse af den næste FFR, således at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder har en klar vision om deres finansieringsrammer og er i stand til at træffe politiske valg og fastlægge investeringsprioriteter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over genopretnings- og resiliensfaciliteten, der er et vigtigt redskab til at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af coronaviruspandemien og gøre de europæiske økonomier og samfund mere bæredygtige, modstandsdygtige og bedre forberedt på de udfordringer og muligheder, der er forbundet med den grønne og digitale omstilling; understreger betydningen af at sikre komplementaritet og synergi med samhørighedspolitikken; kritiserer manglen på en territorial dimension i genopretnings- og resiliensfaciliteten og fremhæver endnu en gang betydningen af partnerskabsprincippet i EU's territoriale politikker; beklager, at anvendelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten har været ekstremt centraliseret, og at faciliteten ikke er blevet anvendt i samråd med regionerne og kommunerne, og understreger, at udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og foranstaltninger skal ske under hensyntagen til målene i artikel 174 i TEUF og bidrage til deres virkeliggørelse; mener endvidere, at de nationale genopretningsplaner, der finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, ikke bør påvirke evnen til at mobilisere ESI-fondene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at Den Europæiske Revisionsret har kritiseret den manglende differentiering mellem modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; understreger, at den fremtidige samhørighedspolitik bør omfatte en sådan differentiering i overvågningen af udgifter og dens tematiske koncentration; understreger, at klimaændringerne udgør den største trussel mod samfund overalt i verden og berører alle regioner; fremhæver derfor behovet for at intensivere indsatsen for at bekæmpe klimaændringerne og øge modvirkningen af klimaændringerne; fremhæver, at samhørighedspolitikken skal støtte en stærk klimamainstreaming; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over Kommissionens indførelse af FRO for at støtte regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med omstillingen til kulstofneutralitet; opfordrer indtrængende de tøvende medlemsstater til at gennemføre den og anmoder Kommissionen om at tage ved lære af gennemførelsen af FRO; anmoder om, at der oprettes en ny fond, FRO II, i programmeringsperioden efter 2027 på NUTS 3-niveau med en revideret tildelingsmetode; mener, at fonden bør integreres fuldt ud i forordningen om fælles bestemmelser under anvendelse af princippet om delt forvaltning og partnerskabsprincippet; mener, at regioner med højt CO2-udslip pr. indbygger og industrier under omstilling bør have adgang til denne fond, som bør udstyres med flere finansielle midler end den nuværende FRO og et bredere anvendelsesområde; opfordrer til, at der i den nye FRO II skelnes mellem modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, og understreger behovet for at udforme en enkel arkitektur for den fremtidige samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bifalder ideen om et princip om »ikke at skade samhørigheden«, hvilket betyder, at ingen foranstaltninger må hæmme konvergensprocessen eller bidrage til regionale forskelle; mener, at Det Europæiske Regionsudvalg bør inddrages i udformningen af dette princip, og at det bør fastsættes i lovgivningen, for at anvendelsesområdet og reglerne for dets anvendelse bliver tydeligt defineret, således at det bliver indført som et tværgående princip i EU's politikker; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at selv om samhørighedspolitikken ikke er et kriseinstrument, bør der opretholdes et ikketildelt fleksibilitetsbeløb, der er lige så højt som i den nuværende periode, indtil efter midtvejsevalueringen for at styrke regionernes modstandsdygtighed og reaktionsevne og sætte dem i stand til at håndtere nye og kommende udfordringer og absorbere asymmetriske chok; fastholder, at der bør sikres en stærk samhørighedspolitik med øget finansiering i FFR efter 2027, men at politikken ikke bør anvendes til at tackle alle nye udfordringer; opfordrer Kommissionen til at foreslå mobilisering af uudnyttede samhørighedsbevillinger for 2021 til yderligere fleksibilitet fra 2022 med henblik på at finde løsninger på de øgede omkostninger ved EU-finansierede infrastrukturprojekter (transport, energi, digitalisering osv.); minder om, at prisen på råvarer og byggematerialer bringer gennemførelsen af mange EU-finansierede infrastrukturprojekter i fare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at klimaændringerne i de kommende årtier udgør den største trussel mod samfund overalt i verden; minder om, at klimaændringerne allerede har forårsaget en synlig og konkret stigning i antallet og alvoren af naturkatastrofer og ekstreme klimafænomener (oversvømmelser, storme, cykloner, tørke, hedebølger, skovbrande osv.); vurderer, at omkostningerne for EU, for de enkelte lande og for den enkelte person ved ikke at foregribe og tilpasse sig til klimaændringerne vil være ekstremt høje; opfordrer til en betydelig forhøjelse af budgettet for EUSF for at hjælpe regionerne med at foregribe og afbøde virkningerne af klimaændringerne og til, at anvendelsesområdet for EUSF udvides, således at den også kan støtte en mere klimarobust genopretning eller opbygning af offentlig og privat infrastruktur; anmoder Kommissionen om at vurdere, om budgettet for EUSF kan øges gennem en form for forsikring, hvor medlemsstaterne betaler et årligt gebyr baseret på deres indbyggertal, som skal investeres i sikre aktiver og stilles til rådighed, hvis der opstår kriser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at medfinansieringssatsen for målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for hver prioritet under normale omstændigheder højst bør udgøre:






  a) | 85 % for mindre udviklede regioner og regioner i den yderste periferi |
| --- | --- | --- |

11.

a)

85 % for mindre udviklede regioner og regioner i den yderste periferi

| b) | 75 % for overgangsregioner, hvis de bliver opretholdt |
| --- | --- |

b)

75 % for overgangsregioner, hvis de bliver opretholdt

| c) | 70 % for mere udviklede regioner; |
| --- | --- |

c)

70 % for mere udviklede regioner;

mener, at alle tre satser bør forhøjes i nødsituationer ved hjælp af fleksibilitetsbeløbet;

| 12. | er af den opfattelse, at Samhørighedsfonden bør støtte de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger, målt i købekraftstandarder og beregnet på grundlag af EU-tal for perioden 2025-2027, er mindre end 90 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU i samme referenceperiode; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at BNP som den eneste indikator for udvikling ikke tager hensyn til miljømæssig bæredygtighed, ressourceeffektivitet, integration og sociale fremskridt; minder om, at sundhed, uddannelse, bæredygtighed, lighed og social inklusion ud over økonomiske spørgsmål er en integreret del af EU's udviklingsmodel; opfordrer til, at BNP suppleres med nye kriterier (f.eks. sociale, miljømæssige, demografiske) for at give et bedre socioøkonomisk overblik over regionerne, adressere EU's nuværende prioriteter såsom den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder, og for bedre at afspejle den grønne, digitale og demografiske omstilling og menneskers velfærd; |
| --- | --- |

13.

| 14. | foreslår at åbne op for en refleksion over samhørighedspolitikkens bidrag til opnåelsen af EU's langsigtede strategiske målsætninger, navnlig set i lyset af de nye forestående udfordringer; mener, at den grønne og digitale omstilling fortsat udgør store udfordringer, som bør være fokus for vores investeringer med henblik på at forhindre udviklingen af nye uligheder; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne til at styrke dialogen og gå sammen om at identificere de strategiske målsætninger, som den fremtidige samhørighed forventes at bidrage til; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at der stadig findes »rustbælter« i de fleste medlemsstater; opfordrer indtrængende til at støtte den industrielle, sociale og grønne omstilling i disse regioner og mener, at der for at imødegå de potentielt negative virkninger af omstillingen af gamle industrier såsom stål og aluminium og for at støtte disse industrier bør rettes FRO II-midler mod om muligt at modernisere dem, skabe intelligente specialiseringsstrategier, der er skræddersyet til behovene hos hver enkelt region under industriel omstilling, fremme innovationsbaseret vækst og sikre spredning af vækstfordelene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at mens visse regioner i den industrielle omstilling står over for specifikke udfordringer såsom afindustrialisering på grund af outsourcing af industriproduktion til nye økonomier, lave produktivitetsniveauer og ingen egentlig strategi for fremtidsorienteret beskæftigelse, har andre regioner til sammenligning et stort potentiale såsom tradition for fremstilling og sofistikerede innovationsaktiviteter i lokale nicheindustrier; bemærker, at de mest industrialiserede regioner er mest modstandsdygtige over for forskellige økonomiske og sociale chok, og opfordrer Kommissionen til at udvikle en ambitiøs politik til fremme af nye industriprojekter i EU's regioner; understreger betydningen af lokal og regional produktion og lokalt og regionalt forbrug; opfordrer endvidere til et specifikt EU-initiativ til støtte for de EU-regioner med lav vækst og de mere fattige regioner, som skiller sig ud både internt og eksternt fra EU-gennemsnittet, hvilket skal bygge på de tilegnede erfaringer fra Catching-up-initiativet; påpeger endnu en gang behovet for stedbaseret politisk beslutningstagning via en passende analyse af lavvækstmønstre og de nødvendige redskaber til at imødegå dem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at over en fjerdedel af EU's befolkning i 2019 levede i en region, hvor BNP i faste priser stadig ikke var nået op på niveauet før finanskrisen i 2007, hvilket navnlig gjorde sig gældende i Grækenland, Cypern, Italien og Spanien; understreger, at førnævnte medlemsstater igen blev hårdere ramt af den økonomiske og sociale krise som følge af covid-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger vigtigheden af at støtte landdistrikterne ved at værdsætte deres mangfoldighed og potentiale, forbedre transportforbindelser, højhastighedsbredbånd, leveringen af tjenester, økonomisk diversificering og jobskabelse og hjælpe dem med at reagere på udfordringer såsom afvandring fra landdistrikterne, aldring, affolkning og opgivelse af landdistrikter, tilbagegang i lokale samfund generelt, herunder i bycentre, og utilstrækkelige muligheder inden for sundhedspleje og uddannelse, og understreger samtidig vigtigheden af forbindelser mellem byområder og landdistrikter i konteksten af funktionelle byområder; understreger navnlig unge kvinders rolle i landdistrikterne, som har tendens til at være usikker; er af den opfattelse, at initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus vil bidrage til at gøre landdistrikterne mere attraktive; bemærker, at alle disse foranstaltninger også vil hjælpe voksende byer med at tackle de udfordringer, de står over for; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger vigtigheden af bæredygtige mobilitetsløsninger i hele EU; opfordrer Kommissionen til at fremme intelligent og grøn mobilitet og udfasningen af fossile brændstoffer med henblik på at bidrage til EU's grønne pagt og »Fit for 55«-pakken; fremhæver vigtigheden af den grønne pagt og »Fit for 55«-pakken og bemærker, at investeringer på regionalt og lokalt plan er afgørende for deres succes; opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at støtte klimarelaterede udgifter og styrke princippet om ikke at gøre væsentlig skade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger den flerdimensionelle karakter af udviklingen af landdistrikterne, som rækker ud over landbruget i sig selv; insisterer på behovet for at gennemføre en proofing-mekanisme for landdistrikterne, som kan vurdere indvirkningen af EU's lovgivningsinitiativer på landdistrikterne; bemærker imidlertid, at kun 11,5 % af befolkningen i landdistrikterne arbejder inden for landbrug, skovbrug og fiskeri; opfordrer derfor til, at ELFUL reintegreres under den strategiske ramme i forordningen om fælles bestemmelser som en særskilt fond; understreger, at det at være en del af samhørighedspolitikkens fonde styrker mulighederne og synergierne — via en integreret flerfondstilgang — for investeringer i landdistrikter ud over landbruget og for regional udvikling; fremhæver det værdifulde bidrag til udvikling af landdistrikterne fra Leader-programmet, som har til formål at inddrage lokale aktører i udformningen og udarbejdelsen af strategier, beslutningstagning og ressourceallokering til deres landdistrikter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til en styrkelse af artikel 174 og 349 i TEUF i alle EU-politikker med henblik på at fremme opfyldelsen af målsætningerne heri; beklager, at den 8. samhørighedsrapport ikke sætter særlig fokus på fremskridtene inden for opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed i de regioner, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. regionerne i den yderste periferi, de nordligste meget tyndt befolkede områder, øområder, bjergområder og grænseoverskridende områder; minder om den afgørende rolle, som samhørighedspolitikken spiller i regionerne i den yderste periferi; understreger betydningen af at udforme skræddersyede programmer og tiltag, der er rettet mod disse regioner, og understreger behovet for at videreføre alle de foranstaltninger, der specifikt er udformet til dem, da størstedelen af regionerne i den yderste periferi stadig er blandt de mindre udviklede regioner og udgør 6 af de 30 EU-regioner med det laveste BNP pr. indbygger; bekræfter i denne forbindelse på ny betydningen af et dynamisk regionalt samarbejde for at frigøre potentialet i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er overbevist om, at byers og landsbyers rolle bør styrkes for at støtte de lokale økonomier og tackle de demografiske og klimamæssige udfordringer; bekræfter på ny betydningen af forbindelser mellem byområder og landdistrikter og udviklingen af strategier, som er baseret på funktionelle områder, idet der gives særlig opmærksomhed til små og mellemstore byer, med sigte på at forhindre landdistrikter i at blive mindre; understreger betydningen af at gennemføre skræddersyede territoriale tilgange og investere i navnlig initiativet om intelligente landsbyer med det formål at genoplive tjenesteydelser i landdistrikter via digital og social innovation; understreger betydningen af synergier mellem forskellige finansieringsværktøjer såsom ELFUL, EFRU, ESF+ og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond for at kanalisere et passende finansieringsniveau til landdistrikterne via en flerfondstilgang; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger endnu en gang samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at harmonisere og forbedre levevilkårene for alle i hele Unionen; bemærker imidlertid den stigende forekomst af ugunstigt stillede og fattige områder, herunder i mere udviklede regioner og områder; understreger, at selv om byerne er regionale drivkræfter for vækst og omstilling, og der er mange fordele ved at bo og arbejde i dem, kan en høj befolkningstæthed og befolkningstilvækst over gennemsnittet i visse byområder også have følgevirkninger i relation til økonomisk overkommelige boliger, forureningsniveauer og livskvalitet; anmoder derfor Kommissionen om at forelægge et forslag om at gøre initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus til et EU-program til FFR efter 2027 med et særligt budget baseret på nye ressourcer, som vil tilvejebringe løsninger til udvikling af bæredygtige og innovative byområder; mener, at myndighederne i byområder bør have direkte adgang til EU-finansiering fremover; påpeger endnu en gang betydningen af garantier, som kan forhindre urimelig sanktionering af de regionale og lokale myndigheder i lande, der kan være omfattet af aktiveringen af retsstatsprincipmekanismen, og anmoder Kommissionen om at skabe muligheder for, at den kan levere midlerne direkte til deres endelige modtagere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver betydningen af at styrke bottom-up-tilgangen til udvikling af landdistrikter og lokaludvikling, som er et middel til social innovation og kapacitetsopbygning, og derved sætte borgerne i stand til at tage ejerskab over deres områdes udvikling; insisterer derfor på, at lokale og regionale myndigheder samt NGO'er og borgere bliver inddraget fuldt ud i beslutningstagnings- og gennemførelsesprocessen for at sikre, at der i tilstrækkelig grad bliver taget hånd om deres behov; bemærker, at det potentiale, der findes på lokalt plan, kan mobiliseres bedre ved at styrke og fremme lokaludvikling styret af lokalsamfundet; mener, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet bør være obligatorisk for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at samfund og økonomier bør frigøre deres kreative potentiale, samtidig med at de tackler de udfordringer, der er forbundet med omstillingen til kulstofneutralitet, som f.eks. i gamle industriregioner, som bør anvende den kreative industri som en tværfaglig katalysator for omstillingsprocesser og integrere de kulturelle og kreative industriers idéer i administrationsprocesser; mener, at forvaltningsmyndigheder kan hjælpe gamle industriregioner; understreger derfor behovet for at støtte tværfagligt samarbejde; fremhæver endvidere betydningen af kultur i samhørighedspolitikken, som bidrager til at sikre levende regioner og øge deres tiltrækningsevne, tilskynde til kulturudvekslinger og fremme mangfoldighed og solidaritet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | noterer sig med bekymring de demografiske udfordringer, som EU står over for, særlig i visse regioner, såsom aldrende befolkninger, affolkning af landdistrikter og fjerntliggende områder, demografisk pres på andre områder, såsom kystområder og byområder, samt migrationsstrømme og tilstrømning af flygtninge; insisterer på behovet for at forberede en umiddelbar indsats i relation til ankomsten af flygtninge med henblik på at sikre deres hurtige og problemløse integration; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at udforme og gennemføre specifikke foranstaltninger til at fremme uddannelse og beskæftigelse og beskytte de grundlæggende rettigheder; understreger, at lokale og regionale myndigheder, fagorganisationer og NGO'er er afgørende for at identificere og vurdere specifikke investeringsbehov og basale tjenester i relation til mobilitet og territorial tilgængelighed i landdistrikter og byområder, og at de bør spille en afgørende rolle som aktive deltagere i udviklingen af territoriale strategier, der udspringer af lokalsamfundene; fremhæver betydningen af at afsætte budgetmidler, der er specifikt øremærket til landdistrikterne, herunder til at vende negative demografiske tendenser i relevante EU-programmer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger behovet for at forbedre forholdet mellem samhørighedspolitikken og EU's økonomiske forvaltning og herved undgå en straffeorienteret tilgang; påpeger, at det europæiske semester bør overholde samhørighedspolitikkens mål i henhold til artikel 174 og 175 i TEUF; opfordrer til, at regionerne deltager i opfyldelsen af disse mål, og til en stærkere territorial tilgang; opfordrer til en refleksionsproces vedrørende begrebet makroøkonomisk konditionalitet og til, at man undersøger muligheden af at erstatte dette begreb med nye former for konditionalitet, som bedre afspejler fremtidens nye udfordringer; mener, at Unionens socioøkonomiske situation, som er blevet forværret af konsekvenserne af covid-19-krisen og den russiske aggression mod Ukraine, og kræver, at stabilitetspagten suspenderes indtil 2023, og at den revideres; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at nogle mellemindkomstregioner oplever en »mellemindkomstfælde«, og at de ofte lider under aftagende og aldrende befolkninger, svage forarbejdningsindustrier, lav vækst, innovation, konkurrenceevne, produktivitet og institutionel og forvaltningsmæssig kvalitet, manglende fremgang mod en retfærdig omstilling og sårbarhed over for globaliseringens chokvirkninger; henleder opmærksomheden på den foruroligende forværring af denne tendens og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tage alvorlige skridt til at tackle denne udfordring og finde løsninger for disse regioner, således at de ikke bliver ladt i stikken på lang sigt, men derimod hjælpes med at udvikle deres specifikke styrker; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker, at mange af drivkræfterne for vækst fortsat er koncentreret i de mest udviklede regioner og i byområder; er overbevist om, at en af den fremtidige samhørighedspolitiks store udfordringer bliver at yde passende støtte til underudviklede regioner, og at samhørighedspolitikken både bør reducere uligheder og forhindre, at disse regioner sakker bagud, ved at tage højde for de forskellige udviklingstendenser og dynamikker og ved at afsætte budgetmidler, der er specifikt øremærket til landdistrikterne, herunder til at vende negative demografiske tendenser i relevante EU-programmer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker med bekymring det alvorlige fald over de senere år i den finansiering, som medlemsstaterne tildeler deres fattigste regioner; minder om betydningen af at overholde EU's additionalitetsprincip; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nationale myndigheder i behørig grad tager hensyn til den interne samhørighed i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af projekter ESI-fondene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at de regioner, der befinder sig i mellemindkomstfælden eller risikerer at falde i den, har forskellige karakteristika og har brug for skræddersyede løsninger for at fremme investeringer i uddannelse af høj kvalitet, menneskelig kapital, forskning og udvikling, uddannelse af arbejdsstyrken, sociale tjenester og afbødningsstrategier; opfordrer indtrængende Kommissionen til at definere disse regioner for bedre at forstå de strukturelle faktorer, der fører til mellemindkomstfælden, støtte dem gennem en differentieret og stedbaseret tilgang og tildele dem større beløb under ESF+ i den næste programmeringsperiode; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at forenkling bør være en central drivfaktor bag den fremtidige samhørighedspolitik; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at undgå at pålægge forvaltningsmyndighederne yderligere administrative byrder og minder om behovet for at minimere den administrative byrde for de regionale og lokale myndigheder og støttemodtagerne; opfordrer medlemsstaterne til at undgå overregulering, gøre programmerne strategiske og kortfattede og instrumenterne fleksible og gøre finansieringsaftalerne mellem forvaltningsmyndighederne og modtagerne til et redskab til forenkling; tilskynder til fortsat anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder, eventuelt ved at hæve de tærskelværdier, hvorunder anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder bør være obligatorisk; opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af e-samhørighed; fremhæver digitaliseringens potentiale for så vidt angår overvågning og rapportering; opfordrer endvidere Kommissionen til at forbedre gennemsigtigheden af dens revisionsregler og udvide anvendelsen af princippet om én enkelt revision for at undgå dobbeltarbejde i forbindelse med revisioner og forvaltningsmæssig verificering af de samme udgifter; mener, at forholdet mellem Kommissionen og forvaltningsmyndighederne bør udvikle sig i retning af en »tillidskontrakt«, der er baseret på udvikling og fastlæggelse af objektive kriterier, og finder det nødvendigt at indføre et mærke til belønning af forvaltningsmyndigheder, der har vist deres evne til at overholde reglerne og nedbringe deres fejlprocent; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at bevarelse af en ordentlig og hensigtsmæssig finansieringstildeling inden for rammerne af Samhørighedsfonden navnlig er nødvendig af hensyn til medlemsstater med væsentlige mangler i transport- og miljøinfrastruktur, forudsat at finansieringen administreres med delt forvaltning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at EU's og nationale og regionale strukturpolitikker bør kombineres med en stedbaseret tilgang for at bidrage til territorial samhørighed, adressere forskellige forvaltningsniveauer, sikre samarbejde og koordinering og frigøre regionernes unikke potentiale, samtidig med at det anerkendes, at der er behov for skræddersyede løsninger; mener endvidere, at samhørighedspolitikken i højere grad bør være rettet mod investeringer i mennesker, eftersom de regionale økonomier kan fremmes ved hjælp af en effektiv blanding af investeringer i innovation, menneskelig kapital, god forvaltning og institutionel kapacitet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at det europæiske territoriale samarbejde er et centralt mål i samhørighedspolitikken; fremhæver merværdien ved territorialt samarbejde i almindelighed og grænseoverskridende samarbejde i særdeleshed; bemærker, at grænseregionerne blev særlig hårdt ramt af pandemien, og at genopretningen af disse områder har en tendens til at ske i et langsommere tempo end i storbyregionerne; understreger derfor betydningen af at fjerne hindringer for grænseoverskridende samarbejde og fremhæver, at den af Kommissionen foreslåede mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer ville have bidraget til at fjerne mere end 50 % af de eksisterende hindringer; beklager inderligt Rådets blokering af lovgivningsprocessen vedrørende mekanismen til at imødegå retlige og administrative hindringer; opfordrer Kommissionen til at tage alle de fornødne initiativer, herunder relancering af mekanismen til at imødegå retlige og administrative hindringer, for at gøre dette samarbejde mere dynamisk og effektivt til gavn for befolkningen; understreger betydningen af øget finansiering til Interreg for at støtte samarbejdet mellem regioner på tværs af grænserne; fremhæver derfor vigtigheden af mindre og grænseoverskridende projekter til at føre mennesker sammen; understreger vigtigheden af grænseoverskridende investeringer til at styrke innovation, teknologioverførsel, fælles løsninger og synergier; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger den afgørende rolle, som investeringer i offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet har for opbygning af social modstandsdygtighed og for at bekæmpe økonomiske, sundhedsmæssige og sociale kriser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker, at reformen af samhørighedspolitikken for finansieringsperioden 2021-2027 har bidraget til en forenklet og fleksibel anvendelse af midlerne for støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder; glæder sig over fleksibiliteten i forslagene til samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (CRII+), som har vist, at samhørighedspolitik er et fremragende værktøj i krisesituationer; minder dog om, at samhørighedspolitikken er en langsigtet investeringspolitik, hvorfor der bør oprettes en dedikeret kriseresponsmekanisme i den næste FFR; opfordrer Kommissionen til at undersøge de praktiske virkninger af forenklingsforanstaltningerne og fremme yderligere forenkling, herunder i form af digitalisering, fleksibilitet og borgerdeltagelse; anmoder derfor medlemsstaterne om at hjælpe støttemodtagere, navnlig modtagere af støtte til mindre projekter, støtte private initiativer, da de er med til at skabe beskæftigelse og forskning, udvikling og innovation og bringe samhørighedspolitikken tættere på alle EU-borgere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet fastsætter respekten for retsstatsprincippet som en betingelse for finansiering under samhørighedspolitikken; mener, at det er nødvendigt at styrke respekten for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken; opfordrer derfor Kommissionen til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, til at fastlægge metoder til at sikre, at borgere i medlemsstater, over for hvilke artikel 7, stk. 1, er blevet aktiveret, ikke fratages fordelene ved EU-finansiering som følge af deres regeringers handlinger, og at de regionale og lokale myndigheder ikke bliver straffet der, hvor retsstatsmekanismen er blevet aktiveret; forventer derfor, at Kommissionen fuldt ud tager hensyn til aspekter af retsstatsprincippet under hele forberedelsen og gennemførelsen af samhørighedspolitikkens programmer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte ambitiøse strategier for at frigøre offentlige og private investeringer i grøn, digital og demografisk omstilling med henblik på at omstrukturere deres model for den sociale markedsøkonomi på en positiv måde for samfundet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til en reduktion af antallet af formidlingsorganer involveret i forvaltningen af og kontrollen med samhørighedsmidlerne gennem en styrkelse af koordineringen og kompetencerne hos formidlingsorganer af en kritisk størrelse og ved at angive fælles kontaktpunkter for støttemodtagere, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger behovet for at skabe en ramme, der sikrer retlig stabilitet gennem enkle, klare og forudsigelige regler, navnlig hvad forvaltning og kontrol angår; opfordrer til, at man i videst mulige omfang undgår enhver form for anvendelse og fortolkning af reglerne med tilbagevirkende kraft; foreslår, at der indledes en refleksionsproces vedrørende grænseværdien for den samlede fejlprocent for alle de år, hvor man anser forvaltningen af programmet og dets kontrolsystem for at være velfungerende og forvaltningsmyndighedernes kapacitet for at overholde denne bestemmelse i forordningen, uden at det går ud over støttemodtagere; er af den opfattelse, at grænseværdien bør hæves til 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | beklager, at FN's verdensmål for bæredygtig udvikling tilsyneladende progressivt har tabt terræn i EU's narrativ, navnlig hvad angår virkningerne af kriseafbødningsindsatsen, hvilket bringer deres chancer for at blive gennemført inden 2030 i fare; tilskynder til et fortsat stærkt engagement fra fondene under EU's samhørighedspolitiks side i at bidrage til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling på regionalt og lokalt plan, f.eks. med hensyn til den cirkulære økonomi; understreger i denne forbindelse, at aspekterne lighed og inklusion bør styrkes endnu mere inden for regional udvikling; minder om vigtigheden af integration af kønsaspektet i samhørighedspolitikken og fremhæver kvindernes specifikke rolle, navnlig i fjerntliggende landdistrikter, der spiller en vigtig rolle i civilsamfundet og i forbindelse med bæredygtig økonomisk vækst, men på samme tid har vanskeligheder ved at få adgang til arbejdsmarkedet samt lige løn og offentlige tjenester såsom sundhedspleje og børnepasning; |
| --- | --- |

42.

| 43. | støtter forhøjelsen af det tildelte budget for perioden 2021-2027 til den nye samhørighedspolitik, som — i overensstemmelse med det stærke fokus på intelligente, grønne og sociale foranstaltninger — vil give tilstrækkelig tillid til nye innovative projekter; efterlyser en stærk koordinering mellem disse fonde og programmer og foranstaltninger vedrørende det nye europæiske Bauhaus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at investeringer i mennesker er afgørende for at hjælpe med at udvikle deres færdigheder, fremme deres kreativitet og stimulere innovation, hvilket frivilligt arbejde bestemt kan bidrage til; mener, at der bør opretholdes eller skabes vellønnet beskæftigelse af høj kvalitet sammen med støtte til omskoling for at bekæmpe fattigdom og tilskynde til integration af migranter og flygtninge og samtidig styrke den sociale samhørighed og sikre, at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver vigtigheden af at overholde partnerskabsprincippet i al programmering, gennemførelse og overvågning af EU's samhørighedspolitik og af at etablere et stærkt samarbejde mellem regionale og lokale myndigheder, NGO'er og andre interessenter; understreger, at Kommissionen bør være mere aktiv med hensyn til at beskytte samhørighedspolitikkens fonde mod trusler, der opstår som følge af presset på demokratiet og dets værdier i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at brexits indvirkning har bidraget til at forstyrre økonomien, det interregionale samarbejde, forskningsøkosystemer og uddannelsesordninger i EU-regioner; opfordrer alle involverede parter til fortsat at støtte regionale og lokale myndigheder, der lider under Det Forenede Kongeriges udtræden af EU; mener, at overvejelserne om samhørighedspolitikken efter 2027 kræver en fortsat hensyntagen til brexits varige økonomiske og sociale konsekvenser for EU's regioner; opfordrer endvidere den britiske regering til at finansiere Det Forenede Kongeriges deltagelse i Interregprogrammerne; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder om, at Kommissionen i henhold til artikel 175 i TEUF skal aflægge rapport om fremskridtene i forbindelse med virkeliggørelsen af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed hvert tredje år; mener, at de kombinerede virkninger af covid-19-krisen og krigen i Ukraine vil skulle analyseres grundigt i den 9. samhørighedsrapport senest i maj 2025; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til bedre adgang til finansiering for at fremme investeringer i den lokale energiomstilling, herunder energieffektivitet, decentraliseret fordeling af energi og et stærkt fokus på vedvarende energi; fremhæver i den forbindelse behovet for, at samhørighedspolitikken støtter energieffektiv renovering med henblik på at spare ressourcer og sikre boliger til alle; understreger endvidere behovet for at bevare og omdanne bygninger af historisk og socioøkonomisk betydning; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af, at medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders offentlige udgifter under ESI-fondene ikke bør betragtes som nationale eller tilsvarende strukturelle udgifter i henhold til definitionen i stabilitets- og vækstpagten, navnlig hvis de ikke afviger fra opfyldelsen af Parisaftalens mål; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at statsstøtteregler bør stemme overens med EU-politikker, således at programmer under samhørighedspolitikken, der skal overholde alle statsstøtteregler, ikke stilles i en ugunstig position sammenlignet med andre EU-politikker, som ikke er underlagt disse regler; opfordrer endvidere til, at der om muligt indføres en formodning om overholdelse af statsstøtteordningen med henblik på at stille alle EU's investeringspolitikker lige og undgå konkurrence imellem dem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte indsatsen for øget kommunikation og synlighed ved at forbedre udvekslingen af information om operationer af strategisk vigtighed og kommende indkaldelser af forslag; bifalder lanceringen af den nye database Kohesio og opfordrer til, at webstedet snarest muligt gøres tilgængeligt på alle EU's officielle sprog; understreger, at Kohesio bør levere data om alle samhørighedsrettede og territoriale projekter, herunder projekter vedrørende udvikling i landdistrikter, som medfinansieres under ELFUL og Leader-programmet, og at det bør være muligt for brugere at søge projekter, som vedrører deres temaområder, med det sigte at oprette en platform, hvor man deler viden om god praksis og fremmer projekter af høj kvalitet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at andre EU-politikker kan underminere samhørigheden; glæder sig derfor over Kommissionens synspunkt om, at horisontale politikker bør omfatte regional sikring, og opfordrer Kommissionen til også at vurdere andre politikkers indvirkning på samhørighedspolitikkens effektivitet; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fremhæver, at udgifter til samhørighedspolitikken — ligesom det er tilfældet med alle andre EU-udgifter — kan være genstand for uregelmæssige aktiviteter knyttet til korruption og svig; opfordrer til tilstrækkelig finansiering og personale til de relevante agenturer og organer, navnlig Den Europæiske Anklagemyndighed og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, således at de kan gennemføre undersøgelser korrekt og inddrive misbrugte midler; opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående vurdering for at forhindre misbrug af EU-midler og overtrædelser af retsstatsprincippet og til at sikre overholdelse af chartret om grundlæggende rettigheder, inden den godkender partnerskabsaftaler og samhørighedspolitiske programmer; |
| --- | --- |

53.

| 54. | udtrykker bekymring over, at Kommissionens forslag om REPowerEU omfatter øgede muligheder for at overføre budgetbevillinger til genopretnings- og resiliensfaciliteten fra samhørighedspolitikken; understreger, at over 100 mia. EUR i midler fra samhørighedspolitikken vil blive investeret i energiomstilling, dekarbonisering og vedvarende energi senest i 2030; opfordrer derfor til en hurtigere gennemførelse af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

54.

| 55. | påpeger behovet for en effektiv og harmoniseret gennemførelse på EU-plan af den beredskabsplan, der skal sikre fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden i krisetider, og som er beskrevet i Kommissionens meddelelse herom (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Europæiske Regionsudvalg og de nationale og regionale parlamenter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

(2)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60.

(3)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1.

(4)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 94.

(5)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21.

(6)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5.

(7)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487.

(8)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(9)  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 187.

(10)  EUT L 109 af 8.4.2022, s. 1.

(11)  EUT L 357 af 8.10.2021, s. 1.

(12)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 9.

(13)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUT C 37 af 2.2.2021, s. 16.

(15)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 153.

(16)  EUT C 517 af 22.12.2021, s. 1.

(17)  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 13.

(18)  EUT L 80 af 8.3.2021, s. 1.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0058.

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0059.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0022.

(22)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 18.

(23)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 16.

(24)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 125.

(25)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 26.

(26)  EUT C 162 af 10.5.2019, s. 24.

(27)  EUT C 28 af 27.1.2020, s. 40.

(28)  Studie — »EU lagging regions: state of play and future challenges«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdelingen for Struktur- og Samhørighedspolitik, september 2020.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1) (habitatdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1) (habitatdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF af 23. oktober 2007 om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF af 23. oktober 2007 om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (3) (fugledirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (3) (fugledirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (4),

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 8. februar 2017 med titlen »Manglende transportforbindelser i grænseregioner« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 8. februar 2017 med titlen »Manglende transportforbindelser i grænseregioner« (5),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. september 2017 med titlen »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. september 2017 med titlen »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (COM(2017)0534),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 29. maj 2018 om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (en europæisk grænseoverskridende mekanisme) (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 29. maj 2018 om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (en europæisk grænseoverskridende mekanisme) (COM(2018)0373),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om samhørighedspolitikken og den cirkulære økonomi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om samhørighedspolitikken og den cirkulære økonomi (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. april 2020 med titlen »Retningslinjer for EU's nødhjælp ved grænseoverskridende samarbejde om sundhedsydelser i forbindelse med covid-19-krisen« (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. april 2020 med titlen »Retningslinjer for EU's nødhjælp ved grænseoverskridende samarbejde om sundhedsydelser i forbindelse med covid-19-krisen« (C(2020)2153),

| — | der henviser til Kommissionens offentlige høring fra den 22. juli til den 11. oktober 2020 om fjernelse af grænseoverskridende hindringer (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens offentlige høring fra den 22. juli til den 11. oktober 2020 om fjernelse af grænseoverskridende hindringer (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Achieving the European Education Area by 2025« (opnåelse af det europæiske uddannelsesområde inden 2025) (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Achieving the European Education Area by 2025« (opnåelse af det europæiske uddannelsesområde inden 2025) (COM(2020)0625),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2228 af 23. december 2020 om et europæisk år for jernbanetransport (2021) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2228 af 23. december 2020 om et europæisk år for jernbanetransport (2021) (9),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 5. februar 2021 med titlen »Grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 5. februar 2021 med titlen »Grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa« (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »En strategi for et fuldt fungerende og robust Schengenområde« (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »En strategi for et fuldt fungerende og robust Schengenområde« (COM(2021)0277),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 af 24. juni 2021 om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (12) (Interreg-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 af 24. juni 2021 om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (12) (Interreg-forordningen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration« (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration« (COM(2021)0393),

| — | der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) særrapport med titlen Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, offentliggjort den 7. august 2021 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) særrapport med titlen Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, offentliggjort den 7. august 2021 (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021 om oprettelse af brexittilpasningsreserven (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021 om oprettelse af brexittilpasningsreserven (14),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs resolution af 29. oktober 2021 om en vision for Europa: fremtiden for det grænseoverskridende samarbejde (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs resolution af 29. oktober 2021 om en vision for Europa: fremtiden for det grænseoverskridende samarbejde (15),

| — | der henviser til de tre temapublikationer fra Kommissionen og Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab af 9. december 2021 om hindringer og løsninger for grænseoverskridende samarbejde i EU med titlerne »More and better cross-border public services« (16), »Vibrant cross-border labour markets« (17) og »Border regions for the European Green Deal« (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til de tre temapublikationer fra Kommissionen og Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab af 9. december 2021 om hindringer og løsninger for grænseoverskridende samarbejde i EU med titlerne »More and better cross-border public services« (16), »Vibrant cross-border labour markets« (17) og »Border regions for the European Green Deal« (18),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen og Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab af 9. december 2021 med titlen »B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021« (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen og Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab af 9. december 2021 med titlen »B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021« (19),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. december 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. december 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (COM(2021)0891),

| — | der henviser til IPCC's rapport af 4. april 2022 med titlen Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPCC's rapport af 4. april 2022 med titlen Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0222/2022),

| A. | der henviser til, at EU og dets nærmeste naboer i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) har 40 interne landegrænser og interne grænseregioner, og at disse regioner dækker 40 % af EU's område, tegner sig for 30 % af EU's befolkning, producerer næsten en tredjedel af EU's BNP og har et betydeligt potentiale til at styrke deres økonomier yderligere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og dets nærmeste naboer i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) har 40 interne landegrænser og interne grænseregioner, og at disse regioner dækker 40 % af EU's område, tegner sig for 30 % af EU's befolkning, producerer næsten en tredjedel af EU's BNP og har et betydeligt potentiale til at styrke deres økonomier yderligere;

| B. | der henviser til, at grænseregionerne, navnlig dem med lav befolkningstæthed og særligt landdistrikterne, har en tendens til at opleve ringere udviklingsvilkår og generelt klarer sig økonomisk mindre godt end andre regioner i medlemsstaterne, og at deres økonomiske potentiale ikke udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at grænseregionerne, navnlig dem med lav befolkningstæthed og særligt landdistrikterne, har en tendens til at opleve ringere udviklingsvilkår og generelt klarer sig økonomisk mindre godt end andre regioner i medlemsstaterne, og at deres økonomiske potentiale ikke udnyttes fuldt ud;

| C. | der henviser til, at der på trods af den indsats, der er gjort, fortsat er mange administrative, sproglige og juridiske hindringer, som hæmmer den bæredygtige vækst, den socioøkonomisk udvikling og samhørigheden mellem og inden for grænseregionerne; der henviser til, at der er behov for mere og mere dybtgående samarbejde mellem myndighederne i nabomedlemsstaterne; der henviser til, at grænseregioner ville have gavn af et supranationalt retsligt instrument, som er i stand til at omgå de negative konsekvenser, der kan opstå som følge af medlemsstaters handlinger, der splitter det indre marked; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der på trods af den indsats, der er gjort, fortsat er mange administrative, sproglige og juridiske hindringer, som hæmmer den bæredygtige vækst, den socioøkonomisk udvikling og samhørigheden mellem og inden for grænseregionerne; der henviser til, at der er behov for mere og mere dybtgående samarbejde mellem myndighederne i nabomedlemsstaterne; der henviser til, at grænseregioner ville have gavn af et supranationalt retsligt instrument, som er i stand til at omgå de negative konsekvenser, der kan opstå som følge af medlemsstaters handlinger, der splitter det indre marked;

| D. | der henviser til, at det anerkendes, at en ægte bottom up-model i den europæiske samhørighedspolitik fortsat skal styrkes, og at de institutioner og aktører, som er tættest på borgerne, såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde, bør betros en mere direkte forvaltning af midler fra EU's samhørighedspolitiks budget; der henviser til, at mindre og grænseoverskridende projekter spiller en vigtig rolle i at føre mennesker sammen og derved baner vejen for nye muligheder for bæredygtig lokal udvikling og samarbejde på tværs af landegrænser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det anerkendes, at en ægte bottom up-model i den europæiske samhørighedspolitik fortsat skal styrkes, og at de institutioner og aktører, som er tættest på borgerne, såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde, bør betros en mere direkte forvaltning af midler fra EU's samhørighedspolitiks budget; der henviser til, at mindre og grænseoverskridende projekter spiller en vigtig rolle i at føre mennesker sammen og derved baner vejen for nye muligheder for bæredygtig lokal udvikling og samarbejde på tværs af landegrænser;

| E. | der henviser til, at visse sektorer står over for helt specifikke hindringer, som nødvendiggør en bedre koordinering på EU-plan, sådan som det er tilfældet med sektoren for vin og spiritus, der er underlagt omstændelige administrative procedurer i forbindelse med markedsføring i nabolande; der henviser til, at praktiske løsninger som kvikskranker bør gøres tilgængelige for de erhvervsdrivende, når det er muligt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at visse sektorer står over for helt specifikke hindringer, som nødvendiggør en bedre koordinering på EU-plan, sådan som det er tilfældet med sektoren for vin og spiritus, der er underlagt omstændelige administrative procedurer i forbindelse med markedsføring i nabolande; der henviser til, at praktiske løsninger som kvikskranker bør gøres tilgængelige for de erhvervsdrivende, når det er muligt;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forstærket disse hindringer, og at grænsearbejdere dagligt står over for forskellige og kontraproduktive sundhedsbestemmelser på begge sider af grænserne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forstærket disse hindringer, og at grænsearbejdere dagligt står over for forskellige og kontraproduktive sundhedsbestemmelser på begge sider af grænserne;

| G. | der henviser til, at nationale grænselukninger som følge af covid-19-pandemien har afsløret Europas grænseoverskridende regioners unikke sårbarhed og indbyrdes afhængighed; der henviser til, at forstyrrelser af den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og vigtigt medicinsk udstyr har haft skadelige økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nationale grænselukninger som følge af covid-19-pandemien har afsløret Europas grænseoverskridende regioners unikke sårbarhed og indbyrdes afhængighed; der henviser til, at forstyrrelser af den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og vigtigt medicinsk udstyr har haft skadelige økonomiske konsekvenser;

| H. | der henviser til, at den midlertidige lukning af grænseoverskridende offentlige tjenester og sundhedsydelser truede grænsearbejderes livsgrundlag og resulterede i økonomiske vanskeligheder for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i grænseregioner; der henviser til, at covid-19-krisen var ansvarlig for fremkomsten af nye retlige og administrative udfordringer i grænseregioner såsom telearbejde, og der henviser til, at telearbejdere står over for problemer med social beskyttelse og skattelovgivning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den midlertidige lukning af grænseoverskridende offentlige tjenester og sundhedsydelser truede grænsearbejderes livsgrundlag og resulterede i økonomiske vanskeligheder for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i grænseregioner; der henviser til, at covid-19-krisen var ansvarlig for fremkomsten af nye retlige og administrative udfordringer i grænseregioner såsom telearbejde, og der henviser til, at telearbejdere står over for problemer med social beskyttelse og skattelovgivning;

| I. | der henviser til, at covid-19-pandemien også har givet anledning til bemærkelsesværdige solidaritetshandlinger mellem nabomedlemsstater, både på nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at covid-19-pandemien også har givet anledning til bemærkelsesværdige solidaritetshandlinger mellem nabomedlemsstater, både på nationalt og lokalt plan;

| J. | der henviser til, at nogle grænseregioner står over for hidtil usete kritiske infrastrukturudfordringer i tilknytning til den flygtningekrise, som er forårsaget af Ruslands igangværende militære aggression i Ukraine; der henviser til, at den nye situation efter covid også bidrager til deres sårbarhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at nogle grænseregioner står over for hidtil usete kritiske infrastrukturudfordringer i tilknytning til den flygtningekrise, som er forårsaget af Ruslands igangværende militære aggression i Ukraine; der henviser til, at den nye situation efter covid også bidrager til deres sårbarhed;

| K. | der henviser til, at nationale grænser stadig alt for ofte fragmenterer naturområder, hvilket gør deres beskyttelse og forvaltning mindre effektiv, navnlig henset til at der gælder forskellige retlige rammer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nationale grænser stadig alt for ofte fragmenterer naturområder, hvilket gør deres beskyttelse og forvaltning mindre effektiv, navnlig henset til at der gælder forskellige retlige rammer;

| L. | der henviser til, at masseudvandring fra grænseregioner, navnlig af unge og af faglært arbejdskraft, er udtryk for mangel på økonomiske muligheder i disse regioner og ydermere gør dem endnu mindre attraktive med hensyn til ansættelse og bæredygtig økonomisk udvikling; der henviser til, at der er mangel på muligheder for at lære sprog samt på initiativer, som oplyser om fordelene for indbyggere i grænseregioner ved at lære et nabosprog; der henviser til, at ikke alle administrative dokumenter er blevet oversat til grænsemedlemsstaternes sprog; der henviser til, at medlemsstaterne bør tage skridt til at afhjælpe denne situation, og at Kommissionen bør rådgive dem i denne proces; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at masseudvandring fra grænseregioner, navnlig af unge og af faglært arbejdskraft, er udtryk for mangel på økonomiske muligheder i disse regioner og ydermere gør dem endnu mindre attraktive med hensyn til ansættelse og bæredygtig økonomisk udvikling; der henviser til, at der er mangel på muligheder for at lære sprog samt på initiativer, som oplyser om fordelene for indbyggere i grænseregioner ved at lære et nabosprog; der henviser til, at ikke alle administrative dokumenter er blevet oversat til grænsemedlemsstaternes sprog; der henviser til, at medlemsstaterne bør tage skridt til at afhjælpe denne situation, og at Kommissionen bør rådgive dem i denne proces;

| M. | der henviser til, at grænseregionerne med den nye forordning om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) 2021-2027 nu har en klar ramme for finansiel støtte til bedre grænseoverskridende forvaltning med henblik på at stimulere den økonomiske genopretning, skabe fælles miljøforanstaltninger og afbøde virkningerne af klimaændringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at grænseregionerne med den nye forordning om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) 2021-2027 nu har en klar ramme for finansiel støtte til bedre grænseoverskridende forvaltning med henblik på at stimulere den økonomiske genopretning, skabe fælles miljøforanstaltninger og afbøde virkningerne af klimaændringer;

| N. | der henviser til, at indgåelsen af partnerskabsaftaler i forbindelse med samhørighedspolitikken for perioden 2021-2027 halter bagefter, hvilket undergraver tildelingen af afgørende ressourcer i de områder, der har behov for dem; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at indgåelsen af partnerskabsaftaler i forbindelse med samhørighedspolitikken for perioden 2021-2027 halter bagefter, hvilket undergraver tildelingen af afgørende ressourcer i de områder, der har behov for dem;

| O. | der henviser til, at et opsplittet og utilstrækkeligt grænseoverskridende samarbejde kan føre til øget sårbarhed over for naturkatastrofer og ekstreme vejrforhold i grænseregioner; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at et opsplittet og utilstrækkeligt grænseoverskridende samarbejde kan føre til øget sårbarhed over for naturkatastrofer og ekstreme vejrforhold i grænseregioner;

| P. | der henviser til, at EU også består af maritime grænseoverskridende regioner, navnlig i form af øerne i Middelhavet, men også i form af de afsidesliggende regioner i Atlanterhavet og Det Indiske Ocean; der henviser til, at nogle europæiske øers geografiske afstand sammen med deres position som grænseregioner udsætter dem for en kombination af begrænsninger på arbejdsmarkedet og på transportområdet og inden for sundhedspleje, som hæmmer deres vækstpotentiale alvorligt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU også består af maritime grænseoverskridende regioner, navnlig i form af øerne i Middelhavet, men også i form af de afsidesliggende regioner i Atlanterhavet og Det Indiske Ocean; der henviser til, at nogle europæiske øers geografiske afstand sammen med deres position som grænseregioner udsætter dem for en kombination af begrænsninger på arbejdsmarkedet og på transportområdet og inden for sundhedspleje, som hæmmer deres vækstpotentiale alvorligt;

| Q. | der henviser til, at det er anerkendt, at grænseregioners særlige sårbarhed kræver ændringer af finansieringsmetoderne i grænseregioner for langt om længe at skabe lige konkurrencevilkår for grænseregioner i forhold til de centrale landområder; der henviser til, at det endvidere anbefales, at disse ændringer omfatter fradrag af en inflationsjusteret »borderland billion« (grænselandsmilliard) fra Unionens samhørighedsbudget og øremærkning heraf specifikt til grænseregioner; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er anerkendt, at grænseregioners særlige sårbarhed kræver ændringer af finansieringsmetoderne i grænseregioner for langt om længe at skabe lige konkurrencevilkår for grænseregioner i forhold til de centrale landområder; der henviser til, at det endvidere anbefales, at disse ændringer omfatter fradrag af en inflationsjusteret »borderland billion« (grænselandsmilliard) fra Unionens samhørighedsbudget og øremærkning heraf specifikt til grænseregioner;

| R. | der henviser til, at det skønnes, at vedtagelse af forslaget om en forordning for en europæisk grænseoverskridende mekanisme, som blev fremsat af Kommissionen i maj 2018 efter anbefaling fra det dengang luxembourgske rådsformandskab, ville have bidraget til at fjerne mindst 30 % og sandsynligvis sågar 50 % af de anerkendte hindringer for grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det skønnes, at vedtagelse af forslaget om en forordning for en europæisk grænseoverskridende mekanisme, som blev fremsat af Kommissionen i maj 2018 efter anbefaling fra det dengang luxembourgske rådsformandskab, ville have bidraget til at fjerne mindst 30 % og sandsynligvis sågar 50 % af de anerkendte hindringer for grænseoverskridende samarbejde;

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse (2021) med titlen »EU's grænseregioner: levende laboratorier for europæisk integration«, som giver præcise oplysninger om de hindringer, som EU's grænseregioner står over for;

Særlige kendetegn ved grænseregioner

Særlige kendetegn ved grænseregioner

| 2. | bemærker, at artikel 174 i TEUF anerkender grænseregionernes udfordringer og præciserer, at EU i sine tiltag til at styrke EU's økonomiske, sociale og territoriale samhørighed bør lægge særlig vægt på disse regioner; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at artikel 174 i TEUF anerkender grænseregionernes udfordringer og præciserer, at EU i sine tiltag til at styrke EU's økonomiske, sociale og territoriale samhørighed bør lægge særlig vægt på disse regioner;

| 3. | understreger, at de udfordringer, som grænseregionerne står over for — navnlig regioner udelukkende med søgrænser, som er særlige grænser med specifikke fordringer, såvel som landdistrikter og tyndt befolkede områder — varierer fra region til region afhængigt af de retlige, administrative, sproglige, kulturelle, socioøkonomiske, miljømæssige, demografiske og geografiske forhold, der gør sig gældende; understreger behovet for virkningsfuld anvendelse og bedre koordinering af EU-midler for at sikre en mere omfattende tilgang til ovennævnte udfordringer; opfordrer til inddragelse af lokale myndigheder og lokalsamfund og særlige tilgange, der er integrerede, skræddersyede og regionsspecifikke, som led i en ramme for flerniveaustyring; understreger behovet for at tage hensyn til de udfordringer, som nogle grænseregioner står over for i tilknytning til Ruslands fortsatte aggression i Ukraine; |
| --- | --- |

3.

understreger, at de udfordringer, som grænseregionerne står over for — navnlig regioner udelukkende med søgrænser, som er særlige grænser med specifikke fordringer, såvel som landdistrikter og tyndt befolkede områder — varierer fra region til region afhængigt af de retlige, administrative, sproglige, kulturelle, socioøkonomiske, miljømæssige, demografiske og geografiske forhold, der gør sig gældende; understreger behovet for virkningsfuld anvendelse og bedre koordinering af EU-midler for at sikre en mere omfattende tilgang til ovennævnte udfordringer; opfordrer til inddragelse af lokale myndigheder og lokalsamfund og særlige tilgange, der er integrerede, skræddersyede og regionsspecifikke, som led i en ramme for flerniveaustyring; understreger behovet for at tage hensyn til de udfordringer, som nogle grænseregioner står over for i tilknytning til Ruslands fortsatte aggression i Ukraine;

| 4. | anbefaler et EU-initiativ med henblik på at tilbyde sprogkurser i nabosprog til en lav deltagerpris i alle NUTS-3-regioner, hvis område grænser op til en nabomedlemsstat; opfordrer indtrængende til, at dette EU-initiativ også kombineres med oplysning om fordelene ved at lære nabosproget; |
| --- | --- |

4.

anbefaler et EU-initiativ med henblik på at tilbyde sprogkurser i nabosprog til en lav deltagerpris i alle NUTS-3-regioner, hvis område grænser op til en nabomedlemsstat; opfordrer indtrængende til, at dette EU-initiativ også kombineres med oplysning om fordelene ved at lære nabosproget;

| 5. | understreger, at der bør kompenseres for uforholdsmæssige byrder såsom de iboende strukturelle ulemper, som alle grænseregioner står over for, med en særskilt ordning for regionalstøtte, som udformes specifikt til grænseregioner; |
| --- | --- |

5.

understreger, at der bør kompenseres for uforholdsmæssige byrder såsom de iboende strukturelle ulemper, som alle grænseregioner står over for, med en særskilt ordning for regionalstøtte, som udformes specifikt til grænseregioner;

| 6. | anmoder om, at 0,26 % af EU's budget for samhørighedspolitikken øremærkes til udvikling af grænseregioner ved begyndelsen af hver ny programmeringsperiode, begyndende med perioden 2028-2034 (»grænselandsmilliarden«); foreslår endvidere, at hvis disse midler ikke indkræves til anvendelse i grænseregionerne, bør det resterende beløb tilbageføres til EU's samhørighedsbudget; |
| --- | --- |

6.

anmoder om, at 0,26 % af EU's budget for samhørighedspolitikken øremærkes til udvikling af grænseregioner ved begyndelsen af hver ny programmeringsperiode, begyndende med perioden 2028-2034 (»grænselandsmilliarden«); foreslår endvidere, at hvis disse midler ikke indkræves til anvendelse i grænseregionerne, bør det resterende beløb tilbageføres til EU's samhørighedsbudget;

| 7. | foreslår, at »grænselandsmilliarden« tildeles direkte til de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) eller til regioner, hvor der findes lignende strukturer; opfordrer til, at EGTS'erne eller lignende strukturer får en høj grad af autonomi med hensyn til anvendelsen af midler og udvælgelsen af projekter; |
| --- | --- |

7.

foreslår, at »grænselandsmilliarden« tildeles direkte til de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) eller til regioner, hvor der findes lignende strukturer; opfordrer til, at EGTS'erne eller lignende strukturer får en høj grad af autonomi med hensyn til anvendelsen af midler og udvælgelsen af projekter;

| 8. | anmoder om, at medlemsstaterne fjerner eksisterende hindringer og giver EGTS'erne en større grad af autonomi med hensyn til udvælgelsen af projekter og anvendelsen af midler, navnlig ved at betragte EGTS'er som forvaltningsmyndigheder for Interregprogrammer i overensstemmelse med artikel 45, stk. 4, i Interregforordningen, styrker EGTS'ernes institutionelle og finansielle kapacitet i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i Interregforordningen eller udpege EGTS'er som støttemodtagere, der forvalter midler for mindre projekter, i overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, i Interregforordningen; foreslår, at Kommissionen skaber incitamenter for medlemsstaterne til at gøre brug af ovennævnte muligheder for at give EGTS'er en mere væsentlig rolle med henblik på en reel gennemførelse af politikmålsætning 5 i EU's samhørighedspolitik for 2021-2027: et Europa, der er tættere på borgerne |
| --- | --- |

8.

anmoder om, at medlemsstaterne fjerner eksisterende hindringer og giver EGTS'erne en større grad af autonomi med hensyn til udvælgelsen af projekter og anvendelsen af midler, navnlig ved at betragte EGTS'er som forvaltningsmyndigheder for Interregprogrammer i overensstemmelse med artikel 45, stk. 4, i Interregforordningen, styrker EGTS'ernes institutionelle og finansielle kapacitet i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i Interregforordningen eller udpege EGTS'er som støttemodtagere, der forvalter midler for mindre projekter, i overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, i Interregforordningen; foreslår, at Kommissionen skaber incitamenter for medlemsstaterne til at gøre brug af ovennævnte muligheder for at give EGTS'er en mere væsentlig rolle med henblik på en reel gennemførelse af politikmålsætning 5 i EU's samhørighedspolitik for 2021-2027: et Europa, der er tættere på borgerne

| 9. | anbefaler, at der foretages ændringer i EU's retningslinjer for regionalstøtte; foreslår, idet halvdelen af EU's samlede befolkning er berettiget til at modtage regionalstøtte samtidig, at grænseregionerne skal prioriteres under denne regel; |
| --- | --- |

9.

anbefaler, at der foretages ændringer i EU's retningslinjer for regionalstøtte; foreslår, idet halvdelen af EU's samlede befolkning er berettiget til at modtage regionalstøtte samtidig, at grænseregionerne skal prioriteres under denne regel;

Modstandsdygtighed gennem et tættere institutionelt samarbejde

Modstandsdygtighed gennem et tættere institutionelt samarbejde

| 10. | glæder sig over de fremskridt, som Kommissionen hidtil har gjort med gennemførelsen af sin handlingsplan for 2017, navnlig gennem initiativet »b-solutions« — som har gjort det muligt at yde juridisk og administrativ støtte til myndigheder i grænseregioner og at løse 90 tilfælde af hindringer for interaktion — og som gennem støtte har lettet adgangen til beskæftigelse, fremmet flersprogethed i grænseregionerne og gøre sundhedsressourcer fælles; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over de fremskridt, som Kommissionen hidtil har gjort med gennemførelsen af sin handlingsplan for 2017, navnlig gennem initiativet »b-solutions« — som har gjort det muligt at yde juridisk og administrativ støtte til myndigheder i grænseregioner og at løse 90 tilfælde af hindringer for interaktion — og som gennem støtte har lettet adgangen til beskæftigelse, fremmet flersprogethed i grænseregionerne og gøre sundhedsressourcer fælles;

| 11. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at øge bevidstheden blandt grænseregioner om muligheden for støtte fra Kommissionen gennem initiativet b-solutions; understreger, at deling af viden om vellykkede b-solutions kan bidrage til at fjerne administrative og juridiske barrierer og forhindre, at nye opstår; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at øge bevidstheden blandt grænseregioner om muligheden for støtte fra Kommissionen gennem initiativet b-solutions; understreger, at deling af viden om vellykkede b-solutions kan bidrage til at fjerne administrative og juridiske barrierer og forhindre, at nye opstår;

| 12. | understreger dog, at b-solutions alene ikke kan udgøre et passende og effektivt svar på de juridiske og administrative barrierer, som grænseregioner er berørt af; |
| --- | --- |

12.

understreger dog, at b-solutions alene ikke kan udgøre et passende og effektivt svar på de juridiske og administrative barrierer, som grænseregioner er berørt af;

| 13. | anerkender den vigtige rolle, som makroregionerne, euroregionerne, nonprofitorganisationerne og foreningerne spiller med hensyn til at fremme almenvellets interesser og for grænseoverskridende samarbejde; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en dybtgående analyse af makroregionale strategier med henblik på at evaluere deres sammenhæng med EU's fornyede miljømæssige og digitale prioriteter; |
| --- | --- |

13.

anerkender den vigtige rolle, som makroregionerne, euroregionerne, nonprofitorganisationerne og foreningerne spiller med hensyn til at fremme almenvellets interesser og for grænseoverskridende samarbejde; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en dybtgående analyse af makroregionale strategier med henblik på at evaluere deres sammenhæng med EU's fornyede miljømæssige og digitale prioriteter;

| 14. | minder om, at der på trods af den indsats, der er gjort, fortsat er mange administrative, sproglige og juridiske hindringer, som hæmmer den bæredygtige vækst, den socioøkonomisk udvikling og samhørigheden mellem og inden for grænseregionerne; |
| --- | --- |

14.

minder om, at der på trods af den indsats, der er gjort, fortsat er mange administrative, sproglige og juridiske hindringer, som hæmmer den bæredygtige vækst, den socioøkonomisk udvikling og samhørigheden mellem og inden for grænseregionerne;

| 15. | bemærker, at de fleste barrierer for grænseoverskridende samarbejde er af lovgivningsmæssig art og skyldes forskellige nationale love eller generel EU-lovgivning; minder derfor om, at Kommissionen i 2018 fremsatte et forslag til forordning om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

bemærker, at de fleste barrierer for grænseoverskridende samarbejde er af lovgivningsmæssig art og skyldes forskellige nationale love eller generel EU-lovgivning; minder derfor om, at Kommissionen i 2018 fremsatte et forslag til forordning om en mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (COM(2018)0373);

| 16. | påpeger, at adgangen til offentlige tjenesteydelser er afgørende for de 150 millioner indbyggere i EU's grænseregioner, og at adgangen til disse tjenester ofte hæmmes af en række juridiske og administrative barrierer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til derfor at gøre deres yderste for at fjerne disse barrierer, især på områderne sundhedsydelser, transport, uddannelse, arbejdskraftmobilitet og miljø; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at adgangen til offentlige tjenesteydelser er afgørende for de 150 millioner indbyggere i EU's grænseregioner, og at adgangen til disse tjenester ofte hæmmes af en række juridiske og administrative barrierer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til derfor at gøre deres yderste for at fjerne disse barrierer, især på områderne sundhedsydelser, transport, uddannelse, arbejdskraftmobilitet og miljø;

| 17. | understreger, at forordningen om den europæiske grænseoverskridende mekanisme, der er foreslået af Kommissionen, ville have bidraget til at fjerne mere end 50 % af disse hindringer, herunder dem, der skyldes manglen på grænseoverskridende offentlig transport og begrænset adgang til beskæftigelse, uddannelsestjenester, kultur og fritidstjenester; beklager i denne forbindelse Rådets fastfrysning af lovgivningsprocessen vedrørende forordningen om den europæiske grænseoverskridende mekanisme; minder om, at denne mekanisme har til formål at lette samarbejdet mellem grænseregioner om fælles projekter på en række forskellige områder (infrastruktur, sundhedspleje, arbejdskraft osv.) ved at give en af dem mulighed for at anvende nabomedlemsstatens regler, hvis anvendelse af dens egne love indebærer retlige hindringer; |
| --- | --- |

17.

understreger, at forordningen om den europæiske grænseoverskridende mekanisme, der er foreslået af Kommissionen, ville have bidraget til at fjerne mere end 50 % af disse hindringer, herunder dem, der skyldes manglen på grænseoverskridende offentlig transport og begrænset adgang til beskæftigelse, uddannelsestjenester, kultur og fritidstjenester; beklager i denne forbindelse Rådets fastfrysning af lovgivningsprocessen vedrørende forordningen om den europæiske grænseoverskridende mekanisme; minder om, at denne mekanisme har til formål at lette samarbejdet mellem grænseregioner om fælles projekter på en række forskellige områder (infrastruktur, sundhedspleje, arbejdskraft osv.) ved at give en af dem mulighed for at anvende nabomedlemsstatens regler, hvis anvendelse af dens egne love indebærer retlige hindringer;

| 18. | bemærker, at forslaget om den europæiske grænseoverskridende mekanisme fik støtte fra et stort flertal i Parlamentet i februar 2019 og under debatten i plenarforsamlingen efter den mundtlige forespørgsel til Rådet i oktober 2021; minder om, at Parlamentets førstebehandlingsholdning til denne forordning omfattede specifikke formuleringer, der ville have sikret en frivillig anvendelse af forordningen og dermed imødegået medlemsstaternes bekymringer; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at forslaget om den europæiske grænseoverskridende mekanisme fik støtte fra et stort flertal i Parlamentet i februar 2019 og under debatten i plenarforsamlingen efter den mundtlige forespørgsel til Rådet i oktober 2021; minder om, at Parlamentets førstebehandlingsholdning til denne forordning omfattede specifikke formuleringer, der ville have sikret en frivillig anvendelse af forordningen og dermed imødegået medlemsstaternes bekymringer;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at ændre det nuværende forslag under hensyntagen til konklusionerne fra Rådets og Europa-Parlamentets Juridiske Tjeneste med henblik på at finde en balance mellem de to lovgiveres respektive holdninger; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette forslag tager hensyn til at styrke de grænseregioner og foregriber de forventede tab i de grænseregioner, der vil blive mest påvirket af konsekvenserne af den russiske aggression mod Ukraine; opfordrer Kommissionen til at genoptage forhandlingerne med medlemsstaterne med henblik på at opnå en snarlig vedtagelse af et system til at overvinde de juridiske eller administrative grænsehindringer med det formål at gøre livet lettere for indbyggerne i de grænseoverskridende regioner; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at ændre det nuværende forslag under hensyntagen til konklusionerne fra Rådets og Europa-Parlamentets Juridiske Tjeneste med henblik på at finde en balance mellem de to lovgiveres respektive holdninger; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette forslag tager hensyn til at styrke de grænseregioner og foregriber de forventede tab i de grænseregioner, der vil blive mest påvirket af konsekvenserne af den russiske aggression mod Ukraine; opfordrer Kommissionen til at genoptage forhandlingerne med medlemsstaterne med henblik på at opnå en snarlig vedtagelse af et system til at overvinde de juridiske eller administrative grænsehindringer med det formål at gøre livet lettere for indbyggerne i de grænseoverskridende regioner;

| 20. | glæder sig over vedtagelsen af pilotprojektet Cross-Border Crisis Response Integrated Initiative (CB-CRII) med den ambition at styrke grænseregionernes modstandsdygtighed over for fremtidige kriser; opfordrer indtrængende Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Bypolitik til at gennemføre projektet (20); |
| --- | --- |

20.

glæder sig over vedtagelsen af pilotprojektet Cross-Border Crisis Response Integrated Initiative (CB-CRII) med den ambition at styrke grænseregionernes modstandsdygtighed over for fremtidige kriser; opfordrer indtrængende Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Bypolitik til at gennemføre projektet (20

| 21. | fremhæver, at grænseregionerne sideløbende med de skader, der er forårsaget af covid-19, og navnlig de grænselukninger, som pandemien førte med sig, står over for konsekvenserne af brexit, hvilket skaber nye hindringer for den frie handel og alvorlige forstyrrelser af den grænseoverskridende handel mellem EU og Det Forenede Kongerige og dermed forværrer situationen for virksomheder og borgere i grænseregioner; glæder sig i denne forbindelse over den aftale, der er indgået om brexittilpasningsreserven med henblik på at yde finansiel og juridisk støtte til medlemsstater og regioner, der er berørt af brexit; |
| --- | --- |

21.

fremhæver, at grænseregionerne sideløbende med de skader, der er forårsaget af covid-19, og navnlig de grænselukninger, som pandemien førte med sig, står over for konsekvenserne af brexit, hvilket skaber nye hindringer for den frie handel og alvorlige forstyrrelser af den grænseoverskridende handel mellem EU og Det Forenede Kongerige og dermed forværrer situationen for virksomheder og borgere i grænseregioner; glæder sig i denne forbindelse over den aftale, der er indgået om brexittilpasningsreserven med henblik på at yde finansiel og juridisk støtte til medlemsstater og regioner, der er berørt af brexit;

Flere og bedre grænseoverskridende offentlige tjenester

Flere og bedre grænseoverskridende offentlige tjenester

| 22. | bemærker med interesse, at Kommissionens nylige offentlige høring om fjernelse af grænsehindringer (2020) viste, at de største vanskeligheder for personer, der bor i grænseregioner, bl.a. var manglen på pålidelige grænseoverskridende offentlige transporttjenester, manglen på digitale tjenester og deres begrænsede interoperationalitet på tværs af grænsen, hindringer direkte forårsaget af sprogforskelle, og hindringer i forbindelse med lovgivningsprocedurerne og økonomiske forskelle; |
| --- | --- |

22.

bemærker med interesse, at Kommissionens nylige offentlige høring om fjernelse af grænsehindringer (2020) viste, at de største vanskeligheder for personer, der bor i grænseregioner, bl.a. var manglen på pålidelige grænseoverskridende offentlige transporttjenester, manglen på digitale tjenester og deres begrænsede interoperationalitet på tværs af grænsen, hindringer direkte forårsaget af sprogforskelle, og hindringer i forbindelse med lovgivningsprocedurerne og økonomiske forskelle;

| 23. | noterer sig, at grænseområdernes tiltrækningskraft med hensyn til levestandard og investeringer i høj grad afhænger af livskvaliteten, tilgængeligheden af offentlige og kommercielle tjenester for borgere og virksomheder og kvaliteten af transport — betingelser, som kun kan opfyldes og opretholdes gennem et tæt samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder samt virksomheder på begge sider af grænsen; |
| --- | --- |

23.

noterer sig, at grænseområdernes tiltrækningskraft med hensyn til levestandard og investeringer i høj grad afhænger af livskvaliteten, tilgængeligheden af offentlige og kommercielle tjenester for borgere og virksomheder og kvaliteten af transport — betingelser, som kun kan opfyldes og opretholdes gennem et tæt samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder samt virksomheder på begge sider af grænsen;

| 24. | understreger den afgørende rolle, som investeringer i offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet har for opbygning af social robusthed og for at overkomme økonomiske, sundhedsmæssige og samfundsmæssige kriser; |
| --- | --- |

24.

understreger den afgørende rolle, som investeringer i offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet har for opbygning af social robusthed og for at overkomme økonomiske, sundhedsmæssige og samfundsmæssige kriser;

| 25. | minder om, at indførelsen af bedre grænseoverskridende offentlige tjenester ikke blot vil forbedre livskvaliteten for grænseborgere, men også gøre disse tjenester mere omkostningseffektive; |
| --- | --- |

25.

minder om, at indførelsen af bedre grænseoverskridende offentlige tjenester ikke blot vil forbedre livskvaliteten for grænseborgere, men også gøre disse tjenester mere omkostningseffektive;

| 26. | understreger, at koordineringen af transporttjenester i grænseoverskridende regioner fortsat er utilstrækkelig, delvis på grund af manglende eller nedlagte forbindelser, hvilket hæmmer mobiliteten og grænseoverskridende udviklingsperspektiver; understreger også, at udviklingen af bæredygtig, grænseoverskridende transportinfrastruktur hæmmes af de komplekse retlige og administrative bestemmelser; |
| --- | --- |

26.

understreger, at koordineringen af transporttjenester i grænseoverskridende regioner fortsat er utilstrækkelig, delvis på grund af manglende eller nedlagte forbindelser, hvilket hæmmer mobiliteten og grænseoverskridende udviklingsperspektiver; understreger også, at udviklingen af bæredygtig, grænseoverskridende transportinfrastruktur hæmmes af de komplekse retlige og administrative bestemmelser;

| 27. | understreger, at det er dyrt og miljømæssigt udfordrende at etablere yderligere grænseoverskridende transportinfrastruktur, og at dette muligvis ikke altid er den bedste løsning; understreger derfor muligheden for bløde foranstaltninger til at fremme grænseoverskridende transportforbindelser såsom bedre koordinering af køreplanerne for offentlig transport, herunder planlægning og brug af skræddersyede innovationer hos de grænseoverskridende lokale og regionale myndigheder, som gives tilstrækkelig autonomi til at forfølge fælles mål; fremhæver, at udviklingen af ny offentlig transportinfrastruktur bør leve op til kravene om bæredygtighed og omkostningseffektivitet; opfordrer derfor til rettidig tildeling af Fonden for Retfærdig Omstilling for at sikre, at grænseregioner spiller en aktiv rolle med hensyn til at opnå målene for den europæiske grønne omstilling; |
| --- | --- |

27.

understreger, at det er dyrt og miljømæssigt udfordrende at etablere yderligere grænseoverskridende transportinfrastruktur, og at dette muligvis ikke altid er den bedste løsning; understreger derfor muligheden for bløde foranstaltninger til at fremme grænseoverskridende transportforbindelser såsom bedre koordinering af køreplanerne for offentlig transport, herunder planlægning og brug af skræddersyede innovationer hos de grænseoverskridende lokale og regionale myndigheder, som gives tilstrækkelig autonomi til at forfølge fælles mål; fremhæver, at udviklingen af ny offentlig transportinfrastruktur bør leve op til kravene om bæredygtighed og omkostningseffektivitet; opfordrer derfor til rettidig tildeling af Fonden for Retfærdig Omstilling for at sikre, at grænseregioner spiller en aktiv rolle med hensyn til at opnå målene for den europæiske grønne omstilling;

| 28. | fremhæver samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at tackle de vigtigste udfordringer, som Unionens transportsektor står over for, herunder udvikling af et velfungerende fælles europæisk transportområde, sammenkobling af Europa gennem moderne, multimodale og sikre transportinfrastrukturnet og omstilling til lavemissionsmobilitet, bl.a. gennem støtte til færdiggørelsen af manglende små grænseoverskridende jernbaneforbindelser, hvorved der bidrages til den europæiske integration af grænseregioner; |
| --- | --- |

28.

fremhæver samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at tackle de vigtigste udfordringer, som Unionens transportsektor står over for, herunder udvikling af et velfungerende fælles europæisk transportområde, sammenkobling af Europa gennem moderne, multimodale og sikre transportinfrastrukturnet og omstilling til lavemissionsmobilitet, bl.a. gennem støtte til færdiggørelsen af manglende små grænseoverskridende jernbaneforbindelser, hvorved der bidrages til den europæiske integration af grænseregioner;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre en stærkere og klarere retlig ramme med henblik på at forbedre kvaliteten og effektiviteten af de offentlige tjenester; understreger i denne forbindelse, at den kortlægning af manglende forbindelser i jernbanesektoren, som Kommissionen har udarbejdet, er et vigtigt redskab til at komme videre i denne retning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre en stærkere og klarere retlig ramme med henblik på at forbedre kvaliteten og effektiviteten af de offentlige tjenester; understreger i denne forbindelse, at den kortlægning af manglende forbindelser i jernbanesektoren, som Kommissionen har udarbejdet, er et vigtigt redskab til at komme videre i denne retning;

| 30. | understreger behovet for at opnå en reel effektiv politisk virkning af det europæiske år for jernbanetransport, navnlig i de grænseoverskridende regioner; minder om, at den europæiske og den grænseoverskridende dimension ved jernbanetransport får borgerne tættere på, giver dem mulighed for at opleve hele Unionen med al dens diversitet og fremmer den socioøkonomiske og territoriale samhørighed, navnlig ved at sikre en bedre intern forbindelse samt forbindelse med dens geografiske periferi, også gennem regionale og grænseoverskridende forbindelser; glæder sig over indførelsen af partnerskaber for udvikling af fælles serviceorganer, herunder integreringen af køreplaner og billetter i visse grænseoverskridende regioner; opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte initiativer af denne art og anmoder Kommissionen om at fremme transport af cykler på grænseoverskridende tog; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for at opnå en reel effektiv politisk virkning af det europæiske år for jernbanetransport, navnlig i de grænseoverskridende regioner; minder om, at den europæiske og den grænseoverskridende dimension ved jernbanetransport får borgerne tættere på, giver dem mulighed for at opleve hele Unionen med al dens diversitet og fremmer den socioøkonomiske og territoriale samhørighed, navnlig ved at sikre en bedre intern forbindelse samt forbindelse med dens geografiske periferi, også gennem regionale og grænseoverskridende forbindelser; glæder sig over indførelsen af partnerskaber for udvikling af fælles serviceorganer, herunder integreringen af køreplaner og billetter i visse grænseoverskridende regioner; opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte initiativer af denne art og anmoder Kommissionen om at fremme transport af cykler på grænseoverskridende tog;

| 31. | opfordrer til øget digitalisering af offentlige tjenester og forstærkede politikker for interoperabilitet med henblik på at sikre, at digitale offentlige tjenester som standard er interoperable og grænseoverskridende; fremhæver vigtigheden af støtte til digital innovation ved offentlige tjenester og virksomheder i grænseregioner og hilser i denne forbindelse de europæiske digitale innovationscentre (EDIH) velkommen; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til øget digitalisering af offentlige tjenester og forstærkede politikker for interoperabilitet med henblik på at sikre, at digitale offentlige tjenester som standard er interoperable og grænseoverskridende; fremhæver vigtigheden af støtte til digital innovation ved offentlige tjenester og virksomheder i grænseregioner og hilser i denne forbindelse de europæiske digitale innovationscentre (EDIH) velkommen;

Dynamiske grænseoverskridende arbejdsmarkeder

Dynamiske grænseoverskridende arbejdsmarkeder

| 32. | glæder sig over de mange og vigtige foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de socioøkonomiske asymmetrier i grænseregioner; beklager imidlertid manglen på specifikke vurderinger og komparative statistikker, der gør det muligt at få et samlet overblik over den socioøkonomiske situation for SMV'er i grænseregionerne, hvilket er så meget desto mere beklageligt, eftersom SMV'er tegner sig for 67 % af den samlede beskæftigelse og næsten 60 % af EU-merværdien; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over de mange og vigtige foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de socioøkonomiske asymmetrier i grænseregioner; beklager imidlertid manglen på specifikke vurderinger og komparative statistikker, der gør det muligt at få et samlet overblik over den socioøkonomiske situation for SMV'er i grænseregionerne, hvilket er så meget desto mere beklageligt, eftersom SMV'er tegner sig for 67 % af den samlede beskæftigelse og næsten 60 % af EU-merværdien;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående analyse af de socioøkonomiske forhold for grænseoverskridende SMV'er ved at indsamle specifikke vurderinger og sammenlignelige statistikker; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående analyse af de socioøkonomiske forhold for grænseoverskridende SMV'er ved at indsamle specifikke vurderinger og sammenlignelige statistikker;

| 34. | påpeger, at Interreg-indikatorer ifølge den 8. samhørighedsrapport (21) viser, at kun 68 % af 2023-målene for grænseoverskridende arbejdskraftmobilitet var nået ved udgangen af 2020, mens målene på andre områder var nået med op til 495 %; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte ad denne vej med henblik på at nå 2023-målene; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at Interreg-indikatorer ifølge den 8. samhørighedsrapport (21

| 35. | anerkender betydningen for medlemsstaterne af at sikre skatteindtægter, socialsikringsordninger og mangfoldigheden af nationale skatter; støtter og forpligter sig til nøje at overvåge gennemførelsen af Kommissionens skattepakke af 15. juli 2020, der har til formål at sikre en retfærdig, effektiv, bæredygtig og digitaliseringsvenlig beskatning; |
| --- | --- |

35.

anerkender betydningen for medlemsstaterne af at sikre skatteindtægter, socialsikringsordninger og mangfoldigheden af nationale skatter; støtter og forpligter sig til nøje at overvåge gennemførelsen af Kommissionens skattepakke af 15. juli 2020, der har til formål at sikre en retfærdig, effektiv, bæredygtig og digitaliseringsvenlig beskatning;

| 36. | understreger imidlertid, at den veluddannede arbejdsstyrke i mangel af tilstrækkeligt udbud af arbejdspladser eller andre økonomiske muligheder og i lyset af de lave lønninger har tendens til at migrere til regioner, hvor der er et tilstrækkeligt udbud af sådanne muligheder, hvilket gør situationen i fjerntliggende grænseområder endnu mere udfordrende; |
| --- | --- |

36.

understreger imidlertid, at den veluddannede arbejdsstyrke i mangel af tilstrækkeligt udbud af arbejdspladser eller andre økonomiske muligheder og i lyset af de lave lønninger har tendens til at migrere til regioner, hvor der er et tilstrækkeligt udbud af sådanne muligheder, hvilket gør situationen i fjerntliggende grænseområder endnu mere udfordrende;

| 37. | mener, at samhørighedspolitikken bør være mere gearet til at investere i mennesker, eftersom økonomierne i grænseregionerne kan fremmes ved en virkningsfuld blanding af investeringer i innovation, menneskelig kapital, god forvaltning og institutionel kapacitet; |
| --- | --- |

37.

mener, at samhørighedspolitikken bør være mere gearet til at investere i mennesker, eftersom økonomierne i grænseregionerne kan fremmes ved en virkningsfuld blanding af investeringer i innovation, menneskelig kapital, god forvaltning og institutionel kapacitet;

| 38. | mener, at de grænseregioner, der oplever særlige udfordringer, bør modtage skræddersyet støtte (f.eks. via synergier mellem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen) til at udvikle og gennemføre langsigtede strategier baseret på økonomisk diversificering og omskolingspolitikker for afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

38.

mener, at de grænseregioner, der oplever særlige udfordringer, bør modtage skræddersyet støtte (f.eks. via synergier mellem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen) til at udvikle og gennemføre langsigtede strategier baseret på økonomisk diversificering og omskolingspolitikker for afskedigede arbejdstagere;

| 39. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at deltage fuldt ud i Kommissionens bestræbelser på at gennemføre det europæiske uddannelsesområde, som i synergi med den europæiske dagsorden for færdigheder og det europæiske forskningsrum vil sikre adgang til målrettet uddannelse på begge sider af grænsen ved at tilbyde fælles uddannelsestjenester ved at sikre gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, færdigheder og kvalifikationer samt ved at tilskynde til læring; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at deltage fuldt ud i Kommissionens bestræbelser på at gennemføre det europæiske uddannelsesområde, som i synergi med den europæiske dagsorden for færdigheder og det europæiske forskningsrum vil sikre adgang til målrettet uddannelse på begge sider af grænsen ved at tilbyde fælles uddannelsestjenester ved at sikre gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, færdigheder og kvalifikationer samt ved at tilskynde til læring;

| 40. | opfordrer til at fremme programmerne for samarbejde mellem EU's grænseregioner ved Unionens ydre grænser og grænseregionerne i nabolandene; anerkender udfordringerne ved dette samarbejde som følge af reguleringsmæssige forskelle mellem disse regioner; mener, at dette samarbejde er et vigtigt redskab til at fremme EU's udvidelsespolitik; fremhæver, at fremme af grænseoverskridende samarbejde mellem naboregioner kan bidrage væsentligt til at imødegå store udfordringer, der berører Unionen (f.eks. sikring af en bæredygtig fremtid for Middelhavet, Østersøen og andre havområder; sikring af en bæredygtig fremtid for Alperne, Pyrenæerne, Karpaterne og andre bjergområder; sikring af en bæredygtig fremtid for de store flodområder omkring Rhinen, Donau, Maas); |
| --- | --- |

40.

opfordrer til at fremme programmerne for samarbejde mellem EU's grænseregioner ved Unionens ydre grænser og grænseregionerne i nabolandene; anerkender udfordringerne ved dette samarbejde som følge af reguleringsmæssige forskelle mellem disse regioner; mener, at dette samarbejde er et vigtigt redskab til at fremme EU's udvidelsespolitik; fremhæver, at fremme af grænseoverskridende samarbejde mellem naboregioner kan bidrage væsentligt til at imødegå store udfordringer, der berører Unionen (f.eks. sikring af en bæredygtig fremtid for Middelhavet, Østersøen og andre havområder; sikring af en bæredygtig fremtid for Alperne, Pyrenæerne, Karpaterne og andre bjergområder; sikring af en bæredygtig fremtid for de store flodområder omkring Rhinen, Donau, Maas);

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til snarest muligt at sikre en korrekt gennemførelse og håndhævelse af relevant EU-lovgivning om grænsearbejderes og grænsegængeres rettigheder for at fremme deres beskæftigelses-, arbejds-, sundheds- og sikkerhedsvilkår og for at imødegå behovet for at revidere den eksisterende lovramme, herunder forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (22), med henblik på at styrke muligheden for at overføre rettigheder og sikre passende koordinering af de sociale sikringsordninger samt at gennemgå den rolle, som vikarbureauer og rekrutteringsagenturer samt andre mellemled og underleverandører spiller, med henblik på at afdække huller i beskyttelsen med afsæt i ligebehandlingsprincippet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at anerkende de reelle vanskeligheder forbundet med det øgede telearbejde og sikre, at de arbejdstagere, der udfører telearbejde fra deres bopælsland, har adgang til sociale sikringsrettigheder, arbejdsmarkedsrettigheder og skatteordninger samt vished for, hvilken myndighed der er ansvarlig for dækningen af dem; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til snarest muligt at sikre en korrekt gennemførelse og håndhævelse af relevant EU-lovgivning om grænsearbejderes og grænsegængeres rettigheder for at fremme deres beskæftigelses-, arbejds-, sundheds- og sikkerhedsvilkår og for at imødegå behovet for at revidere den eksisterende lovramme, herunder forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (22

| 42. | anerkender, at der i grænseregioner er behov for hurtigere og mere omfattende anerkendelse af eksamensbeviser og andre kvalifikationer, der er opnået efter endt uddannelse, forbedret sundhedspleje, udvidelse af lokal- og langdistancetransport og bedre adgang til oplysninger om ledige stillinger; understreger behovet for flere midler til at fremme en bedre koordinering mellem nabolandes nationale lovmæssige og administrative systemer, navnlig med hensyn til udveksling af oplysninger om gældende ret for arbejdstagere og indsamling af data om grænsearbejdere med henblik på at lukke huller i national praksis, opnå bedre adgang til tilgængelige oplysninger og skabe et forudsigeligt og tilgængeligt indre arbejdsmarked; understreger, at disse problemer udgør en endnu større trussel for grænsearbejdere, som kommer til og fra ikke-EU-lande; |
| --- | --- |

42.

anerkender, at der i grænseregioner er behov for hurtigere og mere omfattende anerkendelse af eksamensbeviser og andre kvalifikationer, der er opnået efter endt uddannelse, forbedret sundhedspleje, udvidelse af lokal- og langdistancetransport og bedre adgang til oplysninger om ledige stillinger; understreger behovet for flere midler til at fremme en bedre koordinering mellem nabolandes nationale lovmæssige og administrative systemer, navnlig med hensyn til udveksling af oplysninger om gældende ret for arbejdstagere og indsamling af data om grænsearbejdere med henblik på at lukke huller i national praksis, opnå bedre adgang til tilgængelige oplysninger og skabe et forudsigeligt og tilgængeligt indre arbejdsmarked; understreger, at disse problemer udgør en endnu større trussel for grænsearbejdere, som kommer til og fra ikke-EU-lande;

| 43. | mener, at digitalisering udgør en hidtil uset mulighed for at fremme arbejdskraftens mobilitet og samtidig gøre overholdelsen af gældende EU-bestemmelser hurtigere og lettere at kontrollere; opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed snarest muligt at fremsætte et lovforslag om et europæisk socialt sikringspas for alle mobile arbejdstagere og ikke-EU-borgere, som er omfattet af EU's regler om arbejdskraftmobilitet i EU, hvilket vil give de relevante nationale myndigheder og arbejdsmarkedsparter et instrument til at sikre reel identifikation, sporbarhed, optjening og overførbarhed af sociale sikringsrettigheder og forbedre håndhævelsen af EU's regler om arbejdskraftmobilitet og koordinering af den sociale sikring på arbejdsmarkedet på en retfærdig og virkningsfuld måde med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår i EU; |
| --- | --- |

43.

mener, at digitalisering udgør en hidtil uset mulighed for at fremme arbejdskraftens mobilitet og samtidig gøre overholdelsen af gældende EU-bestemmelser hurtigere og lettere at kontrollere; opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed snarest muligt at fremsætte et lovforslag om et europæisk socialt sikringspas for alle mobile arbejdstagere og ikke-EU-borgere, som er omfattet af EU's regler om arbejdskraftmobilitet i EU, hvilket vil give de relevante nationale myndigheder og arbejdsmarkedsparter et instrument til at sikre reel identifikation, sporbarhed, optjening og overførbarhed af sociale sikringsrettigheder og forbedre håndhævelsen af EU's regler om arbejdskraftmobilitet og koordinering af den sociale sikring på arbejdsmarkedet på en retfærdig og virkningsfuld måde med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår i EU;

| 44. | minder om, at der i dag ikke findes nogen gensidig anerkendelse af status som person med handicap mellem EU-medlemsstaterne, hvilket skaber vanskeligheder for personer med handicap, eftersom deres nationale handicapkort muligvis ikke anerkendes i de andre medlemsstater; mener, at en sådan mangel især skaber en begrænsning for grænseoverskridende arbejdstagere og studerende med handicap og udhuler deres ret til passende tjenester; anerkender værdien af EU-handicapkortet, der sikrer gensidig anerkendelse af handicapstatus i alle medlemsstater, der i dag deltager i projektet; glæder sig over, at Kommissionen vil foreslå indførelse af et EU-handicapkort inden udgangen af 2023, således at kortet anerkendes i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

44.

minder om, at der i dag ikke findes nogen gensidig anerkendelse af status som person med handicap mellem EU-medlemsstaterne, hvilket skaber vanskeligheder for personer med handicap, eftersom deres nationale handicapkort muligvis ikke anerkendes i de andre medlemsstater; mener, at en sådan mangel især skaber en begrænsning for grænseoverskridende arbejdstagere og studerende med handicap og udhuler deres ret til passende tjenester; anerkender værdien af EU-handicapkortet, der sikrer gensidig anerkendelse af handicapstatus i alle medlemsstater, der i dag deltager i projektet; glæder sig over, at Kommissionen vil foreslå indførelse af et EU-handicapkort inden udgangen af 2023, således at kortet anerkendes i alle medlemsstater;

Grænseregioner for den europæiske grønne pagt

Grænseregioner for den europæiske grønne pagt

| 45. | minder om, at der allerede findes en vigtig EU-retlig ramme, navnlig med »fugle- og habitatdirektiverne« og EU's vandrammedirektiv (23) samt EU's biodiversitetsstrategi for 2030, som skal gennemføres fuldt ud, systematisk og i fællesskab af medlemsstaterne i de grænseoverskridende regioner; minder om, at natur, klima, naturkatastrofer og sygdomme ikke stopper ved de nationale grænser, og opfordrer til en koordineret og sammenhængende beskyttelse af Natura 2000-områder for at sikre mere integrerede gennemførelsesforanstaltninger; tilskynder medlemsstaternes nationale regeringer til at arbejde hen imod en større grad af harmonisering og koordinering af anvendelsen af disse og andre direktiver; understreger, at planlægningen af katastroferisikostyringen er et område, hvor grænseoverskridende samarbejde er vigtigt; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge komponenten vedrørende de grænseoverskridende områder i de nationale eller regionale strategier for tilpasning til klimaforandringerne og til at træffe særlige foranstaltninger til fremme af passende modsvar; |
| --- | --- |

45.

minder om, at der allerede findes en vigtig EU-retlig ramme, navnlig med »fugle- og habitatdirektiverne« og EU's vandrammedirektiv (23

| 46. | påpeger, at klimaændringer også har en alvorlig indvirkning på grænseregionerne, bl.a. ved at forpligte dem til at udvikle fælles grænseoverskridende, skræddersyede og forebyggende foranstaltninger i forbindelse med naturkatastrofer; minder om, at naturkatastroferne, der fandt sted i 2021, påvirkede flere grænseregioner i Belgien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Tyskland; fremhæver, at medlemsstaterne i henhold til EU-civilbeskyttelsesmekanismen er forpligtet til jævnligt at gennemføre risikovurderinger og analyser af katastrofescenarier, som omfatter grænseoverskridende samarbejde samt rapportering om centrale risici, som har en grænseoverskridende indvirkning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge samarbejdet og udveksling af oplysninger om risikostyring i forbindelse med katastrofer, med henblik på at forbedre tidlige varslingssystemer i grænseregioner; hilser i denne forbindelse Interreg-projekterne langs Rhinen og Maas velkommen, som omhandler offentlig sikkerhed, dataindsamling, grænseoverskridende flodforvaltning og administrativt samarbejde inden for geografisk planlægning med henblik på at mindske risikoen for oversvømmelser; |
| --- | --- |

46.

påpeger, at klimaændringer også har en alvorlig indvirkning på grænseregionerne, bl.a. ved at forpligte dem til at udvikle fælles grænseoverskridende, skræddersyede og forebyggende foranstaltninger i forbindelse med naturkatastrofer; minder om, at naturkatastroferne, der fandt sted i 2021, påvirkede flere grænseregioner i Belgien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Tyskland; fremhæver, at medlemsstaterne i henhold til EU-civilbeskyttelsesmekanismen er forpligtet til jævnligt at gennemføre risikovurderinger og analyser af katastrofescenarier, som omfatter grænseoverskridende samarbejde samt rapportering om centrale risici, som har en grænseoverskridende indvirkning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge samarbejdet og udveksling af oplysninger om risikostyring i forbindelse med katastrofer, med henblik på at forbedre tidlige varslingssystemer i grænseregioner; hilser i denne forbindelse Interreg-projekterne langs Rhinen og Maas velkommen, som omhandler offentlig sikkerhed, dataindsamling, grænseoverskridende flodforvaltning og administrativt samarbejde inden for geografisk planlægning med henblik på at mindske risikoen for oversvømmelser;

| 47. | mener, at gensidig tillid, politisk vilje og en fleksibel tilgang på flere niveauer blandt interessenter, inklusive civilsamfundet, er afgørende for at overvinde hindringer og fremme bæredygtig vækst og udvikling i grænseregionerne; opfordrer derfor til bedre koordinering og dialog og til yderligere udveksling af bedste praksis mellem myndigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme dette samarbejde; opfordrer også medlemsstaterne til at sikre, at de respektive lokale og regionale myndigheder har passende funktionel og finansiel autonomi; understreger yderligere, at alle grænseområder skal spille en afgørende rolle med hensyn til at håndtere udfordringerne i forbindelse med klimaforandringer i koordinerede aktioner med deres omgivende regioner; |
| --- | --- |

47.

mener, at gensidig tillid, politisk vilje og en fleksibel tilgang på flere niveauer blandt interessenter, inklusive civilsamfundet, er afgørende for at overvinde hindringer og fremme bæredygtig vækst og udvikling i grænseregionerne; opfordrer derfor til bedre koordinering og dialog og til yderligere udveksling af bedste praksis mellem myndigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme dette samarbejde; opfordrer også medlemsstaterne til at sikre, at de respektive lokale og regionale myndigheder har passende funktionel og finansiel autonomi; understreger yderligere, at alle grænseområder skal spille en afgørende rolle med hensyn til at håndtere udfordringerne i forbindelse med klimaforandringer i koordinerede aktioner med deres omgivende regioner;

| 48. | bemærker, at grænseregionerne drager for lidt fordel af udbredelsen af cirkulær økonomi, vedvarende energi og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten; opfordrer Kommissionen til bygge på de reguleringsmæssige fremskridt, der allerede er gjort, og finansiere en større andel af de grænseoverskridende projekter vedrørende produktion og deling af energi fra vedvarende kilder samt lagring heraf; finder det nødvendigt at udnytte de eksisterende samarbejdsmuligheder mest muligt inden for den retlige ramme, der finder anvendelse i EU, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre koordineringen i de grænseoverskridende regioner med henblik på at gennemføre EU's strategi for integrering af energisystemet; understreger tyndtbefolkede grænseområders potentiale til at udvikle bæredygtig og grøn økonomi og dermed tilføre merværdi til lokal udvikling ved at etablere nye grønne job; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at grænseregionerne drager for lidt fordel af udbredelsen af cirkulær økonomi, vedvarende energi og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten; opfordrer Kommissionen til bygge på de reguleringsmæssige fremskridt, der allerede er gjort, og finansiere en større andel af de grænseoverskridende projekter vedrørende produktion og deling af energi fra vedvarende kilder samt lagring heraf; finder det nødvendigt at udnytte de eksisterende samarbejdsmuligheder mest muligt inden for den retlige ramme, der finder anvendelse i EU, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre koordineringen i de grænseoverskridende regioner med henblik på at gennemføre EU's strategi for integrering af energisystemet; understreger tyndtbefolkede grænseområders potentiale til at udvikle bæredygtig og grøn økonomi og dermed tilføre merværdi til lokal udvikling ved at etablere nye grønne job;

| 49. | understreger, at samarbejde mellem nabomedlemsstater vil være et centralt element i opfyldelsen af målene i den europæiske grønne pagt, og opfordrer medlemsstaterne til at få mest muligt ud af de eksisterende muligheder for samarbejde under den relevante EU-lovramme; |
| --- | --- |

49.

understreger, at samarbejde mellem nabomedlemsstater vil være et centralt element i opfyldelsen af målene i den europæiske grønne pagt, og opfordrer medlemsstaterne til at få mest muligt ud af de eksisterende muligheder for samarbejde under den relevante EU-lovramme;

o

o o

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, til Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og medlemsstaternes nationale og regionale parlamenter. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, til Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og medlemsstaternes nationale og regionale parlamenter.

---

(1)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

1

(2)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 27.

2

(3)  EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7.

3

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

4

(5)  EUT C 207 af 30.6.2017, s. 19.

5

(6)  EUT C 28 af 27.1.2020, s. 40.

6

(7)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 108.

9

(10)  EUT C 106 af 26.3.2021, s. 12.

10

(11)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60.

11

(12)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  EUT L 357 af 8.10.2021, s. 1.

14

(15)  EUT C 440 af 29.10.2021, s. 6.

15

(16)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, G. Brustia, A. Dellagiacoma, C. Cordes, m.fl., More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

(17)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, G. Brustia, A. Dellagiacoma, C. Cordes, m.fl., Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

(18)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, G. Brustia, A. Dellagiacoma, C. Cordes, m.fl., Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

(19)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, G. Brustia, A. Dellagiacoma, C. Cordes, m.fl., B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Europa-Kommissionen, »Samhørighed i Europa frem mod 2050 — Den 8. rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed«, af 9. februar 2022.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

23

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Gennemførelse af den ajourførte nye industristrategi for Europa: tilpasning af udgifterne til politikken

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om gennemførelse af den ajourførte nye industristrategi for Europa: tilpasning af udgifterne til politikken (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 151, 152, 153, stk. 1, og 2, samt artikel 173, der vedrører EU's industripolitik, og som bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 151, 152, 153, stk. 1, og 2, samt artikel 173, der vedrører EU's industripolitik, og som bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 5, stk. 3, og til dens protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 5, stk. 3, og til dens protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (COM(2020)0301),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« COM(2021)0350, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« COM(2021)0350,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet" (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet" (COM(2021)0550),

| — | der henviser til udtalelse af 19. januar 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Industrielle økosystemer, strategisk autonomi og velfærd«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. januar 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Industrielle økosystemer, strategisk autonomi og velfærd«,

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 2. december 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 2. december 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (1),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 5. maj 2021 om den årlige rapport om det indre marked 2021 (»Annual Single Market Report 2021«) (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 5. maj 2021 om den årlige rapport om det indre marked 2021 (»Annual Single Market Report 2021«) (SWD(2021)0351),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 5. maj 2021 om strategiske afhængighedsforhold og kapaciteter (»Strategic dependencies and capacities«) (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 5. maj 2021 om strategiske afhængighedsforhold og kapaciteter (»Strategic dependencies and capacities«) (SWD(2021)0352),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 5. maj 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Towards competitive and clean European steel« (På vej mod konkurrencedygtigt og rent europæisk stål) (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 5. maj 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Towards competitive and clean European steel« (På vej mod konkurrencedygtigt og rent europæisk stål) (SWD(2021)0353),

| — | der henviser til 2019-rapporten fra Kommissionens højniveaugruppe om energiintensive industrier med titlen »Masterplan for a competitive Transformation of EU energy Intensive Industries — Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050« (Masterplan for en konkurrencedygtig omstilling af EU's energiintensive industrier, der muliggør en klimaneutral cirkulær økonomi senest i 2050), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2019-rapporten fra Kommissionens højniveaugruppe om energiintensive industrier med titlen »Masterplan for a competitive Transformation of EU energy Intensive Industries — Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050« (Masterplan for en konkurrencedygtig omstilling af EU's energiintensive industrier, der muliggør en klimaneutral cirkulær økonomi senest i 2050),

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs særrapport fra 2021 med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« (Nettonul inden 2050: En køreplan for den globale energisektor), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs særrapport fra 2021 med titlen »Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector« (Nettonul inden 2050: En køreplan for den globale energisektor),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. november 2018 om »en fremtidig strategi for EU's industripolitik«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. november 2018 om »en fremtidig strategi for EU's industripolitik«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2019 om en strategi for EU's industripolitik: en vision for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2019 om en strategi for EU's industripolitik: en vision for 2030,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 om en genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 om en genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. december 2020 om en cirkulær og grøn genopretning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. december 2020 om en cirkulær og grøn genopretning,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2021 om en europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2021 om en europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning (9),

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Et nyt EFR for forskning og innovation« (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Et nyt EFR for forskning og innovation« (COM(2020)0628),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 med titlen »En lægemiddelstrategi for Europa« (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 med titlen »En lægemiddelstrategi for Europa« (COM(2020)0761),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2022 med titlen: »En europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti« (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2022 med titlen: »En europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti« (COM(2022)0027),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 8. april 2019 om teknologiinfrastrukturer (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 8. april 2019 om teknologiinfrastrukturer (SWD(2019)0158),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (10),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: Retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet« |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: Retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet«

| — | der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers rapport af 4. april 2022 med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers rapport af 4. april 2022 med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0214/2022),

| A. | der henviser til, at det er afgørende at sætte industrien i stand til at gennemføre den dobbelte omstilling, idet man samtidig skaber arbejdspladser af høj kvalitet, sikrer konkurrenceevnen og dens kapacitet til at udvikle og producere rene produkter, tjenester og produktionsprocesser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er afgørende at sætte industrien i stand til at gennemføre den dobbelte omstilling, idet man samtidig skaber arbejdspladser af høj kvalitet, sikrer konkurrenceevnen og dens kapacitet til at udvikle og producere rene produkter, tjenester og produktionsprocesser;

| B. | der henviser til, at målet med industristrategien også skal være at styrke det indre marked og fremme teknologiske gennembrud med henblik på at gøre EU til førende på verdensplan inden for grønne og digitale teknologier; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at målet med industristrategien også skal være at styrke det indre marked og fremme teknologiske gennembrud med henblik på at gøre EU til førende på verdensplan inden for grønne og digitale teknologier;

| C. | der henviser til, at industri- og fremstillingsprocesser udgør rygraden i EU's arbejdsmarked og bør fremme skabelsen af job af høj kvalitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at industri- og fremstillingsprocesser udgør rygraden i EU's arbejdsmarked og bør fremme skabelsen af job af høj kvalitet;

| D. | der henviser til, at det i en geopolitisk verden i forandring er afgørende at styrke den strategiske autonomi og reducere EU's afhængighed af råstoffer, produkter, energiproduktionskapacitet og teknologier, samtidig med at en økonomi, der er så åben som muligt og så lukket som nødvendigt, opretholdes; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i en geopolitisk verden i forandring er afgørende at styrke den strategiske autonomi og reducere EU's afhængighed af råstoffer, produkter, energiproduktionskapacitet og teknologier, samtidig med at en økonomi, der er så åben som muligt og så lukket som nødvendigt, opretholdes;

| E. | der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine endnu en gang har vist, at EU er stærkt afhængig af energiforsyning fra tredjelande; der henviser til, at EU er nødt til at omlægge sine industri- og energipolitikker med henblik på at diversificere sine energikilder så hurtigt som muligt, øge energibesparelser og energieffektivitetsforanstaltninger samt anvende massive mængder vedvarende energi og vedtage en meget stærkere tilgang til cirkulær økonomi på tværs af industrier baseret på modstandsdygtige og bæredygtige forsyningskæder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine endnu en gang har vist, at EU er stærkt afhængig af energiforsyning fra tredjelande; der henviser til, at EU er nødt til at omlægge sine industri- og energipolitikker med henblik på at diversificere sine energikilder så hurtigt som muligt, øge energibesparelser og energieffektivitetsforanstaltninger samt anvende massive mængder vedvarende energi og vedtage en meget stærkere tilgang til cirkulær økonomi på tværs af industrier baseret på modstandsdygtige og bæredygtige forsyningskæder;

| F. | der henviser til, at en høj grad af afhængighed af energiforsyning, f.eks. fra Rusland, og høje energipriser kan være til skade for europæiske virksomheders produktionskapacitet; der henviser til, at tilgængeligheden af materialer og komponenter og af produktionskapacitet i Europa er afgørende for at undgå at erstatte EU's energiafhængighed med en øget afhængighed af forsyninger af sjældne jordarter, andre kritiske metaller, udstyr eller produktionskapacitet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en høj grad af afhængighed af energiforsyning, f.eks. fra Rusland, og høje energipriser kan være til skade for europæiske virksomheders produktionskapacitet; der henviser til, at tilgængeligheden af materialer og komponenter og af produktionskapacitet i Europa er afgørende for at undgå at erstatte EU's energiafhængighed med en øget afhængighed af forsyninger af sjældne jordarter, andre kritiske metaller, udstyr eller produktionskapacitet;

| G. | der henviser til, at EU er hjemsted for verdens førende forskningsinstitutter, virksomheder og uddannede personer og har potentiale til at blive førende på verdensplan inden for industriel innovation; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU er hjemsted for verdens førende forskningsinstitutter, virksomheder og uddannede personer og har potentiale til at blive førende på verdensplan inden for industriel innovation;

| H. | der henviser til, at Kommissionen efter at have kortlagt sine strategiske afhængigheder i de mest følsomme industrielle økosystemer har bebudet, at den vil foreslå konkrete systemiske (økonomiske og lovgivningsmæssige) foranstaltninger til at reducere disse afhængigheder, herunder ved at sikre og fremme produktion og investeringer i Europa; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen efter at have kortlagt sine strategiske afhængigheder i de mest følsomme industrielle økosystemer har bebudet, at den vil foreslå konkrete systemiske (økonomiske og lovgivningsmæssige) foranstaltninger til at reducere disse afhængigheder, herunder ved at sikre og fremme produktion og investeringer i Europa;

| I. | der henviser til, at EU er nødt til at tage fat på forsyningskædernes modstandsdygtighed og samtidig skabe et attraktivt og innovativt fremstillings- og forsyningsøkosystem af høj værdi, der er i overensstemmelse med Europas mål for forskning og udvikling (FoU), innovation, klima og miljø; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU er nødt til at tage fat på forsyningskædernes modstandsdygtighed og samtidig skabe et attraktivt og innovativt fremstillings- og forsyningsøkosystem af høj værdi, der er i overensstemmelse med Europas mål for forskning og udvikling (FoU), innovation, klima og miljø;

| J. | der henviser til, at industrien har registreret en nedgang i sine CO2-emissioner på 35 % siden 1990, delvis på grund af udflytning af produktionssteder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at industrien har registreret en nedgang i sine CO2-emissioner på 35 % siden 1990, delvis på grund af udflytning af produktionssteder;

| K. | der henviser til, at det anslåede økonomiske potentiale for at reducere det endelige energiforbrug inden 2030 sammenlignet med status quo er på 23,5 % for den europæiske industri (11); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det anslåede økonomiske potentiale for at reducere det endelige energiforbrug inden 2030 sammenlignet med status quo er på 23,5 % for den europæiske industri (11);

| L. | der henviser til, at Kommissionen har anerkendt, at flere økonomiske sektorer såsom sundhedssektoren, landbrugsfødevaresektoren, minedrifts- og råstofudvindingsindustrien og den digitale teknologiindustri er afgørende for at opnå EU's strategiske autonomi; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen har anerkendt, at flere økonomiske sektorer såsom sundhedssektoren, landbrugsfødevaresektoren, minedrifts- og råstofudvindingsindustrien og den digitale teknologiindustri er afgørende for at opnå EU's strategiske autonomi;

| M. | der henviser til, at Kommissionen i den nye opdaterede industristrategi har erkendt, at ikkebæredygtige markedspolitikker, herunder vedrørende offentlige udbud, kan føre til en konsolidering af markedet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen i den nye opdaterede industristrategi har erkendt, at ikkebæredygtige markedspolitikker, herunder vedrørende offentlige udbud, kan føre til en konsolidering af markedet;

| 1. | glæder sig over ajourføringen af industristrategien; understreger, at hvis den grønne pagt skal være en ægte bæredygtig og gennemgribende vækststrategi, mindske afhængigheden og opretholde lige vilkår for den europæiske industri under den dobbelte omstilling, skal den ledsages af en ambitiøs industripolitik for at blive en konkurrencedygtig frontløber i en drivhusgasneutral og bæredygtig økonomi og skabe synergier mellem virksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder, og at den skal understøttes af en ambitiøs FoU-politik og SMV-venlige rammer; understreger, at dette behov er steget betydeligt som følge af den igangværende klima- og energikrise og Ruslands angrebskrig i Ukraine; fremhæver i denne forbindelse behovet for målrettede hjælpeforanstaltninger for sårbare kunder i en industriel kontekst, navnlig sårbare SMV'er og mikrovirksomheder, som også er blevet hårdt ramt af virkningerne af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje konsekvenserne af den russiske aggressionskrig mod Ukraine for den europæiske industri og dens kapacitet i nuværende og fremtidige initiativer og mål og til at anlægge en helhedsorienteret tilgang, når den skaber incitamenter til at støtte strategiske industrisektorer og deres forsyningskæder, som står over for en kraftig stigning i omkostningerne for energi, transport og råstoffer; anerkender, at der findes talrige foranstaltninger, der kan bidrage til at mindske disse virkninger, samtidig med at drivhusgasemissionerne og luftforureningen reduceres; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at et velfungerende europæisk indre marked er et vigtigt aktiv til at styrke den industrielle modstandskraft, Europas attraktivitet som investeringssted samt EU's konkurrenceevne samt til at styrke den dobbelte omstilling som grundlag for ny vækst i industrisektorerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at EU ikke må være afhængig af lande uden for EU for så vidt angår produkter, energi fremstillingskapacitet og teknologier, der er afgørende for vores økonomi og for vores samfund i fremtiden; understreger, at EU er nødt til at genvinde en stærk position i afgørende globale værdikæder og sikre forsyningen af kritiske råvarer i krisetider, også gennem øget anvendelse af modeller for cirkulær virksomhedsdrift; fremhæver fordelene ved kortere forsyningskæder for vores økonomis modstandsdygtighed og for opfyldelsen af EU's klimaambitioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger betydningen af internationalt samarbejde, ligestillede partnerskaber og åben global retfærdig handel for den europæiske økonomi og bemærker, at en af de mest effektive måder til at styrke den europæiske industris modstandsdygtighed og mindske afhængigheden er at diversificere forsyningskæderne gennem ambitiøse handelspolitiske foranstaltninger, herunder strategiske handels- og investeringsaftaler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at skitsere klare og videnskabeligt velfunderede omstillingsprocesser for det industrielle økosystem, herunder ved at fastslå, hvad en vellykket omstilling kræver for så vidt angår infrastruktur, teknologier og færdigheder; opfordrer Kommissionen til at sikre sammenhæng, koordinering og synergier på tværs af alle initiativer, mål, finansierings- og reguleringsinstrumenter, der vil støtte industrien gennem omstillingen; fremhæver behovet for overensstemmelse mellem omstillingsprocesserne, køreplanerne for industriteknologien og den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden for de europæiske partnerskaber under Horisont Europa; opfordrer til årlig overvågning og rapportering om konkurrenceevnen, teknologiske fremskridt og modstandsdygtigheden i vores industrielle økosystemer og om de fremskridt, der er gjort med hensyn til de enkelte sektorers omstillingsforløb, herunder deres overensstemmelse med EU's klimamål, således at instrumenterne hurtigt kan tilpasses, når det er nødvendigt; understreger, at alle interessenter i værdikæden, herunder civilsamfundet, den akademiske verden, forbrugerorganisationer, fagforeninger og det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer, bør inddrages på en gennemsigtig måde i omstillingsprocessen, der sikrer en løbende, videnskabeligt baseret overvågning af fremskridt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en strategi med fokus på omstillingen til de mest energiintensive industrier, som vil gøre det muligt for dem at bevare deres konkurrenceevne og samtidig støtte større strategisk autonomi for EU, da disse industrier ofte er af strategisk betydning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at Europas industrielle konkurrenceevne i høj grad er afhængig af dets kapacitet for innovation; bemærker, at EU overgås af andre økonomiske magter med hensyn til udgifter til forskning og udvikling (FoU) i procent af BNP; gentager, at det er vigtigt at have et ambitiøst niveau for investeringer i FoU for at forbedre EU's konkurrenceposition i verden; beklager, at målet om at investere 3 % af BNP i FoU stadig ikke er nået i langt de fleste medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at koordinere medlemsstaternes indsats for stræbe efter endnu højere nationale investeringsmål for FoU, navnlig for national offentlig og privat finansiering af industriel innovation og forskning med henblik på at bevæge sig i retning af forskning baseret på nysgerrighed og lav teknologisk parathed for at bevare og forbedre det vidensgrundlag, der understøtter Europas industrielle innovation; fremhæver i denne forbindelse den rolle, som partnerskaber inden for åben videnskab kan spille; opfordrer Kommissionen til at sikre, at investeringerne i FoU også er rettet mod mikrovirksomhedernes deltagelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | påpeger behovet for, at Horisont Europas arbejdsprogrammer og de offentlig-private partnerskaber tager hensyn til de nye omstændigheder, der er opstået som følge af den russiske invasion af Ukraine, navnlig klynge 4 og 5 om »industri, det digitale område og rummet« og »klima, energi og mobilitet«, og at fokusere industriorienteret FoU på erstatning af fossile brændstoffer og på at mindske EU-industriernes afhængighed af energiimport; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at bidrage til lukning af investeringskløften i forhold til globale konkurrenter inden for centrale støtteteknologier; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til en europæisk mikrochipforordning og oprettelsen af den europæiske alliance for industrielle data og edge- og cloudteknologier; opfordrer Kommissionen til hurtigt at iværksætte det forsinkede arbejde, som er udført af den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier; opfordrer Kommissionen til hurtigt at udvide disse initiativer til andre forsknings-, udviklings- og innovationsinstrumenter (FUI) og til centrale støtteteknologier såsom batterier, kunstig intelligens, cybersikkerhed, automatisering og robotteknologi, bioteknologi, edge computing, fotonik og kvantedatabehandling og -teknologi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over Kommissionens indsats med hensyn til det europæiske halvlederøkosystem, herunder øget lokal produktionskapacitet, pilotlinjer og første produktionssteder for avanceret chipteknologi, chip og systemdesign; understreger behovet for at sikre, at finansieringen af European Chips Act (forordningen om europæiske mikrochips) ikke vil føre til lavere finansiering til andre eksisterende relaterede EU-programmer; glæder sig over det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager European Chips Act (SWD(2022)0147); opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at udarbejde en konsekvensanalyse, herunder miljøpåvirkningen, og en omfattende analyse af de fremtidige behov for chips, forskellige typers konkurrencemæssige fordele og potentialet for chipproduktion i Europa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver betydningen af at gennemføre den gældende strategiske forsknings- og innovationsdagsorden fra fællesforetagendet for centrale digitale teknologier fuldt ud, da dette er en afgørende dagsorden for Unionens strategiske autonomi inden for adskillige vigtige støtteteknologier; mener, at omdirigering af fællesforetagendet for centrale digitale teknologiers finansiering til forskning, som er specifikt rettet mod mikrochips, primært bør finde sted inden for rammen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger behovet for at styrke »Made in EU« og fremskynde indførelsen af Industri 4.0-teknologier, navnlig i (SMV'er); opfordrer Kommissionen til at integrere »Made in Europe« -partnerskabet kraftigt i Horisont Europa-programmet og til at gøre dette ved at fremme SMV'ers samarbejde med universiteter og forsknings- og teknologiorganisationer; understreger, at »Made in Europe« ikke kun bør stå for kvalitet og innovation, men også for yderst bæredygtige og socialt retfærdige industriprodukter, -processer og -tjenester og fremme genopretningen af kvalitetsbeskæftigelse og produktionsmuligheder i hele Unionen med henblik på at støtte en afbalanceret og bæredygtig udvikling i alle EU's regioner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger betydningen af det industriforum, der blev oprettet i henhold til industristrategien, og bemærker, at ud af de fem taskforcer, der blev oprettet, har én direkte relevans for det indre marked og analyserer de horisontale aspekter af det indre marked og fjernelsen af hindringerne, mens en anden har særligt fokus på avanceret fremstilling som en horisontal katalysator for en lang række økosystemer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger betydningen af Unionens ambition om nulforurening og af en fuldt integreret cirkulær økonomi for at skabe en effektiv og dekarboniseret industri; opfordrer Kommissionen til at udarbejde analyser af genanvendelse og genindførelse i produktcyklussen; opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på finansierings- og udbudsmuligheder for projekter fra virksomheder, der er innovative frontløbere i den cirkulære økonomi, samt på behovet for at stimulere udviklingen af førende markeder; mener, at affaldsforebyggelse og reduktion af affaldsrelateret energi- og ressourceforbrug samt lukket genanvendelse i hele industrisektorer er uundværlige for en cirkulær økonomi; understreger endvidere betydningen af standarder, mandater til indkøb, kvoter, bæredygtighed og mulighed for reparation som standard ved at fremme genanvendelse og genbrug af vigtige (kritiske) råmaterialer samt ved at øge produkters anvendelse og levetid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over Kommissionens meddelelse, der udsteder retningslinjer for offentlige indkøb, og dens indsats med hensyn til gensidighed i adgangen til disse kontrakter; understreger, at offentlige indkøb er et vigtigt instrument for den nationale og økonomiske sikkerhed, industripolitik, social og miljømæssig bæredygtighed og for at støtte udbredelsen af og efterspørgslen efter bæredygtige produkter og tjenester; understreger, at offentlige indkøbsmekanismer bør støtte omstillingen af Europas industri yderligere ved at fremme produktionen af økoinnovative, omkostningseffektive og bæredygtige varer og tjenesteydelser og øge efterspørgslen efter sekundære råmaterialer, der stammer fra udrulningen af cirkulære produktionsprocesser; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at revidere reglerne for offentlige indkøb og konkurrenceregler, hvor det er nødvendigt, idet man sikrer et velfungerende indre marked; minder om betydningen af de retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet for, hvordan medlemsstaterne bør medtage resultatmål og kvalitetskriterier samt kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige bud (MEAT) i de tildelte kontrakter; opfordrer Kommissionen til at sikre adgang for SMV'er og til at bekæmpe udbudskriterier, der fastsætter krav eller kvalifikationer ud over de centrale elementer i den indkøbte tjenesteydelse eller de indkøbte varer, således at SMV'er har en rimelig chance for at deltage i det betydelige marked for offentlige indkøb; opfordrer til størst mulig agtpågivenhed over for ikkeeuropæiske aktørers erhvervelse af kritisk infrastruktur; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om den rolle, som bæredygtige indkøbspraksisser spiller i relation til at forhindre medicinmangel og sikre forsyningssikkerhed og sikkerhed for investeringer i fremstilling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte medlemsstaterne ved at udvikle målrettede EU-regler om indkøb af lægemidler i henhold til det gældende direktiv om offentlige udbud med det formål at sikre langsigtet bæredygtighed, konkurrenceevne, forsyningssikkerhed og stimulere investeringer i fremstilling; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at vurdere de fælles udbud, der blev lanceret i forbindelse med udbruddet af covid-19, for at sammenligne dem med den avancerede købsaftale og udnytte den opnåede erfaring med sigte på at forbedre dette værktøj ved at undgå forstyrrelser på det indre marked; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver betydningen af at medtage uddannelse, opkvalificering og omskoling i omstillingsforløb som vigtige redskaber i omstillingen af EU's industri og i bestræbelserne på at opnå højere produktivitet under hensyntagen til behovene på arbejdsmarkedet i regionerne i den økonomiske genoplivningsproces for at forhindre, at regioner bliver fattige; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en strategi for partnerskaber inden for erhvervsuddannelse og erhvervsrettet uddannelse sammen med arbejdsmarkedets parter, navnlig inden for regionale industriklynger, for at fremme færdigheder og øge SMV'ers anvendelse af markedsorienteret innovation og ved at skabe incitamenter for SMV'er til at uddanne og forbedre deres personales og arbejdstageres færdigheder, navnlig inden for digitale færdigheder; fremhæver behovet for at styrke samarbejdet mellem FoU og industrien, navnlig i form af teknologiske overførelser til SMV'er; understreger, at fremme af kønsligestilling, kønsmainstreaming, lige muligheder og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og i iværksætteri bør sikres; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af proaktive uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker, som fremmer rekruttering og fastholdelse af talenter i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte verdensklasseforskere og -undervisere i EU for at tage styring i relation til dagsordenen for uddannelse, forskning, udvikling og erhvervsuddannelse af den fremtidige arbejdsstyrke og for at øge samarbejdet mellem uddannelses- og erhvervsuddannelses-, forsknings- og erhvervssektoren; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger behovet for, at medlemsstaterne gennemfører pagten for færdigheder og Unionens andre initiativer, der har til formål at skabe omskolings- og opkvalificeringsmuligheder for arbejdsstyrken, udstyrer enkeltpersoner med de nødvendige færdigheder, der fører til faglig diversificering, og for at afhjælpe manglen på arbejdskraft og færdigheder og fremskynde omskoling og opkvalificering af arbejdstagere og arbejdsløse, navnlig de arbejdstagere, der er mest sårbare med hensyn til omstillingen; fremhæver behovet for at gennemføre de initiativer, der har til formål at styrke det europæiske forskningsrum, det europæiske uddannelsesområde og de europæiske innovationsøkosystemer med henblik på at opbygge et stærkt europæisk indre marked for forskning og innovation; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gør opmærksom på, at de mindst kvalificerede arbejdstagere er særlig sårbare; understreger Fonden for Retfærdig Omstillings relevans i den henseende til trods for dens begrænsede rækkevidde; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at SMV'er og nystartede virksomheder spiller en central rolle i EU's industrielle økosystemer, navnlig i digitaliseringen af EU, og er en afgørende kilde til bæredygtige og socialt ansvarlige forretningsmodeller og produktinnovation; understreger behovet for at forbedre deres adgang til national finansiering og EU-finansiering, navnlig i traditionelle sektorer, hvor digitaliseringen endnu ikke er blevet udviklet; beklager finansieringskløften for iværksættere, som skyldes køn, seksuel orientering eller oprindelse; fremhæver den rolle, som Det Europæiske Innovationsråd spiller med hensyn til at fremme et europæisk økosystem for nystartede virksomheder og investeringer, der i højere grad stimulerer udviklingen af deep tech-innovationer med høj risiko og højt udbytte; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er af den holdning, at initiativerne for at nå målet om det digitale årti vil bidrage til den digitale omstilling i de virksomheder, især SMV'er, som fortsat sakker bagud i forhold til store virksomheder med hensyn til digitale færdigheder og digitaliseringen af deres drift; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver behovet for at tage hånd om eksisterende hindringer på det indre marked, som hæmmer væksten for SMV'er og nystartede virksomheder i Europa, samt behovet for en forbedret retlig og regulatorisk ramme og følgelig for at indføre SMV-venlige politikker; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger behovet for at modernisere og fremtidssikre de lovgivningsmæssige rammer for at sikre lovgivningsmæssig stabilitet og forudsigelighed, som fremmer innovation, investeringer, godkendelse af innovative produkter og tjenesteydelser og muliggør omstillingen til en drivhusgasneutral økonomi, og for at sikre Europas konkurrenceevne og arbejdspladser af høj kvalitet, samtidig med at der tages hensyn til de økonomiske, miljømæssige, kønsrelaterede og sociale aspekter; opfordrer Kommissionen til at lade omstillingsprocesserne omfatte køreplaner med bindende kvantitative og kvalitative mål, efter at der er gennemført en konsekvensvurdering, og for at reducere de uberettigede administrative byrder for europæiske virksomheder, navnlig SMV'er; minder om »én ind, én ud« -princippet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver nødvendigheden af at mindske den unødvendige administrative byrde for virksomhederne, navnlig for SMV'er og nystartede virksomheder, idet man fastholder de højeste standarder for forbrugere, arbejdstagere, sundhed og miljøbeskyttelse; understreger, at Europa har nået et vendepunkt som følge af den russiske angrebskrig i Ukraine og konsekvenserne af covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen til at vurdere, om nye lovgivningsforslag vil pålægge virksomhederne unødige reguleringsmæssige eller administrative byrder; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om den rolle, som offentlig administration spiller med hensyn til at sikre et erhvervsvenligt økonomisk miljø og reducere de unødvendige administrative byrder for virksomheder, samtidig med at de højeste standarder for gennemsigtighed og arbejdstageres sikkerhed sikres; mener, at e-forvaltningsværktøjer, politikker for digital innovation og forbedringen af digitale færdigheder bør fremmes i den offentlige sektor og blandt dens medarbejdere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger industripolitikkens nationale og regionale dimension og den rolle, som de regionale strategier for intelligent specialisering spiller, navnlig for så vidt angår beskæftigelse og økonomisk og industriel udvikling på hele medlemsstatsområdet; opfordrer i denne henseende til en analyse af resultaterne af intelligente specialiseringsstrategier som en platform for fremtidige foranstaltninger på regionalt niveau; understreger nødvendigheden af, at alle lokale interessenter deltager, herunder repræsentanter for civilsamfund og lokalsamfund, i udarbejdelsen og gennemførelsen af regionale strategier for intelligent specialisering; opfordrer Kommissionen til at medtage instrumenter til at øge anvendelsen af »Made in EU« på regionalt plan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at bygge på regionale økosystemer, der omfatter deres egen intelligente specialisering, bidrage til at overvinde regionale forskelle og inddrage den offentlige forvaltning, højere uddannelsesinstitutioner, videnskabsfolk, civilsamfundet og industrien i at kombinere deres viden og være med til at skabe indhold, kontekst og læringserfaringer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insisterer på behovet for at sikre den sociale retfærdighed i den industrielle omstilling og på at udvikle tilstrækkelige foranstaltninger, der kan støtte genindustrialisering i regioner under omstilling via strategiske interregionale investeringsprojekter og gennem planer for nyudvikling af sårbare regioner, især landdistrikter og afsidesliggende områder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger nødvendigheden af en omfattende omlægning af vores europæiske energipolitik som reaktion på Ruslands voldelige invasion af Ukraine; opfordrer til en betydelig reduktion af EU's energiafhængighed, navnlig af russisk gas, olie, kul og nukleart brændsel; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde produktionskapaciteten for bæredygtig, prismæssigt overkommelig, sikker og rigelig vedvarende og midlertidig kulstoffattig energi og til at øge energibesparelserne og energieffektivitetsforanstaltningerne; opfordrer Kommissionen til mere effektivt at støtte udviklingen af energikilder, som kan imødekomme den stigende efterspørgsel efter elektricitet, og øge koordineringen af planlægningen og finansieringen af den nødvendige infrastruktur, navnlig for den nødvendige elektricitet, intelligente net, brint, CO2 og opvarmning/køling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | fremhæver, at hvis det europæiske industrielle økosystem skal fungere korrekt, kræves en stabil energiforsyning; advarer om de skadelige virkninger, som en indskrænkning af energiudbuddet vil få for produktionsapparatet; fremhæver i den forbindelse behovet for et koordinationssystem, der systematisk skulle overvåge tilgængeligheden af gas i krisetider med henblik på at kunne udarbejde fælleseuropæiske strategier til håndtering af krisen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | påpeger, at opvarmnings- og kølingsprocesserne stadig er nogle af de mest betydelige energianvendelser i industrisektoren; understreger, at det for at fremskynde reduktion af drivhusgasemissionerne i industrien er nødvendigt, at energieffektivitetspotentialet for industriopvarmning og -køling udnyttes fuldt ud; understreger behovet for bedre anvendelse af uundgåelig affaldsvarme og -kulde samt industrielle klynger og symbioser, der tilbyder væsentlige synergier og energibesparelsespotentiale i mange sektorer, herunder tekstil-, kemikalie-, fødevarebehandlings- og maskinforarbejdningssektoren; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at øge sin indsats med hensyn til at udnytte den cirkulære bioøkonomis potentiale på de områder, hvor der anvendes bæredygtige og vedvarende ressourcer, med henblik på at fremme konkurrencedygtige og modstandsdygtige industrier på lang sigt; fremhæver i denne forbindelse, at anvendelsen af biomasseaffald effektivt kan erstatte fossile brændstoffer, samtidig med at CO2-fodaftrykket reduceres; tilskynder derfor EU-myndighederne samt de nationale og lokale myndigheder til at fremme en sådan cirkulær tilgang i alle politikker; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i væsentlig grad at reducere den tid, der er nødvendig for at udstede tilladelser, og skabe hurtige tilladelsesprocedurer for infrastruktur, der støtter industrien i omstillingen til en kulstofneutral cirkulær økonomi, uden at dette berører de nuværende procedurers gennemsigtighed, legitimitet og lovlighed; understreger i denne forbindelse behovet for at udvikle en brintrygrad i Europa, videreudvikle sammenkoblingerne på tværs af vores kontinent og støtte den udbredte anvendelse af energibesparende teknologier såsom installation af højeffektive lokale anlæg til produktion af vedvarende energi og kraftvarmeproduktion, navnlig for SMV'er; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gentager behovet for lovrammer, der giver mulighed for at udvikle en bæredygtig mobilitet og støtte sektorforbindelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af alle EU's FUI, infrastrukturprogrammer og digitale programmer og instrumenter på en intelligent og selektiv måde, herunder vigtige projekter af fælles europæisk interesse, der er rettet mod markedssvigt, og industrielle alliancer samt teknologiske infrastrukturer til at teste, validere og opskalere nye teknologiske løsninger, navnlig dem, der udvikler de innovative banebrydende teknologier, der er nødvendige for den dobbelte omstilling, navnlig dem, der vedrører energiproduktion, brændstoffer og centrale støtteteknologier, og til gennemførelse af en effektiv cirkulær økonomi såsom rent stål, ren luftfart, e-brændstoffer, rene gødningsstoffer og e-cracking; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at en hurtig vurdering af ansøgninger om vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (IPCEI) fra Kommissionens side er afgørende for den europæiske industris modstandsdygtighed; opfordrer Kommissionen til at fastlægge klare, effektive, enkle og omfattende retningslinjer for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse; understreger igen vigtigheden af risikobegrænsning af finansiering, såsom gennem InvestEU eller innovationsfonden, der er afgørende for at forbedre EU's fremstillingsfærdigheder i vigtige strategiske sektorer, såsom solenergiindustrien, så der kan genopbygges en solid europæiske fremstillingsbase; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver det store potentiale i CO2-differencekontrakter som et afgørende instrument til at udløse emissionsreduktioner og mindske afhængigheden af fossile brændstoffer i industrien; mener, at de navnlig er vigtige for sektorer, der er svære at reducere, med henblik på at opskalere teknologier og støtte deres udbredelse inden for de enkelte sektorer; understreger, at CO2-differencekontrakterne bør være forholdsmæssige, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og forenelige med WTO, og at de ikke bør føre til unødige forvridninger af EU's indre marked; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over Kommissionens analyse af strategisk afhængighed og kapacitet i overensstemmelse med målet om strategisk autonomi; opfordrer Kommissionen til at færdiggøre analyserne og industrielle teknologikøreplaner så hurtigt som muligt og foreslå foranstaltninger til at mindske afhængigheden af de identificerede kritiske produkter, herunder genanvendelses- og ressourceeffektivitetsforanstaltninger, og forsyninger, herunder energileverandører; fremhæver betydningen af at sikre, at vigtigt medicinsk og sundhedsrelateret udstyr har uafbrudt adgang til EU's indre marked, i forlængelse af erfaringerne fra de indledende mangler ved begyndelsen af covid-19-pandemien; fremhæver nødvendigheden af en strategi baseret på en yderligere dybdegående analyse af gensidig afhængighed for at styrke EU's kapacitet i kritiske værdikæder og produktion; går samtidig fortsat kraftigt ind for multilateralisme og frihandel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at vedtage en holistisk tilgang, der tager udgangspunkt i værdikæden, når den analyserer strategisk afhængighed på tværs af 14 kritiske industrielle økosystemer, som den har udpeget i sin årlige rapport over det indre marked for 2021; anbefaler, at disse dybdegående analyser udvides til alle de sektorer, der anses for at være strategiske; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til indvirkningen af ekstraterritoriale foranstaltninger, der træffes af lande uden for EU, over for EU's industrier, navnlig med hensyn til eksportkontrol; påpeger, at den nye industristrategi for at forhindre en ny afhængighed og nye sårbarheder bør drives af europæiske ressourcer og teknologisk kapacitet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at genanvendelse skal spille en kritisk rolle med hensyn til at øge forsyningen med råstoffer og sekundære stoffer, for dermed at reducere EU's afhængighed af import fra lande uden for EU; opfordrer Kommissionen til at fremme støtteforanstaltningerne for at begrænse stigningen i efterspørgslen efter primære råstoffer som f.eks. fremme af den cirkulære økonomi, støtte til FoI til materialesubstitutioner, herunder bæredygtige forsyninger i handelsaftaler, og gennem strategiske partnerskaber for råstoffer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for observationscentret for kritiske teknologier til at omfatte løbende overvågning, evaluering og rapportering om indikatorer for modstandsdygtighed for EU's industrier, såsom gensidig afhængighed inden for centrale teknologier, produktionskapacitet, et tidligt varslingssystem for potentielle mangler, strategisk afhængighed og udenlandske subsidier i strategiske sektorer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe ad hoc-incitamenter for investeringer i produktionen af kritiske varer såsom vigtige lægemidler, for at opnå dens åbne strategiske autonomi samt for fremstillingsteknologien i forbindelse med en hvilken som helst krise, herunder krige, samtidig med at modstandsdygtige forsyningskæder sikres på lang sigt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de i EU-lægemiddelstrategien foreslåede foranstaltninger sikrer EU’s rolle som innovatør i FoU samt garanterer konkurrenceevnen, tilvejebringer pålidelig forsyning til overkommelige priser og adgang til moderne medicin, og at de fortsat stimulerer innovation og investeringer i FoU; bemærker, at tiltrækning af en stærk forskningsbaseret medicinalindustri til EU også vil støtte EU's modstandsdygtighed; understreger behovet for at støtte dedikerede investeringer i FoI, fremstilling af medicin og aktive ingredienser i EU og bevare aktive forskningsbaserede anlæg og produktionsanlæg på Unionens område; |
| --- | --- |

46.

| 47. | er stærkt bekymret over illoyal konkurrence, investeringer og overtagelser foretaget af ikke-EU-statsfinansierede virksomheder på det indre marked, navnlig i strategiske sektorer, såsom den energiforsyning, der er behov for med henblik på at sikre Unionens uafhængighed og energisikkerhed; opfordrer Kommissionen til at analysere denne indblanding, at sikre lige vilkår, navnlig for SMV'er, udvikle passende og juridisk forsvarlige foranstaltninger for at forhindre indblanding, samtidig med at det generelt sikres, at den veletablerede ramme for EU's konkurrencepolitik ikke undermineres, og at fair konkurrence fremmes blandt både virksomheder uden for EU og EU-virksomheder, der opererer på EU's indre marked; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre lige behandling af europæiske og ikkeeuropæiske virksomheder; understreger nødvendigheden af at bevare europæiske virksomheders konkurrenceevne på eksportmarkedet med disse forslag; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til med henblik på den næste revision at udvide anvendelsesområdet og definitionerne af rammen for udenlandske direkte investeringer for at imødegå virkningen af udenlandske subsidier på den økonomiske sikkerhed i EU og af teknologioverførsler fra EU-virksomheder i lande uden for EU i strategiske sektorer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til at fremme overførslen af miljøteknologier til udviklingslande for at fremme den grønne omstilling på globalt plan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er bekymret over den stigende afhængighed af ikke-EU-producenter af sikkerhedsudstyr i vitale og følsomme dele af vores samfund, såsom sikkerhed (med hensyn til grænser, cyberspace og forsvar); understreger behovet for at øremærke sikkerhedsteknologi og -udstyr som en strategisk sektor; opfordrer til en handlingsplan til at styrke denne EU-industri, herunder gennem tilpassede regler for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver konklusionerne i Den Europæiske Revisionsrets beretning om forsinkelser i gennemførelsen af 5G-net og de risici, der er forbundet med leverandører uden for EU (12); opfordrer Kommissionen til at stimulere en koordineret udrulning af 5G i EU og mindske eksterne afhængigheds- og interferensrisiciene inden for 5G- og 6G-kommunikationsteknologi gennem koordineret støtte for at gøre europæiske aktører i stand til at opbygge FoU-kapacitet til 6G-systemer og udvikle førende markeder for 5G-infrastruktur som grundlag for den digitale og grønne omstilling; opfordrer Kommissionen til at sikre et passende niveau af konkurrenceevne på området for 5G-teknologier, samtidig med at sikkerheden af 5G-netværkene sikres; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fremhæver, at de kulturelle og kreative industrier og sektorer er centrale for den nye europæiske Bauhaus-bevægelse, som vil være et afgørende initiativ; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer er en drivkraft for innovation og udvikling i Europa; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende, sammenhængende og langsigtet industripolitisk ramme for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over Kommissionens forslag om en dataforordning og udviklingen af et fælles initiativ vedrørende europæiske dataområder; understreger den rolle, som interoperable, konkurrencedygtige og EU-dækkende dataområder spiller for adskillige industrisektorer, herunder udviklingen af kunstig intelligens, mobilitet, miljø, sundhed og intelligent produktion; fremhæver, at der er behov for en differentieret tilgang, der tager hensyn til den enkelte sektors særlige kendetegn; mener, at ikke-EU/EØS-virksomheders førende rolle i EU's datarumsinitiativer kan udvande målet om at styrke EU's teknologiske suverænitet; understreger vigtigheden af dataøkonomien og anmoder Kommissionen om at fremskynde alle datarelaterede initiativer og understøtte frembringelsen af et europæisk datarumsøkosystem baseret på troværdighed, konkurrenceevne og interoperabilitet samt fremme oprettelsen af fælles europæiske infrastrukturer til at lette anvendelsen og udvekslingen af data på tværs af industrisektorer, styrke data, cloud- og edge-økosystemer og styrke investeringer i højhastighedskommunikation; understreger i denne forbindelse betydningen af retssikkerhed, som er afgørende for EU-virksomheders innovationskapacitet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | fremhæver, at der er behov for at sikre kommunikationsnetværkenes modstandskraft og datarummenes sikkerhed, hvilket fremmer en hurtig udrulning af fibernet, som kan sikre flere muligheder og modstandsdygtighed over for fysiske angreb og cyberangreb; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at den digitale omstilling gør brug af de nyeste metoder og bedste praksis for at reducere drivhusgasemissioner, beregningsmæssig kompleksitet, øge energieffektiviteten og effektiviteten af systemernes data i produktiv anvendelse; understreger i denne forbindelse nødvendigheden af en metode til at medtage en miljømæssig bæredygtighedsvurdering i den digitale omstilling, herunder af energiforbruget, i hele produkters og systemers livscyklus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at indføre foranstaltninger til at forhindre, at ikke-EU-lande ejer bemyndigede organer i EU, som er udpeget af et EU-land til at vurdere visse produkters overensstemmelse, inden de bringes i omsætning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over Kommissionens initiativ til en europæisk standardiseringsstrategi, der har til formål at støtte den digitale og grønne omstilling, og deler ambitionen om at anlægge en mere proaktiv tilgang til fastlæggelsen af strategier for standarder, herunder på internationalt plan, med centrale handelspartnere; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bemærker, at EU for at opnå strategisk autonomi må udvikle sin forsvarskapacitet; understreger betydningen af at udstikke politiske retningslinjer og udvikle ambitiøse offentlige programmer til støtte for og fremme af investeringer i rumfarts- og forsvarsindustrien; mener, at det er yderst vigtigt at operationalisere et pålideligt, beskedent og effektivt europæisk marked for forsvarsmateriel med en høj grad af teknologisk suverænitet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT C 97 af 28.2.2022, s. 43.

(2)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(3)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(4)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 43.

(5)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 2.

(6)  EUT C 465 af 17.11.2021, s. 11.

(7)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 56.

(8)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 45.

(9)  EUT C 224 af 8.6.2022, s. 22.

(10)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 28.

(11)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 2022/02: »Energieffektivitet i virksomheder. Der er opnået visse energibesparelser, men der er svagheder i planlægningen og projektudvælgelsen« , https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_DA.pdff.

(12)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2022: 5G-udrulningen i EU: Udrulningen af net er forsinket, og der er stadig uafklarede sikkerhedsspørgsmål", Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2022.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Konsekvenserne af tørke, brand og andre ekstreme vejrfænomener: en øget EU-indsats for at bekæmpe klimaændringer

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om konsekvenserne af tørke, brand og andre ekstreme vejrfænomener: en øget EU-indsats for at bekæmpe klimaændringer (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 herom (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 herom (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380) og til Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 herom (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380) og til Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 herom (4),

| — | der henviser til jord til bord-strategien for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381) og til sin beslutning af 20. oktober 2021 om denne (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til jord til bord-strategien for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381) og til sin beslutning af 20. oktober 2021 om denne (5),

| — | der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og navnlig Parisaftalen fra 2015, som trådte i kraft den 4. november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og navnlig Parisaftalen fra 2015, som trådte i kraft den 4. november 2016,

| — | der henviser til den globale vurderingsrapport om katastrofeforebyggelse, »Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction« (GAR), særrapport om tørke 2021 fra FN's Sekretariat for Katastrofeforebyggelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale vurderingsrapport om katastrofeforebyggelse, »Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction« (GAR), særrapport om tørke 2021 fra FN's Sekretariat for Katastrofeforebyggelse,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev aftalt i 2015, navnlig mål nr. 15, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev aftalt i 2015, navnlig mål nr. 15,

| — | der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD),

| — | der henviser til særudgaven fra 2021 af Global Wetland Outlook offentliggjort af sekretariatet for konventionen om vådområder, |
| --- | --- |

—

der henviser til særudgaven fra 2021 af Global Wetland Outlook offentliggjort af sekretariatet for konventionen om vådområder,

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionens Fælles Forskningscenter med titlen »Drought in Europe — August 2022« (Tørke i Europa — August 2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionens Fælles Forskningscenter med titlen »Drought in Europe — August 2022« (Tørke i Europa — August 2022),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen »Ny EU-skovstrategi for 2030« (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen »Ny EU-skovstrategi for 2030« (COM(2021)0572),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til den globale rapport om biodiversitet og økosystemydelser fra maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale rapport om biodiversitet og økosystemydelser fra maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. november 2021 med titlen »EU's jordbundsstrategi for 2030: Udnyttelse af fordelene ved en sund jordbund for mennesker, fødevarer, natur og klim« (COM(2021)0699) og til Parlamentets beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. november 2021 med titlen »EU's jordbundsstrategi for 2030: Udnyttelse af fordelene ved en sund jordbund for mennesker, fødevarer, natur og klim« (COM(2021)0699) og til Parlamentets beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse (7),

| — | der henviser til det europæiske charter om vandressourcer, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter om vandressourcer,

| — | der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) rapport med titlen »Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability« (Klimaændringer 2022: Virkninger, tilpasning og sårbarhed), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) rapport med titlen »Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability« (Klimaændringer 2022: Virkninger, tilpasning og sårbarhed),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 64/292 af 28. juli 2010, der anerkender menneskers ret til vand og sanitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 64/292 af 28. juli 2010, der anerkender menneskers ret til vand og sanitet,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om opfølgningen på det europæiske borgerinitiativ om retten til vand (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om opfølgningen på det europæiske borgerinitiativ om retten til vand (8),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport nr. 17/2020 med titlen »Water and agriculture: towards sustainable solutions« (Vand og landbrug: mod bæredygtige løsninger), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport nr. 17/2020 med titlen »Water and agriculture: towards sustainable solutions« (Vand og landbrug: mod bæredygtige løsninger),

| — | der henviser til World Resources Institutes rapport af 21. januar 2020 med titlen »Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future« (Opnåelse af rigdom: forståelse af omkostningerne ved en bæredygtig fremtid for vand), |
| --- | --- |

—

der henviser til World Resources Institutes rapport af 21. januar 2020 med titlen »Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future« (Opnåelse af rigdom: forståelse af omkostningerne ved en bæredygtig fremtid for vand),

| — | der henviser til EEA's rapport af 14. oktober 2021 med titlen »Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment« (Vandressourcer i Europa — vandstress: en opdateret vurdering), |
| --- | --- |

—

der henviser til EEA's rapport af 14. oktober 2021 med titlen »Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment« (Vandressourcer i Europa — vandstress: en opdateret vurdering),

| — | der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol i 2019 af vandrammedirektivet, grundvandsdirektivet, direktivet om miljøkvalitetskrav og oversvømmelsesdirektivet (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol i 2019 af vandrammedirektivet, grundvandsdirektivet, direktivet om miljøkvalitetskrav og oversvømmelsesdirektivet (SWD(2019)0439),

| — | der henviser til vurderingsrapporterne og særrapporterne fra IPCC, |
| --- | --- |

—

der henviser til vurderingsrapporterne og særrapporterne fra IPCC,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. februar 2021 med titlen »Opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer« (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. februar 2021 med titlen »Opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer« (COM(2021)0082),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (forordningen om fælles bestemmelser) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (forordningen om fælles bestemmelser) (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (10),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at ifølge det europæiske tørkeobservatorium var 64 % af kontinentet i august 2022 omfattet af tørkevarsel (med 17 % omfattet af tørkealarm); der henviser til, at foreløbige data tyder på, at den nuværende tørke er den værste i mindst 500 år; der henviser til, at gennemsnitstemperaturen i Europa i 2022 var den højeste nogensinde i både august og perioden juni-august (12); der henviser til, at tørrere forhold end normalt forventes at vare ved i de kommende måneder i store dele af Europa, og at hedebølger og tørke forstærker hinanden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ifølge det europæiske tørkeobservatorium var 64 % af kontinentet i august 2022 omfattet af tørkevarsel (med 17 % omfattet af tørkealarm); der henviser til, at foreløbige data tyder på, at den nuværende tørke er den værste i mindst 500 år; der henviser til, at gennemsnitstemperaturen i Europa i 2022 var den højeste nogensinde i både august og perioden juni-august (12); der henviser til, at tørrere forhold end normalt forventes at vare ved i de kommende måneder i store dele af Europa, og at hedebølger og tørke forstærker hinanden;

| B. | der henviser til, at det ifølge IPCC er klart, at klimakrisen gør ekstreme vejrforhold såsom oversvømmelser, storme og varme hyppigere og mere intense, hvilket betyder, at nedbør og storme bliver tungere, hedebølger bliver varmere, og tørke bliver længere og mere alvorlige; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det ifølge IPCC er klart, at klimakrisen gør ekstreme vejrforhold såsom oversvømmelser, storme og varme hyppigere og mere intense, hvilket betyder, at nedbør og storme bliver tungere, hedebølger bliver varmere, og tørke bliver længere og mere alvorlige;

| C. | der henviser til, at klimaændringerne allerede har dramatiske konsekvenser for økosystemer, befolkninger og mennesker levegrundlag; der henviser til, at det europæiske kontinent ifølge IPCC opvarmer hurtigere end andre dele af verden med en temperaturstigning på 2 oC i 2019 sammenlignet med den førindustrielle tidsalder, mens den globale gennemsnitlige temperaturstigning var på 1,1 oC; der henviser til, at dette års rekordstore tørke er den seneste i en række ekstreme klimahændelser, der er ved at blive det nye normale, og som vokser i mængde og omfang; der henviser til, at i takt med, at vandkredsløbet intensiveres med klimaændringerne, vil tørke, storme og oversvømmelser blive hyppigere og mere intense; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at klimaændringerne allerede har dramatiske konsekvenser for økosystemer, befolkninger og mennesker levegrundlag; der henviser til, at det europæiske kontinent ifølge IPCC opvarmer hurtigere end andre dele af verden med en temperaturstigning på 2 oC i 2019 sammenlignet med den førindustrielle tidsalder, mens den globale gennemsnitlige temperaturstigning var på 1,1 oC; der henviser til, at dette års rekordstore tørke er den seneste i en række ekstreme klimahændelser, der er ved at blive det nye normale, og som vokser i mængde og omfang; der henviser til, at i takt med, at vandkredsløbet intensiveres med klimaændringerne, vil tørke, storme og oversvømmelser blive hyppigere og mere intense;

| D. | der henviser til, at der er behov for en hurtig indsats for at modvirke klimaændringer ved at reducere drivhusgasemissionerne i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskab og i kombination med en betydelig optrapning af indsatsen for tilpasning og modstandsdygtighed på tværs af alle sektorer for at reducere og kontrollere de kort-, mellem- og langsigtede indvirkninger på økonomien, miljøet, velfærden og sundheden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er behov for en hurtig indsats for at modvirke klimaændringer ved at reducere drivhusgasemissionerne i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskab og i kombination med en betydelig optrapning af indsatsen for tilpasning og modstandsdygtighed på tværs af alle sektorer for at reducere og kontrollere de kort-, mellem- og langsigtede indvirkninger på økonomien, miljøet, velfærden og sundheden;

| E. | der henviser til, at Instituttet for Verdens Ressourcer fandt, at seks EU-lande (Cypern, Belgien, Grækenland, Spanien, Portugal og Italien) står over for en høj grad af vandstress, og forventer, at der i 2030 vil være en forskel på 56 % mellem vedvarende global vandforsyning og -efterspørgsel (13); der henviser til, at EEA anslår, at vandstress allerede påvirker 20 % af det europæiske område og 30 % af dets befolkning, og anslår omkostningerne ved tørke i Europa til mellem 2 mia. EUR og 9 mia. EUR om året (14); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Instituttet for Verdens Ressourcer fandt, at seks EU-lande (Cypern, Belgien, Grækenland, Spanien, Portugal og Italien) står over for en høj grad af vandstress, og forventer, at der i 2030 vil være en forskel på 56 % mellem vedvarende global vandforsyning og -efterspørgsel (13); der henviser til, at EEA anslår, at vandstress allerede påvirker 20 % af det europæiske område og 30 % af dets befolkning, og anslår omkostningerne ved tørke i Europa til mellem 2 mia. EUR og 9 mia. EUR om året (14);

| F. | der henviser til, at klimaændringerne har ændret Europas vind- og vejrmønstre, således at højtrykssystemerne varer ved, hvilket har resulteret i lange perioder med ringe eller ingen nedbør, der har ført til, at afgrødernes vækstsæsoner er blevet tørrere; der henviser til, at jordfugtighed bidrager til grundvandsdannelse, jordstruktur og biota og jordtemperaturer, og at vandmangel bl.a. fører til jorderosion og lavere afgrødeproduktion; der henviser til, at jordfugtighedsanomalier fortsat er markant negative i det meste af Europa på grund af manglende nedbør og de hedebølger, der er set i de seneste måneder sammenlignet med juni 2022; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at klimaændringerne har ændret Europas vind- og vejrmønstre, således at højtrykssystemerne varer ved, hvilket har resulteret i lange perioder med ringe eller ingen nedbør, der har ført til, at afgrødernes vækstsæsoner er blevet tørrere; der henviser til, at jordfugtighed bidrager til grundvandsdannelse, jordstruktur og biota og jordtemperaturer, og at vandmangel bl.a. fører til jorderosion og lavere afgrødeproduktion; der henviser til, at jordfugtighedsanomalier fortsat er markant negative i det meste af Europa på grund af manglende nedbør og de hedebølger, der er set i de seneste måneder sammenlignet med juni 2022;

| G. | der henviser til, at EU's udbytteprognoser for kernemajs, sojabønner og solsikke er mest påvirket, og at reduktionerne i forhold til gennemsnittet for de seneste fem år anslås til henholdsvis - 16 %, - 15 % og - 12 %; der henviser til, at andre afgrøder sandsynligvis vil blive hårdt ramt, navnlig foder; der henviser til, at alvoren af konsekvenserne af tørke og hedebølger for landbrugsproduktionen stort set er tredoblet i løbet af de seneste 50 år (15); der henviser til, at disse lavere produktionsniveauer er særligt bekymrende i betragtning af konsekvenserne for fødevare- og fodermarkedet af den igangværende konflikt i Ukraine; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's udbytteprognoser for kernemajs, sojabønner og solsikke er mest påvirket, og at reduktionerne i forhold til gennemsnittet for de seneste fem år anslås til henholdsvis - 16 %, - 15 % og - 12 %; der henviser til, at andre afgrøder sandsynligvis vil blive hårdt ramt, navnlig foder; der henviser til, at alvoren af konsekvenserne af tørke og hedebølger for landbrugsproduktionen stort set er tredoblet i løbet af de seneste 50 år (15); der henviser til, at disse lavere produktionsniveauer er særligt bekymrende i betragtning af konsekvenserne for fødevare- og fodermarkedet af den igangværende konflikt i Ukraine;

| H. | der henviser til, at ikkebæredygtige landbrugspraksisser, skovrydning og intensiv urbanisering forværrer risikoen for, at der sker naturkatastrofer, og hvor alvorlige de bliver; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ikkebæredygtige landbrugspraksisser, skovrydning og intensiv urbanisering forværrer risikoen for, at der sker naturkatastrofer, og hvor alvorlige de bliver;

| I. | der henviser til, at mere end 75 % af jordens landareal ifølge det seneste verdensatlas over ørkendannelse allerede er forringet, og at over 90 % kan blive forringet i 2050; der henviser til, at ørkendannelse på EU-plan berører 8 % af området, hovedsagelig i Syd-, Øst- og Centraleuropa, og dækker 14 mio. hektar; der henviser til, at 13 medlemsstater har erklæret sig berørt af ørkendannelse som defineret af UNCCD; der henviser til, at ørkendannelse bl.a. skyldes jorderosion, overgræsning og tab af plantedække, navnlig træer, forsaltning, tab af organisk materiale i jorden og biota samt forringelse af biodiversiteten; der henviser til, at EU og medlemsstaterne i 2015 forpligtede sig til at opnå neutralitet med hensyn til jordbundsforringelse i EU inden 2030; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mere end 75 % af jordens landareal ifølge det seneste verdensatlas over ørkendannelse allerede er forringet, og at over 90 % kan blive forringet i 2050; der henviser til, at ørkendannelse på EU-plan berører 8 % af området, hovedsagelig i Syd-, Øst- og Centraleuropa, og dækker 14 mio. hektar; der henviser til, at 13 medlemsstater har erklæret sig berørt af ørkendannelse som defineret af UNCCD; der henviser til, at ørkendannelse bl.a. skyldes jorderosion, overgræsning og tab af plantedække, navnlig træer, forsaltning, tab af organisk materiale i jorden og biota samt forringelse af biodiversiteten; der henviser til, at EU og medlemsstaterne i 2015 forpligtede sig til at opnå neutralitet med hensyn til jordbundsforringelse i EU inden 2030;

| J. | der henviser til, at det i vandrammedirektivets (16) artikel 4, litra b), nr. ii), fastsættes, at »medlemsstaterne beskytter, forbedrer og restaurerer alle grundvandsforekomster, sørger for balance mellem indvinding og grundvandsdannelse med henblik på at opnå god grundvandstilstand [...] senest 15 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden«; der henviser til, at 22 år senere er kun 40 % af de overvågede søer, flodmundinger, floder og kystvande i den »gode« eller »meget gode« økologiske tilstand, der kræves i henhold til vandrammedirektivet; der henviser til, at kvalitetskontrollen i henhold til vandrammedirektivet viste, at næsten 50 % af vandområderne er omfattet af en undtagelse, hvilket er utilfredsstillende; der henviser til, at der tidligere er blevet gennemført dårlige forvaltningspraksisser og -foranstaltninger med en ødelæggende indvirkning på jordens vandbinding, såsom: udretning af floder og/eller overdækning af flodlejer, intensivering af arealanvendelsen og udtørring af damme og vådområder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i vandrammedirektivets (16) artikel 4, litra b), nr. ii), fastsættes, at »medlemsstaterne beskytter, forbedrer og restaurerer alle grundvandsforekomster, sørger for balance mellem indvinding og grundvandsdannelse med henblik på at opnå god grundvandstilstand [...] senest 15 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden«; der henviser til, at 22 år senere er kun 40 % af de overvågede søer, flodmundinger, floder og kystvande i den »gode« eller »meget gode« økologiske tilstand, der kræves i henhold til vandrammedirektivet; der henviser til, at kvalitetskontrollen i henhold til vandrammedirektivet viste, at næsten 50 % af vandområderne er omfattet af en undtagelse, hvilket er utilfredsstillende; der henviser til, at der tidligere er blevet gennemført dårlige forvaltningspraksisser og -foranstaltninger med en ødelæggende indvirkning på jordens vandbinding, såsom: udretning af floder og/eller overdækning af flodlejer, intensivering af arealanvendelsen og udtørring af damme og vådområder;

| K. | der henviser til, at vand er et væsentligt element i fødevarekredsløbet; der henviser til, at god kvalitet og tilstrækkelige mængder af grundvand og overfladevand er nødvendigt for at opnå et retfærdigt, sundt, miljøvenligt og bæredygtigt fødevaresystem som beskrevet i fra jord til bord-strategien; der henviser til, at tilstrækkelige mængder af rent vand er afgørende i forbindelse med gennemførelsen og opnåelsen af en reel cirkulær økonomi i EU; der henviser til, at forordningen om strategiske planer (17) under den fælles landbrugspolitik fastsætter målet om at »fremme bæredygtig udvikling og effektiv forvaltning af naturressourcer såsom vand, jord og luft, herunder ved at mindske afhængigheden af kemikalier«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at vand er et væsentligt element i fødevarekredsløbet; der henviser til, at god kvalitet og tilstrækkelige mængder af grundvand og overfladevand er nødvendigt for at opnå et retfærdigt, sundt, miljøvenligt og bæredygtigt fødevaresystem som beskrevet i fra jord til bord-strategien; der henviser til, at tilstrækkelige mængder af rent vand er afgørende i forbindelse med gennemførelsen og opnåelsen af en reel cirkulær økonomi i EU; der henviser til, at forordningen om strategiske planer (17) under den fælles landbrugspolitik fastsætter målet om at »fremme bæredygtig udvikling og effektiv forvaltning af naturressourcer såsom vand, jord og luft, herunder ved at mindske afhængigheden af kemikalier«;

| L. | der henviser til, at landbruget er afhængigt af tilgængeligheden af vand; der henviser til, at kunstvanding bidrager til at beskytte landbrugerne mod klimavariabilitet og øger udbyttet, men også lægger et betydeligt pres på vandressourcerne; der henviser til, at kun 6 % (18) af EU's landbrugsjord i 2016 blev kunstvandet, men tegnede sig for 24 % af al vandindvinding i EU; der henviser til, at gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik ifølge Den Europæiske Revisionsrets særberetning om bæredygtig vandanvendelse i landbruget ikke er blevet konsekvent tilpasset EU's vandpolitik, og at manglende forbedring heraf kan føre til øget pres på vandressourcerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at landbruget er afhængigt af tilgængeligheden af vand; der henviser til, at kunstvanding bidrager til at beskytte landbrugerne mod klimavariabilitet og øger udbyttet, men også lægger et betydeligt pres på vandressourcerne; der henviser til, at kun 6 % (18) af EU's landbrugsjord i 2016 blev kunstvandet, men tegnede sig for 24 % af al vandindvinding i EU; der henviser til, at gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik ifølge Den Europæiske Revisionsrets særberetning om bæredygtig vandanvendelse i landbruget ikke er blevet konsekvent tilpasset EU's vandpolitik, og at manglende forbedring heraf kan føre til øget pres på vandressourcerne;

| M. | der henviser til, at den nye fælles landbrugspolitik, som træder i kraft i 2023, begrænser investeringer i udvidelse af kunstvandede arealer i områder, hvor vandområdernes tilstand er »mindre end god«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den nye fælles landbrugspolitik, som træder i kraft i 2023, begrænser investeringer i udvidelse af kunstvandede arealer i områder, hvor vandområdernes tilstand er »mindre end god«;

| N. | der henviser til, at vandindvinding fra åbent vand og grundvand til drikkevand, industri og landbrug, der forværres af ekstremt høje temperaturer og mangel på nedbør, medfører øget koncentration af forurenende stoffer og næringsstoffer og dermed tilfælde af giftige algeblomstringer og patogener, som opleves på tværs af Europas flodsystemer, flodmundinger og vandområder, hvilket resulterer i stort tab af ferskvand og fiskedød, kollaps i fiskeriet og forsvindende eksistensgrundlag; der henviser til, at høje vandtemperaturer også reducerer iltindholdet med dramatiske konsekvenser for fisk; der henviser til, at mindsket flodgennemstrømning kombineret med opmudring frigiver koncentrerede toksiner, der er akkumuleret i sedimenter, med stor indvirkning på nedstrøms vandlevende organismer og fiskeri; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at vandindvinding fra åbent vand og grundvand til drikkevand, industri og landbrug, der forværres af ekstremt høje temperaturer og mangel på nedbør, medfører øget koncentration af forurenende stoffer og næringsstoffer og dermed tilfælde af giftige algeblomstringer og patogener, som opleves på tværs af Europas flodsystemer, flodmundinger og vandområder, hvilket resulterer i stort tab af ferskvand og fiskedød, kollaps i fiskeriet og forsvindende eksistensgrundlag; der henviser til, at høje vandtemperaturer også reducerer iltindholdet med dramatiske konsekvenser for fisk; der henviser til, at mindsket flodgennemstrømning kombineret med opmudring frigiver koncentrerede toksiner, der er akkumuleret i sedimenter, med stor indvirkning på nedstrøms vandlevende organismer og fiskeri;

| O. | der henviser til, at 60 % af vandområderne befinder sig i grænseoverskridende regioner, hvilket betyder, at et effektivt grænseoverskridende samarbejde er af afgørende betydning; der henviser til, at 20 europæiske lande er afhængige af andre lande i forbindelse med mere end 10 % af deres vandressourcer, mens fem lande er afhængige af, at over 75 % af deres ressourcer kommer fra udlandet via floder (19); der henviser til, at manglende overholdelse af direktivet om rensning af byspildevand (20) i grænseområder medfører forringelse af grænseoverskridende vandforekomster som omhandlet i vandrammedirektivet, hvilket gør det umuligt at nå vandrammedirektivets mål i den modtagende medlemsstat; der henviser til, at selv om vandrammedirektivet nævner »relevante økoregioner«, er samarbejdet om vand i praksis dårligt; der henviser til, at de fælles vandområders hydropolitiske kompleksitet forventes at stige på grund af ressourceknaphed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 60 % af vandområderne befinder sig i grænseoverskridende regioner, hvilket betyder, at et effektivt grænseoverskridende samarbejde er af afgørende betydning; der henviser til, at 20 europæiske lande er afhængige af andre lande i forbindelse med mere end 10 % af deres vandressourcer, mens fem lande er afhængige af, at over 75 % af deres ressourcer kommer fra udlandet via floder (19); der henviser til, at manglende overholdelse af direktivet om rensning af byspildevand (20) i grænseområder medfører forringelse af grænseoverskridende vandforekomster som omhandlet i vandrammedirektivet, hvilket gør det umuligt at nå vandrammedirektivets mål i den modtagende medlemsstat; der henviser til, at selv om vandrammedirektivet nævner »relevante økoregioner«, er samarbejdet om vand i praksis dårligt; der henviser til, at de fælles vandområders hydropolitiske kompleksitet forventes at stige på grund af ressourceknaphed;

| P. | der henviser til, at vedvarende vandressourcer pr. indbygger er faldet med 17 % i EU i løbet af de seneste 60 år; der henviser til, at flere EU-lande har været nødt til at rationere drikkevand i de seneste måneder på grund af tørke, og at f.eks. kommuner er afhængige af drikkevand, der leveres af lastbiler; der henviser til, at vandlækager tegner sig for 24 % af det samlede vandforbrug i Unionen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at vedvarende vandressourcer pr. indbygger er faldet med 17 % i EU i løbet af de seneste 60 år; der henviser til, at flere EU-lande har været nødt til at rationere drikkevand i de seneste måneder på grund af tørke, og at f.eks. kommuner er afhængige af drikkevand, der leveres af lastbiler; der henviser til, at vandlækager tegner sig for 24 % af det samlede vandforbrug i Unionen;

| Q. | der henviser til, at 20-40 % af det vand, der er til rådighed i Europa, går til spilde på grund af bl.a. lækager i vandforsyningssystemet, utilstrækkelige installationer af vandbesparende teknologier, overdrevne og unødvendige kunstvandingsaktiviteter og dryppende vandhaner; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 20-40 % af det vand, der er til rådighed i Europa, går til spilde på grund af bl.a. lækager i vandforsyningssystemet, utilstrækkelige installationer af vandbesparende teknologier, overdrevne og unødvendige kunstvandingsaktiviteter og dryppende vandhaner;

| R. | der henviser til, at de årlige flodgennemstrømninger er faldende i Syd- og Sydøsteuropa og er stigende i Nord- og Nordøsteuropa; der henviser til, at vandkraftproduktion og kølesystemer til kraftværker er hårdt ramt; der henviser til, at projektet »Adaptive Management of Barriers in European Rivers« (AMBER) viste, at Europas floder blokeres af over 1 mio. barrierer med over 85 % små strukturer, der er i dårlig stand eller inaktive; der henviser til, at alle barrierer påvirker floders sundhed og vandkredsløbet, ændrer en flods naturlige gennemstrømning og blokerer fisks migrationsruter; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de årlige flodgennemstrømninger er faldende i Syd- og Sydøsteuropa og er stigende i Nord- og Nordøsteuropa; der henviser til, at vandkraftproduktion og kølesystemer til kraftværker er hårdt ramt; der henviser til, at projektet »Adaptive Management of Barriers in European Rivers« (AMBER) viste, at Europas floder blokeres af over 1 mio. barrierer med over 85 % små strukturer, der er i dårlig stand eller inaktive; der henviser til, at alle barrierer påvirker floders sundhed og vandkredsløbet, ændrer en flods naturlige gennemstrømning og blokerer fisks migrationsruter;

| S. | der henviser til, at reducerede vandniveauer og -mængder har haft alvorlige konsekvenser i den fossil-, atom- og hydrobaserede energisektor og på kølesystemer; der henviser til, at denne sommers tørke forværrede det alvorlige pres på energimarkedet, som Europa oplever; der henviser til, at efterfølgende virkninger yderligere kan påvirke akvatiske økosystemer, der allerede kæmper med hedebølger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at reducerede vandniveauer og -mængder har haft alvorlige konsekvenser i den fossil-, atom- og hydrobaserede energisektor og på kølesystemer; der henviser til, at denne sommers tørke forværrede det alvorlige pres på energimarkedet, som Europa oplever; der henviser til, at efterfølgende virkninger yderligere kan påvirke akvatiske økosystemer, der allerede kæmper med hedebølger;

| T. | der henviser til, at mange turistaktiviteter er afhængige af floder; der henviser til, at vandmangel i øjeblikket berører 17 % af EU's område, mens situationen er mere bekymrende omkring Middelhavet, hvor ca. 50 % af befolkningen lever under konstant vandstress om sommeren, og mange turistattraktioner måtte indstille deres forretningsaktiviteter på grund af tørken; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mange turistaktiviteter er afhængige af floder; der henviser til, at vandmangel i øjeblikket berører 17 % af EU's område, mens situationen er mere bekymrende omkring Middelhavet, hvor ca. 50 % af befolkningen lever under konstant vandstress om sommeren, og mange turistattraktioner måtte indstille deres forretningsaktiviteter på grund af tørken;

| U. | der henviser til, at manglen på nedbør og massive vandudtag til kunstvanding har haft en indvirkning på flodtransporten og skabt forsyningsvanskeligheder for tunge materialer, navnlig i Rhindalen, hvilket har en negativ indvirkning på mange erhvervssektorer; der henviser til, at der i store europæiske vandveje, navnlig Rhinen, Donau og Po, har været meget lave niveauer med konsekvenser for landbrug, drikkevand, økosystemer og handel; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at manglen på nedbør og massive vandudtag til kunstvanding har haft en indvirkning på flodtransporten og skabt forsyningsvanskeligheder for tunge materialer, navnlig i Rhindalen, hvilket har en negativ indvirkning på mange erhvervssektorer; der henviser til, at der i store europæiske vandveje, navnlig Rhinen, Donau og Po, har været meget lave niveauer med konsekvenser for landbrug, drikkevand, økosystemer og handel;

| V. | der henviser til, at skove bliver mere og mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringer, navnlig den stigende forekomst af skovbrande; der henviser til, at flere års tørke og forringelse har skabt ideelle betingelser for spredning af naturbrande; der henviser til, at Europa oplever dramatiske skovbrande; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at skove bliver mere og mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringer, navnlig den stigende forekomst af skovbrande; der henviser til, at flere års tørke og forringelse har skabt ideelle betingelser for spredning af naturbrande; der henviser til, at Europa oplever dramatiske skovbrande;

| W. | der henviser til, at mere end 5 mio. hektar skov er brændt i de 10 år mellem 2011 og 2021, primært på grund af tørke; der henviser til, at skovbrande alene mellem den 4. juni og den 3. september 2022 resulterede i et samlet brændt areal på 500 000 hektar (21), og at EU's kapacitet til at bekæmpe skovbrande nåede sine grænser; der henviser til, at naturbrande på hele EU's territorium har ødelagt værdifulde områder såsom naturparker og UNESCO's geoparker, hvilket har forårsaget tab af biodiversitet, afgrøder og græsningsarealer; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at mere end 5 mio. hektar skov er brændt i de 10 år mellem 2011 og 2021, primært på grund af tørke; der henviser til, at skovbrande alene mellem den 4. juni og den 3. september 2022 resulterede i et samlet brændt areal på 500 000 hektar (21), og at EU's kapacitet til at bekæmpe skovbrande nåede sine grænser; der henviser til, at naturbrande på hele EU's territorium har ødelagt værdifulde områder såsom naturparker og UNESCO's geoparker, hvilket har forårsaget tab af biodiversitet, afgrøder og græsningsarealer;

| X. | der henviser til, at tørke og hedebølger i forbindelse med klimaændringer har gjort det vanskeligere at bekæmpe brande, da disse forhold gør det lettere for brande at sprede sig hurtigt og øger deres alvor; der henviser til, at klimaændringerne vil øge hyppigheden af skovbrande og deres destruktive potentiale, og at Europas skovbrandssæson sandsynligvis vil begynde tidligere og slutte senere på året; der henviser til, at der bør tages hensyn til disse hidtil usete ændringer i medlemsstaternes brandberedskabspraksis; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at tørke og hedebølger i forbindelse med klimaændringer har gjort det vanskeligere at bekæmpe brande, da disse forhold gør det lettere for brande at sprede sig hurtigt og øger deres alvor; der henviser til, at klimaændringerne vil øge hyppigheden af skovbrande og deres destruktive potentiale, og at Europas skovbrandssæson sandsynligvis vil begynde tidligere og slutte senere på året; der henviser til, at der bør tages hensyn til disse hidtil usete ændringer i medlemsstaternes brandberedskabspraksis;

| Y. | der henviser til, at stabile, skove med træer af forskellig alder og af forskellige arter og med stor biodiversitet og kontinuerligt dække giver mange sidegevinster, navnlig tørke- og varmeafbødning; der henviser til, at skovlandbrugssystemer og træer, der indgår i landbrugsøkosystemer, også giver mange fordele, herunder produktivitet og modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at stabile, skove med træer af forskellig alder og af forskellige arter og med stor biodiversitet og kontinuerligt dække giver mange sidegevinster, navnlig tørke- og varmeafbødning; der henviser til, at skovlandbrugssystemer og træer, der indgår i landbrugsøkosystemer, også giver mange fordele, herunder produktivitet og modstandsdygtighed;

| Z. | der henviser til, at hedebølger og tørke har en negativ indvirkning på landbrugernes indkomst, hvilket kan føre til nedlæggelse af landbrug; der endvidere henviser til, at nedlæggelse af landbrug kan skabe gunstige betingelser for udbrud af naturbrande; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at hedebølger og tørke har en negativ indvirkning på landbrugernes indkomst, hvilket kan føre til nedlæggelse af landbrug; der endvidere henviser til, at nedlæggelse af landbrug kan skabe gunstige betingelser for udbrud af naturbrande;

| AA. | der henviser til, at FN anslår, at 35 % af vådområderne på verdensplan er forsvundet siden 1970, hvilket er tre gange hurtigere end skove, til trods for at de giver mange fordele; der henviser til, at vådområder langs kysterne såsom mangrover binder kulstof op til 55 gange hurtigere end tropiske regnskove; der henviser til, at tørvemoser, som kun dækker 3 % af jordens jordoverflade, kun kan lagre 30 % af alt jordbaseret kulstof, når de er våde, og absorbere overskydende vand for at forhindre oversvømmelser og tørke; der henviser til, at omkring to tredjedele af de vådområder i EU, der eksisterede for 100 år siden, ifølge Kommissionen er gået tabt; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at FN anslår, at 35 % af vådområderne på verdensplan er forsvundet siden 1970, hvilket er tre gange hurtigere end skove, til trods for at de giver mange fordele; der henviser til, at vådområder langs kysterne såsom mangrover binder kulstof op til 55 gange hurtigere end tropiske regnskove; der henviser til, at tørvemoser, som kun dækker 3 % af jordens jordoverflade, kun kan lagre 30 % af alt jordbaseret kulstof, når de er våde, og absorbere overskydende vand for at forhindre oversvømmelser og tørke; der henviser til, at omkring to tredjedele af de vådområder i EU, der eksisterede for 100 år siden, ifølge Kommissionen er gået tabt;

| AB. | der henviser til, at FN's Generalforsamling den 28. juli 2010 anerkendte retten til vand og sanitet som en menneskeret; der henviser til, at rent drikkevand er afgørende for alle menneskerettigheder; der henviser til, at 1 884 790 borgere underskrev det europæiske borgerinitiativ med titlen »Right2Water« i 2013 om retten til vand og sanitet; der henviser til, at 1 millioner EU-borgere i dag ikke har adgang til vand, og at 8 millioner ikke har nogen sanitet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at FN's Generalforsamling den 28. juli 2010 anerkendte retten til vand og sanitet som en menneskeret; der henviser til, at rent drikkevand er afgørende for alle menneskerettigheder; der henviser til, at 1 884 790 borgere underskrev det europæiske borgerinitiativ med titlen »Right2Water« i 2013 om retten til vand og sanitet; der henviser til, at 1 millioner EU-borgere i dag ikke har adgang til vand, og at 8 millioner ikke har nogen sanitet;

| AC. | der henviser til, at tørken forværrer folks levevilkår på grund af varme og mangel på vand; der henviser til, at de socialt dårligst stillede rammes uforholdsmæssigt hårdt; der henviser til, at der er en overdreven dødelighed i de europæiske lande, der er hårdest ramt af tørken; der henviser til, at tørke skader de mest skrøbelige bygninger, hvilket forringer indbyggernes livskvalitet; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at tørken forværrer folks levevilkår på grund af varme og mangel på vand; der henviser til, at de socialt dårligst stillede rammes uforholdsmæssigt hårdt; der henviser til, at der er en overdreven dødelighed i de europæiske lande, der er hårdest ramt af tørken; der henviser til, at tørke skader de mest skrøbelige bygninger, hvilket forringer indbyggernes livskvalitet;

| AD. | der henviser til, at tørke og andre virkninger af klimaændringerne også har en indvirkning på den mentale sundhed og forstærker angst, navnlig blandt unge; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at tørke og andre virkninger af klimaændringerne også har en indvirkning på den mentale sundhed og forstærker angst, navnlig blandt unge;

| AE. | der henviser til, at EU's Solidaritetsfonds (EUSF) budget ikke er tilstrækkeligt til at reagere på passende vis på naturkatastrofer af større omfang og udvise europæisk solidaritet med de regioner, der rammes af en katastrofe; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU's Solidaritetsfonds (EUSF) budget ikke er tilstrækkeligt til at reagere på passende vis på naturkatastrofer af større omfang og udvise europæisk solidaritet med de regioner, der rammes af en katastrofe;

| AF. | der henviser til, at tørke kan have kaskadevirkninger, og at tabene som følge af tørke i EU skønnes at være på 9 mia. EUR om året; der henviser til, at til en analyse foretaget af Det Fælles Forskningscenter viser, at virkningerne af tørke på den europæiske økonomi kan nå op på over 65 mia. EUR om året i 2100 (22); der henviser til, at hvis de globale temperaturer overstiger Parisaftalens temperaturmål, forventes tørke at ske dobbelt så ofte, og det absolutte årlige tørketab i Europa vil stige til 40 mia. EUR om året (23); der henviser til, at omkostningerne ved ikke at handle langt overstiger omkostningerne ved at investere i ambitiøse klimaforanstaltninger i dag (24); |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at tørke kan have kaskadevirkninger, og at tabene som følge af tørke i EU skønnes at være på 9 mia. EUR om året; der henviser til, at til en analyse foretaget af Det Fælles Forskningscenter viser, at virkningerne af tørke på den europæiske økonomi kan nå op på over 65 mia. EUR om året i 2100 (22); der henviser til, at hvis de globale temperaturer overstiger Parisaftalens temperaturmål, forventes tørke at ske dobbelt så ofte, og det absolutte årlige tørketab i Europa vil stige til 40 mia. EUR om året (23); der henviser til, at omkostningerne ved ikke at handle langt overstiger omkostningerne ved at investere i ambitiøse klimaforanstaltninger i dag (24);

| AG. | der henviser til, at klimakrisen forværrer de eksisterende uligheder; der henviser til, at lavindkomsthusholdninger og sårbare personer er særligt berørt af klimakrisen og har behov for særlig støtte for at kunne tilpasse sig klimaændringerne; der henviser til, at det er nødvendigt at beskytte arbejdstagerne mod de negative virkninger af klimakrisen på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at klimakrisen forværrer de eksisterende uligheder; der henviser til, at lavindkomsthusholdninger og sårbare personer er særligt berørt af klimakrisen og har behov for særlig støtte for at kunne tilpasse sig klimaændringerne; der henviser til, at det er nødvendigt at beskytte arbejdstagerne mod de negative virkninger af klimakrisen på arbejdspladsen;

| 1. | udtrykker sin dybeste sympati for og solidaritet med familierne til dem, der har været ofre for de seneste ekstreme vejrforhold, og med indbyggerne i de ødelagte områder, og glæder sig over engagementet hos de fuldtidsansatte brandmænd og de frivillige brandmænd og reddere samt nationale, regionale og lokale myndigheder, der har været involveret i nødhjælpsindsatsen, såvel som borgere, der forsøgte at redde mennesker og forhindre spredningen af brande, ofte med fare for deres eget liv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af bæredygtig vandforvaltning for at garantere fødevaresikkerheden og opfordrer Kommissionen til at afstå fra at foreslå yderligere EU-lovgivning, der bringer eller risikerer at bringe vores fødevaresikkerhed i fare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at disse ekstreme vejrforhold er et tegn på behovet for en mere ambitiøs indsats med hensyn til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; mener, at EU bør spille en ledende rolle i denne proces og styrke sin indsats i alle sektorer; minder om, at EU i overensstemmelse med EU's klimalov og Parisaftalen samt den bedste tilgængelige videnskab bør intensivere sin klimaindsats både med hensyn til afbødning, begrænsning af den globale opvarmning til 1,5 oC i forhold til det førindustrielle niveau og tilpasning for at fremme modstandsdygtighed; opfordrer EU til at ajourføre sit nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen og øge sit mål for reduktion af drivhusgasemissioner inden den 27. samling i partskonferencen under UNFCCC (COP27) i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskab; opfordrer til det højeste ambitionsniveau med hensyn til »Fit for 55« -pakken; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker bekymring over konklusionerne i FN's miljøprograms rapport fra 2021 om emissionskløften, navnlig det forhold, at de forventede emissioner på trods af mere ambitiøse klimatilsagn i det seneste år efterlader verden på vej mod en temperaturstigning på 2,7 oC, hvis disse nationale tilsagn gennemføres fuldt ud, hvilket vil få alvorlige konsekvenser i hele verden; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at engagere sig stærkt i EU's grønne pagt og til at intensivere indsatsen for EU's modvirkning af, tilpasning til og modstandsdygtighed over for klimaændringer, idet der lægges særlig vægt på ekstreme vejrfænomener; |
| --- | --- |

4.

| 5. | forventer, at Kommissionens forslag til en EU-lov om naturgenopretning (25) vil være en mulighed for at forbedre synergierne mellem modvirkning af klimaændringer, tilpasning, katastrofeforebyggelse og naturgenopretning; forventer, at den skaber en ramme for genopretning af tørkerobuste økosystemer, herunder genopretning af skove med træer af forskellig alder og af forskellige arter og med stor biodiversitet og naturligt dække, vådområder, naturligt vegetationsdække, oversvømmelsesområdedynamikker og naturlig infiltration i hele landskabet samt forbedringer af modstandsdygtigheden i vandløbsoplande; |
| --- | --- |

5.

| 6. | støtter Kommissionens hensigt om at bidrage til en overordnet køleeffekt ved at oprette en EU-platform for grønnere byer; opfordrer Kommissionen til at fastsætte ambitiøse og specifikt bindende mål for biodiversitet i byområder, naturbaserede løsninger, økosystembaserede tilgange og grøn infrastruktur, der er til gavn for både mennesker og vilde dyr og planter og bidrager til de overordnede biodiversitetsmål; fremhæver behovet for at medtage foranstaltninger såsom en minimumsandel af grønne tage på nye bygninger, støtte til bylandbrug, herunder anvendelse af produktive træer, hvor det er relevant, sikring af, at der ikke anvendes kemiske pesticider, og reduktion af brugen af gødning i grønne byområder i EU samt forøgelse af antallet af grønne områder i overensstemmelse med antallet af indbyggere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere og identificere kort-, mellem- og langsigtede genopretningsforanstaltninger for forringede økosystemer som følge af ekstreme vejrforhold; opfordrer endvidere til, at der udarbejdes EU-retningslinjer for genopretningsplaner efter katastrofer med henblik på at identificere prioriterede områder for genopretnings-, rehabiliterings- og genopbygningsfaserne efter katastrofer forårsaget af oversvømmelser, skovbrande, hedebølger eller tørke, herunder henstillinger om at øge modstandsdygtigheden og revitaliseringen af eksistensgrundlag, økonomier og det berørte miljø; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anmoder Kommissionen om at tilvejebringe vejledning, som interessenter kan anvende til at øge både menneskers og økosystemers modstandsdygtighed over for tørke; understreger, at der også er behov for en koordineret indsats på europæisk plan inden for forskning og overvågning mellem allerede eksisterende enheder såsom Det Europæiske Tørkeobservatorium, Det Europæiske Miljøagentur, Copernicus-Beredskabsstyringstjenesten og andre relevante interessenter; understreger, at der på finansieringsområdet bør findes passende finansiel støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, de nationale genopretnings- og resiliensplaner og andre regionale fonde; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender Middelhavslandenes særlige sårbarhed og betydningen af at anvende specifikke mekanismer og ressourcer til at håndtere risiciene ved og virkningerne af disse ekstreme hændelser i disse regioner; fremhæver, at tørke og andre vejrfænomener i klimakrisen ikke kun har indvirkning på miljøet, men også har sociale, kulturelle, økonomiske og politiske konsekvenser, hvilket øger risikoen for at forværre de sociale uligheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger den negative indvirkning, som naturkatastrofer har på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU, hvilket hindrer gennemførelsen af Unionens samhørighedspolitik; understreger, at over 100 mia. EUR i midler fra samhørighedspolitikken vil blive investeret i energiomstilling, dekarbonisering og vedvarende energi senest i 2030; anerkender den særlige sårbarhed i de områder, der er nævnt i artikel 174 i TEUF, navnlig øer og bjergområder, og i artikel 349 i TEUF; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager sin tilslutning til EU's tilpasningsstrategi; beklager imidlertid, at tilpasningsstrategien ikke fastsætter konkrete, målbare og tidsbundne mål for, at EU og dets medlemsstater bliver klimarobuste, og minder om Europa-Parlamentets opfordring til bindende og kvantificerbare mål; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foreslå en omfattende, ambitiøs og juridisk bindende europæisk klimatilpasningsramme, herunder passende lovgivningsværktøjer, med særlig vægt på de mest sårbare regioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en omfattende EU-dækkende klimarisikovurdering, hvor der lægges særlig vægt på risiciene for tørke, skovbrande, sundhedstrusler, økosystemsårbarheder og virkninger på kritisk infrastruktur og netværksknuder med henblik på at indpasse og prioritere indsatsen for tilpasning og modstandsdygtighed på kort, mellemlang og lang sigt; opfordrer navnlig til, at der pr. sommeren 2023 gennemføres en EU-stresstest af den kritiske infrastrukturs modstandsdygtighed over for klimaforandringer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at klimakrisen forværrer de eksisterende uligheder; understreger, at lavindkomsthusholdninger og sårbare personer er særligt berørt af klimakrisen og kræver særlig støtte for at kunne tilpasse sig klimaforandringerne; glæder sig over socialpolitikker i alle medlemsstater, der beskytter arbejdstagerne mod de negative virkninger af klimakrisen på arbejdspladsen, og opfordrer medlemsstaterne til at integrere klimatilpasning i deres arbejdsmarkeds- og socialpolitikker; |
| --- | --- |

13.

Civilbeskyttelse og katastrofeindsats

| 14. | fremhæver betydningen af at videreudvikle og gøre fuld brug af EU-civilbeskyttelsesmekanismen i forbindelse med skovbrande og andre naturkatastrofer; opfordrer Kommission til at indsamle og formidle viden i medlemsstaterne om, hvordan skove kan tilpasses til de aktuelle og forventede klimaforandringer i overensstemmelse med EU's nye tilpasningsstrategi; opfordrer Kommissionen til at udarbejde risikovurderinger og -kort for skovbrande på grundlag af forbedrede Copernicus-produkter og andre telemålingsdata for at støtte forebyggende foranstaltninger; fremhæver betydningen af at styrke den europæiske civilbeskyttelsesmekanisme for at sikre tilstrækkelig kapacitet til bekæmpelse af skovbrande i EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde etableringen af den nye, permanente RescEU-luftflåde til brandslukning fra luften og opfordrer dem indtrængende til at sikre tilstrækkelig finansiering hertil og til at udvide det eksisterende sæsonbestemte europæiske sikkerhedsnet så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig med bekymring begrænsningerne i den nuværende ramme for katastrofeberedskab på EU-plan baseret på en frivillig pulje af på forhånd bevilgede indsatsressourcer fra medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at udvide EU's katastrofeberedskabskapacitet og -kompetencer i lyset af de stadig hyppigere og alvorlige klimakatastrofer, navnlig gennem oprettelse af en permanent EU-civilbeskyttelsesstyrke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer til en udvidelse af den nuværende frivillige brandslukningsreserve under RescEU og opfordrer alle medlemsstater til at overveje at placere en del af deres nationale brandvæsener i en europæisk reserve; anmoder Kommissionen om at fremlægge en handlingsplan for at øge EU's reaktionskapacitet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | støtter moderniseringen af civilbeskyttelsesaktiver gennem nye fælles offentlige udbud, således at udstyr og jord- og luftaktiver er bedre tilpasset de forskellige EU-områders geografi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til en styrkelse af den sæsonbestemte forudgående udstationering af brandfolk i brandrisikozoner på grundlag af det vellykkede pilotprogram, der blev gennemført i Grækenland i sommers; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at øge investeringerne i forskning og innovation og til at støtte oprettelsen af et europæisk ekspertisecenter inden for civilbeskyttelse, navnlig for at fremme uddannelse af aktører i bekæmpelse af brande og krisestyring, og til at tilskynde til udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at Solidaritetsfonden er blevet ændret flere gange for at udvide dens anvendelsesområde, og at fondens budget for 2022 allerede er blevet fuldt udnyttet på grund af stigningen i antallet af naturkatastrofer; opfordrer til en betydelig forhøjelse af budgettet for fonden for at hjælpe regionerne med at foregribe og afbøde virkningerne af klimaforandringerne og til, at anvendelsesområdet for fonden udvides, således at den også kan anvendes til at støtte en mere klimarobust genopretning eller anlæggelse af offentlig og privat infrastruktur; fremhæver, at alvoren af visse naturkatastrofer i nogle tilfælde skyldes menneskeskabte faktorer, herunder uforsigtig fysisk planlægning, der fører til opførelse af boliger og infrastruktur på flodsletter eller i områder, hvor der er risiko for jordskred; gentager i denne forbindelse, at godtgørelser fra Solidaritetsfonden bør fremme en stærkere modstandsdygtighed og bæredygtighed med finansiering af økosystembaserede løsninger (f.eks. genplantning af skov, jordskælvssikret genopbygning); |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger, at det er af afgørende betydning, at bistand og midler sendes til de berørte regioner så hurtigt, nemt og fleksibelt som muligt, og understreger, at synergier mellem Solidaritetsfonden, EU's civilbeskyttelsesmekanisme, klimatilpasningskomponenten i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og territoriale samarbejdsprogrammer er afgørende for at skabe en omfattende indsats- og resilienspakke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at fremme civilsamfundets deltagelse i forebyggelse og håndtering af konsekvenserne af tørke og klimaforandringer; opfordrer Kommissionen til at foreslå et EU- initiativ om aktivt medborgerskab og til at fremme frivillige initiativer vedrørende katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

23.

Landbrug

| 24. | opfordrer Kommissionen til at foretage en indgående vurdering af konsekvenserne af den vedvarende tørkesituation for EU's fødevareproduktion i indeværende år og for fødevareforsyningen til befolkningen i løbet af den kommende vinter; opfordrer endvidere Kommissionen og Rådet til at overveje, hvilke afhjælpende foranstaltninger der kan træffes, og hvilken støtte der kan gives for at sikre, at primære fødevareproducenter, der lider under produktionstab som følge af varme- og tørkeskader, straks kan genstarte nye produktionscyklusser for vigtige fødevareforsyninger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger vigtigheden af at gå videre end kortsigtede foranstaltninger og afbødning af den nuværende krise; understreger, at EU skal fortsætte med at tilpasse sine fødevaresystemer for at gøre dem mere modstandsdygtige på lang sigt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at investere i forskning og innovation for at formidle indførelse af sorter og praksisser, der er mere modstandsdygtige over for tørke og klimaforandringer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik gennemføres med henblik på at gøre landbruget mere vandeeffektivt i den hensigt at reducere vandforbruget og fremme større modstandsdygtighed over for tørke og samtidig reducere det samlede hydromorfologiske pres, under hensyntagen til konklusionerne i Revisionsrettens særberetning om bæredygtigt vandforbrug i landbruget; glæder sig over indførelsen af nye økoordninger, som bør lette overgangen til et mere modstandsdygtigt og grønt landbrug; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge andelen af landbrugsstøtte til forebyggelse og styring af risici i landbruget og til at overveje at udvide brugen af offentlige klimaforsikringsordninger; opfordrer Kommissionen til at fremme udveksling af god praksis om dette og om andre afbødende foranstaltninger; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer desuden Kommissionen til at identificere finansielle ressourcer til at støtte bedrifter, kompensere for tab som følge af tørkeskader eller andre hændelser forårsaget af klimakrisen, til at skabe incitamenter til højnelse af modstandsdygtighed over for klimaforandringer og af klimabæredygtighed samt til at sikre, at denne krise ikke fører til definitiv afvikling af bedrifter; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere oprettelsen af reservelagre af strategiske foderstoffer og fødevarer som et middel til at afbøde de mest skadelige aspekter af tørke, herunder store udsving i udbyttet fra år til år, og opfordrer Kommissionen til at adressere dette på internationalt plan ved at tilstræbe etablering af fødevareoplagring som et stabiliserende redskab i lyset af klimaforandringernes indvirkning på landbruget og fødevareforsyningen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger behovet for mere effektive og målrettede kunstvandingssystemer i landbruget samt vandlagringskapacitet og en generel rekalibrering af kunstvanding for at opnå bæredygtig anvendelse af vandressourcerne; minder om, at investeringer i kunstvandings- og vandlagringskapacitet kun støttes, hvis de fører til vandbesparelser; understreger, at investeringer i genopretning af økosystemer og produktionsmetoder, der omstiller sig til agroøkologi, bør prioriteres; |
| --- | --- |

31.

| 32. | noterer sig den beslutning, der blev truffet i forbindelse med den nye reform af den fælles landbrugspolitik vedrørende investeringer i kunstvanding i områder, hvor vandområdernes tilstand er »mindre end god«; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til investeringer i disse områder, der fører til vandbesparelser på en måde, der imødegår strukturel vandknaphed og mindsker påvirkningerne af vandområderne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte indførelsen af kunstvandingssystemer, der ikke anvender overfladevand eller grundvand, såsom regnvandslagring og genanvendelse af spildevand, kombineret med bestræbelser på at reducere det samlede vandforbrug; anmoder Kommissionen om snarest muligt at præcisere fortolkningen af de nye EU-bestemmelser om investeringer i kunstvanding inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik med henblik på at fjerne enhver usikkerhed; anmoder Kommissionen om at forbedre de eksisterende retningslinjer til medlemsstaterne vedrørende investeringer i kunstvanding inden for rammerne af de nye strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver den positive rolle, som agroøkologi, skovlandbrugssystem og økologiske produktionssystemer spiller med hensyn til at beskytte vandmængden og vandkvaliteten ved at øge ressourceanvendelsens effektivitet og cirkularitet, forbedre bedrifternes modstandsdygtighed ved at reducere input og diversificere produktionen og dermed sprede risikoen, hvilket er særlig vigtigt for at undgå fuldstændig misvækst; minder om, at plantning af hegn og træer, sikring af jorddække, undgåelse af overgræsning, reduktion af kompaktering og opbygning af jordens indhold af organisk materiale og humusniveauer er nyttige foranstaltninger for landbrugerne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver i lyset af de ekstreme klimabegivenheder i de seneste måneder behovet for en hurtig gennemførelse af jord til bord- og biodiversitetsstrategien med henblik på at opfylde ambitionen om en grønnere og mere bæredygtig landbrugssektor under hensyntagen til de forskellige klimapåvirkninger af forskellige former for landbrugsproduktion; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at engagere sig stærkt i EU's grønne pagt og til at intensivere indsatsen for EU's modvirkning af, tilpasning til og modstandsdygtighed over for klimaforandringer, idet der lægges særlig vægt på ekstreme vejrfænomener; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger betydningen af jordbundens sundhed for vandbinding og -filtrering; opfordrer Kommissionen til at gøre vandbindings- og filtreringskapaciteten samt jordfugtigheden til en central søjle i udkastet til den EU-lov om jordbundssundhed, der skal fremlægges i 2023; understreger, at tørvemoser har et enormt potentiale som kulstofdræn og spiller en væsentlig rolle med hensyn til at filtrere vand og afbøde oversvømmelser, tørke og naturbrande; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til en EU-målsætning om neutralitet med hensyn til jordbundsforringelse i EU senest i 2030 for at sikre, at det tilsvarende mål under FN's verdensmål for bæredygtig udvikling opfyldes fuldt ud i EU, eftersom EU i øjeblikket ikke vil kunne nå at indfri målene for bæredygtig udvikling, som fremhævet i Revisionsrettens særberetning fra 2018 om ørkendannelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver landbrugernes ansvar for at holde jord- og vandressourcerne i god stand samt nødvendigheden af at øge kulstofbindende dyrkningspraksisser; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme denne praksis gennem de nye økoordninger og gennem udvikling af kulstofbindende dyrkning, som også vil skulle integrere andre miljøelementer, såsom vandforvaltning, for at øge incitamenterne for producenterne; glæder sig over Kommissionens hensigt om at fremsætte et forslag om certificering af bæredygtige kulstofkredsløb; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver behovet for hurtigt at reducere forureningen af grundvand og overfladevand, navnlig med nitrater og pesticider; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til, at alle initiativer og foranstaltninger vedrørende forebyggelse og afbødning af tørke, oversvømmelser og hedebølger og deres virkninger fuldt ud integrerer hensynet til det naturlige miljø, navnlig skove, biodiversitet og økosystemtjenester; |
| --- | --- |

40.

Skovbrande

| 41. | opfordrer til en integreret reaktion på skovbrande for at beskytte EU's skove mod ødelæggelser forårsaget af ekstreme klimahændelser; understreger, at »megabrande« vokser i intensitet og hyppighed på verdensplan; er bekymret over den anslåede ekspansion af brandudsatte områder og længere sæsoner med høj risiko for brande i de fleste europæiske regioner, navnlig i scenarier med høje emissioner; minder om, at et mangfoldigt landskab med mangfoldige skove udgør en bedre barriere mod store og ukontrollerbare skovbrande; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at genopretning og genplantning af forskelligartet skov vil være til gavn for brandforebyggelse og inddæmning; understreger behovet for flere ressourcer til og udvikling af videnskabeligt baseret brandforvaltning og kapacitetsopbygningsstøtte gennem rådgivningstjenester for at tackle virkningerne af klimaforandringer i skovene; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at fremme og gøre brug af det integrerede brandhåndteringskoncept og bemærker, at dette kan fordre bedre reguleringskapacitet i medlemsstaterne, styrkelse af offentlige tjenester og målrettet støtte og øget samarbejde om katastrofeforebyggelse, -beredskab og -indsats; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er bekymret over risikoen for, at der opstår pyrocumulus i forbindelse med skovbrande, og de skadelige virkninger heraf for stratosfæren og ozonlaget; opfordrer derfor til, at forsætlige brande og træafbrænding i skovene reduceres mest muligt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | henleder opmærksomheden på de sundhedsmæssige konsekvenser af naturbrande og den dermed forbundne luftforurening og udtrykker bekymring over, at Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) forudser, at disse forventes at stige, selv i et scenarie med lave emissioner (26); bemærker, at skovbrande og den dermed forbundne luftforurening — selv i et scenarie med lave emissioner — forventes at stige i takt med planetens opvarmning, og bemærker, at dette i tillæg til konsekvenserne for menneskers sundhed også vil påvirke økosystemerne, da luftforurenende stoffer fra atmosfæren ender på jordens overflade; påpeger, at klimakrisen har indvirkning på biodiversiteten og reducerer økosystemernes modstandsdygtighed og de efterfølgende konsekvenser for folkesundheden, og insisterer derfor på vigtigheden af en »One Health«-tilgang; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre fortsat beskyttelse af vores skove og til at beskytte arealer mod at blive omlagt til ikke-skovarealer efter en skovbrand, da dette kan tilskynde til påsætning af brande med henblik på at kunne bruge arealerne til andre anvendelser, der ikke var tilladt før branden; opfordrer Regionsudvalget og Kommissionens tjenestegrene til at sikre samarbejde med de lokale myndigheder og undersøge historikken vedrørende omlægning af arealer efter skovbrande; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anmoder om, at Rådets direktiv 2003/96/EF om beskatning af energiprodukter og elektricitet (27) bliver revideret med henblik på at indføre en fritagelse for den interne forbrugsafgift på energiprodukter til brandfolk i forbindelse med udførelsen af deres opgaver; |
| --- | --- |

46.

Vand

| 47. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en omfattende EU-vandstrategi, herunder tilrettelæggelse af en europæisk vandkonference sammen med medlemsstaterne med henblik på hurtigt at udvikle retningslinjer for forvaltningen af tværnationale fælles vandløbsoplande, navnlig i tilfælde af flerårige tørker, og for at sikre en afbalanceret prioritering mellem vandanvendelser; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at koordinere udviklingen af omfattende regionale eller nationale planer fra god til endelig anvendelse med henblik på at tackle vandlækage og udsivning på grund af infrastruktur af lav kvalitet eller dårligt vedligeholdt infrastruktur, herunder på vandløbsopland-, by- og bedriftsniveau, og til at udveksle bedste praksis til dette formål; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaternes øgede bestræbelser på at øge brugen af teknikker til genbrug af vand, vandbesparende vandingsteknologier og -praksisser, grønne tagteknologier, intelligente brusere og toiletter, i vandsektoren, herunder forsyning, sanitet og forvaltning af stormvand, og på tværs af alle vandkredsløb og anvendelser i industrien, boliger og erhverv; opfordrer til lovændringer for at tilskynde til genbrug af vand i industrier, der anvender meget vand, samtidig med at de strengeste kvalitetskriterier overholdes, såvel som i kontorer og hjem ved at genbruge gråt vand; minder om, at vandforvaltning er af afgørende betydning for at minimere klimaforandringernes negative konsekvenser, beskytte vand- og fødevaresikkerheden samt biodiversiteten og sikre sund jord; |
| --- | --- |

49.

| 50. | påpeger, at energisektoren er en stor forbruger af vand i Europa, og at vandsektoren selv forbruger meget energi til vandindvinding, pumpning, opvarmning, køling, rengøring og afsaltning; påpeger den indvirkning, som lave vandniveauer har haft på energisektoren og visse industrier; fremhæver, at forbedret vandeffektivitet kan have en direkte indvirkning på reduktionen af energiforbruget og klimaforandringerne; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger behovet for at inddrage borgerne i vandforvaltningen; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre adgang til vand beregnet til sårbare og marginaliserede grupper i overensstemmelse med direktivet og til at træffe yderligere foranstaltninger for at sikre forsyningen af ledningsvand; minder om staternes forpligtelser til at sikre menneskers ret til drikkevand, navnlig i hedebølger og perioder med tørke, hvilket f.eks. indebærer oprettelse af en deltagelsesmekanisme, herunder gennemførelse af frit forudgående og informeret samtykke (FPIC) for energiinfrastruktur i stor skala og udvindingsindustrier; understreger betydningen af systematisk anerkendelse af sædvaneretten til drikkevand og tilvejebringelsen af retsmidler (gennem en klagemekanisme) i tilfælde af krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger betydningen af at forhindre spekulation i vand for at sikre retfærdig adgang til vand og god ressourceforvaltning; opfordrer til et forbud mod handel med vand som en råvare på de finansielle markeder; |
| --- | --- |

52.

Den internationale og sociale dimension

| 53. | understreger, at mange mennesker i hele Europa lever i forældede og nedslidte boliger og utilfredsstillende levevilkår, hvilket gør dem mere sårbare over for virkningerne af ekstreme vejrmønstre; minder om, at det er en grundlæggende rettighed at have en passende bolig; opfordrer til en hurtig vedtagelse af en ambitiøs social klimafond med henblik på at støtte de dårligst stillede grupper, navnlig for at øge energieffektiviteten i deres hjem, dekarbonisere deres opvarmnings- og kølingssystemer, og herunder ved at integrere energi fra vedvarende energikilder, hvilket vil sætte dem i stand til at sænke deres energiregninger og også forbedre deres livskvalitet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger det presserende behov for at optrappe den globale indsats både for at reducere drivhusgasemissionerne og for at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaforandringer som fremhævet i klimaaftalen fra Glasgow, der blev vedtaget i 2022; opfordrer EU til at spille en aktiv rolle i den igangværende proces med at fastlægge et globalt mål for tilpasning og med hensyn til at sikre, at målet for international klimafinansiering opfyldes, herunder en balance mellem afbødnings- og tilpasningsfinansiering; opfordrer endvidere EU til at engagere sig aktivt i Sendai-rammen for katastrofeforebyggelse for at træffe konkrete foranstaltninger til at beskytte udviklingsmæssige gevinster mod risikoen for naturkatastrofer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | minder om, at arbejdstagernes sundhed og sikkerhed hører under EU's kompetence, og at arbejdstagerne i henhold til direktiv 89/391/EØF (28) bør beskyttes mod enhver form for risiko, herunder mod fremspirende risici; opfordrer Kommissionen til grundigt og hurtigst muligt at vurdere de nye og fremspirende risici i forbindelse med klimaforandringer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen med henblik på bedre at beskytte arbejdstagerne mod eksponering for højere temperaturer, naturlig ultraviolet stråling og andre relaterede farer og sikkerhedsrisici, navnlig inden for bygge- og anlægssektoren, landbrugssektoren og sektoren for offentlige tjenesteydelser; påpeger, at kønsdifferentierede roller også medfører forskelle i kvinders og mænds sårbarhed over for klimaforandringernes virkninger, og at klimaforandringernes virkninger forstærker kønsuligheden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om behovet for, at medlemsstaterne arbejder hen imod en »nulvisionstilgang« til arbejdsrelaterede dødsfald i overensstemmelse med EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027; understreger i den forbindelse behovet for at sikre sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for alt indsats- og redningsmandskab, herunder brandfolk, som er særligt eksponeret for kræftfremkaldende stoffer under deres arbejde; understreger betydningen af at medtage regelmæssig uddannelse i sikkerhed og risikostyring for beredskabsfolk samt af at sørge for passende værnemidler og beskyttelsesmaterialer i medlemsstaternes nationale strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

56.

| 57. | udtrykker sin dybeste sympati med det pakistanske folk, som har lidt under de dødbringende konsekvenser af klimakrisen, og anerkender, at Pakistans eget bidrag til klimakrisen er yderst ringe; bemærker, at EU i første omgang har afsat 1,8 mio. EUR i humanitær bistand til ofre for oversvømmelser, men anerkender, at dette ikke står i et rimeligt forhold til en passende opfyldelse af behovene hos de berørte mennesker og samfund; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger betydningen af at fremme den fulde gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; glæder sig over ministererklæringen fremsat i sommer på Det Politiske Forum på Højt Plan om Bæredygtig Udvikling, hvori det hedder, at tørke og oversvømmelser er problemer med en global dimension, som har kraftigst indvirkning på udviklingslandene og på udsatte mennesker, navnlig oprindelige folk og lokalsamfund; minder de udviklede lande om behovet for at udvise solidaritet med udviklingslandene, navnlig de mest sårbare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | henviser til, at 2021-2030 er FN's årti for genopretning af økosystemer, og forventer, at dette årti vil være kendetegnet ved genopretning af naturen i EU; opfordrer alle parter i konventionen om den biologiske mangfoldighed til hurtigst muligt at gennemføre naturgenopretningsforanstaltninger på deres territorier; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker, at lande rundt om i verden også er blevet ramt af alvorlige og rekordstore tørkeperioder, herunder en rekordstor tørke i Kina; opfordrer til et tættere samarbejde med internationale partnere om tørke, naturbrande og andre virkninger af klimaforandringer; opfordrer EU til at stræbe efter en styrket dialog på disse områder, herunder i COP27-regi, med henblik på at udveksle viden og gensidigt forbedre håndteringen af tørker; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at systemer for tidlig varsling er afgørende for en effektiv tilpasning, navnlig i forbindelse med skovbrande og oversvømmelser, men at man i mange dele af verden ikke råder over sådanne systemer; støtter Den Meteorologiske Verdensorganisations initiativ til tidlig varsling og håber, at det vil blive gennemført hurtigt for at redde så mange liv som muligt og så tidligt som muligt fra virkningerne af klimakrisen; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle teknologi til systemer for tidlig varsling; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at tørken på Afrikas Horn ifølge FN har bragt 22 millioner mennesker i fare for at sulte; bemærker, at problemerne med adgang til fødevarer og sult i lande uden for EU forværres af både klimakrisen og geopolitiske kræfter; opfordrer EU til at prioritere menneskerettighedsbaserede og sammenhængende politikker for fødevare- og ernæringssikkerhed; påpeger, hvordan klimakrisen forværrer humanitære kriser rundt om i verden, navnlig i Afghanistan, hvor tørke er en medvirkende faktor til, at 20 millioner afghanere ikke kan få deres daglige brød; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at EU skal være forberedt på klimaforanlediget fordrivelse, og anerkender, at det er nødvendigt at træffe passende foranstaltninger til at beskytte menneskerettighederne for befolkninger, der trues af virkningerne af klimaforandringer; mener, at en sådan fordrivelse bør løses på internationalt plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om udformning af internationale rammer for håndtering af klimaskabt fordrivelse og migration både i internationale fora og i EU's optræden udadtil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at støtte personer, der er blevet fordrevet på grund af klimaforandringer, og som ikke længere er i stand til at bo i deres hjem; understreger, at FN's Menneskerettighedskomité har fastslået, at stater, når de overvejer at udvise asylansøgere, skal tage hensyn til de menneskerettighedsmæssige konsekvenser af klimakrisen i hjemlandet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer til øgede investeringer i uddannelse og bevidstgørelse af de europæiske borgere angående naturkatastrofer; opfordrer til synlige EU-initiativer til at promovere den internationale dag for forebyggelse af naturkatastrofer; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 28.

(2)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(3)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(4)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 25.

(5)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 2.

(6)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 156.

(7)  EUT C 506 af 15.12.2021, s. 38.

(8)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 99.

(9)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

(10)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60.

(11)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(12)  Copernicus "klimaændringstjeneste, »Surface air temperature for August 2022«.

(13)  World Resources Institute, »Achieving abundance: understanding the cost of a sustainable water future«, 21. januar 2020.

(14)  Det Europæiske Miljøagentur »Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment«, 14. oktober 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. et al., »Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming« (»Skovbrande optrapper jordens kulstoftab ved høje breddegrader som følge af klimaopvarmning«, Environment Research Letters,, bind 17, nr. 9, september 2022.

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1).

(18)  Den Europæiske Revisionsret, »Særberetning 20/2021: Bæredygtig vandanvendelse i landbruget: Midler under den fælles landbrugspolitik vil nok snarere fremme en øget end en mere effektiv vandanvendelse«, 2021.

(19)  Baranyai, G., ‘Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question‘, Official Journal of the World Water Council, Vol. 21, No 3, 2019.

(20)  Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40).

(21)  Copernicus Atmosphere Monitoring Service, ‘Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years’, 6. september 2022.

(22)  Det Fælles Forskningscenters nyheder, »Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds«10. maj 2021.

(23)  Det Fælles Forskningscenters konklusioner on the projection of economic impacts of climate change in sectors of the EU based on a bottom-up analysis.

(24)  Meddelelse fra Kommissionen af 17. september 2020 om »Intensivering af Europas klimaambitioner for 2030. Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562),

(25)  Kommissionens meddelelse af 22. juni 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om naturgenopretning (COM(2022)0304).

(26)  World Meteorological Organization,WMO Air Quality and Climate Bulletin highlights impacts of wildfires, 7. september 2022.

(27)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

(28)  Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1).

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Situationen i Taiwanstrædet

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om situationen i Taiwanstrædet (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2021 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2021 til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2022 om EU og sikkerhedsudfordringerne i den indopacifiske region (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2022 om EU og sikkerhedsudfordringerne i den indopacifiske region (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2022 om strategien for Indo-Stillehavs-regionen på handels- og investeringsområdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2022 om strategien for Indo-Stillehavs-regionen på handels- og investeringsområdet (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om en ny EU-Kina-strategi (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om en ny EU-Kina-strategi (4),

| — | der henviser til topmødet mellem EU og Kina, der blev afholdt den 1. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet mellem EU og Kina, der blev afholdt den 1. april 2022,

| — | der henviser til EU's ét Kina-politik, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's ét Kina-politik,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 16. september 2021 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region, (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 16. september 2021 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region, (JOIN(2021)0024),

| — | der henviser til det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022,

| — | der henviser til NATO's strategiske koncept fra 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's strategiske koncept fra 2022,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 1. december 2021 om Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 1. december 2021 om Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | der henviser til G7-udenrigsministrenes erklæring af 3. august 2022 om bevarelse af fred og stabilitet hen over Taiwanstrædet, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-udenrigsministrenes erklæring af 3. august 2022 om bevarelse af fred og stabilitet hen over Taiwanstrædet,

| — | der henviser til den tale, som NF/HR, Josep Borrell, holdt på ASEAN's 29. regionale forum den 5. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale, som NF/HR, Josep Borrell, holdt på ASEAN's 29. regionale forum den 5. august 2022,

| — | der henviser til den trilaterale strategiske dialog mellem USA og Australien og Japan af 5. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til den trilaterale strategiske dialog mellem USA og Australien og Japan af 5. august 2022,

| — | der henviser til NATO's generalsekretær Jens Stoltenbergs erklæring af 4. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's generalsekretær Jens Stoltenbergs erklæring af 4. august 2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at EU og Taiwan er ligesindede partnere, som deler de fælles værdier frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; der henviser til, at EU fortsat fastholder sin principielle holdning ét Kina-politikken; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Taiwan er ligesindede partnere, som deler de fælles værdier frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; der henviser til, at EU fortsat fastholder sin principielle holdning ét Kina-politikken;

| B. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«) mellem den 4. og 10. august 2022 eskalerede sin mangeårige militære trussel mod Taiwan til et hidtil uset niveau efter besøget den 2.-3. august 2022 af formanden for Repræsentanternes Hus i USA, Nancy Pelosi, og iværksatte storstilede militærøvelser med skarp ammunition i syv udpegede områder omkring Taiwan; der henviser til, at øvelserne omfattede brugen af op til 11 ballistiske missiler, hvoraf mindst fem fløj over Taiwan; der henviser til, at disse militærøvelser udgjorde en virtuel blokade af Taiwans territorialfarvand og luftrum; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«) mellem den 4. og 10. august 2022 eskalerede sin mangeårige militære trussel mod Taiwan til et hidtil uset niveau efter besøget den 2.-3. august 2022 af formanden for Repræsentanternes Hus i USA, Nancy Pelosi, og iværksatte storstilede militærøvelser med skarp ammunition i syv udpegede områder omkring Taiwan; der henviser til, at øvelserne omfattede brugen af op til 11 ballistiske missiler, hvoraf mindst fem fløj over Taiwan; der henviser til, at disse militærøvelser udgjorde en virtuel blokade af Taiwans territorialfarvand og luftrum;

| C. | der henviser til, at fem af Kinas ballistiske missiler slog ned i Japans eksklusive økonomiske zone (EEZ); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fem af Kinas ballistiske missiler slog ned i Japans eksklusive økonomiske zone (EEZ);

| D. | der henviser til, at de omfattende militærøvelser blev kombineret med intense cyberangreb mod Taiwans myndigheder og private sektor; der henviser til, at Kinas fortsatte militære aggressivitet udgør en alvorlig trussel mod status quo og kan føre til en farlig, endog utilsigtet, eskalering med alvorlige konsekvenser for den globale stabilitet og fred, herunder for EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de omfattende militærøvelser blev kombineret med intense cyberangreb mod Taiwans myndigheder og private sektor; der henviser til, at Kinas fortsatte militære aggressivitet udgør en alvorlig trussel mod status quo og kan føre til en farlig, endog utilsigtet, eskalering med alvorlige konsekvenser for den globale stabilitet og fred, herunder for EU;

| E. | der henviser til, at Kina tilsyneladende forsøger at gøre sine overdrevent aggressive handlinger permanente og således undergrave status quo i Taiwanstrædet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kina tilsyneladende forsøger at gøre sine overdrevent aggressive handlinger permanente og således undergrave status quo i Taiwanstrædet;

| F. | der henviser til, at Kina siden 2019 med stigende regelmæssighed har krænket Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; der henviser til, at Kina har udvist aggressiv adfærd i et stort område af den indopacifiske region og udøvet forskellige grader af militær eller økonomisk tvang, hvilket har ført til tvister med nabolande såsom Japan, Indien, Filippinerne og Australien; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kina siden 2019 med stigende regelmæssighed har krænket Taiwans luftforsvarsidentifikationszone; der henviser til, at Kina har udvist aggressiv adfærd i et stort område af den indopacifiske region og udøvet forskellige grader af militær eller økonomisk tvang, hvilket har ført til tvister med nabolande såsom Japan, Indien, Filippinerne og Australien;

| G. | der henviser til, at Taiwan som reaktion på Kinas fornyede provokationer har meddelt, at det vil øge sit militærbudget med 13,9 % på årsbasis til et rekordhøjt niveau på 586,3 mia. TWD (19,5 mia. EUR); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Taiwan som reaktion på Kinas fornyede provokationer har meddelt, at det vil øge sit militærbudget med 13,9 % på årsbasis til et rekordhøjt niveau på 586,3 mia. TWD (19,5 mia. EUR);

| H. | der henviser til, at Australien og Japan sammen med USA i en fælles erklæring har givet udtryk for »bekymring over [Kinas] seneste handlinger, som i alvorlig grad påvirker den internationale fred og stabilitet«, og indtrængende opfordret Kina til »straks at indstille militærøvelserne«; der henviser til, at G7-udenrigsministrene omhyggeligt har kritiseret Kinas aggressive handlinger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Australien og Japan sammen med USA i en fælles erklæring har givet udtryk for »bekymring over [Kinas] seneste handlinger, som i alvorlig grad påvirker den internationale fred og stabilitet«, og indtrængende opfordret Kina til »straks at indstille militærøvelserne«; der henviser til, at G7-udenrigsministrene omhyggeligt har kritiseret Kinas aggressive handlinger;

| I. | der henviser til, at Kina efter den amerikanske kongresdelegations besøg under ledelse af Pelosi suspenderede forhandlingerne og samarbejdet med USA på otte forskellige områder, herunder dialoger om militære anliggender og klimaændringer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kina efter den amerikanske kongresdelegations besøg under ledelse af Pelosi suspenderede forhandlingerne og samarbejdet med USA på otte forskellige områder, herunder dialoger om militære anliggender og klimaændringer;

| J. | der henviser til, at Taiwan i de seneste år har modtaget mange besøg fra lovgivere, herunder fra EU's medlemsstater og en næstformand i Europa-Parlamentet; der henviser til, at sådanne besøg i forbindelse med parlamentarisk diplomati er almindelig praksis i demokratier; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Taiwan i de seneste år har modtaget mange besøg fra lovgivere, herunder fra EU's medlemsstater og en næstformand i Europa-Parlamentet; der henviser til, at sådanne besøg i forbindelse med parlamentarisk diplomati er almindelig praksis i demokratier;

| K. | der henviser til, at Kinas præsident Xi Jinping den 9. oktober 2021 lovede at stræbe efter »genforening« med Taiwan med angiveligt fredelige midler, men ukorrekt påstod, at den største hindring herfor var den såkaldte bevægelse til støtte for »Taiwans uafhængighed«; der henviser til, at denne retorik ikke modsvares af Kinas handlinger; der henviser til, at kinesiske diplomater endda truede med såkaldt »genopdragelse« af det taiwanske folk efter »genforeningen«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kinas præsident Xi Jinping den 9. oktober 2021 lovede at stræbe efter »genforening« med Taiwan med angiveligt fredelige midler, men ukorrekt påstod, at den største hindring herfor var den såkaldte bevægelse til støtte for »Taiwans uafhængighed«; der henviser til, at denne retorik ikke modsvares af Kinas handlinger; der henviser til, at kinesiske diplomater endda truede med såkaldt »genopdragelse« af det taiwanske folk efter »genforeningen«;

| L. | der henviser til, at Kinas nyligt offentliggjorte hvidbog med titlen »The Taiwan Question and China's Reunification in the New Era« (Taiwanspørgsmålet og Kinas genforening i den nye æra) ophævede tidligere forsikringer til Taiwan om landets fremtidige status efter »genforeningen«, f.eks. at der ikke ville blive udstationeret kinesiske tropper eller administrativt personale på øen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kinas nyligt offentliggjorte hvidbog med titlen »The Taiwan Question and China's Reunification in the New Era« (Taiwanspørgsmålet og Kinas genforening i den nye æra) ophævede tidligere forsikringer til Taiwan om landets fremtidige status efter »genforeningen«, f.eks. at der ikke ville blive udstationeret kinesiske tropper eller administrativt personale på øen;

| M. | der henviser til, at Kina indførte massive økonomiske sanktioner over for og lagde pres på Litauen, efter at landet havde indvilliget i åbningen af et taiwansk repræsentationskontor i Litauen og planer om at åbne et litauisk handelsrepræsentationskontor i Taipei; der henviser til, at Parlamentet på det kraftigste fastslår alle EU-medlemsstaternes ret til at forfølge sådanne forbindelser med Taiwan; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kina indførte massive økonomiske sanktioner over for og lagde pres på Litauen, efter at landet havde indvilliget i åbningen af et taiwansk repræsentationskontor i Litauen og planer om at åbne et litauisk handelsrepræsentationskontor i Taipei; der henviser til, at Parlamentet på det kraftigste fastslår alle EU-medlemsstaternes ret til at forfølge sådanne forbindelser med Taiwan;

| N. | der henviser til, at Taiwan har tilsluttet sig EU's sanktioner mod Rusland, og til, at både de taiwanske myndigheder og landets befolkning har givet betydelige donationer til ukrainske flygtninge; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Taiwan har tilsluttet sig EU's sanktioner mod Rusland, og til, at både de taiwanske myndigheder og landets befolkning har givet betydelige donationer til ukrainske flygtninge;

| O. | der henviser til, at Taiwan befinder sig i en strategisk position med hensyn til handel; der henviser til, at Taiwanstrædet er den primære rute for skibe, der sejler fra Kina, Japan, Sydkorea og Taiwan til Europa; der henviser til, at EU stadig en den største kilde til direkte udenlandske investeringer (FDI) i Taiwan; der henviser til, at der er et betydeligt potentiale for at øge Taiwans FDI i EU; der henviser til, at Taiwan dominerer markederne for halvlederproduktion, eftersom dets producenter fremstiller omkring halvdelen af alle verdens halvledere; der henviser til, at der i EU's strategi for den indopacifiske region argumenteres for at øge handels- og investeringssamarbejdet med Taiwan, og der slås til lyd for at stabilisere situationen i Det Sydkinesiske Hav og Taiwanstrædet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Taiwan befinder sig i en strategisk position med hensyn til handel; der henviser til, at Taiwanstrædet er den primære rute for skibe, der sejler fra Kina, Japan, Sydkorea og Taiwan til Europa; der henviser til, at EU stadig en den største kilde til direkte udenlandske investeringer (FDI) i Taiwan; der henviser til, at der er et betydeligt potentiale for at øge Taiwans FDI i EU; der henviser til, at Taiwan dominerer markederne for halvlederproduktion, eftersom dets producenter fremstiller omkring halvdelen af alle verdens halvledere; der henviser til, at der i EU's strategi for den indopacifiske region argumenteres for at øge handels- og investeringssamarbejdet med Taiwan, og der slås til lyd for at stabilisere situationen i Det Sydkinesiske Hav og Taiwanstrædet;

| P. | der henviser til, at EU på topmødet mellem EU og Kina den 1. april 2022 mindede om Kinas ansvar — som global aktør og som permanent medlem af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd — for at arbejde for fred og stabilitet i regionen og navnlig i Taiwanstrædet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU på topmødet mellem EU og Kina den 1. april 2022 mindede om Kinas ansvar — som global aktør og som permanent medlem af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd — for at arbejde for fred og stabilitet i regionen og navnlig i Taiwanstrædet;

| Q. | der henviser til, at EU er fast besluttet på at anvende alle tilgængelige kanaler til at befordre initiativer, som har til formål at fremme dialog, samarbejde og tillidsskabelse på begge sider af Taiwanstrædet; der henviser til, at den nylige udvikling har øget det presserende behov for, at EU engagerer sig og bidrager til at mindske regionale spændinger, som udgør en destabiliserende faktor; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU er fast besluttet på at anvende alle tilgængelige kanaler til at befordre initiativer, som har til formål at fremme dialog, samarbejde og tillidsskabelse på begge sider af Taiwanstrædet; der henviser til, at den nylige udvikling har øget det presserende behov for, at EU engagerer sig og bidrager til at mindske regionale spændinger, som udgør en destabiliserende faktor;

| 1. | fordømmer på det kraftigste Kinas militærøvelser, som begyndte i Taiwanstrædet den 2. august 2022, og som nåede en hidtil uset grad af intensitet, og opfordrer Kinas regering til at afstå fra enhver foranstaltning, der kan destabilisere Taiwanstrædet og den regionale sikkerhed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at status quo i Taiwanstrædet ikke må ændres ensidigt og modsætter sig trusler om magtanvendelse eller brug af magt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager det internationale samfunds tilsagn om at opretholde den regelbaserede internationale orden, fred og stabilitet hen over Taiwanstrædet og i hele regionen; gentager EU's tilslutning til ét Kina-politikken som det politiske grundlag for forbindelserne mellem EU og Kina; minder om, at det i EU-Kina-strategien understreges, at konstruktive forbindelser hen over strædet er afgørende for at fremme fred og sikkerhed i hele den indopacifiske region, og at EU støtter initiativer, der tager sigte på dialog og tillidsskabelse; er overbevist om, at Kinas provokerende handlinger mod Taiwan og i Det Sydkinesiske Hav skal have konsekvenser for forbindelserne mellem EU og Kina, og at muligheden for beredskabsplanlægning skal overvejes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin stærke solidaritet med det taiwanske folk; roser de taiwanske myndigheder og politiske ledere for deres velovervejede og ansvarlige reaktion på Kinas provokationer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det på den demokratiske ø Taiwan er op til befolkningen at beslutte, hvordan de ønsker at leve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager betydningen af at respektere folkeretten, navnlig FN's havretskonvention (UNCLOS) med dens bestemmelser om forpligtelsen til at bilægge tvister med fredelige midler og om opretholdelse af retten til fri sejlads og overflyvning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over den klare fordømmelse af Kinas militærøvelser fra EU's medlemsstater og partnere i regionen og understreger, at vores sammenhold er afgørende for at afskrække Kina fra enhver form for aggression og opretholde fred og stabilitet i Taiwanstrædet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er yderst bekymret over de ballistiske missiler, der blev affyret over Taiwan, og som landede i Japans eksklusive økonomiske zone og således truede stabiliteten i regionen og Japans nationale sikkerhed; glæder sig over erklæringer fra talsmanden for den japanske regering, der opfordrer til en reel dialog for at løse problemerne vedrørende Taiwan på en fredelig måde; tilkendegiver sin sympati for og tilbyder sin fulde støtte til Japan og understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt, at demokratierne i regionen fortsætter med at støtte Taiwan til trods for Kinas sabelraslen, da fred og stabilitet i regionen er i alles interesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Kina til øjeblikkeligt at standse alle handlinger og al indtrængen i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone samt krænkelser af luftrummet over Taiwans perifere øer, genoprette fuld respekt for medianlinjen i Taiwanstrædet og standse alle andre militære aktioner i gråzonen, herunder cyber- og desinformationskampagner; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer Kinas beslutning om at suspendere forskellige politiske dialoger med USA, herunder om klima- og sikkerhedsspørgsmål, og opfordrer indtrængende Kinas ledelse til at vende tilbage til diplomatiske standarder for at undgå risikoen for fejlvurderinger og fejltagelser, som kan få katastrofale konsekvenser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | afviser på det kraftigste Kinas økonomiske tvang mod Taiwan og andre demokratier i regionen samt mod EU's medlemsstater og understreger, at en sådan praksis ikke blot er ulovlig i henhold til Verdenshandelsorganisationens regler, men at den også har en ødelæggende indvirkning på Kinas omdømme i hele verden og vil føre til et yderligere tab af tillid til Kina som partner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU til at påtage sig en større rolle, hvad angår situationen i Taiwanstrædet og den indopacifiske region som helhed, i overensstemmelse med sin egen strategi for den indopacifiske region; opfordrer til en yderligere uddybning af vores strategiske forbindelser med ligesindede partnere i regionen, navnlig Japan og Australien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU's medlemsstater til at øge deres økonomiske og diplomatiske tilstedeværelse i hele den indopacifiske region, herunder i Taiwan, og minder om, at verdens strategiske og økonomiske tyngdepunkt er ved at flytte sig til denne region, og at EU derfor har en klar interesse i at skabe en klar og troværdig EU-tilgang til den indopacifiske region; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer igen EU til at styrke det eksisterende partnerskab med Taiwan for at fremme fælles værdier og principper, herunder ved at stræbe efter en robust forsyningskædeaftale og en bilateral investeringsaftale, som vil bidrage til at beskytte både EU's og dets medlemsstaters interesser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over Litauens nyligt bekendtgjorte planer om at åbne et handelsrepræsentationskontor i Taipei i efteråret 2022; opfordrer andre medlemsstater, der endnu ikke har et handelskontor i Taiwan, til at følge dette eksempel og styrke deres politiske forbindelser med Taiwan; opfordrer Kina til at ophæve sine uberettigede sanktioner over for litauiske embedsmænd; fordømmer Kinas handelsrestriktioner; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at ændre navnet på det europæiske kontor for økonomi og handel i Taipei for at afspejle bredden i vores forbindelser; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at Taiwan er afgørende for den globale forsyningskæde inden for centrale højteknologiske sektorer, navnlig halvledere, og opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at udvikle en strategi for modstandsdygtighed og til snarest at påbegynde arbejdet med en modstandsdygtig forsyningskædeaftale med Taiwan med henblik på at tackle de respektive sårbarheder på en gensidigt fordelagtig måde og for at bevare Taiwans sikkerhed ved at styrke landets »silicon shield«; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tilskynder til øget økonomisk, videnskabelig, kulturel og politisk interaktion mellem EU og Taiwan, herunder på de højest mulige niveauer, for fuldt ud at afspejle det dynamiske, mangesidede og tætte samarbejde mellem EU og Taiwan som ligesindede partnere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at overveje konnektivitetsprojekter med Stillehavsstaterne og saminvesteringspartnerskaber mellem EU's Global Gateway og Taiwans nye sydgående politik med henblik på at fremme handelsforbindelser og politiske forbindelser samt stabilitet i den indopacifiske region; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager sin tidligere opfordring til Kommissionen om straks at iværksætte en konsekvensanalyse, en offentlig høring og en screeningsundersøgelse vedrørende en bilateral investeringsaftale med de taiwanske myndigheder som forberedelse til forhandlinger om en uddybning af de bilaterale økonomiske bånd; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anbefaler en yderligere uddybning af samarbejdet mellem EU og Taiwan for at styrke det strukturelle samarbejde om bekæmpelse af desinformation og udenlandsk indblanding; anbefaler, at der udstationeres en forbindelsesofficer i det europæiske kontor for økonomi og handel for at koordinere den fælles indsats for at bekæmpe desinformation og indblanding; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anerkender, at støttetiltag såsom parlamentariske besøg er værdifulde, og mener, at de kan bidrage til afskrækkelse, hvis de kombineres med et omfattende samarbejde på andre områder; understreger, at det agter at sende fremtidige officielle parlamentariske delegationer til Taiwan; glæder sig over, at Taiwans lovgivende forsamling i forbindelse med Europa-Parlamentets næstformand Beers besøg i Taiwan officielt blev indbudt til at besøge Europa-Parlamentet; agter at gå videre med tiltag såsom tilrettelæggelsen af en parlamentarisk uge for EU og Taiwan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over Taiwans tilsagn om at stå sammen med Ukraine mod Ruslands brutale og uberettigede aggression; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om vigtigheden af at styrke dialogen mellem EU og Taiwan ved at uddybe forbindelserne med lokale aktører, herunder civilsamfundet, og fremme udvekslinger med taiwanske medieorganisationer, og understreger, at en sådan styrket udveksling vil medvirke til at forbedre EU's profil og synlighed i Taiwan og bidrage til en fælles indsats for at imødegå den desinformationstrussel, som begge parter i stigende grad står over for; |
| --- | --- |

24.

| 25. | slår kraftigt til lyd for Taiwans meningsfulde deltagelse som observatør i møder, mekanismer og aktiviteter i internationale organer såsom Verdenssundhedsorganisationen, Organisationen for International Civil Luftfart, Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL) og FN's rammekonvention om klimaændringer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og regeringer og lovgivende forsamlinger i Taiwan, Folkerepublikken Kina, USA, Japan, Sydkorea, Australien, Indien, Filippinerne, Rusland og Ukraine samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 170.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0224

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0276.

(4)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 40.

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet

Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2022 til Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 9. februar 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet« (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 9. februar 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet« (JOIN(2021)0002),

| — | der henviser til Barcelonaerklæringen, som blev vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995, hvori der fastsættes et Euro-Middelhavs-partnerskab, og som er ledsaget af et detaljeret arbejdsprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til Barcelonaerklæringen, som blev vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995, hvori der fastsættes et Euro-Middelhavs-partnerskab, og som er ledsaget af et detaljeret arbejdsprogram,

| — | der henviser til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til FN's resolution 70/1 med titlen »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling) (2030-dagsordenen), som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015 og fastsætter verdensmålene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution 70/1 med titlen »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling) (2030-dagsordenen), som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015 og fastsætter verdensmålene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til verdensmål 14: »bevare havene og bruge havene og de marine ressourcer på bæredygtig vis for at fremme bæredygtig udvikling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdensmål 14: »bevare havene og bruge havene og de marine ressourcer på bæredygtig vis for at fremme bæredygtig udvikling«,

| — | der henviser til Parisaftalen, der blev vedtaget ved afgørelse 1/CP.21 på den 21. partskonference (COP21) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), og til den 11. partskonference (COP11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, der blev vedtaget ved afgørelse 1/CP.21 på den 21. partskonference (COP21) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), og til den 11. partskonference (COP11),

| — | der henviser til den 26. partskonference (COP26) under UNFCCC i Glasgow, Det Forenede Kongerige, fra den 31. oktober til den 13. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 26. partskonference (COP26) under UNFCCC i Glasgow, Det Forenede Kongerige, fra den 31. oktober til den 13. november 2021,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) otte grundlæggende konventioner, nemlig: konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, 1948; konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, 1949; konventionen om tvangsarbejde, 1930 (og den tilhørende protokol fra 2014); konventionen om afskaffelse af tvangsarbejde, 1957; konventionen om mindstealder, 1973; konventionen om de værste former for børnearbejde, 1999; konventionen vedrørende lige løn, 1951; konventionen om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, 1958, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) otte grundlæggende konventioner, nemlig: konventionen om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, 1948; konventionen om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, 1949; konventionen om tvangsarbejde, 1930 (og den tilhørende protokol fra 2014); konventionen om afskaffelse af tvangsarbejde, 1957; konventionen om mindstealder, 1973; konventionen om de værste former for børnearbejde, 1999; konventionen vedrørende lige løn, 1951; konventionen om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, 1958,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (Barcelonakonventionen) og de hertil knyttede EU-protokoller og beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (Barcelonakonventionen) og de hertil knyttede EU-protokoller og beslutninger,

| — | der henviser til MedFish4Ever-ministererklæringen fra Middelhavslandene, som blev vedtaget i Valletta, Malta, den 30. marts 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til MedFish4Ever-ministererklæringen fra Middelhavslandene, som blev vedtaget i Valletta, Malta, den 30. marts 2017,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene af 9. februar 2021 med titlen »Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours« (fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — økonomisk plan og investeringsplan for de sydlige nabolande) (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene af 9. februar 2021 med titlen »Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours« (fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — økonomisk plan og investeringsplan for de sydlige nabolande) (SWD(2021)0023),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om et fornyet partnerskab med det sydlige naboskab — en ny dagsorden for Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om et fornyet partnerskab med det sydlige naboskab — en ny dagsorden for Middelhavsområdet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 10. og 11. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 10. og 11. december 2020,

| — | der henviser til erklæringen af 26. februar 2021 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 26. februar 2021 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet, som blev vedtaget på Regionudvalgets 145. plenarforsamling fra den 30. juni til den 1. juli 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet, som blev vedtaget på Regionudvalgets 145. plenarforsamling fra den 30. juni til den 1. juli 2021,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. marts 2019 om situationen efter Det Arabiske Forår: vejen frem for MENA-regionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. marts 2019 om situationen efter Det Arabiske Forår: vejen frem for MENA-regionen (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel og Udviklingsudvalget i form af en skrivelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel og Udviklingsudvalget i form af en skrivelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 118, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 118,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0220/2022),

| A. | der henviser til, at det daværende Europæiske Fællesskab i november 1995 underskrev Barcelonaerklæringen sammen med 12 sydlige Middelhavslande med henblik på at fremme et nyt fælles område med den endelige målsætning om fred, stabilitet og velstand; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det daværende Europæiske Fællesskab i november 1995 underskrev Barcelonaerklæringen sammen med 12 sydlige Middelhavslande med henblik på at fremme et nyt fælles område med den endelige målsætning om fred, stabilitet og velstand;

| B. | der henviser til, at EU i 2004 som følge af EU's udvidelse med nye medlemsstater i øst og syd besluttede at lancere sin europæiske naboskabspolitik, der omfatter EU's østlige og sydlige dimensioner og stræber efter at fremme dialog og samarbejde med dets nabolande; der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik efterfølgende blev ajourført i 2015; der henviser til, at politikken i mange år blev suppleret af et dedikeret finansielt instrument for EU's optræden udadtil og tilvejebragte ressourcer og overordnede målsætninger samt et mandat, som gav Kommissionen mulighed for at foreslå en flerårig og årlig programmering for EU-bistand; der henviser til, at EU's finansielle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument nu er erstattet af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i 2004 som følge af EU's udvidelse med nye medlemsstater i øst og syd besluttede at lancere sin europæiske naboskabspolitik, der omfatter EU's østlige og sydlige dimensioner og stræber efter at fremme dialog og samarbejde med dets nabolande; der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik efterfølgende blev ajourført i 2015; der henviser til, at politikken i mange år blev suppleret af et dedikeret finansielt instrument for EU's optræden udadtil og tilvejebragte ressourcer og overordnede målsætninger samt et mandat, som gav Kommissionen mulighed for at foreslå en flerårig og årlig programmering for EU-bistand; der henviser til, at EU's finansielle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument nu er erstattet af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI);

| C. | der henviser til, at 2008 markerede starten på Middelhavsunionen, som er en mellemstatslig organisation, der blev oprettet som en fortsættelse af Barcelonaprocessen og tilvejebringer en vigtig platform for dialog og samarbejde på politisk niveau og på niveauet for civilsamfundsorganisationer og relevante politiske interessenter; der henviser til, at Middelhavsunionen suppleres af en Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, som giver en central mulighed for politisk dialog og konvergens samt multilateralt samarbejde blandt valgte repræsentanter for EU og dets partnerlande i det sydlige Middelhavsområde; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 2008 markerede starten på Middelhavsunionen, som er en mellemstatslig organisation, der blev oprettet som en fortsættelse af Barcelonaprocessen og tilvejebringer en vigtig platform for dialog og samarbejde på politisk niveau og på niveauet for civilsamfundsorganisationer og relevante politiske interessenter; der henviser til, at Middelhavsunionen suppleres af en Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, som giver en central mulighed for politisk dialog og konvergens samt multilateralt samarbejde blandt valgte repræsentanter for EU og dets partnerlande i det sydlige Middelhavsområde;

| D. | der henviser til, at Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 9. februar 2021 godkendte en fælles meddelelse om et ambitiøst og fornyet partnerskab med de sydlige nabolande om en ny dagsorden for Middelhavsområdet og et tilhørende fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene, der fastlægger en økonomisk plan og investeringsplan, som bl.a. fokuserer på fem prioriteter, nemlig: menneskelig udvikling, god regeringsførelse og retsstatsprincippet; modstandsdygtighed, velstand og den digitale omstilling; fred og sikkerhed; migration og mobilitet; og den grønne omstilling: klimamodstandsdygtighed, energi og miljøet; der henviser til, at denne nye dagsorden for Middelhavsområdet er et positivt skridt i den rigtige retning mod yderligere økonomisk og politisk integration med de sydlige nabolande; der henviser til, at erklæringen om Abraham-aftalerne bekræfter Abraham-aftalerne, der blev undertegnet i august 2020, og henviser til de efterfølgende aftaler, der har til formål at normalisere forbindelserne mellem Israel og andre arabiske stater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 9. februar 2021 godkendte en fælles meddelelse om et ambitiøst og fornyet partnerskab med de sydlige nabolande om en ny dagsorden for Middelhavsområdet og et tilhørende fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene, der fastlægger en økonomisk plan og investeringsplan, som bl.a. fokuserer på fem prioriteter, nemlig: menneskelig udvikling, god regeringsførelse og retsstatsprincippet; modstandsdygtighed, velstand og den digitale omstilling; fred og sikkerhed; migration og mobilitet; og den grønne omstilling: klimamodstandsdygtighed, energi og miljøet; der henviser til, at denne nye dagsorden for Middelhavsområdet er et positivt skridt i den rigtige retning mod yderligere økonomisk og politisk integration med de sydlige nabolande; der henviser til, at erklæringen om Abraham-aftalerne bekræfter Abraham-aftalerne, der blev undertegnet i august 2020, og henviser til de efterfølgende aftaler, der har til formål at normalisere forbindelserne mellem Israel og andre arabiske stater;

| E. | der henviser til, at Middelhavsregionen er et område, som har afgørende og komplementær strategisk betydning for EU; der henviser til, at den såkaldte Barcelonaproces, der blev iværksat i 1995, bl.a. havde til formål at skabe et fælles område med fred, stabilitet og fælles velstand, iværksætte en Euro-Middelhavs-frihandelszone, arbejde på at styrke demokratiet og respekten for menneskerettighederne og skabe et Euro-Middelhavs-Partnerskab for at forbedre folkenes indbyrdes forståelse og knytte tættere bånd mellem dem; der henviser til, at de fleste af målene mere end 25 år efter Barcelonaerklæringen ikke er blevet opfyldt fuldt ud; der henviser til, at forbindelserne mellem EU og dets partnere i Middelhavsområdet skal genoplives med henblik på at imødegå fælles udfordringer, udnytte fælles muligheder og frigøre potentialet i vores fælles region; der henviser til, at de sydlige nabolande står over for fælles udfordringer, men hver især befinder sig i en bestemt politisk og økonomisk situation og har særlige problemer, som skal anerkendes i EU's politikker for de respektive regioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Middelhavsregionen er et område, som har afgørende og komplementær strategisk betydning for EU; der henviser til, at den såkaldte Barcelonaproces, der blev iværksat i 1995, bl.a. havde til formål at skabe et fælles område med fred, stabilitet og fælles velstand, iværksætte en Euro-Middelhavs-frihandelszone, arbejde på at styrke demokratiet og respekten for menneskerettighederne og skabe et Euro-Middelhavs-Partnerskab for at forbedre folkenes indbyrdes forståelse og knytte tættere bånd mellem dem; der henviser til, at de fleste af målene mere end 25 år efter Barcelonaerklæringen ikke er blevet opfyldt fuldt ud; der henviser til, at forbindelserne mellem EU og dets partnere i Middelhavsområdet skal genoplives med henblik på at imødegå fælles udfordringer, udnytte fælles muligheder og frigøre potentialet i vores fælles region; der henviser til, at de sydlige nabolande står over for fælles udfordringer, men hver især befinder sig i en bestemt politisk og økonomisk situation og har særlige problemer, som skal anerkendes i EU's politikker for de respektive regioner;

| F. | der henviser til, at den nye dagsorden for Middelhavsområdet skal fastlægge en overordnet politisk ramme med henblik på at lette udarbejdelsen af bilaterale politiske rammer i form af eksempelvis fælles dokumenter, partnerskabsprioriteter eller tilsvarende og skal fastsætte fælles dagsordener for aftalte politiske og økonomiske reformer og tilhørende gennemførelsesværktøjer; der henviser til, at det er afgørende, at medlemsstaternes politikker hænger sammen med politikken for de sydlige nabolande, for at EU kan opnå sine udenrigspolitiske målsætninger i regionen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nye dagsorden for Middelhavsområdet skal fastlægge en overordnet politisk ramme med henblik på at lette udarbejdelsen af bilaterale politiske rammer i form af eksempelvis fælles dokumenter, partnerskabsprioriteter eller tilsvarende og skal fastsætte fælles dagsordener for aftalte politiske og økonomiske reformer og tilhørende gennemførelsesværktøjer; der henviser til, at det er afgørende, at medlemsstaternes politikker hænger sammen med politikken for de sydlige nabolande, for at EU kan opnå sine udenrigspolitiske målsætninger i regionen;

| G. | der henviser til, at EU og dets partnere i det sydlige naboskab har en fælles interesse i at støtte et genoplivet og formålstjenligt multilateralt system med FN i centrum med henblik på at tage hånd om fælles udfordringer såsom konfliktløsning og -forebyggelse, fredsskabelse, klimaændringer, korruption, organiseret kriminalitet og terrorisme og vold mod kvinder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU og dets partnere i det sydlige naboskab har en fælles interesse i at støtte et genoplivet og formålstjenligt multilateralt system med FN i centrum med henblik på at tage hånd om fælles udfordringer såsom konfliktløsning og -forebyggelse, fredsskabelse, klimaændringer, korruption, organiseret kriminalitet og terrorisme og vold mod kvinder;

| H. | der henviser til, at EU skal prioritere at investere i sine sydlige nabolande; der henviser til, at EU's sydlige nabolandes sikkerhed, stabilitet, velstand og klimarobusthed vil forstærke sikkerheden, stabiliteten, velstanden og klimarobustheden i EU; der henviser til, at fornyede investeringer i de sydlige nabolande og intensiveret politisk dialog og dialog om politikker mellem EU og de sydlige nabolande vil give mulighed for tætte samarbejds- og politiksynergier til gavn for såvel EU og dets medlemsstater på den ene side som de sydlige nabolande på den anden side; der henviser til, at de sydlige nabolande ikke bør betragtes isoleret, men i tæt sammenhæng med de østlige nabolande og den bredere europæiske naboskabspolitik (ENP) som defineret i gennemgangen af ENP i 2015, og idet man strategisk overvejer generelt, hvordan der kan stræbes efter tættere gensidigt fordelagtige og afbalancerede forbindelser mellem EU og dets naboer; der henviser til, at både EU's sydlige og østlige nabolande er af strategisk betydning for EU på forskellige områder såsom stabilitet og sikkerhed, energisikkerhed konflikthåndtering og risikoen for terrorisme, bekæmpelse af klimaændringer, handel, forsyningssikkerhed og diversificeret adgang til markeder og migrationsforvaltning, og idet de kan fremme menneskerettigheder og demokratiske reformer og dermed sikre et mere sikkert og effektivt rum for økonomiske forbindelser og investeringer, f.eks. kortere forsyningslinjer; der henviser til, at EU bør stræbe efter et fælles reguleringsområde, der består af EU's sydlige og østlige nabolande, og derfor sikre sine nabolande adgang til de højeste politiske standarder og standarder for bekæmpelse af korruption og for menneskerettigheder, som ikke alene er multiplikatorer for økonomiske investeringer og retfærdig og bæredygtig økonomisk vækst, men også er afgørende for en bedre sikkerhed og politisk stabilitet i de sydlige og østlige nabolande og EU og for miljøbeskyttelsen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU skal prioritere at investere i sine sydlige nabolande; der henviser til, at EU's sydlige nabolandes sikkerhed, stabilitet, velstand og klimarobusthed vil forstærke sikkerheden, stabiliteten, velstanden og klimarobustheden i EU; der henviser til, at fornyede investeringer i de sydlige nabolande og intensiveret politisk dialog og dialog om politikker mellem EU og de sydlige nabolande vil give mulighed for tætte samarbejds- og politiksynergier til gavn for såvel EU og dets medlemsstater på den ene side som de sydlige nabolande på den anden side; der henviser til, at de sydlige nabolande ikke bør betragtes isoleret, men i tæt sammenhæng med de østlige nabolande og den bredere europæiske naboskabspolitik (ENP) som defineret i gennemgangen af ENP i 2015, og idet man strategisk overvejer generelt, hvordan der kan stræbes efter tættere gensidigt fordelagtige og afbalancerede forbindelser mellem EU og dets naboer; der henviser til, at både EU's sydlige og østlige nabolande er af strategisk betydning for EU på forskellige områder såsom stabilitet og sikkerhed, energisikkerhed konflikthåndtering og risikoen for terrorisme, bekæmpelse af klimaændringer, handel, forsyningssikkerhed og diversificeret adgang til markeder og migrationsforvaltning, og idet de kan fremme menneskerettigheder og demokratiske reformer og dermed sikre et mere sikkert og effektivt rum for økonomiske forbindelser og investeringer, f.eks. kortere forsyningslinjer; der henviser til, at EU bør stræbe efter et fælles reguleringsområde, der består af EU's sydlige og østlige nabolande, og derfor sikre sine nabolande adgang til de højeste politiske standarder og standarder for bekæmpelse af korruption og for menneskerettigheder, som ikke alene er multiplikatorer for økonomiske investeringer og retfærdig og bæredygtig økonomisk vækst, men også er afgørende for en bedre sikkerhed og politisk stabilitet i de sydlige og østlige nabolande og EU og for miljøbeskyttelsen;

| I. | der henviser til, at covid-19-krisen og de fødevaresikkerhedsmæssige konsekvenser af krigen i Ukraine har øget risikoen for yderligere destabilisering, idet de socioøkonomiske konsekvenser er alvorlige for de sydlige nabolande; der henviser til, at EU bør anerkende mangfoldigheden og heterogeniteten i regionen og tilpasse dets forhold til de enkelte staters individuelle kontekst; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at covid-19-krisen og de fødevaresikkerhedsmæssige konsekvenser af krigen i Ukraine har øget risikoen for yderligere destabilisering, idet de socioøkonomiske konsekvenser er alvorlige for de sydlige nabolande; der henviser til, at EU bør anerkende mangfoldigheden og heterogeniteten i regionen og tilpasse dets forhold til de enkelte staters individuelle kontekst;

| J. | der henviser til, at politikken for de sydlige nabolande bør give de sydlige nabolande en effektiv politisk ramme og adgang til ressourcer og investeringer med henblik på at fremme reel socioøkonomisk integration generelt, økonomisk udvikling, beskæftigelse og en kapacitetsopbygningsproces, herunder med hensyn til demokrati, for de relevante institutioner; der henviser til, at politikken for de sydlige nabolande på kort og mellemlang sigt bør bidrage til at deeskalere konflikter i det europæiske naboskabsområde og forhindre, at de opstår i fremtiden; der henviser til, at kvinder og børn er særlig hårdt ramt af konflikterne i Middelhavslandene; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at politikken for de sydlige nabolande bør give de sydlige nabolande en effektiv politisk ramme og adgang til ressourcer og investeringer med henblik på at fremme reel socioøkonomisk integration generelt, økonomisk udvikling, beskæftigelse og en kapacitetsopbygningsproces, herunder med hensyn til demokrati, for de relevante institutioner; der henviser til, at politikken for de sydlige nabolande på kort og mellemlang sigt bør bidrage til at deeskalere konflikter i det europæiske naboskabsområde og forhindre, at de opstår i fremtiden; der henviser til, at kvinder og børn er særlig hårdt ramt af konflikterne i Middelhavslandene;

| K. | der henviser til, at der i 2021 ifølge FN's flygtningehøjkommissær var 1 924 mennesker, der mistede livet eller forsvandt på de centrale og vestlige middelhavsruter, mens yderligere 1 153 omkom eller forsvandt på den nordafrikanske sejlrute til De Kanariske Øer; der henviser til, at 1 776 mennesker døde eller forsvandt på de tre ruter i 2020; der henviser til, at 23 000 mennesker er omkommet eller forsvundet på Middelhavet siden 2014 ifølge Missing Migrants Project, der er et initiativ, som Den Internationale Organisation for Migration indførte i 2014; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i 2021 ifølge FN's flygtningehøjkommissær var 1 924 mennesker, der mistede livet eller forsvandt på de centrale og vestlige middelhavsruter, mens yderligere 1 153 omkom eller forsvandt på den nordafrikanske sejlrute til De Kanariske Øer; der henviser til, at 1 776 mennesker døde eller forsvandt på de tre ruter i 2020; der henviser til, at 23 000 mennesker er omkommet eller forsvundet på Middelhavet siden 2014 ifølge Missing Migrants Project, der er et initiativ, som Den Internationale Organisation for Migration indførte i 2014;

| L. | der henviser til, at EU har efterstræbt en omfattende tilgang til migration og asyl, som er baseret på EU's værdier om solidaritet og beskyttelse af menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU har efterstræbt en omfattende tilgang til migration og asyl, som er baseret på EU's værdier om solidaritet og beskyttelse af menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| M. | der henviser til, at krigen i Ukraine har haft dramatiske konsekvenser i mange sårbare lande for prisen på, produktionen og forsyningen af samt adgangen til korn, især hvede; der henviser til, at partnerne i det sydlige naboskab er strukturelt afhængige af importen af korn, og at krigen i Ukraine har en væsentlig indvirkning på forsyningskæder for hvede- og madolieprodukter, hvilket påvirker fødevaresikkerheden; der henviser til, at den internationale mission vedrørende fødevare- og landbrugsmodstandsdygtighed (FARM) blev lancereret den 24. marts 2022 i samarbejde med EU, G7 og Den Afrikanske Union for at forhindre katastrofale konsekvenser for verdens fødevaresikkerhed som følge af Ruslands krig i Ukraine; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at krigen i Ukraine har haft dramatiske konsekvenser i mange sårbare lande for prisen på, produktionen og forsyningen af samt adgangen til korn, især hvede; der henviser til, at partnerne i det sydlige naboskab er strukturelt afhængige af importen af korn, og at krigen i Ukraine har en væsentlig indvirkning på forsyningskæder for hvede- og madolieprodukter, hvilket påvirker fødevaresikkerheden; der henviser til, at den internationale mission vedrørende fødevare- og landbrugsmodstandsdygtighed (FARM) blev lancereret den 24. marts 2022 i samarbejde med EU, G7 og Den Afrikanske Union for at forhindre katastrofale konsekvenser for verdens fødevaresikkerhed som følge af Ruslands krig i Ukraine;

| N. | der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har og fortsat vil få ødelæggende konsekvenser for regionen for så vidt angår fødevaresikkerhed; der henviser til, at krigen i Ukraine har understreget og er det seneste eksempel på den trussel, som tredjelande, der søger politisk og økonomisk kontrol over Middelhavsregionen og EU's nabolande, udgør på bekostning af mållandes demokratiske forhåbninger og territoriale integritet; der henviser til, at EU's sydlige nabolande har været en legeplads for stormagter, herunder bl.a. Rusland, Kina og Iran, som alle forsøger at øge deres evne og kapacitet til at udøve politisk og/eller økonomisk hegemoni i visse sydlige nabolande, hvilket derfor udgør en alvorlig udfordring for EU, dets medlemsstater og de sydlige nabolande i deres kapacitetsopbygning til bekæmpelse af desinformation og fremme af demokratiske værdier såsom pressefrihed, forenings- og forsamlingsfrihed og mediepluralisme, som alle er afgørende og centrale elementer i retsstatsprincippet og skal intensiveres; der henviser til, at et frit, stærkt og uafhængigt civilsamfund er afgørende for udviklingen af alle lande i regionen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har og fortsat vil få ødelæggende konsekvenser for regionen for så vidt angår fødevaresikkerhed; der henviser til, at krigen i Ukraine har understreget og er det seneste eksempel på den trussel, som tredjelande, der søger politisk og økonomisk kontrol over Middelhavsregionen og EU's nabolande, udgør på bekostning af mållandes demokratiske forhåbninger og territoriale integritet; der henviser til, at EU's sydlige nabolande har været en legeplads for stormagter, herunder bl.a. Rusland, Kina og Iran, som alle forsøger at øge deres evne og kapacitet til at udøve politisk og/eller økonomisk hegemoni i visse sydlige nabolande, hvilket derfor udgør en alvorlig udfordring for EU, dets medlemsstater og de sydlige nabolande i deres kapacitetsopbygning til bekæmpelse af desinformation og fremme af demokratiske værdier såsom pressefrihed, forenings- og forsamlingsfrihed og mediepluralisme, som alle er afgørende og centrale elementer i retsstatsprincippet og skal intensiveres; der henviser til, at et frit, stærkt og uafhængigt civilsamfund er afgørende for udviklingen af alle lande i regionen;

| O. | der henviser til, at EU's bestræbelser på at imødegå en tredjeparts forsøg på at destabilisere regionen fortsætter; der henviser til, at EU skal bekræfte sin rolle som privilegeret partner og det primære politiske, økonomiske og demokratiske anker for de sydlige nabolande på områder såsom menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, sikkerhed, migration, bekæmpelse af klimaændringer og forskning og udvikling; der henviser til, at EU's grundlæggende rolle er og fortsat bør være afspejlet i graden af engagement og den politiske holdning på EU-plan i relation til de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's bestræbelser på at imødegå en tredjeparts forsøg på at destabilisere regionen fortsætter; der henviser til, at EU skal bekræfte sin rolle som privilegeret partner og det primære politiske, økonomiske og demokratiske anker for de sydlige nabolande på områder såsom menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, sikkerhed, migration, bekæmpelse af klimaændringer og forskning og udvikling; der henviser til, at EU's grundlæggende rolle er og fortsat bør være afspejlet i graden af engagement og den politiske holdning på EU-plan i relation til de sydlige nabolande;

| P. | der henviser til, at kampen mod organiseret kriminalitet og alle former for terrorisme, herunder islamistisk terrorisme, fortsat er en prioritet; der henviser til, at kampen mod Islamisk Stat har været i gang i regionen siden 2015; der henviser til, at der fortsat mangler at blive taget hånd om visse af de grundlæggende årsager til radikale bevægelser, herunder social og politisk marginalisering; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kampen mod organiseret kriminalitet og alle former for terrorisme, herunder islamistisk terrorisme, fortsat er en prioritet; der henviser til, at kampen mod Islamisk Stat har været i gang i regionen siden 2015; der henviser til, at der fortsat mangler at blive taget hånd om visse af de grundlæggende årsager til radikale bevægelser, herunder social og politisk marginalisering;

| Q. | der henviser til, at krigen i Ukraine og det deraf følgende behov for yderligere diversificering og dekarbonisering af EU's energiforsyning har vist, at de sydlige nabolande spiller en afgørende rolle med hensyn til at blive vigtige partnere i opfyldelsen af den europæiske grønne pagt, men også med hensyn til at sikre tilstrækkelige gas- og olieforsyninger til EU med gensidige fordele for både EU og i de sydlige nabolande; der henviser til, at opdagelsen af betydelige naturgasreserver og overfloden af vedvarende energikilder i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde, navnlig Sahara med dets betragtelige potentiale for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, giver mulighed for økonomisk udvikling i de pågældende lande og for samarbejde med EU om ren energi, herunder brint fra vedvarende energikilder; der henviser til, at indtægterne fra naturressourcer bør fordeles på en retfærdig måde og anvendes til fordel for lokalbefolkninger; der henviser til, at disse gasreserver og -forsyninger kræver partnerskaber, investeringer og deling af knowhow mellem landene i det sydlige Middelhavsområde og EU og dets medlemsstater; der henviser til, at dette partnerskab til gengæld allerede har vist sig at være en mulighed for dialog og samarbejde blandt alle de berørte sydlige Middelhavslande, hvilket fører til mere stabilitet i regionen; der henviser til, at de sydlige nabolande derfor ikke kun er afgørende af hensyn til den regionale sikkerhed og stabilitet, men også som en primær partner for adgangen til pålidelige energikilder, herunder vedvarende energi; der henviser til, at ægte partnerskab med gensidige fordele, navnlig for befolkningen i de sydlige nabolande, er afgørende for at garantere adgang til vedvarende, prismæssigt overkommelig og lokal energi på en inkluderende måde; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at krigen i Ukraine og det deraf følgende behov for yderligere diversificering og dekarbonisering af EU's energiforsyning har vist, at de sydlige nabolande spiller en afgørende rolle med hensyn til at blive vigtige partnere i opfyldelsen af den europæiske grønne pagt, men også med hensyn til at sikre tilstrækkelige gas- og olieforsyninger til EU med gensidige fordele for både EU og i de sydlige nabolande; der henviser til, at opdagelsen af betydelige naturgasreserver og overfloden af vedvarende energikilder i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde, navnlig Sahara med dets betragtelige potentiale for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, giver mulighed for økonomisk udvikling i de pågældende lande og for samarbejde med EU om ren energi, herunder brint fra vedvarende energikilder; der henviser til, at indtægterne fra naturressourcer bør fordeles på en retfærdig måde og anvendes til fordel for lokalbefolkninger; der henviser til, at disse gasreserver og -forsyninger kræver partnerskaber, investeringer og deling af knowhow mellem landene i det sydlige Middelhavsområde og EU og dets medlemsstater; der henviser til, at dette partnerskab til gengæld allerede har vist sig at være en mulighed for dialog og samarbejde blandt alle de berørte sydlige Middelhavslande, hvilket fører til mere stabilitet i regionen; der henviser til, at de sydlige nabolande derfor ikke kun er afgørende af hensyn til den regionale sikkerhed og stabilitet, men også som en primær partner for adgangen til pålidelige energikilder, herunder vedvarende energi; der henviser til, at ægte partnerskab med gensidige fordele, navnlig for befolkningen i de sydlige nabolande, er afgørende for at garantere adgang til vedvarende, prismæssigt overkommelig og lokal energi på en inkluderende måde;

| R. | der henviser til, at virkningerne af klimaændringer vil føre til yderligere fordrivelse af befolkninger i Mellemøsten og Nordafrika; der henviser til, at Egypten er vært for FN's 27. klimakonference, COP27, i november 2022; der henviser til, at det fremgår af FN's Miljøprogram, at Middelhavet opvarmes 20 % hurtigere end det globale gennemsnit; der henviser til, at forårs- og sommernedbøren forventes at mindskes med 30 % inden 2080; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at virkningerne af klimaændringer vil føre til yderligere fordrivelse af befolkninger i Mellemøsten og Nordafrika; der henviser til, at Egypten er vært for FN's 27. klimakonference, COP27, i november 2022; der henviser til, at det fremgår af FN's Miljøprogram, at Middelhavet opvarmes 20 % hurtigere end det globale gennemsnit; der henviser til, at forårs- og sommernedbøren forventes at mindskes med 30 % inden 2080;

| S. | der henviser til, at Middelhavsregionen er hjem for 510 mio. mennesker og er det mest forurenede store hav i verden, idet det indeholder 1,25 mio. plastikfragmenter pr. km2; der henviser til, at havaffald er en vigtig faktor i biodiversitetskrisen og koster turisme- og fiskerisektoren samt den maritime sektor omkring 641 mio. EUR om året; der henviser til, at det fremgår af Verdensnaturfondens rapport fra 2019, at der hvert år smides 0,57 mio. ton plastik ud i Middelhavet, og at dette tal vil blive firdoblet inden udgangen af 2050; der henviser til, at 75 % af bestandene i Middelhavet, for hvilke der er validerede vurderinger til rådighed, ifølge FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation fiskes på et biologisk ikkebæredygtigt niveau; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Middelhavsregionen er hjem for 510 mio. mennesker og er det mest forurenede store hav i verden, idet det indeholder 1,25 mio. plastikfragmenter pr. km2; der henviser til, at havaffald er en vigtig faktor i biodiversitetskrisen og koster turisme- og fiskerisektoren samt den maritime sektor omkring 641 mio. EUR om året; der henviser til, at det fremgår af Verdensnaturfondens rapport fra 2019, at der hvert år smides 0,57 mio. ton plastik ud i Middelhavet, og at dette tal vil blive firdoblet inden udgangen af 2050; der henviser til, at 75 % af bestandene i Middelhavet, for hvilke der er validerede vurderinger til rådighed, ifølge FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation fiskes på et biologisk ikkebæredygtigt niveau;

| T. | der henviser til, at udvikling, sikkerhed, stabilitet og demokrati i de sydlige nabolande hænger tæt sammen med reel socioøkonomisk integration af kvinder, unge og diskriminerede grupper såsom LGBTQI+-personer, grundlæggende rettigheder for religiøse, kulturelle og etniske mindretal og åbne rum for borgere og et uafhængigt civilsamfund, hvor de frit kan ytre sig, handle og udveksle idéer og meninger; der henviser til, at undersøgelser har vist, at deres mulighed for at få adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelse og tilstrækkelig langsigtet faglig udvikling er af afgørende betydning; der henviser til, at kvinders civile, politiske, sociale og økonomiske rettigheder og fremme heraf i de sydlige nabolande bør prioriteres på den nye dagsorden for Middelhavsområdet; der henviser til, at det fremgår af rapporten fra 2020 fra UN Women, som giver en situationsanalyse for kvinder i Mellemøsten og Nordafrika (MENA-regionen), at integrationen af kvinder på arbejdsmarkedet fortsat er væsentlig lavere end i andre dele af verden og i gennemsnit udgør 19 %; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at udvikling, sikkerhed, stabilitet og demokrati i de sydlige nabolande hænger tæt sammen med reel socioøkonomisk integration af kvinder, unge og diskriminerede grupper såsom LGBTQI+-personer, grundlæggende rettigheder for religiøse, kulturelle og etniske mindretal og åbne rum for borgere og et uafhængigt civilsamfund, hvor de frit kan ytre sig, handle og udveksle idéer og meninger; der henviser til, at undersøgelser har vist, at deres mulighed for at få adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelse og tilstrækkelig langsigtet faglig udvikling er af afgørende betydning; der henviser til, at kvinders civile, politiske, sociale og økonomiske rettigheder og fremme heraf i de sydlige nabolande bør prioriteres på den nye dagsorden for Middelhavsområdet; der henviser til, at det fremgår af rapporten fra 2020 fra UN Women, som giver en situationsanalyse for kvinder i Mellemøsten og Nordafrika (MENA-regionen), at integrationen af kvinder på arbejdsmarkedet fortsat er væsentlig lavere end i andre dele af verden og i gennemsnit udgør 19 %;

| 1. | anbefaler Kommissionen og NF/HR i forbindelse med gennemførelsen af det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande, en ny dagsorden for Middelhavsområdet, at:






  a) | sikre tilstrækkelige ressourcer til en rettidig og effektiv gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet på grundlag af de mål og prioriteter, der er fastlagt i fællesskab med partnerlandene i det sydlige naboskab, idet man bygger på værdifulde synergier gennem gennemsigtigt samarbejde og programmeringen af den eksterne indsats for regionen under NDICI og forfølger en tæt koordinering med medlemsstaternes programmering, samt at man så vidt muligt letter mulighederne for blanding gennem partnerskaber mellem Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og andre relevante internationale finansielle institutioner; er af den opfattelse, at den nye dagsorden for Middelhavsområdet kan indføre en positiv konditionalitet, hvorunder aktiv EU-støtte til en tættere og vellykket politisk grænseflade med de sydlige nabolande kan føre til yderligere partnerskaber og konvergens om andre politiske prioriteter til gavn for både EU og de sydlige nabolande og deres borgere; præsentere årlige ajourføringer om gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og sikre EU en synlighed med hensyn til alle EU's finansielle ressourcer, der tildeles regionen enten direkte eller indirekte gennem partnerskaber med FN, andre internationale organisationer og andre traditionelle og utraditionelle partnere, idet der anlægges en Team Europe-tilgang, samtidig med at der sikres finansiel ansvarlighed, på grundlag af den eksisterende metode til resultatstyring og rapporteringssystemet for EU-programmer, herunder en incitamentsbaseret tilgang; medtage en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget; understrege, at civilsamfundene i de sydlige nabolande har store forventninger til EU og dets medlemsstater som vigtige politiske, økonomiske og kulturelle ankre for politiske og økonomiske reformer og for langsigtet velstand; advare om, at EU's muligheder for at være den primære partner ikke er uden udfordringer i lyset af regionens strategiske betydning og økonomiske potentiale, og at tilstrækkelig synlighed af EU's engagement i regionen som helhed derfor er afgørende, både direkte og gennem midler, der allokeres til andre organisationer såsom FN; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sikre tilstrækkelige ressourcer til en rettidig og effektiv gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet på grundlag af de mål og prioriteter, der er fastlagt i fællesskab med partnerlandene i det sydlige naboskab, idet man bygger på værdifulde synergier gennem gennemsigtigt samarbejde og programmeringen af den eksterne indsats for regionen under NDICI og forfølger en tæt koordinering med medlemsstaternes programmering, samt at man så vidt muligt letter mulighederne for blanding gennem partnerskaber mellem Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og andre relevante internationale finansielle institutioner; er af den opfattelse, at den nye dagsorden for Middelhavsområdet kan indføre en positiv konditionalitet, hvorunder aktiv EU-støtte til en tættere og vellykket politisk grænseflade med de sydlige nabolande kan føre til yderligere partnerskaber og konvergens om andre politiske prioriteter til gavn for både EU og de sydlige nabolande og deres borgere; præsentere årlige ajourføringer om gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og sikre EU en synlighed med hensyn til alle EU's finansielle ressourcer, der tildeles regionen enten direkte eller indirekte gennem partnerskaber med FN, andre internationale organisationer og andre traditionelle og utraditionelle partnere, idet der anlægges en Team Europe-tilgang, samtidig med at der sikres finansiel ansvarlighed, på grundlag af den eksisterende metode til resultatstyring og rapporteringssystemet for EU-programmer, herunder en incitamentsbaseret tilgang; medtage en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget; understrege, at civilsamfundene i de sydlige nabolande har store forventninger til EU og dets medlemsstater som vigtige politiske, økonomiske og kulturelle ankre for politiske og økonomiske reformer og for langsigtet velstand; advare om, at EU's muligheder for at være den primære partner ikke er uden udfordringer i lyset af regionens strategiske betydning og økonomiske potentiale, og at tilstrækkelig synlighed af EU's engagement i regionen som helhed derfor er afgørende, både direkte og gennem midler, der allokeres til andre organisationer såsom FN;

| b) | styrke EU's dialog og samarbejde med de sydlige nabolande på relevante politikområder og fremme konfliktforebyggelse og fredsopbygning, bekæmpelse af pirateri, maritim sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme, radikalisering og ekstremisme; |
| --- | --- |

b)

styrke EU's dialog og samarbejde med de sydlige nabolande på relevante politikområder og fremme konfliktforebyggelse og fredsopbygning, bekæmpelse af pirateri, maritim sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme, radikalisering og ekstremisme;

| c) | prioritere at udvikle og afslutte fælles dokumenter eller partnerskabsprioriteter med henblik på at erstatte de tidligere dokumenter med udgangspunkt i de fem primære prioriteter på dagsordenen for Middelhavsområdet, navnlig dem om menneskelig udvikling, menneskers sikkerhed, god regeringsførelse og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

c)

prioritere at udvikle og afslutte fælles dokumenter eller partnerskabsprioriteter med henblik på at erstatte de tidligere dokumenter med udgangspunkt i de fem primære prioriteter på dagsordenen for Middelhavsområdet, navnlig dem om menneskelig udvikling, menneskers sikkerhed, god regeringsførelse og retsstatsprincippet;

| d) | genetablere positionen for EU's særlige repræsentant for de sydlige nabolande, som bør referere til både NF/HR og kommissæren for naboskabspolitik og udvidelse (NEAR), med henblik på at øge EU's enhed og tiltag i regionen og fremme og forsvare vores fælles værdier og interesser; |
| --- | --- |

d)

genetablere positionen for EU's særlige repræsentant for de sydlige nabolande, som bør referere til både NF/HR og kommissæren for naboskabspolitik og udvidelse (NEAR), med henblik på at øge EU's enhed og tiltag i regionen og fremme og forsvare vores fælles værdier og interesser;

| e) | intensivere den diplomatiske outreach og dialog med de sydlige nabolande, herunder inden for rammerne af FN's Generalforsamling, og imødegå konsekvenserne af krigen i Ukraine for de sydlige nabolande med hensyn til fødevaresikkerhed som en prioritet med særlig henvisning til de lande, der er mest sårbare på grund af afhængighed af fødevareimport, mangel på social sikkerhed eller deres økonomiske model; samarbejde med Parlamentet om, hvordan fødevaresikkerheden for lande i det sydlige Middelhavsområde, som i denne henseende står over for vanskeligheder, kan sikres, og udarbejde en solid, modstandsdygtig og bæredygtig politisk og bistandsmæssig reaktion med henblik herpå uden yderligere forsinkelse, der også bygger videre på fødevare- og resiliensfaciliteten med henblik på at løse problemet med fødevaresikkerheden i regionen, herunder fremme bæredygtige lokale landbrugssystemer og mindre inputintensive og mere klimarelevante landbrugsmetoder; minde om, at fødevareusikkerhed i regionen forværres af konsekvenserne af klimakrisen, især tørke og stigningen i ekstreme temperaturer; minde om betydningen af tilstrækkelig synlighed af EU's indsats og ressourcer, når der kanaliseres bistand gennem andre organisationer såsom Verdensfødevareprogrammet, og af løbende overvågning af foranstaltninger og ressourcer med henblik på at gennemgå de fremskridt, der er gjort; |
| --- | --- |

e)

intensivere den diplomatiske outreach og dialog med de sydlige nabolande, herunder inden for rammerne af FN's Generalforsamling, og imødegå konsekvenserne af krigen i Ukraine for de sydlige nabolande med hensyn til fødevaresikkerhed som en prioritet med særlig henvisning til de lande, der er mest sårbare på grund af afhængighed af fødevareimport, mangel på social sikkerhed eller deres økonomiske model; samarbejde med Parlamentet om, hvordan fødevaresikkerheden for lande i det sydlige Middelhavsområde, som i denne henseende står over for vanskeligheder, kan sikres, og udarbejde en solid, modstandsdygtig og bæredygtig politisk og bistandsmæssig reaktion med henblik herpå uden yderligere forsinkelse, der også bygger videre på fødevare- og resiliensfaciliteten med henblik på at løse problemet med fødevaresikkerheden i regionen, herunder fremme bæredygtige lokale landbrugssystemer og mindre inputintensive og mere klimarelevante landbrugsmetoder; minde om, at fødevareusikkerhed i regionen forværres af konsekvenserne af klimakrisen, især tørke og stigningen i ekstreme temperaturer; minde om betydningen af tilstrækkelig synlighed af EU's indsats og ressourcer, når der kanaliseres bistand gennem andre organisationer såsom Verdensfødevareprogrammet, og af løbende overvågning af foranstaltninger og ressourcer med henblik på at gennemgå de fremskridt, der er gjort;

| f) | anerkende de mange udfordringer såsom klimaændringerne, den økonomiske krise og de terroristangreb, som regionen står over for; fremhæve, at det vandstress, der skyldes stigende behov for ferskvand kombineret med den strategiske kontrol over floder, kan føre til de mest alvorlige konflikter; fastlægge en politisk strategi for at fremme løsninger i områder med stor risiko for destabilisering; |
| --- | --- |

f)

anerkende de mange udfordringer såsom klimaændringerne, den økonomiske krise og de terroristangreb, som regionen står over for; fremhæve, at det vandstress, der skyldes stigende behov for ferskvand kombineret med den strategiske kontrol over floder, kan føre til de mest alvorlige konflikter; fastlægge en politisk strategi for at fremme løsninger i områder med stor risiko for destabilisering;

| g) | som en prioritet gennemføre strategier til bekæmpelse af fattigdom, målrettede strategier for programmering for unges og kvinders bredere adgang til uddannelse og videregående uddannelse sammen med tilstrækkelig finansiering til adgang til uddannelse for befolkningen generelt og strategier til at støtte etableringen og udviklingen af effektive højere læreanstalter og erhvervsuddannelse i de sydlige nabolande; samarbejde med partnerlandene, således at deres skolers læseplaner overholder UNESCO's standarder for fred, tolerance og ikkevold; arbejde på at eliminere og forhindre hadefuld tale, der tilskynder til forskelsbehandling og vold, og støtte politikker og initiativer, der er rettet mod at beskytte mindretal og bekæmpe udtryk for intolerance, racisme, homofobi, fremmedhad og former for religiøs intolerance; understrege, at udvikling af læseplaner er afgørende for at fremme tolerante samfund; minde om, at ungdomsmigration og professionel hjerneflugt er et alvorligt problem for vores partnere i regionen samt en alvorlig trussel mod de sydlige nabolandes langsigtede evne til at skabe økonomisk vækst og økonomisk levedygtighed; derfor understrege betydningen af at fremme investeringer og økonomisk vækst i regionen parallelt med bredere adgang til uddannelse, faglig uddannelse og beskæftigelsesmuligheder, så unge i de sydlige nabolande kan få reel udsigt til adgang til beskæftigelse og reel socioøkonomisk integration; understrege betydningen af at udvide adgangen til programmerne Erasmus og Erasmus+ for deltagere fra de sydlige nabolande, herunder dem, der er flygtet fra Ukraine, og øge støtten til disse udvekslinger; forhindre, at disse politikker påvirker de sydlige nabolande negativt gennem fænomenet hjerneflugt; minde om betydningen af cirkulær mobilitet, herunder syd-syd-udveksling og mobilitetspartnerskaber, således at fagfolk fra de sydlige nabolande kan få konkrete muligheder for at berige og udvide deres faglige uddannelse og færdigheder i EU yderligere og vende tilbage til deres oprindelsesland med henblik på at dele og opbygge viden; |
| --- | --- |

g)

som en prioritet gennemføre strategier til bekæmpelse af fattigdom, målrettede strategier for programmering for unges og kvinders bredere adgang til uddannelse og videregående uddannelse sammen med tilstrækkelig finansiering til adgang til uddannelse for befolkningen generelt og strategier til at støtte etableringen og udviklingen af effektive højere læreanstalter og erhvervsuddannelse i de sydlige nabolande; samarbejde med partnerlandene, således at deres skolers læseplaner overholder UNESCO's standarder for fred, tolerance og ikkevold; arbejde på at eliminere og forhindre hadefuld tale, der tilskynder til forskelsbehandling og vold, og støtte politikker og initiativer, der er rettet mod at beskytte mindretal og bekæmpe udtryk for intolerance, racisme, homofobi, fremmedhad og former for religiøs intolerance; understrege, at udvikling af læseplaner er afgørende for at fremme tolerante samfund; minde om, at ungdomsmigration og professionel hjerneflugt er et alvorligt problem for vores partnere i regionen samt en alvorlig trussel mod de sydlige nabolandes langsigtede evne til at skabe økonomisk vækst og økonomisk levedygtighed; derfor understrege betydningen af at fremme investeringer og økonomisk vækst i regionen parallelt med bredere adgang til uddannelse, faglig uddannelse og beskæftigelsesmuligheder, så unge i de sydlige nabolande kan få reel udsigt til adgang til beskæftigelse og reel socioøkonomisk integration; understrege betydningen af at udvide adgangen til programmerne Erasmus og Erasmus+ for deltagere fra de sydlige nabolande, herunder dem, der er flygtet fra Ukraine, og øge støtten til disse udvekslinger; forhindre, at disse politikker påvirker de sydlige nabolande negativt gennem fænomenet hjerneflugt; minde om betydningen af cirkulær mobilitet, herunder syd-syd-udveksling og mobilitetspartnerskaber, således at fagfolk fra de sydlige nabolande kan få konkrete muligheder for at berige og udvide deres faglige uddannelse og færdigheder i EU yderligere og vende tilbage til deres oprindelsesland med henblik på at dele og opbygge viden;

| h) | være opmærksom på den eksisterende metode til resultatstyring og rapporteringssystemet for EU-programmer, herunder den incitamentsbaserede tilgang, i integreringen af den socioøkonomiske integration af kvinder i regionen og af ligestilling mellem kønnene i alle EU's politikområder, hvor det er muligt; målrette EU-støtte til kvinder med det formål at forbedre og sikre deres adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og, mere generelt, for at fremme lige faglige og socioøkonomiske muligheder og dermed fremme deres økonomiske uafhængighed og fremme lige rettigheder; støtte bilaterale og trilaterale partnerskaber mellem universiteter i de sydlige nabolande og EU, herunder gennem større muligheder for fjernstudier for studerende fra de sydlige nabolande og bedre udvekslingsmuligheder for akademiske medarbejdere; sikre bredere adgang til EU-baserede onlinemedier, herunder gennem offentlige digitale knudepunkter, og kulturelt EU-indhold for interesserede målgrupper i de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

h)

være opmærksom på den eksisterende metode til resultatstyring og rapporteringssystemet for EU-programmer, herunder den incitamentsbaserede tilgang, i integreringen af den socioøkonomiske integration af kvinder i regionen og af ligestilling mellem kønnene i alle EU's politikområder, hvor det er muligt; målrette EU-støtte til kvinder med det formål at forbedre og sikre deres adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og, mere generelt, for at fremme lige faglige og socioøkonomiske muligheder og dermed fremme deres økonomiske uafhængighed og fremme lige rettigheder; støtte bilaterale og trilaterale partnerskaber mellem universiteter i de sydlige nabolande og EU, herunder gennem større muligheder for fjernstudier for studerende fra de sydlige nabolande og bedre udvekslingsmuligheder for akademiske medarbejdere; sikre bredere adgang til EU-baserede onlinemedier, herunder gennem offentlige digitale knudepunkter, og kulturelt EU-indhold for interesserede målgrupper i de sydlige nabolande;

| i) | støtte gennemførelsen og ratificeringen af internationale konventioner til bekæmpelse af vold mod kvinder; arbejde for at sikre, at alle medlemsstaterne og de sydlige nabolande undertegner, ratificerer og gennemfører Istanbulkonventionen og CEDAW; under hensyntagen til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. november 2020 om den tredje kønshandlingsplan (GAP III) (JOIN(2020)0017) og EU's handlingsplan for kvinder, fred og sikkerhed, tilskynder alle partnerlande i det sydlige naboskab til at udrydde, efterforske og forebygge kønsbaseret vold og forskelsbehandling og sikre kvinders meningsfulde og lige aktive deltagelse i alle områder af det offentlige liv og beslutningstagningen og fremme kvinders rettigheder; advokere for fuld gennemførelse i alle partnerlandene i det sydlige naboskab af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed, som gør status over konflikters uforholdsmæssige indvirkning på kvinder og piger og styrer arbejdet og foranstaltningerne til fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders deltagelse, beskyttelse og rettigheder i hele konfliktcyklussen, fra konfliktforebyggelse til genopbygning efter konflikter; |
| --- | --- |

i)

støtte gennemførelsen og ratificeringen af internationale konventioner til bekæmpelse af vold mod kvinder; arbejde for at sikre, at alle medlemsstaterne og de sydlige nabolande undertegner, ratificerer og gennemfører Istanbulkonventionen og CEDAW; under hensyntagen til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. november 2020 om den tredje kønshandlingsplan (GAP III) (JOIN(2020)0017) og EU's handlingsplan for kvinder, fred og sikkerhed, tilskynder alle partnerlande i det sydlige naboskab til at udrydde, efterforske og forebygge kønsbaseret vold og forskelsbehandling og sikre kvinders meningsfulde og lige aktive deltagelse i alle områder af det offentlige liv og beslutningstagningen og fremme kvinders rettigheder; advokere for fuld gennemførelse i alle partnerlandene i det sydlige naboskab af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed, som gør status over konflikters uforholdsmæssige indvirkning på kvinder og piger og styrer arbejdet og foranstaltningerne til fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders deltagelse, beskyttelse og rettigheder i hele konfliktcyklussen, fra konfliktforebyggelse til genopbygning efter konflikter;

| j) | anerkende betydningen af en velordnet migration mellem de sydlige nabolande og Europa, som forvaltes på grundlag af principperne om solidaritet, balance og fælles ansvar, samtidig med at smugling og menneskehandel bekæmpes; |
| --- | --- |

j)

anerkende betydningen af en velordnet migration mellem de sydlige nabolande og Europa, som forvaltes på grundlag af principperne om solidaritet, balance og fælles ansvar, samtidig med at smugling og menneskehandel bekæmpes;

| k) | sørge for, at EU, dets medlemsstater og dets partnerlande i det sydlige naboskab forfølger migrationspolitikker, der fuldt ud respekterer migranters og flygtninges menneskerettigheder som fastlagt i international, regional og national lov; øge EU's indsats i lande, hvor menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer og fællesskabsbaserede organisationer — herunder dem, der beskytter livet for migranter og asylansøgere — trues; anerkende og i tilstrækkelig grad finansiere det vigtige og uundværlige arbejde, der udføres af humanitære organisationer, og sikre, at EU-finansieringen med henblik herpå er meget synlig; |
| --- | --- |

k)

sørge for, at EU, dets medlemsstater og dets partnerlande i det sydlige naboskab forfølger migrationspolitikker, der fuldt ud respekterer migranters og flygtninges menneskerettigheder som fastlagt i international, regional og national lov; øge EU's indsats i lande, hvor menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer og fællesskabsbaserede organisationer — herunder dem, der beskytter livet for migranter og asylansøgere — trues; anerkende og i tilstrækkelig grad finansiere det vigtige og uundværlige arbejde, der udføres af humanitære organisationer, og sikre, at EU-finansieringen med henblik herpå er meget synlig;

| l) | garantere, at fordelingen af NDICI-finansiering, der er øremærket migration i de sydlige nabolande, prioriteres til programmer, der er rettet mod at tackle de grundlæggende årsager til tvangsfordrivelse ved bl.a. at hæve levestandarderne i regionen; |
| --- | --- |

l)

garantere, at fordelingen af NDICI-finansiering, der er øremærket migration i de sydlige nabolande, prioriteres til programmer, der er rettet mod at tackle de grundlæggende årsager til tvangsfordrivelse ved bl.a. at hæve levestandarderne i regionen;

| m) | opfordre EU og dets partnere i de sydlige nabolande til at anlægge en mere koordineret, holistisk og struktureret tilgang til migration under hensyntagen til betydningen af at tackle de grundlæggende årsager til tvangsfordrivelse; søge at mindske irregulær indrejse på medlemsstaternes område; prioritere tilbagetagelse af migranter uden ret til at forblive i EU i forbindelserne med tredjelande under behørig overholdelse af non-refoulement-princippet og de øvrige folkeretlige forpligtelser; erindre, at fremskridt kun er mulige gennem en kombination af lokal menneskelig kapital og ekstern udviklingsstøtte, at migration ikke bør føre til hjerneflugt, og at migration er en udfordring, der påvirker stabiliteten i landene i det sydlige Middelhavsområde; understrege, at »flygtning« ikke er det samme som »økonomisk migrant«, og at EU derfor bør anlægge forskellige tilgange til de to kategorier; understrege, at EU bør fremme sikre ruter for asylansøgere og flygtninge til EU; opfordre til fortsat samarbejde med partnerlande i det sydlige naboskab for at sikre bæredygtige løsninger for flygtninge; erindre, at der det sydlige Middelhavsområde og dets unge demokratiske systemer er genstand for spændinger såsom økonomisk underudvikling, konflikter, manglende muligheder for unge, strukturel arbejdsløshed og desuden udfordringen med intern migration i Afrika og konsekvenserne af klimaændringer; tage hensyn til alle disse faktorer i EU's permanente dialog med lokale aktører; |
| --- | --- |

m)

opfordre EU og dets partnere i de sydlige nabolande til at anlægge en mere koordineret, holistisk og struktureret tilgang til migration under hensyntagen til betydningen af at tackle de grundlæggende årsager til tvangsfordrivelse; søge at mindske irregulær indrejse på medlemsstaternes område; prioritere tilbagetagelse af migranter uden ret til at forblive i EU i forbindelserne med tredjelande under behørig overholdelse af non-refoulement-princippet og de øvrige folkeretlige forpligtelser; erindre, at fremskridt kun er mulige gennem en kombination af lokal menneskelig kapital og ekstern udviklingsstøtte, at migration ikke bør føre til hjerneflugt, og at migration er en udfordring, der påvirker stabiliteten i landene i det sydlige Middelhavsområde; understrege, at »flygtning« ikke er det samme som »økonomisk migrant«, og at EU derfor bør anlægge forskellige tilgange til de to kategorier; understrege, at EU bør fremme sikre ruter for asylansøgere og flygtninge til EU; opfordre til fortsat samarbejde med partnerlande i det sydlige naboskab for at sikre bæredygtige løsninger for flygtninge; erindre, at der det sydlige Middelhavsområde og dets unge demokratiske systemer er genstand for spændinger såsom økonomisk underudvikling, konflikter, manglende muligheder for unge, strukturel arbejdsløshed og desuden udfordringen med intern migration i Afrika og konsekvenserne af klimaændringer; tage hensyn til alle disse faktorer i EU's permanente dialog med lokale aktører;

| n) | hurtigst muligt øge og forfølge partnerskaber og samarbejde med relevante sydlige nabolande med henblik på at tackle og bekæmpe de umiddelbare og langsigtede negative virkninger af klimaændringer, fremme miljøbeskyttelse og udarbejde løsninger til håndtering af vandknaphed med fokus på bestræbelser på at opbygge modstandsdygtighed og arbejde hen imod fremme og fremskyndelse af den grønne omstilling i overensstemmelse med Parisaftalen, den europæiske grønne pagt og 2030-dagsordenen ved at integrere passende klimakonditionalitet i al EU-bistand til tredjelande i overensstemmelse med EU's klimaforpligtelser; erindre, at EU's strategi for klimaindsats og modvirkning af klimaændringer ikke vil være så effektiv uden betydelige investeringer og forbedringer i EU's nabolande; støtte flagskibsinitiativerne vedrørende klimabevarelse i den økonomiske plan og investeringsplanen for de sydlige nabolande; advare mod konsekvenserne af klimaændringer i Maghrebregionen, navnlig i Afrika syd for Sahara, og problemet med reduceret adgang til vand i Maghreb- og Mashreqregionerne; erindre, at adgang til vand, genplantning af skov, dekarbonisering, den cirkulære økonomi, vedtagelsen af en forretningsmodel, der er baseret på vedvarende energi og adgangen til sådanne kilder, vil være afgørende for klimaneutralitet i de sydlige nabolande og for at beskytte dem mod virkningerne af klimaændringer; endvidere huske på, at dette så herefter vil øge EU's kapacitet til at nå sit mål om klimaneutralitet; støtte regional dialog og samarbejde om bæredygtig vandforvaltning, teknologi og adgang til vand, såsom vandbesparelser, genvundet vand og afsaltning af vand gennem vedvarende energi, og støtte yderligere investeringer i vedvarende energikilder såsom vind, sol og grøn brint i regionen; understrege betydningen af partnerskaber med relevante sydlige nabolande om genplantning af skov og bæredygtige landbrugsmetoder, som fører til reduceret vandforbrug; understrege, at bedste praksis på landbrugsområdet ikke bare findes i EU, men også i de sydlige nabolande, og at EU derfor vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af og støtte til dialog og samarbejde og syd-syd-partnerskaber udveksling af sådanne landbrugspraksis; |
| --- | --- |

n)

hurtigst muligt øge og forfølge partnerskaber og samarbejde med relevante sydlige nabolande med henblik på at tackle og bekæmpe de umiddelbare og langsigtede negative virkninger af klimaændringer, fremme miljøbeskyttelse og udarbejde løsninger til håndtering af vandknaphed med fokus på bestræbelser på at opbygge modstandsdygtighed og arbejde hen imod fremme og fremskyndelse af den grønne omstilling i overensstemmelse med Parisaftalen, den europæiske grønne pagt og 2030-dagsordenen ved at integrere passende klimakonditionalitet i al EU-bistand til tredjelande i overensstemmelse med EU's klimaforpligtelser; erindre, at EU's strategi for klimaindsats og modvirkning af klimaændringer ikke vil være så effektiv uden betydelige investeringer og forbedringer i EU's nabolande; støtte flagskibsinitiativerne vedrørende klimabevarelse i den økonomiske plan og investeringsplanen for de sydlige nabolande; advare mod konsekvenserne af klimaændringer i Maghrebregionen, navnlig i Afrika syd for Sahara, og problemet med reduceret adgang til vand i Maghreb- og Mashreqregionerne; erindre, at adgang til vand, genplantning af skov, dekarbonisering, den cirkulære økonomi, vedtagelsen af en forretningsmodel, der er baseret på vedvarende energi og adgangen til sådanne kilder, vil være afgørende for klimaneutralitet i de sydlige nabolande og for at beskytte dem mod virkningerne af klimaændringer; endvidere huske på, at dette så herefter vil øge EU's kapacitet til at nå sit mål om klimaneutralitet; støtte regional dialog og samarbejde om bæredygtig vandforvaltning, teknologi og adgang til vand, såsom vandbesparelser, genvundet vand og afsaltning af vand gennem vedvarende energi, og støtte yderligere investeringer i vedvarende energikilder såsom vind, sol og grøn brint i regionen; understrege betydningen af partnerskaber med relevante sydlige nabolande om genplantning af skov og bæredygtige landbrugsmetoder, som fører til reduceret vandforbrug; understrege, at bedste praksis på landbrugsområdet ikke bare findes i EU, men også i de sydlige nabolande, og at EU derfor vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af og støtte til dialog og samarbejde og syd-syd-partnerskaber udveksling af sådanne landbrugspraksis;

| o) | aktivt støtte fælles foranstaltninger for at bevare, beskytte og genoprette den rige biodiversitet i Middelhavet, et enestående center for diversificering for dyre- og plantearter, og anvende den på en bæredygtig måde, sikre bæredygtig forvaltning af ressourcerne, herunder vand, og styrke bæredygtige fødevaresystemer; bidrage til at forbedre overvågningen af og kontrollen med og et effektivt regionalt samarbejde om forvaltning af marine biologiske ressourcer; |
| --- | --- |

o)

aktivt støtte fælles foranstaltninger for at bevare, beskytte og genoprette den rige biodiversitet i Middelhavet, et enestående center for diversificering for dyre- og plantearter, og anvende den på en bæredygtig måde, sikre bæredygtig forvaltning af ressourcerne, herunder vand, og styrke bæredygtige fødevaresystemer; bidrage til at forbedre overvågningen af og kontrollen med og et effektivt regionalt samarbejde om forvaltning af marine biologiske ressourcer;

| p) | udarbejde en analyse af den positive rolle, som dybere EU-relationer mellem EU og de sydlige nabolande kan spille for reduktionen af deres kulstofemissioner, og den fælles indsats, de kan foretage for at diversificere deres energiressourcer og forøge deres energiforsyning fra vedvarende og bæredygtige energikilder; fremlægge rettidigt en strategi for yderligere at styrke de sydlige nabolandes rolle med hensyn til at fremme gennemførelsen af den europæiske grønne pagt på en måde, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen; støtte de sydlige nabolande teknisk og finansielt i deres bestræbelser på at diversificere deres energiforsyning ved at intensivere produktionen af vedvarende energi, særligt med hensyn til sol- og vindenergi; fremhæve, at udviklingen af markedet for grøn energi har potentiale til at bidrage til at skabe nye job og dermed øge beskæftigelsen i de lande, som engagerer sig i energiomstillingen; |
| --- | --- |

p)

udarbejde en analyse af den positive rolle, som dybere EU-relationer mellem EU og de sydlige nabolande kan spille for reduktionen af deres kulstofemissioner, og den fælles indsats, de kan foretage for at diversificere deres energiressourcer og forøge deres energiforsyning fra vedvarende og bæredygtige energikilder; fremlægge rettidigt en strategi for yderligere at styrke de sydlige nabolandes rolle med hensyn til at fremme gennemførelsen af den europæiske grønne pagt på en måde, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen; støtte de sydlige nabolande teknisk og finansielt i deres bestræbelser på at diversificere deres energiforsyning ved at intensivere produktionen af vedvarende energi, særligt med hensyn til sol- og vindenergi; fremhæve, at udviklingen af markedet for grøn energi har potentiale til at bidrage til at skabe nye job og dermed øge beskæftigelsen i de lande, som engagerer sig i energiomstillingen;

| q) | spille en aktiv EU-rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde mellem alle landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde på energiområdet og om nødvendigt fremme kapaciteten til forståelse, dialog og endelig fastlæggelse af søgrænser i overensstemmelse med folkeretten, herunder FN's havretskonvention (UNCLOS); spille en aktiv EU-rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde i den henseende for at sikre de pågældende landes territoriale integritet og eksklusive økonomisk zone og fremme respekten for international ret og forhandlede endelige aftaler om fastlæggelse af søgrænser; |
| --- | --- |

q)

spille en aktiv EU-rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde mellem alle landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde på energiområdet og om nødvendigt fremme kapaciteten til forståelse, dialog og endelig fastlæggelse af søgrænser i overensstemmelse med folkeretten, herunder FN's havretskonvention (UNCLOS); spille en aktiv EU-rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde i den henseende for at sikre de pågældende landes territoriale integritet og eksklusive økonomisk zone og fremme respekten for international ret og forhandlede endelige aftaler om fastlæggelse af søgrænser;

| r) | fremme yderligere og træffer hurtigst muligt foranstaltninger til at styrke sammenkoblingskapaciteten mellem EU og lande i det sydlige og østlige Middelhavsområde, der producerer naturgas og andre typer energi, gennem relevante EU-knudepunkter; særligt overveje passende rørledninger, havneinfrastruktur og anden infrastruktur og teknologi, der er klar til grøn brint, for at undgå en fastlåsningseffekt både i EU og i de sydlige nabolande til gavn for alle producentlande og alle medlemsstater; bekræfte, at afhængigheden af olie og naturgas bør reduceres i rette tid gennem en altomfattende grøn omstilling i tråd med EU's grønne pagt, og endvidere støtte grønne omstillinger i de sydlige nabolande; bemærke, at gasforummet for det østlige Middelhav fungerer som en platform for positivt regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

r)

fremme yderligere og træffer hurtigst muligt foranstaltninger til at styrke sammenkoblingskapaciteten mellem EU og lande i det sydlige og østlige Middelhavsområde, der producerer naturgas og andre typer energi, gennem relevante EU-knudepunkter; særligt overveje passende rørledninger, havneinfrastruktur og anden infrastruktur og teknologi, der er klar til grøn brint, for at undgå en fastlåsningseffekt både i EU og i de sydlige nabolande til gavn for alle producentlande og alle medlemsstater; bekræfte, at afhængigheden af olie og naturgas bør reduceres i rette tid gennem en altomfattende grøn omstilling i tråd med EU's grønne pagt, og endvidere støtte grønne omstillinger i de sydlige nabolande; bemærke, at gasforummet for det østlige Middelhav fungerer som en platform for positivt regionalt samarbejde;

| s) | også fremme elektrisk sammenkobling med henblik på at diversificere EU's energiressourcer og øge dets forsyning med energi fra vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

s)

også fremme elektrisk sammenkobling med henblik på at diversificere EU's energiressourcer og øge dets forsyning med energi fra vedvarende energikilder;

| t) | tage hensyn til den blå økonomis potentiale til at fremme bæredygtig vækst og økonomiske muligheder på begge sider af Middelhavet og integrere den på behørig vis i planlægningen af den økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

t)

tage hensyn til den blå økonomis potentiale til at fremme bæredygtig vækst og økonomiske muligheder på begge sider af Middelhavet og integrere den på behørig vis i planlægningen af den økonomiske udvikling;

| u) | bygge videre på nogle medlemsstaters meget positive erfaringer med at støtte nystartede virksomheder og yderligere fremme deres arbejde gennem særlige væksthuse eller acceleratorer, navnlig i vigtige sektorer som sundhed, vedvarende energi, kunstig intelligens, nye teknologier og uddannelse; opføre og støtte væksthuse eller acceleratorer i relevante sydlige nabolande, støtte oprettelsen af lokale nystartede virksomheder og øge deres digitale og grønne kapacitet; fastslå vigtigheden af yderligere at forbedre den digitale infrastruktur i relevante sydlige nabolande og at medtage disse lande i EU's digitale dagsorden; påpege, at dette er en forudsætning for økonomisk udvikling og socioøkonomisk integration og bredere adgang til uddannelse; gå foran med hensyn til at fremme investeringer og partnerskaber mellem EU's telekommunikationsvirksomheder og telekommunikationsvirksomheder i relevante sydlige nabolande med henblik på at give adgang til moderne digital infrastruktur, navnlig 5G-mobilnet, baseret på EU-teknologi, og advare om, at hvis dette ikke gøres, vil tredjelande, der søger at opbygge en løftestangseffekt og en økonomisk og politisk tilstedeværelse i regionen, få en konkurrencemæssig fordel, herunder i politisk henseende; erindre om betydningen af tæt politisk dialog og samarbejde mellem EU og sydlige nabolande med henblik på at udvikle passende cybersikkerhedspolitikker, som beskytter alle brugeres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i overensstemmelse med EU's værdier, og partnerskab i internationale fora om cybersikkerhedsstandarder med henblik på at opnå et åbent, sikkert og pålideligt cyberspace; bygge videre på StratCom-taskforcen mod syd med det formål at videreudvikle en konkret strategi for bekæmpelse af desinformation samt bekæmpe falske nyheder og propaganda fra Rusland, Kina og andre regionale magter i vores sydlige nabolande samt i EU; udtrykke dyb bekymring over den hjemlige indflydelse i EU-medlemsstater af desinformationskampagner, som gennemføres aggressivt af Rusland og Kina på sociale medieplatforme og i konventionelle medier; indtrængende opfordre regeringerne i de sydlige nabolande til at tillade uhindret adgang til internettet og opretholde ytringsfrihed for afvigende stemmer uden frygt for repressalier; opfordre regeringerne i de sydlige nabolande til at respektere og beskytte ytringsfriheden og informations- og pressefriheden såvel online som offline; finansiere programmer til støtte for ytringsfrihed og privatlivets fred, internetadgang og onlineetik; |
| --- | --- |

u)

bygge videre på nogle medlemsstaters meget positive erfaringer med at støtte nystartede virksomheder og yderligere fremme deres arbejde gennem særlige væksthuse eller acceleratorer, navnlig i vigtige sektorer som sundhed, vedvarende energi, kunstig intelligens, nye teknologier og uddannelse; opføre og støtte væksthuse eller acceleratorer i relevante sydlige nabolande, støtte oprettelsen af lokale nystartede virksomheder og øge deres digitale og grønne kapacitet; fastslå vigtigheden af yderligere at forbedre den digitale infrastruktur i relevante sydlige nabolande og at medtage disse lande i EU's digitale dagsorden; påpege, at dette er en forudsætning for økonomisk udvikling og socioøkonomisk integration og bredere adgang til uddannelse; gå foran med hensyn til at fremme investeringer og partnerskaber mellem EU's telekommunikationsvirksomheder og telekommunikationsvirksomheder i relevante sydlige nabolande med henblik på at give adgang til moderne digital infrastruktur, navnlig 5G-mobilnet, baseret på EU-teknologi, og advare om, at hvis dette ikke gøres, vil tredjelande, der søger at opbygge en løftestangseffekt og en økonomisk og politisk tilstedeværelse i regionen, få en konkurrencemæssig fordel, herunder i politisk henseende; erindre om betydningen af tæt politisk dialog og samarbejde mellem EU og sydlige nabolande med henblik på at udvikle passende cybersikkerhedspolitikker, som beskytter alle brugeres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i overensstemmelse med EU's værdier, og partnerskab i internationale fora om cybersikkerhedsstandarder med henblik på at opnå et åbent, sikkert og pålideligt cyberspace; bygge videre på StratCom-taskforcen mod syd med det formål at videreudvikle en konkret strategi for bekæmpelse af desinformation samt bekæmpe falske nyheder og propaganda fra Rusland, Kina og andre regionale magter i vores sydlige nabolande samt i EU; udtrykke dyb bekymring over den hjemlige indflydelse i EU-medlemsstater af desinformationskampagner, som gennemføres aggressivt af Rusland og Kina på sociale medieplatforme og i konventionelle medier; indtrængende opfordre regeringerne i de sydlige nabolande til at tillade uhindret adgang til internettet og opretholde ytringsfrihed for afvigende stemmer uden frygt for repressalier; opfordre regeringerne i de sydlige nabolande til at respektere og beskytte ytringsfriheden og informations- og pressefriheden såvel online som offline; finansiere programmer til støtte for ytringsfrihed og privatlivets fred, internetadgang og onlineetik;

| v) | sikre passende ressourcer for en rettidig og effektiv gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet også som en måde at støtte mere langsigtede investeringer og partnerskaber fra EU-baserede virksomheder i de sydlige nabolande; påpege, at mange EU-baserede virksomheder som følge af pandemien og krigen i Ukraine enten hjemtager deres forsynings- og produktionslinjer eller flytter dem tættere på; anerkende, at dette giver en enestående mulighed for både EU og de sydlige nabolande for gennem rettidig og fuld gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og den økonomiske plan og investeringsplanen at sikre et miljø, som kan støtte disse EU-baserede virksomheder, som ønsker at flytte produktion til nærområdet og fremme mere langsigtede investeringer i de sydlige nabolande og dermed skabe tættere politiske forbindelser og et stærkere samarbejde med de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

v)

sikre passende ressourcer for en rettidig og effektiv gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet også som en måde at støtte mere langsigtede investeringer og partnerskaber fra EU-baserede virksomheder i de sydlige nabolande; påpege, at mange EU-baserede virksomheder som følge af pandemien og krigen i Ukraine enten hjemtager deres forsynings- og produktionslinjer eller flytter dem tættere på; anerkende, at dette giver en enestående mulighed for både EU og de sydlige nabolande for gennem rettidig og fuld gennemførelse af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og den økonomiske plan og investeringsplanen at sikre et miljø, som kan støtte disse EU-baserede virksomheder, som ønsker at flytte produktion til nærområdet og fremme mere langsigtede investeringer i de sydlige nabolande og dermed skabe tættere politiske forbindelser og et stærkere samarbejde med de sydlige nabolande;

| w) | medtage økonomiske og arbejdsretlige rettigheder i den nye dagsorden, fornyr og fremmer strategier baseret på dybtgående analyser af, hvad der sker på grænsen mod syd, og fokuserer på anstændigt arbejde, bæredygtig udvikling og internationale arbejdsstandarder; effektivt inkludere fagbevægelsen i nationale høringer og tilskynde til dialog mellem arbejdsmarkedets parter; arbejde hen imod at sætte en stopper for børnearbejde og garantere retten til løn og kompensation samt friheden til at organisere sig og sætte en stopper for slaveri og forskelsbehandling, idet der også ses på behovet for at yde passende beskyttelse til flygtninge i regionen; støtte processen med demokratisering af arbejdstagerrettigheder, fremme social dialog og kollektive forhandlinger samt fremme inklusionen af kvinder og unge i fagforeningsstrukturer og politiske fora; |
| --- | --- |

w)

medtage økonomiske og arbejdsretlige rettigheder i den nye dagsorden, fornyr og fremmer strategier baseret på dybtgående analyser af, hvad der sker på grænsen mod syd, og fokuserer på anstændigt arbejde, bæredygtig udvikling og internationale arbejdsstandarder; effektivt inkludere fagbevægelsen i nationale høringer og tilskynde til dialog mellem arbejdsmarkedets parter; arbejde hen imod at sætte en stopper for børnearbejde og garantere retten til løn og kompensation samt friheden til at organisere sig og sætte en stopper for slaveri og forskelsbehandling, idet der også ses på behovet for at yde passende beskyttelse til flygtninge i regionen; støtte processen med demokratisering af arbejdstagerrettigheder, fremme social dialog og kollektive forhandlinger samt fremme inklusionen af kvinder og unge i fagforeningsstrukturer og politiske fora;

| x) | fremme regional, subregional og bilateral integration i det sydlige Middelhavsområde, navnlig med henblik på at fjerne enhver form for grænse-, transport- eller handelsbarrierer mellem landene i regionen og aktivt fremme tættere forbindelser og partnerskaber; forbedre handelsforbindelserne mellem EU og de sydlige nabolande som en strategisk prioritet ved at arbejde hen imod et Euro-Middelhavs-frihandelsområde for varer og tjenesteydelser; fastholde fokus på at lette investeringer, tjenesteydelser og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

x)

fremme regional, subregional og bilateral integration i det sydlige Middelhavsområde, navnlig med henblik på at fjerne enhver form for grænse-, transport- eller handelsbarrierer mellem landene i regionen og aktivt fremme tættere forbindelser og partnerskaber; forbedre handelsforbindelserne mellem EU og de sydlige nabolande som en strategisk prioritet ved at arbejde hen imod et Euro-Middelhavs-frihandelsområde for varer og tjenesteydelser; fastholde fokus på at lette investeringer, tjenesteydelser og bæredygtig udvikling;

| y) | fastholde EU's mangeårige engagement i de relevante FN-resolutioner, nærmere bestemt FN's Sikkerhedsråds resolution fra januar 2022, og erindre om Parlamentets beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik inden for rammerne af fredsprocessen i Mellemøsten, baseret på tostatsløsningen, med en sikker stat Israel og en uafhængig, demokratisk, sammenhængende, suveræn og levedygtig palæstinensisk stat, der lever side om side i fred og sikkerhed på grundlag af 1967 linjer, med indbyrdes aftalte ækvivalente jordbytninger og Jerusalem som hovedstad for begge stater; erindre om, at israelske bosættelser i de besatte palæstinensiske områder er ulovlige i henhold til folkeretten; opfordre til, at der sættes en stopper for handlinger, der kan underminere tostatsløsningens levedygtighed på stedet, og at der ikke gås videre med bosættelser og terrorisme, da de udgør en overtrædelse af folkeretten og ikke bidrager til varig og omfattende fred; advare om, at fredsprocessen i Mellemøsten i den nuværende geopolitiske kontekst kun kan fremmes med et stærkt politisk engagement og investeringer fra EU og USA; fremme direkte forhandlinger mellem Israel og palæstinenserne; |
| --- | --- |

y)

fastholde EU's mangeårige engagement i de relevante FN-resolutioner, nærmere bestemt FN's Sikkerhedsråds resolution fra januar 2022, og erindre om Parlamentets beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik inden for rammerne af fredsprocessen i Mellemøsten, baseret på tostatsløsningen, med en sikker stat Israel og en uafhængig, demokratisk, sammenhængende, suveræn og levedygtig palæstinensisk stat, der lever side om side i fred og sikkerhed på grundlag af 1967 linjer, med indbyrdes aftalte ækvivalente jordbytninger og Jerusalem som hovedstad for begge stater; erindre om, at israelske bosættelser i de besatte palæstinensiske områder er ulovlige i henhold til folkeretten; opfordre til, at der sættes en stopper for handlinger, der kan underminere tostatsløsningens levedygtighed på stedet, og at der ikke gås videre med bosættelser og terrorisme, da de udgør en overtrædelse af folkeretten og ikke bidrager til varig og omfattende fred; advare om, at fredsprocessen i Mellemøsten i den nuværende geopolitiske kontekst kun kan fremmes med et stærkt politisk engagement og investeringer fra EU og USA; fremme direkte forhandlinger mellem Israel og palæstinenserne;

| z) | fortsætte med at støtte, såvel politisk som finansielt, relevante FN-organers arbejde såsom De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten og med tilstrækkelig synlighed for så vidt angår EU-midler og -støtte med henblik herpå og i synergi med EU's mål; |
| --- | --- |

z)

fortsætte med at støtte, såvel politisk som finansielt, relevante FN-organers arbejde såsom De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten og med tilstrækkelig synlighed for så vidt angår EU-midler og -støtte med henblik herpå og i synergi med EU's mål;

| aa) | anerkende betydningen af EU's finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed og det palæstinensiske civilsamfund på stedet, navnlig med hensyn til at yde støtte til mennesker i tider med alvorlige fødevarekriser og energimangel, og fremme de rette betingelser for at afbøde konsekvenserne af den russiske aggression mod Ukraine, som understreget af formand Ursula von der Leyen under hendes seneste besøg i Ramallah den 14. juni 2022; understrege, at finansieringen ikke må suspenderes for civilsamfundsorganisationer uden dokumentation for misbrug; |
| --- | --- |

aa)

anerkende betydningen af EU's finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed og det palæstinensiske civilsamfund på stedet, navnlig med hensyn til at yde støtte til mennesker i tider med alvorlige fødevarekriser og energimangel, og fremme de rette betingelser for at afbøde konsekvenserne af den russiske aggression mod Ukraine, som understreget af formand Ursula von der Leyen under hendes seneste besøg i Ramallah den 14. juni 2022; understrege, at finansieringen ikke må suspenderes for civilsamfundsorganisationer uden dokumentation for misbrug;

| ab) | fortsætte med at støtte samarbejdet i hele regionen; notere sig Abrahamaftalerne, som har resulteret i gensidig anerkendelse af Israel, Bahrain, De Forenede Arabiske Emirater, Marokko og Sudan og giver mulighed for at styrke samarbejdet mellem disse stater; |
| --- | --- |

ab)

fortsætte med at støtte samarbejdet i hele regionen; notere sig Abrahamaftalerne, som har resulteret i gensidig anerkendelse af Israel, Bahrain, De Forenede Arabiske Emirater, Marokko og Sudan og giver mulighed for at styrke samarbejdet mellem disse stater;

| ac) | tilskynde til regionalt samarbejde og støtte normaliseringen af forbindelserne mellem Israel og de arabiske stater og fremme fuld inddragelse af Den Palæstinensiske Myndighed i overensstemmelse med EU's og USA's bestræbelser på at opnå fred, sikkerhed og stabilitet i regionen og i overensstemmelse med FN's rammer, det arabiske fredsinitiativ og Osloaftalerne; udnytte dette momentum til at fremme dialogen og samarbejdet i regionen for at støtte fredsprocessen i Mellemøsten og tostatsløsningen samt respekten for folkeretten; |
| --- | --- |

ac)

tilskynde til regionalt samarbejde og støtte normaliseringen af forbindelserne mellem Israel og de arabiske stater og fremme fuld inddragelse af Den Palæstinensiske Myndighed i overensstemmelse med EU's og USA's bestræbelser på at opnå fred, sikkerhed og stabilitet i regionen og i overensstemmelse med FN's rammer, det arabiske fredsinitiativ og Osloaftalerne; udnytte dette momentum til at fremme dialogen og samarbejdet i regionen for at støtte fredsprocessen i Mellemøsten og tostatsløsningen samt respekten for folkeretten;

| ad) | aktivt at støtte — inden for rammerne af dens Global Gateway-strategi og i synergi med den økonomiske plan og investeringsplanen for de sydlige nabolande — de indledende planer om at udvikle en sømløs handelsforbindelse via jernbane- og søforbindelser mellem Sydøstasien og landene under Golfstaternes Samarbejdsråd, Jordan, Israel, Palæstina og Grækenland som indgangssted for handel med varer og energi kilder til EU og som et alternativ til One Belt, One Road-initiativet (ét bælte, én vej-initiativet); erindre, at denne alternative rute yderligere ville diversificere EU's forsyningslinjer og øge EU's energisikkerhed og ville styrke de sydlige nabolandes potentiale for økonomisk vækst samt yderligere styrke processen med regional integration og regional dialog og fremme mangeårige partnerskaber, samarbejde og fred blandt alle landene i regionen; |
| --- | --- |

ad)

aktivt at støtte — inden for rammerne af dens Global Gateway-strategi og i synergi med den økonomiske plan og investeringsplanen for de sydlige nabolande — de indledende planer om at udvikle en sømløs handelsforbindelse via jernbane- og søforbindelser mellem Sydøstasien og landene under Golfstaternes Samarbejdsråd, Jordan, Israel, Palæstina og Grækenland som indgangssted for handel med varer og energi kilder til EU og som et alternativ til One Belt, One Road-initiativet (ét bælte, én vej-initiativet); erindre, at denne alternative rute yderligere ville diversificere EU's forsyningslinjer og øge EU's energisikkerhed og ville styrke de sydlige nabolandes potentiale for økonomisk vækst samt yderligere styrke processen med regional integration og regional dialog og fremme mangeårige partnerskaber, samarbejde og fred blandt alle landene i regionen;

| ae) | gennemføre den nye dagsorden for Middelhavsområdet ved at styrke EU's støtte til et frit, stærkt og uafhængigt civilsamfund i hele Middelhavsområdet gennem målrettet dialog og høring af lokale og regionale myndigheder og samfund; styrke forbindelserne mellem EU-delegationerne og Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM); erindre, at disse er vigtige og essentielle drivkræfter for en bæredygtig og retfærdig økonomisk og menneskelig udvikling tættere på borgerne, således at gennemførelsesstrategierne kan nå ud til alle samfund, herunder dem, der er mest ugunstigt stillet i geografisk eller socioøkonomisk henseende, og menneskerettighedsforkæmpere; insistere på, at EU's støtte til civilsamfundsorganisationer ikke bør være betinget af de nationale myndigheders godkendelse og er afgørende i alle lande i regionen uden undtagelse; give delegationerne i de sydlige nabolande mandat til at øge kontakten med lokale og regionale myndigheder og et tværsnit af samfundet som drivkræfter for territorial udvikling, navnlig i forbindelse med høringer om EU's prioriteter for partnerskab og investeringer i de sydlige nabolande; yderligere give EU-delegationerne i de sydlige nabolande mandat til at nedsætte rådgivende råd på højt plan, der afspejler den sociale, økonomiske og politiske mangfoldighed i de pågældende lande, og som omfatter økonomiske, mediemæssige, kulturelle, akademiske, civile og fremtrædende ungdomsledere samt arbejdsmarkedets parter og ledende menneskerettighedsforkæmpere fra de pågældende lande, og som kan yde et mere reflekterende input fra centrale interessenter med hensyn til EU's politiske prioriteter og den politikarkitektur, som EU har udformet; |
| --- | --- |

ae)

gennemføre den nye dagsorden for Middelhavsområdet ved at styrke EU's støtte til et frit, stærkt og uafhængigt civilsamfund i hele Middelhavsområdet gennem målrettet dialog og høring af lokale og regionale myndigheder og samfund; styrke forbindelserne mellem EU-delegationerne og Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM); erindre, at disse er vigtige og essentielle drivkræfter for en bæredygtig og retfærdig økonomisk og menneskelig udvikling tættere på borgerne, således at gennemførelsesstrategierne kan nå ud til alle samfund, herunder dem, der er mest ugunstigt stillet i geografisk eller socioøkonomisk henseende, og menneskerettighedsforkæmpere; insistere på, at EU's støtte til civilsamfundsorganisationer ikke bør være betinget af de nationale myndigheders godkendelse og er afgørende i alle lande i regionen uden undtagelse; give delegationerne i de sydlige nabolande mandat til at øge kontakten med lokale og regionale myndigheder og et tværsnit af samfundet som drivkræfter for territorial udvikling, navnlig i forbindelse med høringer om EU's prioriteter for partnerskab og investeringer i de sydlige nabolande; yderligere give EU-delegationerne i de sydlige nabolande mandat til at nedsætte rådgivende råd på højt plan, der afspejler den sociale, økonomiske og politiske mangfoldighed i de pågældende lande, og som omfatter økonomiske, mediemæssige, kulturelle, akademiske, civile og fremtrædende ungdomsledere samt arbejdsmarkedets parter og ledende menneskerettighedsforkæmpere fra de pågældende lande, og som kan yde et mere reflekterende input fra centrale interessenter med hensyn til EU's politiske prioriteter og den politikarkitektur, som EU har udformet;

| af) | adressere den situation og de udfordringer på menneskerettighedsområdet, som civilsamfundet står over for, og støtte konkrete initiativer, der styrker civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier; sikre, at partnerlande effektivt gennemfører arbejdstagerrettigheder, og håndterer overtrædelser af ILO-standarder; |
| --- | --- |

af)

adressere den situation og de udfordringer på menneskerettighedsområdet, som civilsamfundet står over for, og støtte konkrete initiativer, der styrker civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier; sikre, at partnerlande effektivt gennemfører arbejdstagerrettigheder, og håndterer overtrædelser af ILO-standarder;

| ag) | tilskynde til og støtte reformer gennem politikken for de sydlige nabolande på områderne demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder, god regeringsførelse og bekæmpelse af korruption til gavn for befolkningen og stabiliteten i regionen; |
| --- | --- |

ag)

tilskynde til og støtte reformer gennem politikken for de sydlige nabolande på områderne demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder, god regeringsførelse og bekæmpelse af korruption til gavn for befolkningen og stabiliteten i regionen;

| ah) | opfordre alle lande i det sydlige Middelhavsområde til at give videnskabelige organisationer og civilsamfundsorganisationer et frit, sikkert og tværnationalt rum, inden Egypten afholder COP27; |
| --- | --- |

ah)

opfordre alle lande i det sydlige Middelhavsområde til at give videnskabelige organisationer og civilsamfundsorganisationer et frit, sikkert og tværnationalt rum, inden Egypten afholder COP27;

| ai) | fremlægge en ambitiøs EU-handlingsplan for bekæmpelse af straffrihed for forbrydelser mod menneskeheden, som Parlamentet anmodede om i marts 2021, og straks prioritere Syrien, der har oplevet regionens dødbringende konflikt i årtier, samt understrege behovet for at arbejde for at opnå et stabilt, sikkert, forenet og velstående Libyen, hvilket er i alles interesse; |
| --- | --- |

ai)

fremlægge en ambitiøs EU-handlingsplan for bekæmpelse af straffrihed for forbrydelser mod menneskeheden, som Parlamentet anmodede om i marts 2021, og straks prioritere Syrien, der har oplevet regionens dødbringende konflikt i årtier, samt understrege behovet for at arbejde for at opnå et stabilt, sikkert, forenet og velstående Libyen, hvilket er i alles interesse;

| aj) | fremlægge årlige opdateringer om gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet, navnlig med hensyn til udbetaling af de finansielle ressourcer, der stilles til rådighed for den økonomiske plan og investeringsplanen; regelmæssigt høre Parlamentet om den årlige og flerårige programmering i forbindelse med gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og den økonomiske plan og investeringsplanen; regelmæssigt orientere Parlamentet om statussen for den nye dagsorden for Middelhavsområdet, navnlig gennemførelsen af dets fem prioriteter og indgåelsen og opfyldelsen af fælles dokumenter og partnerskabsprioriteter, og holde det orienteret om denne gennemførelse og om reaktionen på dets henstillinger på alle EU's politikområder samt om yderligere projekter og programmer, der vil styrke EU's partnerskabskapacitet med de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

aj)

fremlægge årlige opdateringer om gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet, navnlig med hensyn til udbetaling af de finansielle ressourcer, der stilles til rådighed for den økonomiske plan og investeringsplanen; regelmæssigt høre Parlamentet om den årlige og flerårige programmering i forbindelse med gennemførelsen af den nye dagsorden for Middelhavsområdet og den økonomiske plan og investeringsplanen; regelmæssigt orientere Parlamentet om statussen for den nye dagsorden for Middelhavsområdet, navnlig gennemførelsen af dets fem prioriteter og indgåelsen og opfyldelsen af fælles dokumenter og partnerskabsprioriteter, og holde det orienteret om denne gennemførelse og om reaktionen på dets henstillinger på alle EU's politikområder samt om yderligere projekter og programmer, der vil styrke EU's partnerskabskapacitet med de sydlige nabolande;

| ak) | gøre relevante bestræbelser for at fremme den interkulturelle og interreligiøse dialog som en værdifuld mulighed for at fremme menneskerettigheder og frihedsrettigheder, i fællesskab imødegå religiøs fundamentalisme, forskelsbehandling, antimuslimsk had, antisemitisme og i fællesskab bekæmpe radikalisering, tilskyndelse til had, vold og terrorisme; erindre om, at Parlamentets formand havde til hensigt at udnævne en udsending for interreligiøs dialog og nøje inddrage Kommissionens og Parlamentets nuværende udsendinge for interreligiøs dialog i de fælles bestræbelser på en interreligiøs dialog med de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

ak)

gøre relevante bestræbelser for at fremme den interkulturelle og interreligiøse dialog som en værdifuld mulighed for at fremme menneskerettigheder og frihedsrettigheder, i fællesskab imødegå religiøs fundamentalisme, forskelsbehandling, antimuslimsk had, antisemitisme og i fællesskab bekæmpe radikalisering, tilskyndelse til had, vold og terrorisme; erindre om, at Parlamentets formand havde til hensigt at udnævne en udsending for interreligiøs dialog og nøje inddrage Kommissionens og Parlamentets nuværende udsendinge for interreligiøs dialog i de fælles bestræbelser på en interreligiøs dialog med de sydlige nabolande;

| al) | udnytte muligheden for en ny dagsorden for Middelhavsområdet til at skabe en stærk ramme for dialog og samarbejde på tværs af Middelhavsområdet med henblik på at bevare og fremme kulturarv og øge bevidstheden om værdien heraf, herunder med henblik på yderligere at fremme turisme og økonomiske muligheder; styrke bevarelsen og promoveringen af Europarådets kulturruter, som de sydlige nabolande også deltager i, og som omfatter Legado Andalusi-ruter, Eneas-ruten, olivenruten, Iter vitis-ruten og fønikerruten; |
| --- | --- |

al)

udnytte muligheden for en ny dagsorden for Middelhavsområdet til at skabe en stærk ramme for dialog og samarbejde på tværs af Middelhavsområdet med henblik på at bevare og fremme kulturarv og øge bevidstheden om værdien heraf, herunder med henblik på yderligere at fremme turisme og økonomiske muligheder; styrke bevarelsen og promoveringen af Europarådets kulturruter, som de sydlige nabolande også deltager i, og som omfatter Legado Andalusi-ruter, Eneas-ruten, olivenruten, Iter vitis-ruten og fønikerruten;

| am) | benytte lejligheden til yderligere at udvide EU's outreach- og dialogkapacitet med regeringerne og parlamenterne i de sydlige nabolande gennem Parlamentets mangeårige og effektive kapacitet til interparlamentarisk dialog, demokratisk støtte og parlamentarisk diplomati, med særlig henvisning til Parlamentets interparlamentariske delegationer og deres evne til i tæt samarbejde med Parlamentets relevante udvalg at fremme demokratisk og politisk dialog i tættere samarbejde med de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

am)

benytte lejligheden til yderligere at udvide EU's outreach- og dialogkapacitet med regeringerne og parlamenterne i de sydlige nabolande gennem Parlamentets mangeårige og effektive kapacitet til interparlamentarisk dialog, demokratisk støtte og parlamentarisk diplomati, med særlig henvisning til Parlamentets interparlamentariske delegationer og deres evne til i tæt samarbejde med Parlamentets relevante udvalg at fremme demokratisk og politisk dialog i tættere samarbejde med de sydlige nabolande;

| an) | sikre en positiv forbindelse mellem den nye dagsorden for Middelhavsområdet og EU's og dets medlemsstaters kapacitet til at opbygge en koalition af ligesindede lande til støtte for et regelbaseret, effektivt multilateralt system, der kan øge det internationale samfunds kapacitet til at håndtere globale udfordringer; i den nye dagsorden for Middelhavsområdet at inkludere en styrket dialog om værdien af, at de sydlige nabolande kan tilnærme sig EU, ikke blot vedrørende politisk dialog, stabilitet og økonomisk vækst, men også vedrørende kapaciteten til at fremme fred og stabilitet, værne om principperne om og overholdelse af folkeretten, som det er tilfældet i angrebskrigen mod Ukraine, bekæmpe ekstremisme, og værne om demokratiske værdier, grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder i FN-systemet og relevante multilaterale fora; |
| --- | --- |

an)

sikre en positiv forbindelse mellem den nye dagsorden for Middelhavsområdet og EU's og dets medlemsstaters kapacitet til at opbygge en koalition af ligesindede lande til støtte for et regelbaseret, effektivt multilateralt system, der kan øge det internationale samfunds kapacitet til at håndtere globale udfordringer; i den nye dagsorden for Middelhavsområdet at inkludere en styrket dialog om værdien af, at de sydlige nabolande kan tilnærme sig EU, ikke blot vedrørende politisk dialog, stabilitet og økonomisk vækst, men også vedrørende kapaciteten til at fremme fred og stabilitet, værne om principperne om og overholdelse af folkeretten, som det er tilfældet i angrebskrigen mod Ukraine, bekæmpe ekstremisme, og værne om demokratiske værdier, grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder i FN-systemet og relevante multilaterale fora;

| ao) | samarbejde med alle partnerlande i det sydlige naboskab om at udvikle politikker, der er baseret på 2030-dagsordenen og dens verdensmål for bæredygtig udvikling, og som skal styrke retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettigheder og international ret; |
| --- | --- |

ao)

samarbejde med alle partnerlande i det sydlige naboskab om at udvikle politikker, der er baseret på 2030-dagsordenen og dens verdensmål for bæredygtig udvikling, og som skal styrke retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettigheder og international ret;

| ap) | opfordre Rådet til fuldt ud at anvende den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner i tilfælde af alvorlige krænkelser af menneskerettigheder i regionen; arbejde på at udvide anvendelsesområdet for dette vigtige instrument til også at omfatte korruption; |
| --- | --- |

ap)

opfordre Rådet til fuldt ud at anvende den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner i tilfælde af alvorlige krænkelser af menneskerettigheder i regionen; arbejde på at udvide anvendelsesområdet for dette vigtige instrument til også at omfatte korruption;

| aq) | endnu en gang fordømme anvendelsen af dødsstraf; opfordre de pågældende partnerlande i det sydlige naboskab til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for anvendelsen af dødsstraf som et skridt i retning af at afskaffe denne, og til at omstøde alle dødsdomme; |
| --- | --- |

aq)

endnu en gang fordømme anvendelsen af dødsstraf; opfordre de pågældende partnerlande i det sydlige naboskab til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for anvendelsen af dødsstraf som et skridt i retning af at afskaffe denne, og til at omstøde alle dødsdomme;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, Regionsudvalget, sekretariatet for Middelhavsunionen og dens Parlamentariske Forsamling samt til regeringerne og parlamenterne i Den Europæiske Unions medlemsstater og de stater, der er medlemmer af Middelhavsunionen og dens parlamentariske dimension. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 90.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation) (COM(2021)0483 — C9-0347/2021 — 2021/0275(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2023/C 125/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0483),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0347/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 109 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 109 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0228/2022),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Europa-Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 105 af 4.3.2022, s. 148.

(2)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Indgåelse af ændringerne af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ændringerne af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (07978/2022 — C9-0181/2022 — 2022/0082(NLE))

(Godkendelse)

(2023/C 125/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07978/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07978/2022),

| — | der henviser til udkast til ændringer til den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (07978/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til ændringer til den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (07978/2022),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0181/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0229/2022),

| 1. | godkender indgåelsen af ændringerne af overenskomsten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Mauritius: fiskerimuligheder og finansiel modydelse 2017-2021. Forlængelse af protokollen ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (05657/2022 — C9-0166/2022 — 2022/0014(NLE))

(Godkendelse)

(2023/C 125/17)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05657/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05657/2022),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius om forlængelse af protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (05658/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius om forlængelse af protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (05658/2022),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0166/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0211/2022),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Mauritius' regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Forslag til ændringsbudget nr. 2/2022: opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2022 til det almindelige budget for 2022 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2021 (11467/2022 — C9-0297/2022 — 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, endeligt vedtaget den 24. november 2021 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, endeligt vedtaget den 24. november 2021 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2022, vedtaget af Kommissionen den 12. april 2022 (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2022, vedtaget af Kommissionen den 12. april 2022 (COM(2022)0250),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2022, vedtaget af Rådet den 18. juli 2022 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 16. august 2022 (11467/2022 — C9-0297/2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2022, vedtaget af Rådet den 18. juli 2022 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 16. august 2022 (11467/2022 — C9-0297/2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0226/2022),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 2/2022 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2021 på i alt 3 227,1 mio. EUR på 2022-budgettet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 2/2022 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2021 på i alt 3 227,1 mio. EUR på 2022-budgettet;

| B. | der henviser til, at dette overskud hovedsageligt skyldes større indtægter end forventet på 2 574,8 mio. EUR og en underudnyttelse på udgiftssiden på 652,3 mio. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at dette overskud hovedsageligt skyldes større indtægter end forventet på 2 574,8 mio. EUR og en underudnyttelse på udgiftssiden på 652,3 mio. EUR;

| C. | der henviser til, at overskuddet på indtægtssiden hovedsagelig skyldes et højere toldbeløb end forventet (1 688,7 mio. EUR) og højere end forudsete finansielle indtægter, morarenter og bøder (1 110,8 mio. EUR), der blev stillet til rådighed for EU-budgettet i årets sidste måneder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at overskuddet på indtægtssiden hovedsagelig skyldes et højere toldbeløb end forventet (1 688,7 mio. EUR) og højere end forudsete finansielle indtægter, morarenter og bøder (1 110,8 mio. EUR), der blev stillet til rådighed for EU-budgettet i årets sidste måneder;

| D. | der henviser til, at Kommissionens underudnyttelse af betalinger på indtægtssiden når op på 81 mio. EUR for 2021 og 250 mio. EUR i fremførsler fra 2020 (heraf 183 mio. EUR i relation til nødhjælpsinstrumentet), og at de øvrige institutioners underudnyttelse når op på 117 mio. EUR for 2021 og 77 mio. EUR i fremførsler; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionens underudnyttelse af betalinger på indtægtssiden når op på 81 mio. EUR for 2021 og 250 mio. EUR i fremførsler fra 2020 (heraf 183 mio. EUR i relation til nødhjælpsinstrumentet), og at de øvrige institutioners underudnyttelse når op på 117 mio. EUR for 2021 og 77 mio. EUR i fremførsler;

| 1. | noterer sig, at forslaget til ændringsbudget nr. 2/2022 som forelagt af Kommissionen udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2021 med et beløb på 3 227,1 mio. EUR på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 18, stk. 3; bemærker, at overskuddet i 2021 på 3 227,1 mio. EUR er særlig stort; gentager i den forbindelse, at Kommissionen skal overholde principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med artikel 317 i TEUF og artikel 33 i finansforordningen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at 183 mio. EUR, der var beregnet til indkøb af covid-19-vacciner i 2021, ikke blev brugt som planlagt af Kommissionen eller omdirigeret til andre behov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager sin holdning om, at alle tilgængelige EU-budgetinstrumenter, herunder overskuddet, bør aktiveres for fortsat at yde den stærkest mulige økonomiske og finansielle støtte til Ukraine og frontlinjelande samt for yderligere at styrke Unionens solidaritetskapaciteter til at imødegå de sociale, energimæssige, landbrugsmæssige og økonomiske konsekvenser for Unionen og dens borgere af den russiske krig i Ukraine; advarer om, at disse presserende behov vil kræve yderligere støtte fra Unionens budget og er rede til at støtte relevante forhøjelser af Unionens budget for 2022 gennem fremtidige ændringsbudgetter, og opfordrer Kommissionen til, hvor det er relevant, at fremlægge ændringsbudgetter, der mobiliserer nye midler til at reagere på disse udfordringer; opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at afsætte de betydelige forventede reduktioner i deres BNI-baserede bidrag, der stammer fra overskuddet i 2021, til at opføre tiltag, der har til formål at tackle de alvorlige konsekvenser af denne ulovlige, uprovokerede og uberettigede aggressionskrig mod Ukraine, på budgettet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at bøderne i konkurrencesager ifølge Kommissionen udgjorde 957 mio. EUR i 2021; påpeger atter, at der bør åbnes mulighed for, at eventuelle indtægter, der stammer fra bøder eller er forbundet med for sen betaling, i tilgift til eventuelle overskud, der stammer fra underudnyttelse, kan genanvendes i Unionens budget uden en tilsvarende mindskning af BNI-bidragene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 3/2022 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 45 af 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Ændringer til kapitalkravforordningen på afviklingsområdet (»daisy chain«-forslaget) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutkoncerner med en multiple point of entry-afviklingsstrategi og en metode til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (COM(2021)0665 — C9-0398/2021 — 2021/0343(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0398/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 13. januar 2022 fra Den Europæiske Centralbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 13. januar 2022 fra Den Europæiske Centralbank (1),

| — | der henviser til udtalelse af 9. december 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 9. december 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0020/2022),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 122 af 17.3.2022, s. 33.

(2)  EUT C 152 af 6.4.2022, s. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Interimsbetænkning om forslaget fra 2021 om revision af den flerårige finansielle ramme

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2022 om forslaget fra 2021 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021)0569 — 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 22. december 2021 til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 22. december 2021 til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021)0569),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. juli 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond (COM(2021)0568); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. juli 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond (COM(2021)0568);

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (1) (»IIA'en«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (1) (»IIA'en«),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Budgetudvalget (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Budgetudvalget (A9-0227/2022),

| A. | der henviser til, at Kommissionens forslag af 22. december 2021 om fastlæggelse af den næste generation af egne indtægter til Unionens budget og om revision af den flerårige finansielle ramme (»FFR«) for perioden 2021-2027 er uløseligt forbundet med Fit for 55-pakken, der blev fremsat den 14. juli 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionens forslag af 22. december 2021 om fastlæggelse af den næste generation af egne indtægter til Unionens budget og om revision af den flerårige finansielle ramme (»FFR«) for perioden 2021-2027 er uløseligt forbundet med Fit for 55-pakken, der blev fremsat den 14. juli 2021;

| B. | der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik;

| C. | der henviser til, at nye politiske forpligtelser og mål i overensstemmelse med Parlamentets mangeårige holdning skal modsvares af nye midler og ikke skal finansieres på bekostning af andre EU-programmer og -prioriteter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nye politiske forpligtelser og mål i overensstemmelse med Parlamentets mangeårige holdning skal modsvares af nye midler og ikke skal finansieres på bekostning af andre EU-programmer og -prioriteter;

| D. | der henviser til, at den fulde integrering af Den Sociale Klimafond i EU-budgettet er et traktatmæssigt krav i medfør af artikel 310, stk. 1, i TEUF og en forudsætning for bl.a. at respektere fællesskabsmetoden, respektere parlamentarisk ansvarlighed, tilsyn og kontrol, sikre forudsigelighed i finansieringen og den flerårige programmering samt sikre gennemsigtigheden i de budgetbeslutninger, der træffes på EU-plan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den fulde integrering af Den Sociale Klimafond i EU-budgettet er et traktatmæssigt krav i medfør af artikel 310, stk. 1, i TEUF og en forudsætning for bl.a. at respektere fællesskabsmetoden, respektere parlamentarisk ansvarlighed, tilsyn og kontrol, sikre forudsigelighed i finansieringen og den flerårige programmering samt sikre gennemsigtigheden i de budgetbeslutninger, der træffes på EU-plan;

| E. | der henviser til, at der i tilfælde af en stigning i CO2-prisen i forhold til den oprindeligt antagede bør stilles en yderligere tildeling til rådighed for Den Sociale Klimafond på årsbasis i takt med stigningen i CO2-prisen for yderligere at støtte sårbare husholdninger og transportbrugere i omstillingen til klimaneutralitet; der henviser til, at sådanne årlige forhøjelser bør imødekommes inden for rammerne af FFR ved hjælp af en automatisk justering efter udsvingene i CO2-prisen" af loftet i udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og betalingsloftet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i tilfælde af en stigning i CO2-prisen i forhold til den oprindeligt antagede bør stilles en yderligere tildeling til rådighed for Den Sociale Klimafond på årsbasis i takt med stigningen i CO2-prisen for yderligere at støtte sårbare husholdninger og transportbrugere i omstillingen til klimaneutralitet; der henviser til, at sådanne årlige forhøjelser bør imødekommes inden for rammerne af FFR ved hjælp af en automatisk justering efter udsvingene i CO2-prisen" af loftet i udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og betalingsloftet;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i henhold til artikel 312, stk. 5, i TEUF og som nærmere defineret i IIA skal træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at lette vedtagelsen af en ny eller revideret FFR; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i henhold til artikel 312, stk. 5, i TEUF og som nærmere defineret i IIA skal træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at lette vedtagelsen af en ny eller revideret FFR;

| 1. | udtrykker sin holdning alene hvad angår Kommissionens forslag af 22. december 2021 om en revision af FFR for 2021-2027 og vælger således en målrettet tilgang, der er begrænset til og i fuld overensstemmelse med Parlamentets holdning til Fit for 55-pakken; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fastslår imidlertid, at der er behov for en mere omfattende revision af den nuværende FFR, eftersom den allerede i det første år blev presset til det yderste; påpeger de mange kriser og udfordringer, som Unionen har adresseret, navnlig krigen i Ukraine og dens konsekvenser, og de betydelige finansieringsbehov, som den har afstedkommet; opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en dybdegående gennemgang af, hvordan den nuværende FFR fungerer, og til dernæst at fremlægge et lovgivningsforslag om en omfattende revision af FFR så snart som muligt og senest i første kvartal af 2023; agter at uddybe sine anmodninger om denne revision i en særlig betænkning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | støtter fuldt ud integreringen af Den Sociale Klimafond i Unionens budget og i FFR som en del af sin mangeårige holdning om, at alle EU-programmer og -fonde skal medtages i budgettet; glæder sig derfor over Kommissionens forslag om som et udgangspunkt at forhøje loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger, hvilket er en nødvendig forudsætning for, at finansieringen af Den Sociale Klimafond ikke er til skade for andre EU-programmer og -prioriteter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger imidlertid, at der er behov for visse ændringer for at afspejle Parlamentets holdning til Fit for 55-pakken, herunder til den reviderede finansieringsramme for Den Sociale Klimafond, som afspejler de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (2) som ændret; |
| --- | --- |

4.

| 5. | støtter forslaget om en specifik årlig justering baseret på nye egne indtægter; mener, at det er i overensstemmelse med det princip, der er fastsat i IIA, at udgifter fra EU-budgettet i forbindelse med tilbagebetaling af EU-genopretningsinstrumentet ikke bør føre til en uretmæssig reduktion i programudgifter eller investeringsinstrumenter inden for FFR, samtidig med at budgetprincippet om bruttoopgørelse for så vidt angår indtægter i EU's budget overholdes; bekræfter derfor, at en sådan årlig tilpasning afhænger af indførelsen af nye egne indtægter i overensstemmelse med køreplanen i IIA; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage hensyn til følgende henstillinger og modifikationer:






  i) | virkningen af den reviderede finansieringsramme for Den Sociale Klimafond bør afspejles i hele denne forordning, herunder i bilaget hertil |
| --- | --- | --- |

6.

i)

virkningen af den reviderede finansieringsramme for Den Sociale Klimafond bør afspejles i hele denne forordning, herunder i bilaget hertil

| ii) | der bør indføres en automatisk teknisk justering af lofterne for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø«, og loftet for betalingsbevillinger bør indføres for at sikre, at der stilles yderligere tildelinger til rådighed for Den Sociale Klimafond, i tilfælde af at CO2-prisen stiger til et niveau, der er højere end oprindeligt antaget |
| --- | --- |

ii)

der bør indføres en automatisk teknisk justering af lofterne for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø«, og loftet for betalingsbevillinger bør indføres for at sikre, at der stilles yderligere tildelinger til rådighed for Den Sociale Klimafond, i tilfælde af at CO2-prisen stiger til et niveau, der er højere end oprindeligt antaget

| iii) | den specifikke årlige justering baseret på nye egne indtægter bør ændres for at sikre, at den kan forlænges i tilfælde af en forsinket vedtagelse af den følgende FFR i overensstemmelse med artikel 312, stk. 4, i TEUF |
| --- | --- |

iii)

den specifikke årlige justering baseret på nye egne indtægter bør ændres for at sikre, at den kan forlænges i tilfælde af en forsinket vedtagelse af den følgende FFR i overensstemmelse med artikel 312, stk. 4, i TEUF

| iv) | Forslaget til Rådets forordning bør ændres som følger: |
| --- | --- |

iv)

Forslaget til Rådets forordning bør ændres som følger:

Modifikation 1

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (3) | Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses for årene 2025, 2026 og 2027. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(3)

Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses for årene 2025, 2026 og 2027.

| (3) | Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses for årene
  2024
  , 2025, 2026 og 2027.
  I tilfælde af en stigning i CO2-prisen i forhold til den oprindeligt antagede bør der stilles en yderligere tildeling til rådighed for Den Sociale Klimafond på årsbasis i takt med stigningen i CO2-prisen for yderligere at støtte sårbare husholdninger og transportbrugere i omstillingen til klimaneutralitet. Sådanne årlige forhøjelser bør sikres inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme ved hjælp af en automatisk justering efter udsvingene i CO2-prisen af loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger. |
| --- | --- |

(3)

Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses for årene
  2024
  , 2025, 2026 og 2027.
  I tilfælde af en stigning i CO2-prisen i forhold til den oprindeligt antagede bør der stilles en yderligere tildeling til rådighed for Den Sociale Klimafond på årsbasis i takt med stigningen i CO2-prisen for yderligere at støtte sårbare husholdninger og transportbrugere i omstillingen til klimaneutralitet. Sådanne årlige forhøjelser bør sikres inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme ved hjælp af en automatisk justering efter udsvingene i CO2-prisen af loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger.

Modifikation 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (3a) | Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny flerårig finansiel ramme inden den 1. juli 2025 for at sætte institutionerne i stand til at vedtage rammen i tilstrækkelig god tid, inden den efterfølgende flerårige finansielle ramme skal træde i kraft. I overensstemmelse med artikel 312, stk. 4, i TEUF skal de lofter og andre bestemmelser, herunder de i kapitel 2 fastsatte tilpasninger af den flerårige finansielle ramme, der er fastsat for det sidste år af den flerårige finansielle ramme i nærværende forordning, fortsat finde anvendelse, hvis der ikke vedtages en ny flerårig finansiel ramme inden udløbet af den flerårige finansielle ramme, der fastlægges i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(3a)

Kommissionen bør fremlægge et forslag til en ny flerårig finansiel ramme inden den 1. juli 2025 for at sætte institutionerne i stand til at vedtage rammen i tilstrækkelig god tid, inden den efterfølgende flerårige finansielle ramme skal træde i kraft. I overensstemmelse med artikel 312, stk. 4, i TEUF skal de lofter og andre bestemmelser, herunder de i kapitel 2 fastsatte tilpasninger af den flerårige finansielle ramme, der er fastsat for det sidste år af den flerårige finansielle ramme i nærværende forordning, fortsat finde anvendelse, hvis der ikke vedtages en ny flerårig finansiel ramme inden udløbet af den flerårige finansielle ramme, der fastlægges i nærværende forordning.

Modifikation 3

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (1) | Artikel 4, stk. 4, affattes således: |

Kommissionens forslag

Modifikation

(1)

Artikel 4, stk. 4, affattes således:

| (1) | I
  artikel 4
  foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

(1)

I
  artikel 4
  foretages følgende ændringer:

| a) | I punkt 1 tilføjesfølgende litra: |
| --- | --- |

a)

I punkt 1 tilføjesfølgende litra:

| | »f) | en beregning af de ydereligere tildelinger baseret på udsvingene i CO2-prisen og resultatet af den årlige justering, der er omhandlet i artikel 4b«. |
| --- | --- | --- |

»f)

en beregning af de ydereligere tildelinger baseret på udsvingene i CO2-prisen og resultatet af den årlige justering, der er omhandlet i artikel 4b«.

| b) | Stk. 4 affattes således: |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Der må ikke foretages andre tekniske justeringer for det pågældende år, hverken i løbet af regnskabsåret eller i form af efterfølgende korrektioner i følgende regnskabsår, jf. dog artikel 4a, 6 og 7.«.

»4.   Der må ikke foretages andre tekniske justeringer for det pågældende år, hverken i løbet af regnskabsåret eller i form af efterfølgende korrektioner i følgende regnskabsår, jf. dog artikel 4a,
  4b,
  6 og 7.«

Modifikation 4

Modifikation 4

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (2) | Følgende indsættes som artikel 4a: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

(2)

Følgende indsættes som artikel 4a:

| (2) | Følgende
  artikler
  indsættes: |
| --- | --- |

(2)

Følgende
  artikler
  indsættes:

artikler

»Artikel 4a

»Artikel 4a

Specifik årlig justering baseret på nye egne indtægter

Specifik årlig justering baseret på nye egne indtægter

1.   Fra og med 2024 foretages der efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til finansforordningens artikel 245, stk. 3, en opjustering af udgiftsloftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 2b og af loftet for betalingsbevillinger for det indeværende år.

1.   Fra og med 2024 foretages der efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til finansforordningens artikel 245, stk. 3, en opjustering af udgiftsloftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 2b og af loftet for betalingsbevillinger for det indeværende år.

2.   Denne årlige justering omfatter følgende beløb:

2.   Denne årlige justering omfatter følgende beløb:

| a) | for 2024, 2025 og 2026 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter |
| --- | --- |

a)

for 2024, 2025 og 2026 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter

| a) | for 2024, 2025 og 2026 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter |
| --- | --- |

a)

for 2024, 2025 og 2026 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter

| b) | for 2027 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter fratrukket et fast beløb på
  8 000
   mio. EUR (i 2018-priser). |
| --- | --- |

b)

for 2027 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter fratrukket et fast beløb på
  8 000
   mio. EUR (i 2018-priser).

8 000

| b) | for 2027 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter fratrukket et fast beløb på
  2 800
   mio. EUR (i 2018-priser). |
| --- | --- |

b)

for 2027 et beløb svarende til det provenu, der er opført i det foreløbige årsregnskab, jf. stk. 1, og som hidrører fra de indtægter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), f) og g), i afgørelsen om egne indtægter fratrukket et fast beløb på
  2 800
   mio. EUR (i 2018-priser).

2 800

De årlige justeringer, der er omhandlet i første afsnit, må ikke overstige 15 000  mio. EUR (i 2018-priser) om året for årene 2024-2027.

De årlige justeringer, der er omhandlet i første afsnit, må ikke overstige 15 000  mio. EUR (i 2018-priser) om året for årene 2024-2027.

3.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af de årlige justeringer, der er omhandlet i stk. 2, senest 15 dage efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til artikel 245, stk. 3, i finansforordningen.«.

3.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af de årlige justeringer, der er omhandlet i stk. 2, senest 15 dage efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til artikel 245, stk. 3, i finansforordningen.”.

»Artikel 4b

»Artikel 4b

Specifik årlig justering baseret på udsvingene i CO2-prisen

Specifik årlig justering baseret på udsvingene i CO2

1.
     
  Fra 2025 foretages der en årlig opjustering af udgiftsloftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og af loftet for betalingsbevillinger for det indeværende år, hvis den gennemsnitlige CO2-pris beregnet i år n-1 er højere end oprindeligt antaget.

2.
     
  Den årlige opjustering, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, svarer til det beløb, der beregnes ved at gange den årlige tildeling, der stammer fra den finansieringsramme, der er fastsat i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] om oprettelse af en social klimafond, med den procentdel, hvormed den gennemsnitlige CO2-pris beregnet i år n-1 oversteg den oprindeligt antagede.««

Modifikation 5

Modifikation 5

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3

Artikel 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (3) | Artikel 11, stk. 3, andet afsnit, affattes således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

(3)

Artikel 11, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

| (3) | Artikel 11, stk. 3, andet afsnit, affattes således: |
| --- | --- |

(3)

Artikel 11, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»De beløb, der svarer til de opjusteringer, der er omhandlet i artikel 4a, stk. 1, og i artikel 5, stk. 2, andet afsnit, lægges til de maksimale beløb, der er omhandlet i nærværende stykkes første afsnit.«.

»De beløb, der svarer til de opjusteringer, der er omhandlet i artikel 4a, stk. 1,
  artikel 4b
  og i artikel 5, stk. 2, andet afsnit, lægges til de maksimale beløb, der er omhandlet i nærværende stykkes første afsnit.«.

Modifikation 6

Modifikation 6

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 4

Artikel 1 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (4) | Bilag I 
  erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Modifikation

Modifikation

(4)

Bilag I 
  erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

| (4) | Bilag I 
  affattes således: |
| --- | --- |

(4)

Bilag I 
  affattes således:

affattes således:

»BILAG I

DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME (EU-27)

| (mio. EUR — 2018-priser) |
| --- |
| FORPLIGTELSESBEVILLINGER | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | I alt 2021-2027 |
| 1. | Det indre marked, innovation og det digitale område |

(mio. EUR — 2018-priser)

FORPLIGTELSESBEVILLINGER

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

I alt 2021-2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Samhørighed, resiliens og værdier |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Økonomisk, social og territorial samhørighed |
| --- | --- |

2a.

Økonomisk, social og territorial samhørighed

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Resiliens og værdier |
| --- | --- |

2b.

Resiliens og værdier

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Naturressourcer og miljø |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

Heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migration og grænseforvaltning |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Naboområder og verden |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Europæisk offentlig forvaltning |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

Heraf: institutionernes administrationsudgifter

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]«

| 7. | er parat til at indlede forhandlinger for at forbedre Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

7.

er parat til at indlede forhandlinger for at forbedre Kommissionens forslag;

o

o o

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

2

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  EUT [...] af [...], s. ...

15

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  EUT [...] af [...], s. ...

15

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Forordningen om skovrydning ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010 (COM(2021)0706 — C9-0430/2021 — 2021/0366(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/21)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter og miljøtjenester, der har afgørende betydning for menneskeheden, da de er hjemsted for størstedelen af jordens terrestriske biodiversitet. De bevarer økosystemfunktioner, hjælper med at beskytte klimasystemet, sikrer ren luft og spiller en afgørende rolle for rensningen af vand og jord samt for vandbindingen. Skovene er desuden eksistens- og indtægtsgrundlag for omkring en tredjedel af verdens befolkning, og ødelæggelsen af dem har alvorlige konsekvenser for levevilkårene for de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder oprindelige folk og lokalsamfund, som er dybt afhængige af skovøkosystemer (18). Skovrydning
  og
  skovforringelse
  mindsker
  vigtige kulstofdræn og øger risikoen for, at nye sygdomme spredes
  fra dyr til mennesker
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter og miljøtjenester, der har afgørende betydning for menneskeheden, da de er hjemsted for størstedelen af jordens terrestriske biodiversitet. De bevarer økosystemfunktioner, hjælper med at beskytte klimasystemet, sikrer ren luft og spiller en afgørende rolle for rensningen af vand og jord samt for vandbindingen. Skovene er desuden eksistens- og indtægtsgrundlag for omkring en tredjedel af verdens befolkning, og ødelæggelsen af dem har alvorlige konsekvenser for levevilkårene for de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder oprindelige folk og lokalsamfund, som er dybt afhængige af skovøkosystemer (18). Skovrydning
  og
  skovforringelse
  mindsker
  vigtige kulstofdræn og øger risikoen for, at nye sygdomme spredes
  fra dyr til mennesker
  .

| (1) | Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter og miljøtjenester, der har afgørende betydning for menneskeheden, da de er hjemsted for størstedelen af jordens terrestriske biodiversitet. De bevarer økosystemfunktioner, hjælper med at beskytte klimasystemet, sikrer ren luft og spiller en afgørende rolle for rensningen af vand og jord samt for vandbindingen
  og genopfyldningen af vandressourcer, mens over en fjerdedel af alle moderne lægemidler udvindes af tropiske skovplanter. Store skovområder fungerer som en vandforsyningskilde og bidrager til at forhindre ørkendannelse i kontinentale regioner
  . Skovene er desuden eksistens- og indtægtsgrundlag for omkring en tredjedel af verdens befolkning, og ødelæggelsen af dem har alvorlige konsekvenser for levevilkårene for de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder oprindelige folk og lokalsamfund, som er dybt afhængige af skovøkosystemer (18).
  Desuden forringer
  skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  vigtige kulstofdræn
  . Skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov øger også kontakten mellem vilde dyr, opdrættede dyr og mennesker, hvilket
  øger risikoen for, at nye sygdomme spredes
  , og øger risikoen for, at nye epidemier og pandemier bryder ud
  . |
| --- | --- |

(1)

Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter og miljøtjenester, der har afgørende betydning for menneskeheden, da de er hjemsted for størstedelen af jordens terrestriske biodiversitet. De bevarer økosystemfunktioner, hjælper med at beskytte klimasystemet, sikrer ren luft og spiller en afgørende rolle for rensningen af vand og jord samt for vandbindingen
  og genopfyldningen af vandressourcer, mens over en fjerdedel af alle moderne lægemidler udvindes af tropiske skovplanter. Store skovområder fungerer som en vandforsyningskilde og bidrager til at forhindre ørkendannelse i kontinentale regioner
  . Skovene er desuden eksistens- og indtægtsgrundlag for omkring en tredjedel af verdens befolkning, og ødelæggelsen af dem har alvorlige konsekvenser for levevilkårene for de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder oprindelige folk og lokalsamfund, som er dybt afhængige af skovøkosystemer (18).
  Desuden forringer
  skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  vigtige kulstofdræn
  . Skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov øger også kontakten mellem vilde dyr, opdrættede dyr og mennesker, hvilket
  øger risikoen for, at nye sygdomme spredes
  , og øger risikoen for, at nye epidemier og pandemier bryder ud
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Skovrydning
  og
  skovforringelse sker med alarmerende hastighed. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) anslår, at 420 mio. ha skov — ca. 10 % af verdens tilbageværende skove og et område, der er større end Den Europæiske Union — er gået tabt på verdensplan mellem 1990 og 2020 (19). Skovrydning
  og
  skovforringelse er også vigtige drivkræfter bag den globale opvarmning og tabet af biodiversitet — de to vigtigste miljømæssige udfordringer i vor tid. Alligevel mister verden fortsat 10 mio. ha skov hvert år. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Skovrydning
  og
  skovforringelse sker med alarmerende hastighed. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) anslår, at 420 mio. ha skov — ca. 10 % af verdens tilbageværende skove og et område, der er større end Den Europæiske Union — er gået tabt på verdensplan mellem 1990 og 2020 (19). Skovrydning
  og
  skovforringelse er også vigtige drivkræfter bag den globale opvarmning og tabet af biodiversitet — de to vigtigste miljømæssige udfordringer i vor tid. Alligevel mister verden fortsat 10 mio. ha skov hvert år.

| (2) | Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  sker med alarmerende hastighed. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) anslår, at 420 mio. ha skov — ca. 10 % af verdens tilbageværende skove og et område, der er større end Den Europæiske Union — er gået tabt på verdensplan mellem 1990 og 2020 (19). Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  er også vigtige drivkræfter bag den globale opvarmning og tabet af biodiversitet — de to vigtigste miljømæssige udfordringer i vor tid. Alligevel mister verden fortsat 10 mio. ha skov hvert år.
  Skovene rammes også hårdt af klimaændringer, og der er talrige udfordringer, der skal håndteres for at sikre skovenes tilpasningsevne og modstandsdygtighed i løbet af de kommende årtier. |
| --- | --- |

(2)

Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  sker med alarmerende hastighed. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) anslår, at 420 mio. ha skov — ca. 10 % af verdens tilbageværende skove og et område, der er større end Den Europæiske Union — er gået tabt på verdensplan mellem 1990 og 2020 (19). Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  er også vigtige drivkræfter bag den globale opvarmning og tabet af biodiversitet — de to vigtigste miljømæssige udfordringer i vor tid. Alligevel mister verden fortsat 10 mio. ha skov hvert år.
  Skovene rammes også hårdt af klimaændringer, og der er talrige udfordringer, der skal håndteres for at sikre skovenes tilpasningsevne og modstandsdygtighed i løbet af de kommende årtier.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Skovrydning
  og
  skovforringelse bidrager til den globale klimakrise på flere måder. Vigtigst af alt medvirker skovrydning og skovforringelse til at øge drivhusgasemissionerne gennem dermed forbundne skovbrande, permanent fjernelse af kulstofdræn, mindskelse af det berørte områdes modstandsdygtighed over for klimaændringer og en væsentlig reduktion af dets biodiversitet. Skovrydning alene tegner sig for 11 % af drivhusgasemissionerne (20). |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Skovrydning
  og
  skovforringelse bidrager til den globale klimakrise på flere måder. Vigtigst af alt medvirker skovrydning og skovforringelse til at øge drivhusgasemissionerne gennem dermed forbundne skovbrande, permanent fjernelse af kulstofdræn, mindskelse af det berørte områdes modstandsdygtighed over for klimaændringer og en væsentlig reduktion af dets biodiversitet. Skovrydning alene tegner sig for 11 % af drivhusgasemissionerne (20).

| (3) | Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  bidrager til den globale klimakrise på flere måder. Vigtigst af alt medvirker skovrydning og skovforringelse til at øge drivhusgasemissionerne gennem dermed forbundne skovbrande, permanent fjernelse af kulstofdræn, mindskelse af det berørte områdes modstandsdygtighed over for klimaændringer og en væsentlig reduktion af dets biodiversitet
  og modstandsdygtighed mod sygdomme og skadegørere
  . Skovrydning alene tegner sig for 11 % af drivhusgasemissionerne (20). |
| --- | --- |

(3)

Skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  bidrager til den globale klimakrise på flere måder. Vigtigst af alt medvirker skovrydning og skovforringelse til at øge drivhusgasemissionerne gennem dermed forbundne skovbrande, permanent fjernelse af kulstofdræn, mindskelse af det berørte områdes modstandsdygtighed over for klimaændringer og en væsentlig reduktion af dets biodiversitet
  og modstandsdygtighed mod sygdomme og skadegørere
  . Skovrydning alene tegner sig for 11 % af drivhusgasemissionerne (20).

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Eftersom klimasammenbrud medfør tab af biodiversitet i hele verden, og tab af biodiversitet forværrer klimaændringerne, er de indbyrdes forbundne, som nylige undersøgelser har bekræftet. Biodiversitet
  hjælper med at afbøde klimaændringer
  . Insekter, fugle og pattedyr fungerer som bestøvere, frøspredere, og kan direkte eller indirekte bidrage til at lagre kulstof mere effektivt. Skovene sikrer også en løbende genopfyldning af vandressourcerne og forebyggelse af tørke og deres skadelige virkninger for lokalsamfundene, herunder oprindelige folk. En drastisk reduktion af skovrydning
  og
  skovforringelse og systemisk genopretning af skove og andre økosystemer er den eneste og største naturbaserede mulighed for at modvirke klimaændringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Eftersom klimasammenbrud medfør tab af biodiversitet i hele verden, og tab af biodiversitet forværrer klimaændringerne, er de indbyrdes forbundne, som nylige undersøgelser har bekræftet. Biodiversitet
  hjælper med at afbøde klimaændringer
  . Insekter, fugle og pattedyr fungerer som bestøvere, frøspredere, og kan direkte eller indirekte bidrage til at lagre kulstof mere effektivt. Skovene sikrer også en løbende genopfyldning af vandressourcerne og forebyggelse af tørke og deres skadelige virkninger for lokalsamfundene, herunder oprindelige folk. En drastisk reduktion af skovrydning
  og
  skovforringelse og systemisk genopretning af skove og andre økosystemer er den eneste og største naturbaserede mulighed for at modvirke klimaændringer.

| (4) | Eftersom klimasammenbrud medfør tab af biodiversitet i hele verden, og tab af biodiversitet forværrer klimaændringerne, er de indbyrdes forbundne, som nylige undersøgelser har bekræftet. Biodiversitet
  og økosystemer er grundlæggende for en klimaresistent udvikling

   (1a). Insekter, fugle og pattedyr fungerer som bestøvere, frøspredere, og kan direkte eller indirekte bidrage til at lagre kulstof mere effektivt. Skovene sikrer også en løbende genopfyldning af vandressourcerne og forebyggelse af tørke og deres skadelige virkninger for lokalsamfundene, herunder oprindelige folk. En drastisk reduktion af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og systemisk genopretning af skove og andre økosystemer er den eneste og største naturbaserede mulighed for at modvirke klimaændringer. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom klimasammenbrud medfør tab af biodiversitet i hele verden, og tab af biodiversitet forværrer klimaændringerne, er de indbyrdes forbundne, som nylige undersøgelser har bekræftet. Biodiversitet
  og økosystemer er grundlæggende for en klimaresistent udvikling

   (1a). Insekter, fugle og pattedyr fungerer som bestøvere, frøspredere, og kan direkte eller indirekte bidrage til at lagre kulstof mere effektivt. Skovene sikrer også en løbende genopfyldning af vandressourcerne og forebyggelse af tørke og deres skadelige virkninger for lokalsamfundene, herunder oprindelige folk. En drastisk reduktion af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og systemisk genopretning af skove og andre økosystemer er den eneste og største naturbaserede mulighed for at modvirke klimaændringer.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Biodiversitet er afgørende for økosystemernes og deres tjenesters modstandsdygtighed på både lokalt og globalt plan. Mere end halvdelen af det globale bruttonationalprodukt afhænger af naturen og de tjenester, den tilvejebringer. Tre vigtige økonomiske sektorer — byggeri og anlæg, landbruget samt nærings-og nydelsesmidler — er alle stærkt afhængige af naturen. Tab af biodiversitet truer bæredygtige vandcyklusser og vores fødevaresystemer, og det bringer vores fødevaresikkerhed og ernæring i fare. Mere end 75 % af de globale fødevareafgrødetyper er afhængige af dyrs bestøvning. Flere industrisektorer er endvidere afhængige af genetisk diversitet og økosystemtjenester som kritisk produktionsinput, f.eks. til lægemidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Biodiversitet er afgørende for økosystemernes og deres tjenesters modstandsdygtighed på både lokalt og globalt plan. Mere end halvdelen af det globale bruttonationalprodukt afhænger af naturen og de tjenester, den tilvejebringer. Tre vigtige økonomiske sektorer — byggeri og anlæg, landbruget samt nærings-og nydelsesmidler — er alle stærkt afhængige af naturen. Tab af biodiversitet truer bæredygtige vandcyklusser og vores fødevaresystemer, og det bringer vores fødevaresikkerhed og ernæring i fare. Mere end 75 % af de globale fødevareafgrødetyper er afhængige af dyrs bestøvning. Flere industrisektorer er endvidere afhængige af genetisk diversitet og økosystemtjenester som kritisk produktionsinput, f.eks. til lægemidler.

| (5) | Biodiversitet er afgørende for økosystemernes og deres tjenesters modstandsdygtighed på både lokalt og globalt plan. Mere end halvdelen af det globale bruttonationalprodukt afhænger af naturen og de tjenester, den tilvejebringer. Tre vigtige økonomiske sektorer — byggeri og anlæg, landbruget samt nærings-og nydelsesmidler — er alle stærkt afhængige af naturen. Tab af biodiversitet truer bæredygtige vandcyklusser og vores fødevaresystemer, og det bringer vores fødevaresikkerhed og ernæring i fare. Mere end 75 % af de globale fødevareafgrødetyper er afhængige af dyrs bestøvning. Flere industrisektorer er endvidere afhængige af genetisk diversitet og økosystemtjenester
  , der er til stede i sammensatte skove, der naturligt regenererer sig selv og rummer selvbærende komplekse symbiotiske forbindelser, og
  som
  leverer
  kritisk produktionsinput, f.eks. til lægemidler
  , herunder antimikrobielle stoffer
  .
  Desuden er den proces, hvorved træer tager vand fra jorden og frigiver det i atmosfæren fra deres blade, en vigtig kilde til vand til atmosfæren og skønnes at være ansvarlig for omkring halvdelen af al nedbør. Skovrydning påvirker derfor i høj grad nedbørsmønstrene og den naturlige regulering af vandstrømme, både i skovene og i de omkringliggende områder. Indvirkningen af skovrydning på jordens vandgenanvendelsessystem risikerer at være lige så ødelæggende som dens indvirkning på klimaændringerne. |
| --- | --- |

(5)

Biodiversitet er afgørende for økosystemernes og deres tjenesters modstandsdygtighed på både lokalt og globalt plan. Mere end halvdelen af det globale bruttonationalprodukt afhænger af naturen og de tjenester, den tilvejebringer. Tre vigtige økonomiske sektorer — byggeri og anlæg, landbruget samt nærings-og nydelsesmidler — er alle stærkt afhængige af naturen. Tab af biodiversitet truer bæredygtige vandcyklusser og vores fødevaresystemer, og det bringer vores fødevaresikkerhed og ernæring i fare. Mere end 75 % af de globale fødevareafgrødetyper er afhængige af dyrs bestøvning. Flere industrisektorer er endvidere afhængige af genetisk diversitet og økosystemtjenester
  , der er til stede i sammensatte skove, der naturligt regenererer sig selv og rummer selvbærende komplekse symbiotiske forbindelser, og
  som
  leverer
  kritisk produktionsinput, f.eks. til lægemidler
  , herunder antimikrobielle stoffer
  .
  Desuden er den proces, hvorved træer tager vand fra jorden og frigiver det i atmosfæren fra deres blade, en vigtig kilde til vand til atmosfæren og skønnes at være ansvarlig for omkring halvdelen af al nedbør. Skovrydning påvirker derfor i høj grad nedbørsmønstrene og den naturlige regulering af vandstrømme, både i skovene og i de omkringliggende områder. Indvirkningen af skovrydning på jordens vandgenanvendelsessystem risikerer at være lige så ødelæggende som dens indvirkning på klimaændringerne.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Klimaændringer, tab af biodiversitet og skovrydning er bekymringer af største globale betydning, som påvirker menneskehedens overlevelse og bæredygtige levevilkår på jorden. Fremskyndelsen af klimaændringerne har sammen med tab af biodiversitet og miljøforringelse kombineret med håndgribelige eksempler på deres ødelæggende virkninger for naturen, menneskers levevilkår og lokale økonomier ført til anerkendelse af den grønne omstilling som det afgørende mål for vores tid og et spørgsmål om lighed mellem generationerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Klimaændringer, tab af biodiversitet og skovrydning er bekymringer af største globale betydning, som påvirker menneskehedens overlevelse og bæredygtige levevilkår på jorden. Fremskyndelsen af klimaændringerne har sammen med tab af biodiversitet og miljøforringelse kombineret med håndgribelige eksempler på deres ødelæggende virkninger for naturen, menneskers levevilkår og lokale økonomier ført til anerkendelse af den grønne omstilling som det afgørende mål for vores tid og et spørgsmål om lighed mellem generationerne.

| (6) | Klimaændringer, tab af biodiversitet og skovrydning er bekymringer af største globale betydning, som påvirker menneskehedens overlevelse og bæredygtige levevilkår på jorden. Fremskyndelsen af klimaændringerne har sammen med tab af biodiversitet og miljøforringelse kombineret med håndgribelige eksempler på deres ødelæggende virkninger for naturen, menneskers levevilkår og lokale økonomier ført til anerkendelse af den grønne omstilling som det afgørende mål for vores tid og et spørgsmål om
  ligestilling mellem kønnene og om
  lighed mellem generationerne. |
| --- | --- |

(6)

Klimaændringer, tab af biodiversitet og skovrydning er bekymringer af største globale betydning, som påvirker menneskehedens overlevelse og bæredygtige levevilkår på jorden. Fremskyndelsen af klimaændringerne har sammen med tab af biodiversitet og miljøforringelse kombineret med håndgribelige eksempler på deres ødelæggende virkninger for naturen, menneskers levevilkår og lokale økonomier ført til anerkendelse af den grønne omstilling som det afgørende mål for vores tid og et spørgsmål om
  ligestilling mellem kønnene og om
  lighed mellem generationerne.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Ud af de 227 dødbringende angreb på miljø- og jordrettighedsforkæmpere, der blev registreret i 2020, arbejdede 70 % af de dræbte for at forsvare verdens skove mod skovrydning og industriel udvikling. Disse angreb var i uforholdsmæssig grad rettet mod oprindelige folk, som var målet for en tredjedel af de mord, der blev registreret i 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Ud af de 227 dødbringende angreb på miljø- og jordrettighedsforkæmpere, der blev registreret i 2020, arbejdede 70 % af de dræbte for at forsvare verdens skove mod skovrydning og industriel udvikling. Disse angreb var i uforholdsmæssig grad rettet mod oprindelige folk, som var målet for en tredjedel af de mord, der blev registreret i 2020.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for skovrydning
  og
  skovforringelse på globalt plan. I initiativets konsekvensanalyse blev det anslået, at EU's forbrug og produktion af
  de
  seks råvarer
  , der er omfattet af anvendelsesområdet
  (træ, kvæg, soja, palmeolie, kakao og kaffe), vil stige til ca. 248 000 ha skovrydning om året frem til 2030, hvis der ikke iværksættes passende lovgivningsmæssige indgreb. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for skovrydning
  og
  skovforringelse på globalt plan. I initiativets konsekvensanalyse blev det anslået, at EU's forbrug og produktion af
  de
  seks råvarer
  , der er omfattet af anvendelsesområdet
  (træ, kvæg, soja, palmeolie, kakao og kaffe), vil stige til ca. 248 000 ha skovrydning om året frem til 2030, hvis der ikke iværksættes passende lovgivningsmæssige indgreb.

| (7) | Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for skovrydning
  , omlægning af naturlige økosystemer, forringelse af naturlige økosystemer,
  skovforringelse
  og omlægning af skov
  på globalt plan. I initiativets konsekvensanalyse blev det anslået, at EU's forbrug og produktion af
  kun
  seks råvarer (træ, kvæg, soja, palmeolie, kakao og kaffe), vil stige til ca. 248 000 ha skovrydning om året frem til 2030, hvis der ikke iværksættes passende lovgivningsmæssige indgreb. |
| --- | --- |

(7)

Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for skovrydning
  , omlægning af naturlige økosystemer, forringelse af naturlige økosystemer,
  skovforringelse
  og omlægning af skov
  på globalt plan. I initiativets konsekvensanalyse blev det anslået, at EU's forbrug og produktion af
  kun
  seks råvarer (træ, kvæg, soja, palmeolie, kakao og kaffe), vil stige til ca. 248 000 ha skovrydning om året frem til 2030, hvis der ikke iværksættes passende lovgivningsmæssige indgreb.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Med hensyn til situationen for skovene i Unionen anføres det i tilstandsrapporten for Europas skove 2020 (21), at skovarealet i Europa mellem 1990 og 2020 er vokset med 9 %, at kulstofmængden i biomassen er vokset med 50 %, og at træforsyningen er steget med 40 %. Under 5 % af Europas skovarealer betragtes
  imidlertid
  som uforstyrrede eller
  naturlige ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport om miljøets tilstand 2020

   (22). |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Med hensyn til situationen for skovene i Unionen anføres det i tilstandsrapporten for Europas skove 2020 (21), at skovarealet i Europa mellem 1990 og 2020 er vokset med 9 %, at kulstofmængden i biomassen er vokset med 50 %, og at træforsyningen er steget med 40 %. Under 5 % af Europas skovarealer betragtes
  imidlertid
  som uforstyrrede eller
  naturlige ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport om miljøets tilstand 2020

   (22).

| (8) | Med hensyn til situationen for skovene i Unionen anføres det i tilstandsrapporten for Europas skove 2020 (21), at skovarealet i Europa mellem 1990 og 2020 er vokset med 9 %, at kulstofmængden i biomassen er vokset med 50 %, og at træforsyningen er steget med 40 %.
  Naturskove og gamle skove er imidlertid også genstand for en intensivering af forvaltningen, og deres enestående biodiversitet og strukturelle træk er i fare.
  Under 5 % af Europas skovarealer betragtes
  nu desuden
  som uforstyrrede eller
  naturskove, og klimaændringer resulterer i trusler, der strækker sig fra ekstreme klimamønstre til skadedyrssygdomme
  .
  Skovøkosystemerne skal kunne holde til de mange belastninger, der opstår som følge af menneskerelaterede aktiviteter. Disse omfatter aktiviteter, der direkte påvirker økosystemer og levesteder såsom visse skovforvaltningspraksisser. Navnlig kan intensivt forvaltede skove med en ligelig alder have en alvorlig indvirkning på hele levesteder gennem renskæring og fjernelse af dødt ved

   (22)

  . |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til situationen for skovene i Unionen anføres det i tilstandsrapporten for Europas skove 2020 (21), at skovarealet i Europa mellem 1990 og 2020 er vokset med 9 %, at kulstofmængden i biomassen er vokset med 50 %, og at træforsyningen er steget med 40 %.
  Naturskove og gamle skove er imidlertid også genstand for en intensivering af forvaltningen, og deres enestående biodiversitet og strukturelle træk er i fare.
  Under 5 % af Europas skovarealer betragtes
  nu desuden
  som uforstyrrede eller
  naturskove, og klimaændringer resulterer i trusler, der strækker sig fra ekstreme klimamønstre til skadedyrssygdomme
  .
  Skovøkosystemerne skal kunne holde til de mange belastninger, der opstår som følge af menneskerelaterede aktiviteter. Disse omfatter aktiviteter, der direkte påvirker økosystemer og levesteder såsom visse skovforvaltningspraksisser. Navnlig kan intensivt forvaltede skove med en ligelig alder have en alvorlig indvirkning på hele levesteder gennem renskæring og fjernelse af dødt ved

   (22)

  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | I 2019 vedtog Kommissionen en række initiativer til håndtering af de globale miljøkriser, herunder specifikke foranstaltninger vedrørende skovrydning. I sin meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (23) udpegede Kommissionen indsatsen for at reducere EU-forbrugets jordfodaftryk samt fremme forbruget af produkter fra skovrydningsfrie forsyningskæder i Unionen som en prioritet. I sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (24) fastlagde Kommissionen en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen, og hvor ingen person og ingen områder lades i stikken. Den har til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes og de kommende generationers sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Den europæiske grønne pagt har desuden til formål at sikre borgerne og de kommende generationer frisk, rent vand, sund jord og biodiversitet. Med henblik herpå fremhæves betydningen af foranstaltninger vedrørende skovbeskyttelse og modstandsdygtighed yderligere i EU's biodiversitetsstrategi 2030 (25), jord til bord-strategien (26), EU's skovstrategi (27), EU's handlingsplan for nulforurening (28) og andre relevante strategier (29), der er udviklet under den europæiske grønne pagt. Navnlig EU's biodiversitetsstrategi har til formål at beskytte naturen og vende nedbrydningen af økosystemerne. Endelig øger EU's bioøkonomistrategi (30) beskyttelsen af miljøet og økosystemerne og imødegår samtidig den stigende efterspørgsel efter fødevarer, foder, energi, materialer og produkter ved at finde nye måder at producere og forbruge på. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

I 2019 vedtog Kommissionen en række initiativer til håndtering af de globale miljøkriser, herunder specifikke foranstaltninger vedrørende skovrydning. I sin meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (23) udpegede Kommissionen indsatsen for at reducere EU-forbrugets jordfodaftryk samt fremme forbruget af produkter fra skovrydningsfrie forsyningskæder i Unionen som en prioritet. I sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (24) fastlagde Kommissionen en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen, og hvor ingen person og ingen områder lades i stikken. Den har til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes og de kommende generationers sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Den europæiske grønne pagt har desuden til formål at sikre borgerne og de kommende generationer frisk, rent vand, sund jord og biodiversitet. Med henblik herpå fremhæves betydningen af foranstaltninger vedrørende skovbeskyttelse og modstandsdygtighed yderligere i EU's biodiversitetsstrategi 2030 (25), jord til bord-strategien (26), EU's skovstrategi (27), EU's handlingsplan for nulforurening (28) og andre relevante strategier (29), der er udviklet under den europæiske grønne pagt. Navnlig EU's biodiversitetsstrategi har til formål at beskytte naturen og vende nedbrydningen af økosystemerne. Endelig øger EU's bioøkonomistrategi (30) beskyttelsen af miljøet og økosystemerne og imødegår samtidig den stigende efterspørgsel efter fødevarer, foder, energi, materialer og produkter ved at finde nye måder at producere og forbruge på.

| (9) | I 2019 vedtog Kommissionen en række initiativer til håndtering af de globale miljøkriser, herunder specifikke foranstaltninger vedrørende skovrydning. I sin meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (23) udpegede Kommissionen indsatsen for at reducere EU-forbrugets jordfodaftryk samt fremme forbruget af produkter fra skovrydningsfrie forsyningskæder i Unionen som en prioritet. I sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (24) fastlagde Kommissionen en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi,
  der er baseret på en bæredygtig og regelbaseret frihandel, og
  hvor der i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen, og hvor ingen person og ingen områder lades i stikken. Den har til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes og de kommende generationers sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Den europæiske grønne pagt har desuden til formål at sikre borgerne og de kommende generationer frisk, rent vand, sund jord og biodiversitet. Med henblik herpå fremhæves betydningen af foranstaltninger vedrørende skovbeskyttelse og modstandsdygtighed yderligere i EU's biodiversitetsstrategi 2030 (25), jord til bord-strategien (26), EU's skovstrategi (27), EU's handlingsplan for nulforurening (28) og andre relevante strategier (29), der er udviklet under den europæiske grønne pagt. Navnlig EU's biodiversitetsstrategi har til formål at beskytte naturen og vende nedbrydningen af økosystemerne. Endelig øger EU's bioøkonomistrategi (30) beskyttelsen af miljøet og økosystemerne og imødegår samtidig den stigende efterspørgsel efter fødevarer, foder, energi, materialer og produkter ved at finde nye måder at producere og forbruge på. |
| --- | --- |

(9)

I 2019 vedtog Kommissionen en række initiativer til håndtering af de globale miljøkriser, herunder specifikke foranstaltninger vedrørende skovrydning. I sin meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (23) udpegede Kommissionen indsatsen for at reducere EU-forbrugets jordfodaftryk samt fremme forbruget af produkter fra skovrydningsfrie forsyningskæder i Unionen som en prioritet. I sin meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (24) fastlagde Kommissionen en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi,
  der er baseret på en bæredygtig og regelbaseret frihandel, og
  hvor der i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen, og hvor ingen person og ingen områder lades i stikken. Den har til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes og de kommende generationers sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Den europæiske grønne pagt har desuden til formål at sikre borgerne og de kommende generationer frisk, rent vand, sund jord og biodiversitet. Med henblik herpå fremhæves betydningen af foranstaltninger vedrørende skovbeskyttelse og modstandsdygtighed yderligere i EU's biodiversitetsstrategi 2030 (25), jord til bord-strategien (26), EU's skovstrategi (27), EU's handlingsplan for nulforurening (28) og andre relevante strategier (29), der er udviklet under den europæiske grønne pagt. Navnlig EU's biodiversitetsstrategi har til formål at beskytte naturen og vende nedbrydningen af økosystemerne. Endelig øger EU's bioøkonomistrategi (30) beskyttelsen af miljøet og økosystemerne og imødegår samtidig den stigende efterspørgsel efter fødevarer, foder, energi, materialer og produkter ved at finde nye måder at producere og forbruge på.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for deres bekymring over den vedvarende skovrydning. De har understreget, at der — eftersom de nuværende politikker og tiltag på globalt plan vedrørende bevarelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af skove ikke er tilstrækkelige til at standse skovrydning
  og
  skovforringelse er behov for en øget indsats fra Unionens side med henblik på at bidrage mere effektivt til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling under FN's dagsorden for 2030 for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af alle FN's medlemslande i 2015. Rådet støttede specifikt Kommissionens planer i meddelelsen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« om, at den vil vurdere yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, og at den vil fremsætte forslag herom (31). |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for deres bekymring over den vedvarende skovrydning. De har understreget, at der — eftersom de nuværende politikker og tiltag på globalt plan vedrørende bevarelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af skove ikke er tilstrækkelige til at standse skovrydning
  og
  skovforringelse er behov for en øget indsats fra Unionens side med henblik på at bidrage mere effektivt til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling under FN's dagsorden for 2030 for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af alle FN's medlemslande i 2015. Rådet støttede specifikt Kommissionens planer i meddelelsen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« om, at den vil vurdere yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, og at den vil fremsætte forslag herom (31).

| (10) | Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for deres bekymring over den vedvarende skovrydning. De har understreget, at der — eftersom de nuværende politikker og tiltag på globalt plan vedrørende bevarelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af skove ikke er tilstrækkelige til at standse skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov og tab af biodiversitet
  er behov for en øget indsats fra Unionens side med henblik på at bidrage mere effektivt til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling under FN's dagsorden for 2030 for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af alle FN's medlemslande i 2015
  . Kommissionen og medlemsstaterne har også forpligtet sig til FN's tiår for handling i forbindelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling, FN's tiår for genopretning af økosystemer og FN's tiår for familielandbrug
  . Rådet støttede specifikt Kommissionens planer i meddelelsen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« om, at den vil vurdere yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, og at den vil fremsætte forslag herom (31). |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for deres bekymring over den vedvarende skovrydning. De har understreget, at der — eftersom de nuværende politikker og tiltag på globalt plan vedrørende bevarelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af skove ikke er tilstrækkelige til at standse skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov og tab af biodiversitet
  er behov for en øget indsats fra Unionens side med henblik på at bidrage mere effektivt til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling under FN's dagsorden for 2030 for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af alle FN's medlemslande i 2015
  . Kommissionen og medlemsstaterne har også forpligtet sig til FN's tiår for handling i forbindelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling, FN's tiår for genopretning af økosystemer og FN's tiår for familielandbrug
  . Rådet støttede specifikt Kommissionens planer i meddelelsen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« om, at den vil vurdere yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, og at den vil fremsætte forslag herom (31).

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Europa-Parlamentet har fremhævet, at den fortsatte ødelæggelse af verdens skove i vid udstrækning hænger sammen med udvidelsen af landbrugsproduktionen — navnlig ved at omlægge skove til landbrugsjord, som anvendes til produktion af en række produkter og råvarer med høj efterspørgsel. Parlamentet vedtog den 22. oktober 2020 en beslutning (32) i overensstemmelse med artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvor det i henhold til artikel 192, stk. 1, i TEUF anmodede Kommissionen om at fremsætte et forslag til en »EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Europa-Parlamentet har fremhævet, at den fortsatte ødelæggelse af verdens skove i vid udstrækning hænger sammen med udvidelsen af landbrugsproduktionen — navnlig ved at omlægge skove til landbrugsjord, som anvendes til produktion af en række produkter og råvarer med høj efterspørgsel. Parlamentet vedtog den 22. oktober 2020 en beslutning (32) i overensstemmelse med artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvor det i henhold til artikel 192, stk. 1, i TEUF anmodede Kommissionen om at fremsætte et forslag til en »EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning«.

| (11) | Europa-Parlamentet har fremhævet, at den fortsatte ødelæggelse
  og forringelse og omlægning
  af verdens skove
  og naturlige økosystemer såvel som menneskerettighedskrænkelser
  i vid udstrækning hænger sammen med udvidelsen af landbrugsproduktionen — navnlig ved at omlægge skove til landbrugsjord, som anvendes til produktion af en række produkter og råvarer med høj efterspørgsel. Parlamentet vedtog den 22. oktober 2020 en beslutning (32) i overensstemmelse med artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvor det i henhold til artikel 192, stk. 1, i TEUF anmodede Kommissionen om at fremsætte et forslag til en »EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning«
  på basis af obligatorisk due diligence
  . |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentet har fremhævet, at den fortsatte ødelæggelse
  og forringelse og omlægning
  af verdens skove
  og naturlige økosystemer såvel som menneskerettighedskrænkelser
  i vid udstrækning hænger sammen med udvidelsen af landbrugsproduktionen — navnlig ved at omlægge skove til landbrugsjord, som anvendes til produktion af en række produkter og råvarer med høj efterspørgsel. Parlamentet vedtog den 22. oktober 2020 en beslutning (32) i overensstemmelse med artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvor det i henhold til artikel 192, stk. 1, i TEUF anmodede Kommissionen om at fremsætte et forslag til en »EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning«
  på basis af obligatorisk due diligence
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Bekæmpelse af skovrydning og skovforringelse er en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne, opfylde Unionens forpligtelser i henhold til den europæiske grønne pagt og Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer (33) og
  nå
  det retligt bindende mål om klimaneutralitet
  inden
  2050 og reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Bekæmpelse af skovrydning og skovforringelse er en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne, opfylde Unionens forpligtelser i henhold til den europæiske grønne pagt og Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer (33) og
  nå
  det retligt bindende mål om klimaneutralitet
  inden
  2050 og reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030.

| (12) | Bekæmpelse af skovrydning
  , omlægning af naturlige økosystemer samt forringelse af naturlige økosystemer
  og skovforringelse
  og omlægning af skov
  er en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne, opfylde Unionens forpligtelser i henhold til den europæiske grønne pagt og Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer (33) og
  det ottende miljøhandlingsprogram, der blev vedtaget med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591

   (33a)

  , og
  det retligt bindende mål om klimaneutralitet
  senest i
  2050 og reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030. |
| --- | --- |

(12)

Bekæmpelse af skovrydning
  , omlægning af naturlige økosystemer samt forringelse af naturlige økosystemer
  og skovforringelse
  og omlægning af skov
  er en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne, opfylde Unionens forpligtelser i henhold til den europæiske grønne pagt og Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer (33) og
  det ottende miljøhandlingsprogram, der blev vedtaget med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591

   (33a)

  , og
  det retligt bindende mål om klimaneutralitet
  senest i
  2050 og reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Bekæmpelse af skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov udgør også en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendige for at bekæmpe tab af biodiversitet og opfylde Unionens forpligtelser i henhold til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, den europæiske grønne pagt, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og EU's naturgenoprettelsesmål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Bekæmpelse af skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov udgør også en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er nødvendige for at bekæmpe tab af biodiversitet og opfylde Unionens forpligtelser i henhold til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, den europæiske grønne pagt, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og EU's naturgenoprettelsesmål.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12ba (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | Primærskove er enestående og uerstattelige. Plantageskove og plantede skove er mindre biologisk mangfoldige og beskytter miljøet mindre godt end primær- og naturskove. Der bør derfor skelnes klart mellem forskellige typer skove i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

Primærskove er enestående og uerstattelige. Plantageskove og plantede skove er mindre biologisk mangfoldige og beskytter miljøet mindre godt end primær- og naturskove. Der bør derfor skelnes klart mellem forskellige typer skove i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Bekæmpelse af skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og forringelse af andre økosystemer kræver også, at forbrugerne er bevidste om mulighederne for sundere forbrugsmønstre med et mindre miljøaftryk. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Bekæmpelse af skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og forringelse af andre økosystemer kræver også, at forbrugerne er bevidste om mulighederne for sundere forbrugsmønstre med et mindre miljøaftryk.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Planteproteiner til fodring af husdyr bidrager i høj grad til skovrydning, skovforringelse og omlægning af andre økosystemer på verdensplan. Skovrydning og omlægning af andre økosystemer kan bekæmpes, navnlig ved at mindske Unionens afhængighed af importerede planteproteiner og fremme planteproteiner fra lokale og bæredygtige kilder. Det er nødvendigt, at opfyldelsen af målene i denne forordning ledsages af øget proteinuafhængighed og gennemførelse af en EU-strategi for planteproteiner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Planteproteiner til fodring af husdyr bidrager i høj grad til skovrydning, skovforringelse og omlægning af andre økosystemer på verdensplan. Skovrydning og omlægning af andre økosystemer kan bekæmpes, navnlig ved at mindske Unionens afhængighed af importerede planteproteiner og fremme planteproteiner fra lokale og bæredygtige kilder. Det er nødvendigt, at opfyldelsen af målene i denne forordning ledsages af øget proteinuafhængighed og gennemførelse af en EU-strategi for planteproteiner.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Unionen importerede og brugte en tredjedel af de landbrugsprodukter, der blev handlet på globalt plan, der var forbundet med skovrydning i perioden 1990-2008. I denne periode tegnede EU-forbruget sig for 10 % af den globale skovrydning, der var forbundet med produktion af varer eller tjenesteydelser. Selv om den relative andel af EU's forbrug er faldende, er EU's forbrug en uforholdsmæssig stor drivkraft for skovrydning. Unionen bør derfor træffe foranstaltninger for at minimere den globale skovrydning
  og
  skovforringelse, der forårsages af dens forbrug af visse råvarer og produkter, og dermed søge at reducere dens bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet samt fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i Unionen og globalt. For at opnå den størst mulige virkning bør Unionens politik sigte mod at påvirke det globale marked, ikke kun forsyningskæderne til Unionen. Partnerskaber og effektivt internationalt samarbejde med producent- og forbrugerlande er afgørende i denne henseende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Unionen importerede og brugte en tredjedel af de landbrugsprodukter, der blev handlet på globalt plan, der var forbundet med skovrydning i perioden 1990-2008. I denne periode tegnede EU-forbruget sig for 10 % af den globale skovrydning, der var forbundet med produktion af varer eller tjenesteydelser. Selv om den relative andel af EU's forbrug er faldende, er EU's forbrug en uforholdsmæssig stor drivkraft for skovrydning. Unionen bør derfor træffe foranstaltninger for at minimere den globale skovrydning
  og
  skovforringelse, der forårsages af dens forbrug af visse råvarer og produkter, og dermed søge at reducere dens bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet samt fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i Unionen og globalt. For at opnå den størst mulige virkning bør Unionens politik sigte mod at påvirke det globale marked, ikke kun forsyningskæderne til Unionen. Partnerskaber og effektivt internationalt samarbejde med producent- og forbrugerlande er afgørende i denne henseende.

| (14) | Unionen importerede og brugte en tredjedel af de landbrugsprodukter, der blev handlet på globalt plan, der var forbundet med skovrydning i perioden 1990-2008. I denne periode tegnede EU-forbruget sig for 10 % af den globale skovrydning, der var forbundet med produktion af varer eller tjenesteydelser. Selv om den relative andel af EU's forbrug er faldende, er EU's forbrug en uforholdsmæssig stor drivkraft for skovrydning. Unionen bør derfor træffe foranstaltninger for at minimere den globale skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , der forårsages af dens forbrug af visse råvarer og produkter, og dermed søge at reducere dens bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet samt fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i Unionen og globalt. For at opnå den størst mulige virkning bør Unionens politik sigte mod at påvirke det globale marked, ikke kun forsyningskæderne til Unionen. Partnerskaber og effektivt internationalt samarbejde
  , herunder frihandelsaftaler (FTA'er),
  med producent- og forbrugerlande er afgørende i denne henseende. |
| --- | --- |

(14)

Unionen importerede og brugte en tredjedel af de landbrugsprodukter, der blev handlet på globalt plan, der var forbundet med skovrydning i perioden 1990-2008. I denne periode tegnede EU-forbruget sig for 10 % af den globale skovrydning, der var forbundet med produktion af varer eller tjenesteydelser. Selv om den relative andel af EU's forbrug er faldende, er EU's forbrug en uforholdsmæssig stor drivkraft for skovrydning. Unionen bør derfor træffe foranstaltninger for at minimere den globale skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , der forårsages af dens forbrug af visse råvarer og produkter, og dermed søge at reducere dens bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet samt fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre i Unionen og globalt. For at opnå den størst mulige virkning bør Unionens politik sigte mod at påvirke det globale marked, ikke kun forsyningskæderne til Unionen. Partnerskaber og effektivt internationalt samarbejde
  , herunder frihandelsaftaler (FTA'er),
  med producent- og forbrugerlande er afgørende i denne henseende.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Standsning af skovrydning
  og
  skovforringelse er en væsentlig del af målene for bæredygtig udvikling. Denne forordning bør navnlig bidrage til at opfylde målene vedrørende livet på land (mål nr. 15), klimaindsatsen (mål nr. 13), ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion (mål nr. 12), stop sult (mål nr. 2) og sundhed og trivsel (mål nr. 3). Det relevante mål 15.2 om at standse skovrydning inden 2020 er ikke blevet nået, hvilket understreger, hvor meget det haster med ambitiøse og effektive foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Standsning af skovrydning
  og
  skovforringelse er en væsentlig del af målene for bæredygtig udvikling. Denne forordning bør navnlig bidrage til at opfylde målene vedrørende livet på land (mål nr. 15), klimaindsatsen (mål nr. 13), ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion (mål nr. 12), stop sult (mål nr. 2) og sundhed og trivsel (mål nr. 3). Det relevante mål 15.2 om at standse skovrydning inden 2020 er ikke blevet nået, hvilket understreger, hvor meget det haster med ambitiøse og effektive foranstaltninger.

| (15) | Standsning af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov og omlægning og forringelse af andre økosystemer
  er en væsentlig del af målene for bæredygtig udvikling. Denne forordning bør navnlig bidrage til at opfylde målene vedrørende livet på land (mål nr. 15), klimaindsatsen (mål nr. 13), ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion (mål nr. 12), stop sult (mål nr. 2) og sundhed og trivsel (mål nr. 3). Det relevante mål 15.2 om at standse skovrydning inden 2020 er ikke blevet nået, hvilket understreger, hvor meget det haster med ambitiøse og effektive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(15)

Standsning af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov og omlægning og forringelse af andre økosystemer
  er en væsentlig del af målene for bæredygtig udvikling. Denne forordning bør navnlig bidrage til at opfylde målene vedrørende livet på land (mål nr. 15), klimaindsatsen (mål nr. 13), ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion (mål nr. 12), stop sult (mål nr. 2) og sundhed og trivsel (mål nr. 3). Det relevante mål 15.2 om at standse skovrydning inden 2020 er ikke blevet nået, hvilket understreger, hvor meget det haster med ambitiøse og effektive foranstaltninger.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Denne forordning bør også reagere på erklæringen om skove og arealanvendelse fra Glasgowtopmødet 2021 (37), hvor det anerkendes, at »der — for at opfylde vores mål for arealanvendelse, klimaet, biodiversitet og bæredygtig udvikling — er behov, både globalt og nationalt, for yderligere forandringsfremmende foranstaltninger på de indbyrdes forbundne områder bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, udvikling af infrastruktur, handel, finansiering og investeringer samt støtte til
  smålandbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund«.
  I denne erklæring understregede underskriverne også
  , at de vil styrke deres fælles bestræbelser på at lette handels- og udviklingspolitikker, internationalt og nationalt, som fremmer bæredygtig udvikling, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af råvarer, som vil være til landenes gensidige gavn
  , og som ikke forårsager skovrydning og jordforringelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Denne forordning bør også reagere på erklæringen om skove og arealanvendelse fra Glasgowtopmødet 2021 (37), hvor det anerkendes, at »der — for at opfylde vores mål for arealanvendelse, klimaet, biodiversitet og bæredygtig udvikling — er behov, både globalt og nationalt, for yderligere forandringsfremmende foranstaltninger på de indbyrdes forbundne områder bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, udvikling af infrastruktur, handel, finansiering og investeringer samt støtte til
  smålandbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund«.
  I denne erklæring understregede underskriverne også
  , at de vil styrke deres fælles bestræbelser på at lette handels- og udviklingspolitikker, internationalt og nationalt, som fremmer bæredygtig udvikling, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af råvarer, som vil være til landenes gensidige gavn
  , og som ikke forårsager skovrydning og jordforringelse
  .

| (17) | Denne forordning bør også reagere på erklæringen om skove og arealanvendelse fra Glasgowtopmødet 2021 (37), hvor det anerkendes, at »der — for at opfylde vores mål for arealanvendelse, klimaet, biodiversitet og bæredygtig udvikling — er behov, både globalt og nationalt, for yderligere forandringsfremmende foranstaltninger på de indbyrdes forbundne områder bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, udvikling af infrastruktur, handel, finansiering og investeringer samt støtte til
  mindre landbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund«.
  Underskriverne forpligtede sig til at standse og udbedre skovtab og jordforringelse inden 2030 og understregede
  , at de vil styrke deres fælles bestræbelser på at lette handels- og udviklingspolitikker, internationalt og nationalt, som fremmer bæredygtig udvikling, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af råvarer, som vil være til landenes gensidige gavn. |
| --- | --- |

(17)

Denne forordning bør også reagere på erklæringen om skove og arealanvendelse fra Glasgowtopmødet 2021 (37), hvor det anerkendes, at »der — for at opfylde vores mål for arealanvendelse, klimaet, biodiversitet og bæredygtig udvikling — er behov, både globalt og nationalt, for yderligere forandringsfremmende foranstaltninger på de indbyrdes forbundne områder bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, udvikling af infrastruktur, handel, finansiering og investeringer samt støtte til
  mindre landbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund«.
  Underskriverne forpligtede sig til at standse og udbedre skovtab og jordforringelse inden 2030 og understregede
  , at de vil styrke deres fælles bestræbelser på at lette handels- og udviklingspolitikker, internationalt og nationalt, som fremmer bæredygtig udvikling, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af råvarer, som vil være til landenes gensidige gavn.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Som medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Unionen forpligtet til at fremme et universelt, regelbaseret, åbent, gennemsigtigt, forudsigeligt, inklusivt, ikkediskriminerende og retfærdigt multilateralt handelssystem inden for rammerne af WTO samt en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik. Denne forordnings anvendelsesområde vil derfor omfatte både råvarer og produkter, der produceres i Unionen, og råvarer og produkter, der importeres til Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Som medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Unionen forpligtet til at fremme et universelt, regelbaseret, åbent, gennemsigtigt, forudsigeligt, inklusivt, ikkediskriminerende og retfærdigt multilateralt handelssystem inden for rammerne af WTO samt en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik. Denne forordnings anvendelsesområde vil derfor omfatte både råvarer og produkter, der produceres i Unionen, og råvarer og produkter, der importeres til Unionen.

| (18) | Som medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Unionen forpligtet til at fremme et universelt, regelbaseret, åbent, gennemsigtigt, forudsigeligt, inklusivt, ikkediskriminerende og retfærdigt multilateralt handelssystem inden for rammerne af WTO samt en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik.
  Enhver foranstaltning, som Unionen indfører, og som berører handel, skal være forenelig med WTO's regler. Det er endvidere påkrævet, at alle foranstaltninger, som Unionen indfører, og som berører handel, tager hensyn til Unionens handelsparteres mulige reaktioner, og det skal sikres, at håndhævelsen af disse foranstaltninger ikke unødigt begrænser eller virker forstyrrende for handel, samtidig med at der tages hensyn til, at bevarelsen af udtømmelige naturressourcer vejer tungest.
  Denne forordnings anvendelsesområde vil derfor omfatte både råvarer og produkter, der produceres i Unionen, og råvarer og produkter, der importeres til Unionen
  , og der vil være fokus på de råvarer og produkter, hvor der er størst risiko for, at de fører til skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov
  . |
| --- | --- |

(18)

Som medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Unionen forpligtet til at fremme et universelt, regelbaseret, åbent, gennemsigtigt, forudsigeligt, inklusivt, ikkediskriminerende og retfærdigt multilateralt handelssystem inden for rammerne af WTO samt en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik.
  Enhver foranstaltning, som Unionen indfører, og som berører handel, skal være forenelig med WTO's regler. Det er endvidere påkrævet, at alle foranstaltninger, som Unionen indfører, og som berører handel, tager hensyn til Unionens handelsparteres mulige reaktioner, og det skal sikres, at håndhævelsen af disse foranstaltninger ikke unødigt begrænser eller virker forstyrrende for handel, samtidig med at der tages hensyn til, at bevarelsen af udtømmelige naturressourcer vejer tungest.
  Denne forordnings anvendelsesområde vil derfor omfatte både råvarer og produkter, der produceres i Unionen, og råvarer og produkter, der importeres til Unionen
  , og der vil være fokus på de råvarer og produkter, hvor der er størst risiko for, at de fører til skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov
  .

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | De udfordringer, verden står over for med hensyn til klimaændringer og tabet af biodiversitet, kan kun tackles ved hjælp af en global indsats. Unionen bør være en stærk global aktør, der både går foran med et godt eksempel og går forrest i det internationale samarbejde om at skabe et åbent og retfærdigt multilateralt system, hvor bæredygtig handel fungerer som en vigtig katalysator for den grønne omstilling, både for at bekæmpe klimaændringer og for at standse tabet af biodiversitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

De udfordringer, verden står over for med hensyn til klimaændringer og tabet af biodiversitet, kan kun tackles ved hjælp af en global indsats. Unionen bør være en stærk global aktør, der både går foran med et godt eksempel og går forrest i det internationale samarbejde om at skabe et åbent og retfærdigt multilateralt system, hvor bæredygtig handel fungerer som en vigtig katalysator for den grønne omstilling, både for at bekæmpe klimaændringer og for at standse tabet af biodiversitet.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Denne forordning er også på linje med Kommissionens meddelelse om en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (38), hvor Kommissionen anførte, at Unionen i en situation med nye interne og eksterne udfordringer og mere specifikt en ny og mere bæredygtig vækstmodel som defineret i den europæiske grønne pagt og den europæiske digitale strategi har brug for en ny handelspolitisk strategi — en strategi, der vil støtte opfyldelsen af dens interne og eksterne politiske mål og fremme større bæredygtighed i overensstemmelse med dens forpligtelse til fuldt ud at gennemføre FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.
  Handelspolitikken skal spille sin fulde rolle i genopretningen efter covid-19-pandemien og i den grønne og digitale omstilling af økonomien for at opbygge et mere modstandsdygtigt Europa i verden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Denne forordning er også på linje med Kommissionens meddelelse om en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (38), hvor Kommissionen anførte, at Unionen i en situation med nye interne og eksterne udfordringer og mere specifikt en ny og mere bæredygtig vækstmodel som defineret i den europæiske grønne pagt og den europæiske digitale strategi har brug for en ny handelspolitisk strategi — en strategi, der vil støtte opfyldelsen af dens interne og eksterne politiske mål og fremme større bæredygtighed i overensstemmelse med dens forpligtelse til fuldt ud at gennemføre FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.
  Handelspolitikken skal spille sin fulde rolle i genopretningen efter covid-19-pandemien og i den grønne og digitale omstilling af økonomien for at opbygge et mere modstandsdygtigt Europa i verden.

| (19) | Denne forordning er også på linje med Kommissionens meddelelse om en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (38), hvor Kommissionen anførte, at Unionen i en situation med nye interne og eksterne udfordringer og mere specifikt en ny og mere bæredygtig vækstmodel som defineret i den europæiske grønne pagt og den europæiske digitale strategi har brug for en ny handelspolitisk strategi — en strategi, der vil støtte opfyldelsen af dens interne og eksterne politiske mål og fremme større bæredygtighed i overensstemmelse med dens forpligtelse til fuldt ud at gennemføre FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.
  Handel og internationalt samarbejde kan blive vigtige redskaber til at konsolidere højere standarder for bæredygtighed, navnlig for så vidt angår sektorer, der har tilknytning til skove og de heraf afledte værdikæder. Evalueringen af eksisterende frihandelsaftaler har imidlertid vist, at der i nogle tilfælde er svagheder i gennemførelsen og håndhævelsen af eksisterende handelsaftaler, og at Unionens handels- og investeringspolitikker skal strømlines for at tackle den globale skovrydning mere effektivt. |
| --- | --- |

(19)

Denne forordning er også på linje med Kommissionens meddelelse om en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (38), hvor Kommissionen anførte, at Unionen i en situation med nye interne og eksterne udfordringer og mere specifikt en ny og mere bæredygtig vækstmodel som defineret i den europæiske grønne pagt og den europæiske digitale strategi har brug for en ny handelspolitisk strategi — en strategi, der vil støtte opfyldelsen af dens interne og eksterne politiske mål og fremme større bæredygtighed i overensstemmelse med dens forpligtelse til fuldt ud at gennemføre FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.
  Handel og internationalt samarbejde kan blive vigtige redskaber til at konsolidere højere standarder for bæredygtighed, navnlig for så vidt angår sektorer, der har tilknytning til skove og de heraf afledte værdikæder. Evalueringen af eksisterende frihandelsaftaler har imidlertid vist, at der i nogle tilfælde er svagheder i gennemførelsen og håndhævelsen af eksisterende handelsaftaler, og at Unionens handels- og investeringspolitikker skal strømlines for at tackle den globale skovrydning mere effektivt.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | For at puste nyt liv i Unionens arbejde med frihandelsaftaler, sikre lige vilkår for Unionens virksomheder og opfylde Unionens forpligtelser i henhold til Parisaftalen og konventionen om den biologiske mangfoldighed, som opfordrer til beskyttelse af skovene, bør Unionens handelspolitik fokusere på at gennemføre og håndhæve de nuværende handelsaftaler samt på at føre forhandlinger og indgå nye handelsaftaler, som omfatter stærke, bindende bestemmelser om bæredygtig udvikling, der kan håndhæves. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

For at puste nyt liv i Unionens arbejde med frihandelsaftaler, sikre lige vilkår for Unionens virksomheder og opfylde Unionens forpligtelser i henhold til Parisaftalen og konventionen om den biologiske mangfoldighed, som opfordrer til beskyttelse af skovene, bør Unionens handelspolitik fokusere på at gennemføre og håndhæve de nuværende handelsaftaler samt på at føre forhandlinger og indgå nye handelsaftaler, som omfatter stærke, bindende bestemmelser om bæredygtig udvikling, der kan håndhæves.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Solide klausuler om skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og omlægning og forringelse af andre økosystemer bør, hvor det er relevant, medtages i forhandlingsmandaterne, og bæredygtighedsbenchmarks for relevante råstoffer bør medtages som led i forhandlingerne om tildeling af nye handelspræferencer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Solide klausuler om skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og omlægning og forringelse af andre økosystemer bør, hvor det er relevant, medtages i forhandlingsmandaterne, og bæredygtighedsbenchmarks for relevante råstoffer bør medtages som led i forhandlingerne om tildeling af nye handelspræferencer.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 19 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19c) | Ethvert partnerskab og samarbejde med en handelspartner bør altid give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund, lokale myndigheder og den private sektor, herunder SMV'er og mindre landbrugere, idet der skal tages hensyn til arbejdsmarkedets parters autonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19c)

Ethvert partnerskab og samarbejde med en handelspartner bør altid give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund, lokale myndigheder og den private sektor, herunder SMV'er og mindre landbrugere, idet der skal tages hensyn til arbejdsmarkedets parters autonomi.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 19 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19d) | Bestemmelserne om offentlige indkøb i frihandelsaftaler bør tage hensyn til social, miljømæssig og ansvarlig forretningsskik. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19d)

Bestemmelserne om offentlige indkøb i frihandelsaftaler bør tage hensyn til social, miljømæssig og ansvarlig forretningsskik.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 19 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19e) | Denne forordning bør ledsages af stærke partnerskabsaftaler baseret på handel og samarbejde med store producentlande for de relevante råvarer og produkter, idet der skal tages hensyn til mindre landbrugeres og lokalsamfunds særlige interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19e)

Denne forordning bør ledsages af stærke partnerskabsaftaler baseret på handel og samarbejde med store producentlande for de relevante råvarer og produkter, idet der skal tages hensyn til mindre landbrugeres og lokalsamfunds særlige interesser.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Denne forordning bør supplere andre foranstaltninger, der foreslås i Kommissionens meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (39), herunder navnlig: 1) samarbejde med producentlandene for at hjælpe dem med at tackle de grundlæggende årsager til skovrydning, f.eks. svag forvaltning, manglende håndhævelse og korruption, og 2) styrket internationalt samarbejde med de største forbrugerlande
  for
  at fremme vedtagelsen af lignende for at undgå, at produkter fra forsyningskæder forbundet med skovrydning
  og
  skovforringelse bringes i omsætning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Denne forordning bør supplere andre foranstaltninger, der foreslås i Kommissionens meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (39), herunder navnlig: 1) samarbejde med producentlandene for at hjælpe dem med at tackle de grundlæggende årsager til skovrydning, f.eks. svag forvaltning, manglende håndhævelse og korruption, og 2) styrket internationalt samarbejde med de største forbrugerlande
  for
  at fremme vedtagelsen af lignende for at undgå, at produkter fra forsyningskæder forbundet med skovrydning
  og
  skovforringelse bringes i omsætning.

| (20) | Denne forordning bør supplere andre foranstaltninger, der foreslås i Kommissionens meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (39), herunder navnlig: 1) samarbejde med producentlandene for at hjælpe dem med at tackle de grundlæggende årsager til skovrydning, f.eks. svag forvaltning, manglende håndhævelse og korruption, og 2) styrket internationalt samarbejde med de største forbrugerlande
  ved blandt andre foranstaltninger
  at fremme
  handelsaftaler, der indeholder bestemmelser om skovbevarelse og tilskynder til handel med landbrugs- og skovbrugsbaserede produkter, som ikke har medført skovrydning, samt
  vedtagelsen af lignende
  foranstaltninger
  for at undgå, at produkter fra forsyningskæder forbundet med skovrydning
  , skovforringelse og omlægning af skov
  bringes i omsætning. |
| --- | --- |

(20)

Denne forordning bør supplere andre foranstaltninger, der foreslås i Kommissionens meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (39), herunder navnlig: 1) samarbejde med producentlandene for at hjælpe dem med at tackle de grundlæggende årsager til skovrydning, f.eks. svag forvaltning, manglende håndhævelse og korruption, og 2) styrket internationalt samarbejde med de største forbrugerlande
  ved blandt andre foranstaltninger
  at fremme
  handelsaftaler, der indeholder bestemmelser om skovbevarelse og tilskynder til handel med landbrugs- og skovbrugsbaserede produkter, som ikke har medført skovrydning, samt
  vedtagelsen af lignende
  foranstaltninger
  for at undgå, at produkter fra forsyningskæder forbundet med skovrydning
  , skovforringelse og omlægning af skov
  bringes i omsætning.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Denne forordning bør være i overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens og derfor tjene til at fremme og lette samarbejdet med udviklingslandene, navnlig med de mindst udviklede lande (LDC-lande), gennem teknisk og finansiel bistand samt udveksling af oplysninger og god praksis med hensyn til bevarelse, beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af skovene, idet der lægges særlig vægt på bæredygtighedsinitiativer, der gennemføres af den private sektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Denne forordning bør være i overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens og derfor tjene til at fremme og lette samarbejdet med udviklingslandene, navnlig med de mindst udviklede lande (LDC-lande), gennem teknisk og finansiel bistand samt udveksling af oplysninger og god praksis med hensyn til bevarelse, beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af skovene, idet der lægges særlig vægt på bæredygtighedsinitiativer, der gennemføres af den private sektor.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 20 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20b) | Afhængigt af det pågældende udviklingsland og dets generelle miljømæssige, sociale og økonomiske situation bør der overvejes en integreret tilgang til bæredygtighed under hensyntagen til den miljømæssige dimension samt de sociale og økonomiske dimensioner, navnlig når der er tale om LDC-lande. Unionens foranstaltninger bør ikke føre til indkomstnedgang for sårbare befolkningsgrupper, tab af arbejdspladser eller en forringelse af udviklingslandenes resultater og bør undgå at tilskynde til ulovlige aktiviteter, hvoraf mange er knyttet til grænseoverskridende organiseret kriminalitet, hvis virkninger er endnu mere katastrofale for miljøet og samfundet. Der bør også tages behørigt hensyn til covid-19-pandemiens negative indvirkning på de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå verdensmålene, navnlig pandemiens uforholdsmæssigt store indvirkning på de fattige og sårbare samt på beskæftigelse og ulighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20b)

Afhængigt af det pågældende udviklingsland og dets generelle miljømæssige, sociale og økonomiske situation bør der overvejes en integreret tilgang til bæredygtighed under hensyntagen til den miljømæssige dimension samt de sociale og økonomiske dimensioner, navnlig når der er tale om LDC-lande. Unionens foranstaltninger bør ikke føre til indkomstnedgang for sårbare befolkningsgrupper, tab af arbejdspladser eller en forringelse af udviklingslandenes resultater og bør undgå at tilskynde til ulovlige aktiviteter, hvoraf mange er knyttet til grænseoverskridende organiseret kriminalitet, hvis virkninger er endnu mere katastrofale for miljøet og samfundet. Der bør også tages behørigt hensyn til covid-19-pandemiens negative indvirkning på de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå verdensmålene, navnlig pandemiens uforholdsmæssigt store indvirkning på de fattige og sårbare samt på beskæftigelse og ulighed.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Kommissionen bør fortsat arbejde i partnerskab med producentlandene og mere generelt i samarbejde med internationale organisationer og organer og bør styrke sin støtte og sine incitamenter med hensyn til at beskytte skovene og sikre omstilling til skovrydningsfri produktion, anerkende de oprindelige folks rolle, forbedre forvaltningen og reglerne for jordbesiddelse, øge retshåndhævelsen og støtte bæredygtig skovforvaltning
  , klimarobust landbrug
  ,
  bæredygtig intensivering og
  diversificering, agroøkologi og skovlandbrug. I denne forbindelse bør den rolle, som oprindelige folk spiller med hensyn til at beskytte skovene, anerkendes. På grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de allerede eksisterende initiativer, bør Unionen og medlemsstaterne arbejde i partnerskab med producentlandene efter deres anmodning
  for at udnytte skovenes mange forskellige funktioner, støtte dem i omstillingen til bæredygtig skovforvaltning
  og imødegå globale udfordringer, samtidig med at de lokale behov opfyldes, og opmærksomheden rettes mod
  smålandbrugernes
  udfordringer, jf. meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove. Partnerskabstilgangen bør hjælpe producentlandene med at beskytte, genoprette og anvende skove på en bæredygtig måde og bør dermed bidrage til denne forordnings mål om at reducere skovrydning
  og
  skovforringelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Kommissionen bør fortsat arbejde i partnerskab med producentlandene og mere generelt i samarbejde med internationale organisationer og organer og bør styrke sin støtte og sine incitamenter med hensyn til at beskytte skovene og sikre omstilling til skovrydningsfri produktion, anerkende de oprindelige folks rolle, forbedre forvaltningen og reglerne for jordbesiddelse, øge retshåndhævelsen og støtte bæredygtig skovforvaltning
  , klimarobust landbrug
  ,
  bæredygtig intensivering og
  diversificering, agroøkologi og skovlandbrug. I denne forbindelse bør den rolle, som oprindelige folk spiller med hensyn til at beskytte skovene, anerkendes. På grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de allerede eksisterende initiativer, bør Unionen og medlemsstaterne arbejde i partnerskab med producentlandene efter deres anmodning
  for at udnytte skovenes mange forskellige funktioner, støtte dem i omstillingen til bæredygtig skovforvaltning
  og imødegå globale udfordringer, samtidig med at de lokale behov opfyldes, og opmærksomheden rettes mod
  smålandbrugernes
  udfordringer, jf. meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove. Partnerskabstilgangen bør hjælpe producentlandene med at beskytte, genoprette og anvende skove på en bæredygtig måde og bør dermed bidrage til denne forordnings mål om at reducere skovrydning
  og
  skovforringelse.

| (21) | Kommissionen bør
  i samordning med medlemsstaterne
  fortsat arbejde i partnerskab med producentlandene og mere generelt i samarbejde med internationale organisationer og organer
  samt relevante interessenter, der er aktive på stedet,
  og bør styrke sin støtte og sine incitamenter med hensyn til at beskytte skovene og
  genoprette skove og
  sikre omstilling til skovrydningsfri produktion, anerkende
  og styrke
  de oprindelige folks
  og lokalsamfunds
  rolle
  og rettigheder
  , forbedre forvaltningen og reglerne for jordbesiddelse
  , retten til frit, forudgående og informeret samtykke
  , øge retshåndhævelsen og støtte
  naturnær
  bæredygtig skovforvaltning
  baseret på indikatorer og tærskler
  ,
  økoturisme, klimarobust landbrug,
  diversificering, agroøkologi og skovlandbrug. I denne forbindelse bør den rolle, som oprindelige folk
  og lokalsamfund
  spiller
  og deres rettigheder
  med hensyn til at beskytte skovene anerkendes
  fuldt ud
  . På grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de allerede eksisterende initiativer, bør Unionen og medlemsstaterne arbejde i partnerskab med producentlandene efter deres anmodning og imødegå globale udfordringer, samtidig med at de lokale behov opfyldes, og opmærksomheden rettes mod
  mindre landbrugernes
  udfordringer, jf. meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove.
  Enhver regel og ethvert krav bør tage sigte på at mindske byrden for mindre landbrugere i tredjelande og hindre, at der spærres for deres adgang til EU-markedet og den internationale handel.
  Partnerskabstilgangen bør hjælpe producentlandene med at beskytte, genoprette og anvende skove på en bæredygtig måde og bør dermed bidrage til denne forordnings mål om at reducere skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov og støtte genopretning af skov, herunder gennem brugen af digitale teknologier og geospatial information
  . |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bør
  i samordning med medlemsstaterne
  fortsat arbejde i partnerskab med producentlandene og mere generelt i samarbejde med internationale organisationer og organer
  samt relevante interessenter, der er aktive på stedet,
  og bør styrke sin støtte og sine incitamenter med hensyn til at beskytte skovene og
  genoprette skove og
  sikre omstilling til skovrydningsfri produktion, anerkende
  og styrke
  de oprindelige folks
  og lokalsamfunds
  rolle
  og rettigheder
  , forbedre forvaltningen og reglerne for jordbesiddelse
  , retten til frit, forudgående og informeret samtykke
  , øge retshåndhævelsen og støtte
  naturnær
  bæredygtig skovforvaltning
  baseret på indikatorer og tærskler
  ,
  økoturisme, klimarobust landbrug,
  diversificering, agroøkologi og skovlandbrug. I denne forbindelse bør den rolle, som oprindelige folk
  og lokalsamfund
  spiller
  og deres rettigheder
  med hensyn til at beskytte skovene anerkendes
  fuldt ud
  . På grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de allerede eksisterende initiativer, bør Unionen og medlemsstaterne arbejde i partnerskab med producentlandene efter deres anmodning og imødegå globale udfordringer, samtidig med at de lokale behov opfyldes, og opmærksomheden rettes mod
  mindre landbrugernes
  udfordringer, jf. meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove.
  Enhver regel og ethvert krav bør tage sigte på at mindske byrden for mindre landbrugere i tredjelande og hindre, at der spærres for deres adgang til EU-markedet og den internationale handel.
  Partnerskabstilgangen bør hjælpe producentlandene med at beskytte, genoprette og anvende skove på en bæredygtig måde og bør dermed bidrage til denne forordnings mål om at reducere skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov og støtte genopretning af skov, herunder gennem brugen af digitale teknologier og geospatial information
  .

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (21a) | Denne forordning anerkender den økonomiske betydning af råvareeksport for tredjelande samt de særlige udfordringer, som mindre landbrugere, navnlig kvinder, kan stå overfor. I betragtning af, at andelen af mindre landbrugere i produktionen af de pågældende råvarer kan være meget høj, skal der rettes særlig opmærksomhed mod de udfordringer, som disse mindre landbrugere vil blive mødt af i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Det er afgørende, at de virksomheder, der køber fra mindre landbrugere, rettidigt stiller finansiel og teknisk støtte til rådighed for at hjælpe mindre landbrugere med at opfylde de nye krav for adgang til EU-markedet. For at støtte bæredygtig praksis såsom agroøkologi og fælles skovforvaltning bør Unionen tackle direkte og indirekte drivkræfter bag skovrydning, herunder fattigdom, ved at fremme en indkomst, der er til at leve af, for mindre landbrugere, der producerer varer, som eksporteres til Unionen, og ved at sikre tilstrækkelige ressourcer til specifikt at hjælpe mindre landbrugere i tredjelande med at opfylde kravene i denne forordning og lette deres adgang til EU-markedet. Etableringen af et troværdigt sporbarhedssystem kan samtidig styrke mindre landbrugeres stilling, da det kan forhindre manglende udbetaling af lovede bæredygtighedspræmier, muliggøre elektroniske betalinger til producenter ved at anvende det nationale sporbarhedssystem og derved bekæmpe svig og give lokale myndigheder mulighed for at indsamle viden om antallet af producentjordlodder og kontrollere antallet af landbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21a)

Denne forordning anerkender den økonomiske betydning af råvareeksport for tredjelande samt de særlige udfordringer, som mindre landbrugere, navnlig kvinder, kan stå overfor. I betragtning af, at andelen af mindre landbrugere i produktionen af de pågældende råvarer kan være meget høj, skal der rettes særlig opmærksomhed mod de udfordringer, som disse mindre landbrugere vil blive mødt af i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Det er afgørende, at de virksomheder, der køber fra mindre landbrugere, rettidigt stiller finansiel og teknisk støtte til rådighed for at hjælpe mindre landbrugere med at opfylde de nye krav for adgang til EU-markedet. For at støtte bæredygtig praksis såsom agroøkologi og fælles skovforvaltning bør Unionen tackle direkte og indirekte drivkræfter bag skovrydning, herunder fattigdom, ved at fremme en indkomst, der er til at leve af, for mindre landbrugere, der producerer varer, som eksporteres til Unionen, og ved at sikre tilstrækkelige ressourcer til specifikt at hjælpe mindre landbrugere i tredjelande med at opfylde kravene i denne forordning og lette deres adgang til EU-markedet. Etableringen af et troværdigt sporbarhedssystem kan samtidig styrke mindre landbrugeres stilling, da det kan forhindre manglende udbetaling af lovede bæredygtighedspræmier, muliggøre elektroniske betalinger til producenter ved at anvende det nationale sporbarhedssystem og derved bekæmpe svig og give lokale myndigheder mulighed for at indsamle viden om antallet af producentjordlodder og kontrollere antallet af landbrugere.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | En anden vigtig foranstaltning, der bebudes i meddelelsen, er oprettelsen af et EU-observatorium for skovrydning, skovforringelse, ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager (»EU-observatoriet«), som Kommissionen har iværksat for bedre at kunne overvåge ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager. På grundlag af allerede eksisterende overvågningsværktøjer, herunder Copernicusprodukter, vil EU-observatoriet give offentlige enheder, forbrugere og virksomheder lettere adgang til oplysninger om forsyningskæder, herunder letforståelige data og oplysninger, der kæder skovrydning, skovforringelse og ændringer i verdens skovdække sammen med EU's efterspørgsel efter/handel med råvarer og produkter. EU-observatoriet vil således direkte støtte gennemførelsen af denne forordning ved at tilvejebringe videnskabelig dokumentation om den globale skovrydning og skovforringelse og den dertil knyttede handel. EU-observatoriet vil arbejde tæt sammen med relevante internationale organisationer, forskningsinstitutter og tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

En anden vigtig foranstaltning, der bebudes i meddelelsen, er oprettelsen af et EU-observatorium for skovrydning, skovforringelse, ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager (»EU-observatoriet«), som Kommissionen har iværksat for bedre at kunne overvåge ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager. På grundlag af allerede eksisterende overvågningsværktøjer, herunder Copernicusprodukter, vil EU-observatoriet give offentlige enheder, forbrugere og virksomheder lettere adgang til oplysninger om forsyningskæder, herunder letforståelige data og oplysninger, der kæder skovrydning, skovforringelse og ændringer i verdens skovdække sammen med EU's efterspørgsel efter/handel med råvarer og produkter. EU-observatoriet vil således direkte støtte gennemførelsen af denne forordning ved at tilvejebringe videnskabelig dokumentation om den globale skovrydning og skovforringelse og den dertil knyttede handel. EU-observatoriet vil arbejde tæt sammen med relevante internationale organisationer, forskningsinstitutter og tredjelande.

| (22) | En anden vigtig foranstaltning, der bebudes i meddelelsen, er oprettelsen af et EU-observatorium for skovrydning, skovforringelse, ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager (»EU-observatoriet«), som Kommissionen har iværksat for bedre at kunne overvåge ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager. På grundlag af allerede eksisterende overvågningsværktøjer, herunder Copernicusprodukter
  og andre kilder, der er offentligt eller privat til rådighed
  , vil EU-observatoriet give offentlige enheder, forbrugere og virksomheder lettere adgang til oplysninger om forsyningskæder, herunder letforståelige data og oplysninger, der kæder skovrydning, skovforringelse og ændringer i verdens skovdække sammen med EU's efterspørgsel efter/handel med råvarer og produkter. EU-observatoriet vil således direkte støtte gennemførelsen af denne forordning ved at tilvejebringe videnskabelig dokumentation om den globale skovrydning og skovforringelse og den dertil knyttede handel.
  EU's observatorium bør have stabile og tilstrækkelige ressourcer og bør deltage i oprettelsen af en mekanisme for hurtig varsling for operatører, handlende, civilsamfundet og kompetente myndigheder, hvor analysen af skovdække afslører skovrydning eller skovforringelse. For at lette gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen også undersøge, hvordan EU-observatoriet kan bidrage til analysen af relevant lovgivning i producentlandene, herunder jordbesiddelsesrettigheder og den proceduremæssige ret til at give frit, forudgående og informeret samtykke.
  EU-observatoriet vil arbejde tæt sammen med relevante internationale organisationer, forskningsinstitutter
  , NGO'er, virksomheder
  og tredjelande.
  Den vil også samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på at centralisere dataene og resultaterne af den kontrol, de foretager på stedet. |
| --- | --- |

(22)

En anden vigtig foranstaltning, der bebudes i meddelelsen, er oprettelsen af et EU-observatorium for skovrydning, skovforringelse, ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager (»EU-observatoriet«), som Kommissionen har iværksat for bedre at kunne overvåge ændringer i verdens skovdække og de bagvedliggende årsager. På grundlag af allerede eksisterende overvågningsværktøjer, herunder Copernicusprodukter
  og andre kilder, der er offentligt eller privat til rådighed
  , vil EU-observatoriet give offentlige enheder, forbrugere og virksomheder lettere adgang til oplysninger om forsyningskæder, herunder letforståelige data og oplysninger, der kæder skovrydning, skovforringelse og ændringer i verdens skovdække sammen med EU's efterspørgsel efter/handel med råvarer og produkter. EU-observatoriet vil således direkte støtte gennemførelsen af denne forordning ved at tilvejebringe videnskabelig dokumentation om den globale skovrydning og skovforringelse og den dertil knyttede handel.
  EU's observatorium bør have stabile og tilstrækkelige ressourcer og bør deltage i oprettelsen af en mekanisme for hurtig varsling for operatører, handlende, civilsamfundet og kompetente myndigheder, hvor analysen af skovdække afslører skovrydning eller skovforringelse. For at lette gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen også undersøge, hvordan EU-observatoriet kan bidrage til analysen af relevant lovgivning i producentlandene, herunder jordbesiddelsesrettigheder og den proceduremæssige ret til at give frit, forudgående og informeret samtykke.
  EU-observatoriet vil arbejde tæt sammen med relevante internationale organisationer, forskningsinstitutter
  , NGO'er, virksomheder
  og tredjelande.
  Den vil også samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på at centralisere dataene og resultaterne af den kontrol, de foretager på stedet.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | EU's
  eksisterende
  retlige ramme
  fokuserer på bekæmpelse af ulovlig skovhugst og dertil knyttet handel og omhandler ikke skovrydning direkte. Den retlige ramme omfatter Rådets og Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (40), og Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005
  af 20. december 2005
  om indførelse af en licensordning for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (41).
  Begge forordninger er blevet evalueret i forbindelse med en kvalitetskontrol, hvor det blev fastslået, at målene i de to forordninger, nemlig at dæmme op for ulovlig skovhugst og den dermed forbundne handel og at reducere forbruget af ulovligt fældet træ i Unionen, ikke er blevet opfyldt

   (42)

  , selv om lovgivningen har haft en positiv indvirkning på skovforvaltningen, og det blev konkluderet, at de fastsatte mål ikke kan nås alene ved udelukkende at fokusere på lovligheden af træ
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

EU's
  eksisterende
  retlige ramme
  fokuserer på bekæmpelse af ulovlig skovhugst og dertil knyttet handel og omhandler ikke skovrydning direkte. Den retlige ramme omfatter Rådets og Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (40), og Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005
  af 20. december 2005
  om indførelse af en licensordning for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (41).
  Begge forordninger er blevet evalueret i forbindelse med en kvalitetskontrol, hvor det blev fastslået, at målene i de to forordninger, nemlig at dæmme op for ulovlig skovhugst og den dermed forbundne handel og at reducere forbruget af ulovligt fældet træ i Unionen, ikke er blevet opfyldt

   (42)

  , selv om lovgivningen har haft en positiv indvirkning på skovforvaltningen, og det blev konkluderet, at de fastsatte mål ikke kan nås alene ved udelukkende at fokusere på lovligheden af træ
  .

| (23) | Den
  eksisterende
  EU-skovramme er Unionens handlingsplan for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet, som
  fokuserer på bekæmpelse af ulovlig skovhugst og dertil knyttet handel og ikke omhandler skovrydning direkte. Den retlige ramme omfatter Rådets og Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (40), og Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 om indførelse af en licensordning for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (41)

  , som operationaliserer frivillige partnerskabsaftaler
  .
  Resultaterne og gennemførelsen af de to forordninger blev underkastet en kvalitetskontrol, som viste, at selv om begge opnåede en vis succes, har en række gennemførelsesudfordringer bremset fremskridtene med hensyn til at nå deres mål fuldt ud. Anvendelsen og funktionen af due diligence-ordningen i henhold til forordning (EU) nr. 995/210 på den ene side og det begrænsede antal lande, der er involveret i processen med frivillige partnerskabsaftaler, hvor kun ét hidtil har indført en licensordning (Indonesien), på den anden side, har begrænset effektiviteten med hensyn til at opfylde målet om forbrug af ulovligt fældet træ i Unionen. |
| --- | --- |

(23)

Den
  eksisterende
  EU-skovramme er Unionens handlingsplan for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet, som
  fokuserer på bekæmpelse af ulovlig skovhugst og dertil knyttet handel og ikke omhandler skovrydning direkte. Den retlige ramme omfatter Rådets og Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (40), og Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 om indførelse af en licensordning for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (41)

  , som operationaliserer frivillige partnerskabsaftaler
  .
  Resultaterne og gennemførelsen af de to forordninger blev underkastet en kvalitetskontrol, som viste, at selv om begge opnåede en vis succes, har en række gennemførelsesudfordringer bremset fremskridtene med hensyn til at nå deres mål fuldt ud. Anvendelsen og funktionen af due diligence-ordningen i henhold til forordning (EU) nr. 995/210 på den ene side og det begrænsede antal lande, der er involveret i processen med frivillige partnerskabsaftaler, hvor kun ét hidtil har indført en licensordning (Indonesien), på den anden side, har begrænset effektiviteten med hensyn til at opfylde målet om forbrug af ulovligt fældet træ i Unionen.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | I de foreliggende rapporter bekræftes det, at en betydelig del af den igangværende skovrydning er lovlig i henhold til lovgivningen i produktionslandet. I en nylig rapport (43) anslås det, at ca. 30 % af skovrydningen bestemt til kommercielt landbrug i tropiske lande i perioden 2013-2019 var lovlig. De tilgængelige data fokuserer ofte på lande med svag forvaltning — den globale andel af skovrydning, som er ulovlig, kan være lavere, men det fremgår allerede klart, at effektiviteten af
  de politiske foranstaltninger
  undergraves, hvis skovrydning, som er lovlig i produktionslandet, udelades. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

I de foreliggende rapporter bekræftes det, at en betydelig del af den igangværende skovrydning er lovlig i henhold til lovgivningen i produktionslandet. I en nylig rapport (43) anslås det, at ca. 30 % af skovrydningen bestemt til kommercielt landbrug i tropiske lande i perioden 2013-2019 var lovlig. De tilgængelige data fokuserer ofte på lande med svag forvaltning — den globale andel af skovrydning, som er ulovlig, kan være lavere, men det fremgår allerede klart, at effektiviteten af
  de politiske foranstaltninger
  undergraves, hvis skovrydning, som er lovlig i produktionslandet, udelades.

| (24) | I de foreliggende rapporter bekræftes det, at en betydelig del af den igangværende skovrydning er lovlig i henhold til lovgivningen i produktionslandet. I en nylig rapport (43) anslås det, at ca. 30 % af skovrydningen bestemt til kommercielt landbrug i tropiske lande i perioden 2013-2019 var lovlig. De tilgængelige data fokuserer ofte på lande med svag forvaltning — den globale andel af skovrydning, som er ulovlig, kan være lavere, men det fremgår allerede klart, at effektiviteten af
  foranstaltningerne på dette område
  undergraves, hvis skovrydning, som er lovlig i produktionslandet, udelades. |
| --- | --- |

(24)

I de foreliggende rapporter bekræftes det, at en betydelig del af den igangværende skovrydning er lovlig i henhold til lovgivningen i produktionslandet. I en nylig rapport (43) anslås det, at ca. 30 % af skovrydningen bestemt til kommercielt landbrug i tropiske lande i perioden 2013-2019 var lovlig. De tilgængelige data fokuserer ofte på lande med svag forvaltning — den globale andel af skovrydning, som er ulovlig, kan være lavere, men det fremgår allerede klart, at effektiviteten af
  foranstaltningerne på dette område
  undergraves, hvis skovrydning, som er lovlig i produktionslandet, udelades.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Det fremgår klart af konsekvensanalysen af mulige politiske foranstaltninger til bekæmpelse af EU-drevet skovrydning og skovforringelse, Rådets konklusioner og Europa-Parlamentets beslutning fra 2020, at skovrydning og skovforringelse skal være de retningsgivende kriterier for fremtidige EU-foranstaltninger. Den nye EU-retlige ramme bør derfor omhandle både lovlighed og spørgsmålet om, hvorvidt produktionen af relevante råvarer og produkter er skovrydningsfri. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Det fremgår klart af konsekvensanalysen af mulige politiske foranstaltninger til bekæmpelse af EU-drevet skovrydning og skovforringelse, Rådets konklusioner og Europa-Parlamentets beslutning fra 2020, at skovrydning og skovforringelse skal være de retningsgivende kriterier for fremtidige EU-foranstaltninger. Den nye EU-retlige ramme bør derfor omhandle både lovlighed og spørgsmålet om, hvorvidt produktionen af relevante råvarer og produkter er skovrydningsfri.

| (25) | Det fremgår klart af konsekvensanalysen af mulige politiske foranstaltninger til bekæmpelse af EU-drevet skovrydning og skovforringelse, Rådets konklusioner og Europa-Parlamentets beslutning fra 2020, at skovrydning og skovforringelse skal være de retningsgivende kriterier for fremtidige EU-foranstaltninger.
  Hvis man kun fokuserer på lovlighed, kan det potentielt tilskynde til et kapløb mod bunden i lande, der er stærkt afhængige af landbrugseksport. Disse lande kan fristes til at sænke deres miljøbeskyttelse med henblik på at lette adgangen for deres produkter til EU-markedet.
  Den nye EU-retlige ramme bør derfor omhandle både lovlighed og spørgsmålet om, hvorvidt produktionen af relevante råvarer og produkter er skovrydningsfri
  , og hvorvidt beskyttelsen af jordbesiddelsesrettigheder for oprindelige folk og lokalbefolkninger er blevet opretholdt
  . |
| --- | --- |

(25)

Det fremgår klart af konsekvensanalysen af mulige politiske foranstaltninger til bekæmpelse af EU-drevet skovrydning og skovforringelse, Rådets konklusioner og Europa-Parlamentets beslutning fra 2020, at skovrydning og skovforringelse skal være de retningsgivende kriterier for fremtidige EU-foranstaltninger.
  Hvis man kun fokuserer på lovlighed, kan det potentielt tilskynde til et kapløb mod bunden i lande, der er stærkt afhængige af landbrugseksport. Disse lande kan fristes til at sænke deres miljøbeskyttelse med henblik på at lette adgangen for deres produkter til EU-markedet.
  Den nye EU-retlige ramme bør derfor omhandle både lovlighed og spørgsmålet om, hvorvidt produktionen af relevante råvarer og produkter er skovrydningsfri
  , og hvorvidt beskyttelsen af jordbesiddelsesrettigheder for oprindelige folk og lokalbefolkninger er blevet opretholdt
  .

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Definitionen af »skovrydningsfri« bør være tilstrækkelig bred til at omfatte
  både
  skovrydning
  og
  skovforringelse, den bør skabe juridisk klarhed, og den bør kunne måles på grundlag af kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Definitionen af »skovrydningsfri« bør være tilstrækkelig bred til at omfatte
  både
  skovrydning
  og
  skovforringelse, den bør skabe juridisk klarhed, og den bør kunne måles på grundlag af kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data.

| (26) | Definitionen af »skovrydningsfri« bør være tilstrækkelig bred til at omfatte skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , den bør skabe juridisk klarhed, og den bør kunne måles på grundlag af kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data. |
| --- | --- |

(26)

Definitionen af »skovrydningsfri« bør være tilstrækkelig bred til at omfatte skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , den bør skabe juridisk klarhed, og den bør kunne måles på grundlag af kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Forordningen bør omfatte de råvarer, hvor EU's forbrug er mest relevant med hensyn til at forårsage global skovrydning
  og
  skovforringelse, og hvor en EU-politisk intervention kan skabe størst fordele i forhold til værdien af hver handelsenhed. En omfattende gennemgang af den videnskabelige litteratur, navnlig af primære kilder med vurderinger af virkningen af EU's forbrug på den globale skovrydning, hvor dette fodaftryk kædes sammen med specifikke råvarer, blev foretaget som led i den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen, og blev krydstjekket gennem omfattende høring af interessenter. Denne proces udmøntede sig i en indledende liste
  på otte
  råvarer. Træ var direkte omfattet af anvendelsesområdet, da det allerede var omfattet af EU's tømmerforordning.
  Listen over råvarer blev derefter yderligere reduceret på grundlag af en effektivitetsanalyse i konsekvensanalysen. Denne effektivitetsanalyse omfattede en sammenligning af skovrydningen i ha forbundet med EU's forbrug, jf.
  en nylig forskningsrapport (44),
  for hver af disse råvarer med deres gennemsnitlige værdi af EU's import. Ifølge den forskningsrapport,
  der blev anvendt til effektivitetsanalysen, tegner seks råvarer sig for den største andel af den EU-drevne skovrydning blandt de
  otte
  råvarer, der analyseres i den pågældende rapport: palmeolie (33,95  %), soja (32,83  %), træ (8,62  %), kakao (7,54  %), kaffe (7,01  %) og oksekød (5,01  %). |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Forordningen bør omfatte de råvarer, hvor EU's forbrug er mest relevant med hensyn til at forårsage global skovrydning
  og
  skovforringelse, og hvor en EU-politisk intervention kan skabe størst fordele i forhold til værdien af hver handelsenhed. En omfattende gennemgang af den videnskabelige litteratur, navnlig af primære kilder med vurderinger af virkningen af EU's forbrug på den globale skovrydning, hvor dette fodaftryk kædes sammen med specifikke råvarer, blev foretaget som led i den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen, og blev krydstjekket gennem omfattende høring af interessenter. Denne proces udmøntede sig i en indledende liste
  på otte
  råvarer. Træ var direkte omfattet af anvendelsesområdet, da det allerede var omfattet af EU's tømmerforordning.
  Listen over råvarer blev derefter yderligere reduceret på grundlag af en effektivitetsanalyse i konsekvensanalysen. Denne effektivitetsanalyse omfattede en sammenligning af skovrydningen i ha forbundet med EU's forbrug, jf.
  en nylig forskningsrapport (44),
  for hver af disse råvarer med deres gennemsnitlige værdi af EU's import. Ifølge den forskningsrapport,
  der blev anvendt til effektivitetsanalysen, tegner seks råvarer sig for den største andel af den EU-drevne skovrydning blandt de
  otte
  råvarer, der analyseres i den pågældende rapport: palmeolie (33,95  %), soja (32,83  %), træ (8,62  %), kakao (7,54  %), kaffe (7,01  %) og oksekød (5,01  %).

| (27) | Forordningen bør omfatte de råvarer, hvor EU's forbrug er mest relevant med hensyn til at forårsage global skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , og hvor en EU-politisk intervention kan skabe størst fordele i forhold til værdien af hver handelsenhed. En omfattende gennemgang af den videnskabelige litteratur, navnlig af primære kilder med vurderinger af virkningen af EU's forbrug på den globale skovrydning, hvor dette
  miljømæssige
  fodaftryk kædes sammen med specifikke råvarer, blev foretaget som led i den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen, og blev krydstjekket gennem omfattende høring af interessenter. Denne proces udmøntede sig i en indledende liste
  af
  råvarer. Træ var direkte omfattet af anvendelsesområdet, da det allerede var omfattet af EU's tømmerforordning.
  Ifølge
  en nylig forskningsrapport (44), der blev anvendt til effektivitetsanalysen, tegner seks råvarer sig for den største andel af den EU-drevne skovrydning blandt de råvarer, der analyseres i den pågældende rapport: palmeolie (33,95  %), soja (32,83  %), træ (8,62  %), kakao (7,54  %), kaffe (7,01  %) og oksekød (5,01  %).
  Kød, der importeres til Unionen, bør være omfattet af de samme regler som kød produceret i Unionen. Kød fra svin, fjerkræ og får og geder bør derfor være omfattet af denne forordning for at sikre, at dyr, der er opdrættet uden for Unionen og derefter importeret, er blevet fodret med skovrydningsfrie varer eller produkter. Gummi og majs bør også være omfattet af denne forordning på grund af deres indvirkning på den globale skovrydning. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at udvide anvendelsesområdet for bilag I. |
| --- | --- |

(27)

Forordningen bør omfatte de råvarer, hvor EU's forbrug er mest relevant med hensyn til at forårsage global skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , og hvor en EU-politisk intervention kan skabe størst fordele i forhold til værdien af hver handelsenhed. En omfattende gennemgang af den videnskabelige litteratur, navnlig af primære kilder med vurderinger af virkningen af EU's forbrug på den globale skovrydning, hvor dette
  miljømæssige
  fodaftryk kædes sammen med specifikke råvarer, blev foretaget som led i den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen, og blev krydstjekket gennem omfattende høring af interessenter. Denne proces udmøntede sig i en indledende liste
  af
  råvarer. Træ var direkte omfattet af anvendelsesområdet, da det allerede var omfattet af EU's tømmerforordning.
  Ifølge
  en nylig forskningsrapport (44), der blev anvendt til effektivitetsanalysen, tegner seks råvarer sig for den største andel af den EU-drevne skovrydning blandt de råvarer, der analyseres i den pågældende rapport: palmeolie (33,95  %), soja (32,83  %), træ (8,62  %), kakao (7,54  %), kaffe (7,01  %) og oksekød (5,01  %).
  Kød, der importeres til Unionen, bør være omfattet af de samme regler som kød produceret i Unionen. Kød fra svin, fjerkræ og får og geder bør derfor være omfattet af denne forordning for at sikre, at dyr, der er opdrættet uden for Unionen og derefter importeret, er blevet fodret med skovrydningsfrie varer eller produkter. Gummi og majs bør også være omfattet af denne forordning på grund af deres indvirkning på den globale skovrydning. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at udvide anvendelsesområdet for bilag I.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | Finansielle institutioner bør være omfattet af denne forordning, da deres tjenester kan føre til støtte af aktiviteter, der er direkte eller indirekte forbundet med skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov. Alle bank-, investerings- og forsikringsaktiviteter bør derfor omfattes af denne forordnings anvendelsesområde for at hindre dem i at støtte projekter, der er direkte eller indirekte forbundet med skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

Finansielle institutioner bør være omfattet af denne forordning, da deres tjenester kan føre til støtte af aktiviteter, der er direkte eller indirekte forbundet med skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov. Alle bank-, investerings- og forsikringsaktiviteter bør derfor omfattes af denne forordnings anvendelsesområde for at hindre dem i at støtte projekter, der er direkte eller indirekte forbundet med skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Forpligtelser vedrørende relevante råvarer og produkter bør fastlægges ved denne forordning med henblik på effektivt at bekæmpe skovrydning
  og
  skovforringelse og fremme skovrydningsfrie forsyningskæder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Forpligtelser vedrørende relevante råvarer og produkter bør fastlægges ved denne forordning med henblik på effektivt at bekæmpe skovrydning
  og
  skovforringelse og fremme skovrydningsfrie forsyningskæder.

| (29) | Forpligtelser vedrørende relevante råvarer og produkter bør fastlægges ved denne forordning med henblik på effektivt at bekæmpe skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og fremme skovrydningsfrie forsyningskæder
  samt fremme beskyttelsen af menneskerettigheder og oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder både i Unionen og i tredjelande
  . |
| --- | --- |

(29)

Forpligtelser vedrørende relevante råvarer og produkter bør fastlægges ved denne forordning med henblik på effektivt at bekæmpe skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og fremme skovrydningsfrie forsyningskæder
  samt fremme beskyttelsen af menneskerettigheder og oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder både i Unionen og i tredjelande
  .

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (29a) | Ved vurderingen af risikoen for, at relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning, bør der tages hensyn til krænkelser af menneskerettighederne, der er forbundet med skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov, herunder rettighederne for oprindelige folk, lokalsamfund og indehavere af rettigheder i medfør af sædvaneretten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29a)

Ved vurderingen af risikoen for, at relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning, bør der tages hensyn til krænkelser af menneskerettighederne, der er forbundet med skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov, herunder rettighederne for oprindelige folk, lokalsamfund og indehavere af rettigheder i medfør af sædvaneretten.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Mange internationale organisationer og organer (f.eks. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's Miljøprogram, Parisaftalen, Den Internationale Naturværnsunion og konventionen om den biologiske mangfoldighed) har arbejdet med skovrydning og skovforringelse, og definitionerne i denne forordning bygger på dette arbejde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Mange internationale organisationer og organer (f.eks. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's Miljøprogram, Parisaftalen, Den Internationale Naturværnsunion og konventionen om den biologiske mangfoldighed) har arbejdet med skovrydning og skovforringelse, og definitionerne i denne forordning bygger på dette arbejde.

| (30) | Mange internationale organisationer og organer (f.eks. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's Miljøprogram, Parisaftalen, Den Internationale Naturværnsunion og konventionen om den biologiske mangfoldighed) har arbejdet med skovrydning og skovforringelse
  samt omlægning og forringelse af andre økosystemer
  , og definitionerne i denne forordning bygger på dette arbejde. |
| --- | --- |

(30)

Mange internationale organisationer og organer (f.eks. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's Miljøprogram, Parisaftalen, Den Internationale Naturværnsunion og konventionen om den biologiske mangfoldighed) har arbejdet med skovrydning og skovforringelse
  samt omlægning og forringelse af andre økosystemer
  , og definitionerne i denne forordning bygger på dette arbejde.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Der bør fastsættes en skæringsdato som grundlag for vurderingen af, hvorvidt et areal har været udsat for skovrydning
  eller
  skovforringelse, dvs. at ingen råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør tillades at blive indført på EU-markedet eller at blive eksporteret, hvis de er produceret på arealer, der har været udsat for skovrydning
  eller
  skovforringelse efter denne dato. Dette bør give mulighed for passende verifikation og overvågning
  i overensstemmelse med
  eksisterende internationale forpligtelser, f.eks. målene for bæredygtig udvikling og New York-erklæringen om skove, således at pludselige forstyrrelser af forsyningskæderne minimeres, samtidig med at det fjerner incitamenter til at fremskynde aktiviteter, der fører til skovrydning
  og
  skovforringelse, som følge af denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Der bør fastsættes en skæringsdato som grundlag for vurderingen af, hvorvidt et areal har været udsat for skovrydning
  eller
  skovforringelse, dvs. at ingen råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør tillades at blive indført på EU-markedet eller at blive eksporteret, hvis de er produceret på arealer, der har været udsat for skovrydning
  eller
  skovforringelse efter denne dato. Dette bør give mulighed for passende verifikation og overvågning
  i overensstemmelse med
  eksisterende internationale forpligtelser, f.eks. målene for bæredygtig udvikling og New York-erklæringen om skove, således at pludselige forstyrrelser af forsyningskæderne minimeres, samtidig med at det fjerner incitamenter til at fremskynde aktiviteter, der fører til skovrydning
  og
  skovforringelse, som følge af denne forordnings ikrafttræden.

| (31) | Der bør fastsættes en skæringsdato som grundlag for vurderingen af, hvorvidt et areal har været udsat for skovrydning
  , skovforringelse eller omlægning af skov
  , dvs. at ingen råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør tillades at blive indført på EU-markedet eller at blive eksporteret, hvis de er produceret på arealer, der har været udsat for skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  efter denne dato. Dette bør give mulighed for passende verifikation og overvågning
  under hensyntagen til
  eksisterende internationale forpligtelser, f.eks. målene for bæredygtig udvikling og New York-erklæringen om skove, således at pludselige forstyrrelser af forsyningskæderne minimeres, samtidig med at det fjerner incitamenter til at fremskynde aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , som følge af denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(31)

Der bør fastsættes en skæringsdato som grundlag for vurderingen af, hvorvidt et areal har været udsat for skovrydning
  , skovforringelse eller omlægning af skov
  , dvs. at ingen råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør tillades at blive indført på EU-markedet eller at blive eksporteret, hvis de er produceret på arealer, der har været udsat for skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  efter denne dato. Dette bør give mulighed for passende verifikation og overvågning
  under hensyntagen til
  eksisterende internationale forpligtelser, f.eks. målene for bæredygtig udvikling og New York-erklæringen om skove, således at pludselige forstyrrelser af forsyningskæderne minimeres, samtidig med at det fjerner incitamenter til at fremskynde aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , som følge af denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | For at styrke Unionens bidrag til at standse skovrydning
  og
  skovforringelse og for at sikre, at råvarer og produkter fra forsyningskæder, der er forbundet med skovrydning
  og
  skovforringelse, ikke bringes i omsætning på EU-markedet, bør relevante råvarer og produkter ikke bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på EU-markedet eller eksporteres fra EU-markedet, medmindre de er skovrydningsfrie og er produceret i overensstemmelse med
  den relevante lovgivning i produktionslandet
  . For at bekræfte, at dette er tilfældet, bør de altid ledsages af en due diligence-erklæring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

For at styrke Unionens bidrag til at standse skovrydning
  og
  skovforringelse og for at sikre, at råvarer og produkter fra forsyningskæder, der er forbundet med skovrydning
  og
  skovforringelse, ikke bringes i omsætning på EU-markedet, bør relevante råvarer og produkter ikke bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på EU-markedet eller eksporteres fra EU-markedet, medmindre de er skovrydningsfrie og er produceret i overensstemmelse med
  den relevante lovgivning i produktionslandet
  . For at bekræfte, at dette er tilfældet, bør de altid ledsages af en due diligence-erklæring.

| (32) | For at styrke Unionens bidrag til at standse skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og for at sikre, at råvarer og produkter fra forsyningskæder, der er forbundet med skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  ikke bringes i omsætning på
  eller eksporteres fra
  EU-markedet, bør relevante råvarer og produkter ikke bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på EU-markedet eller eksporteres fra EU-markedet, medmindre de er skovrydningsfrie og er produceret i overensstemmelse med
  relevant national og international ret og standarder
  . For at bekræfte, at dette er tilfældet, bør de altid ledsages af en due diligence-erklæring. |
| --- | --- |

(32)

For at styrke Unionens bidrag til at standse skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og for at sikre, at råvarer og produkter fra forsyningskæder, der er forbundet med skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  ikke bringes i omsætning på
  eller eksporteres fra
  EU-markedet, bør relevante råvarer og produkter ikke bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på EU-markedet eller eksporteres fra EU-markedet, medmindre de er skovrydningsfrie og er produceret i overensstemmelse med
  relevant national og international ret og standarder
  . For at bekræfte, at dette er tilfældet, bør de altid ledsages af en due diligence-erklæring.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | På grundlag af en systemisk tilgang bør virksomhederne træffe passende foranstaltninger for at sikre, at de relevante råvarer og produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet, opfylder forordningens krav om at være skovrydningsfrie og lovlige. Med henblik herpå bør virksomhederne indføre og gennemføre due diligence-procedurer. Den due diligence-procedure, der kræves i henhold til denne forordning, bør omfatte
  tre
  elementer: oplysningskrav, risikovurdering og risikobegrænsning. Due diligence-procedurerne bør udformes således, at de giver adgang til oplysninger om kilderne til og leverandørerne af de råvarer og produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, herunder oplysninger, der dokumenterer, at kravene om fravær af skovrydning
  og
  skovforringelse og lovlighed er opfyldt, bl.a. ved at angive produktionsland
  og -område
  , herunder geolokaliseringskoordinaterne
  for de relevante forskellige jordlodder
  . Disse geolokaliseringskoordinater, som er afhængige af tidsbestemmelse, positionsbestemmelse og/eller jordobservation, kan indhentes ved brug af rumdata og -tjenester, der leveres under Unionens rumprogram (EGNOS/Galileo og Copernicus). Virksomhederne bør på grundlag af disse oplysninger foretage en risikovurdering. Hvis en risiko er blevet identificeret, bør virksomhederne begrænse denne risiko med henblik på at opnå ingen eller ubetydelig risiko. Først når de krævede trin i due diligence-proceduren er udført, og det er konkluderet, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at den relevante råvare eller det relevante produkt ikke overholder denne forordning, bør virksomheden tillades at bringe den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning på EU-markedet eller eksportere råvaren eller produktet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

På grundlag af en systemisk tilgang bør virksomhederne træffe passende foranstaltninger for at sikre, at de relevante råvarer og produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet, opfylder forordningens krav om at være skovrydningsfrie og lovlige. Med henblik herpå bør virksomhederne indføre og gennemføre due diligence-procedurer. Den due diligence-procedure, der kræves i henhold til denne forordning, bør omfatte
  tre
  elementer: oplysningskrav, risikovurdering og risikobegrænsning. Due diligence-procedurerne bør udformes således, at de giver adgang til oplysninger om kilderne til og leverandørerne af de råvarer og produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, herunder oplysninger, der dokumenterer, at kravene om fravær af skovrydning
  og
  skovforringelse og lovlighed er opfyldt, bl.a. ved at angive produktionsland
  og -område
  , herunder geolokaliseringskoordinaterne
  for de relevante forskellige jordlodder
  . Disse geolokaliseringskoordinater, som er afhængige af tidsbestemmelse, positionsbestemmelse og/eller jordobservation, kan indhentes ved brug af rumdata og -tjenester, der leveres under Unionens rumprogram (EGNOS/Galileo og Copernicus). Virksomhederne bør på grundlag af disse oplysninger foretage en risikovurdering. Hvis en risiko er blevet identificeret, bør virksomhederne begrænse denne risiko med henblik på at opnå ingen eller ubetydelig risiko. Først når de krævede trin i due diligence-proceduren er udført, og det er konkluderet, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at den relevante råvare eller det relevante produkt ikke overholder denne forordning, bør virksomheden tillades at bringe den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning på EU-markedet eller eksportere råvaren eller produktet.

| (33) | På grundlag af en systemisk tilgang bør virksomhederne træffe passende foranstaltninger for at sikre, at de relevante råvarer og produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet, opfylder forordningens krav om at være skovrydningsfrie og lovlige. Med henblik herpå bør virksomhederne indføre og gennemføre due diligence-procedurer. Den due diligence-procedure, der kræves i henhold til denne forordning, bør omfatte
  fire
  elementer: oplysningskrav, risikovurdering og risikobegrænsning
  og rapporteringsforpligtelser
  . Due diligence-procedurerne bør udformes således, at de giver adgang til oplysninger om kilderne til og leverandørerne af de råvarer og produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, herunder oplysninger, der dokumenterer, at kravene om fravær af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og lovlighed er opfyldt,
  og at produktionslandet har opfyldt kravet om lovlighed og overholdt international menneskerettighedslovgivning, herunder retten til frit, forudgående og informeret samtykke,
  bl.a. ved at angive produktionsland
  eller dele heraf
  , herunder geolokaliseringskoordinaterne. Disse geolokaliseringskoordinater, som er afhængige af tidsbestemmelse, positionsbestemmelse og/eller jordobservation, kan indhentes ved brug af rumdata og -tjenester, der leveres under Unionens rumprogram (EGNOS/Galileo og Copernicus).
  Anvendelsen af geolokaliseringskravet i sektorer, hvor mindre landbrugere udgør en betydelig andel af producenterne, kan indebære særlige udfordringer, og der bør ydes vejledning samt teknisk og finansiel støtte i relevant omfang.
  Virksomhederne bør på grundlag af disse oplysninger foretage en risikovurdering. Hvis en risiko er blevet identificeret, bør virksomhederne begrænse denne risiko med henblik på at opnå ingen eller ubetydelig risiko. Først når de krævede trin i due diligence-proceduren er udført, og det er konkluderet, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at den relevante råvare eller det relevante produkt ikke overholder denne forordning, bør virksomheden tillades at bringe den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning på EU-markedet eller eksportere råvaren eller produktet.
  For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser. |
| --- | --- |

(33)

På grundlag af en systemisk tilgang bør virksomhederne træffe passende foranstaltninger for at sikre, at de relevante råvarer og produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet, opfylder forordningens krav om at være skovrydningsfrie og lovlige. Med henblik herpå bør virksomhederne indføre og gennemføre due diligence-procedurer. Den due diligence-procedure, der kræves i henhold til denne forordning, bør omfatte
  fire
  elementer: oplysningskrav, risikovurdering og risikobegrænsning
  og rapporteringsforpligtelser
  . Due diligence-procedurerne bør udformes således, at de giver adgang til oplysninger om kilderne til og leverandørerne af de råvarer og produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, herunder oplysninger, der dokumenterer, at kravene om fravær af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  og lovlighed er opfyldt,
  og at produktionslandet har opfyldt kravet om lovlighed og overholdt international menneskerettighedslovgivning, herunder retten til frit, forudgående og informeret samtykke,
  bl.a. ved at angive produktionsland
  eller dele heraf
  , herunder geolokaliseringskoordinaterne. Disse geolokaliseringskoordinater, som er afhængige af tidsbestemmelse, positionsbestemmelse og/eller jordobservation, kan indhentes ved brug af rumdata og -tjenester, der leveres under Unionens rumprogram (EGNOS/Galileo og Copernicus).
  Anvendelsen af geolokaliseringskravet i sektorer, hvor mindre landbrugere udgør en betydelig andel af producenterne, kan indebære særlige udfordringer, og der bør ydes vejledning samt teknisk og finansiel støtte i relevant omfang.
  Virksomhederne bør på grundlag af disse oplysninger foretage en risikovurdering. Hvis en risiko er blevet identificeret, bør virksomhederne begrænse denne risiko med henblik på at opnå ingen eller ubetydelig risiko. Først når de krævede trin i due diligence-proceduren er udført, og det er konkluderet, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at den relevante råvare eller det relevante produkt ikke overholder denne forordning, bør virksomheden tillades at bringe den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning på EU-markedet eller eksportere råvaren eller produktet.
  For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (33a) | Virksomhederne bør gøre en rimelig indsats for at sikre, at der betales en rimelig pris til de producenter, de køber fra, navnlig mindre landbrugere, for at muliggøre en indkomst, der er til at leve af, og effektivt bekæmpe fattigdom som en grundlæggende årsag til skovrydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33a)

Virksomhederne bør gøre en rimelig indsats for at sikre, at der betales en rimelig pris til de producenter, de køber fra, navnlig mindre landbrugere, for at muliggøre en indkomst, der er til at leve af, og effektivt bekæmpe fattigdom som en grundlæggende årsag til skovrydning.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 33 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (33b) | Virksomheder og forhandlere og medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kunne benytte de værktøjer, som Unionen stiller til rådighed, når de indsamler og kopierer de oplysninger, der kræves for due diligence-proceduren. De agenturer, der har ansvaret for EGNOS/Galileo og Copernicus, bør styrke deres synergier med henblik på at muliggøre en helhedsorienteret tilgang. Virksomheder og forhandlere bør i samarbejde med Kommissionen støtte landbrugere, særligt mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund, så de kan indkøbe og gøre passende brug af de nødvendige værktøjer til at indsamle oplysninger, herunder geolokalisering, og tage ejerskab over dem på bæredygtig vis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33b)

Virksomheder og forhandlere og medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kunne benytte de værktøjer, som Unionen stiller til rådighed, når de indsamler og kopierer de oplysninger, der kræves for due diligence-proceduren. De agenturer, der har ansvaret for EGNOS/Galileo og Copernicus, bør styrke deres synergier med henblik på at muliggøre en helhedsorienteret tilgang. Virksomheder og forhandlere bør i samarbejde med Kommissionen støtte landbrugere, særligt mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund, så de kan indkøbe og gøre passende brug af de nødvendige værktøjer til at indsamle oplysninger, herunder geolokalisering, og tage ejerskab over dem på bæredygtig vis.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Virksomhederne
  bør formelt påtage sig ansvaret for, at de relevante råvarer eller produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet eller eksportere, opfylder kravene, ved at stille due diligence-erklæringer til rådighed. Denne forordning bør indeholde en model for sådanne erklæringer. Dette forventes at lette håndhævelsen af denne forordning gennem kompetente myndigheder og domstole og at øge virksomhedernes overholdelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Virksomhederne
  bør formelt påtage sig ansvaret for, at de relevante råvarer eller produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet eller eksportere, opfylder kravene, ved at stille due diligence-erklæringer til rådighed. Denne forordning bør indeholde en model for sådanne erklæringer. Dette forventes at lette håndhævelsen af denne forordning gennem kompetente myndigheder og domstole og at øge virksomhedernes overholdelse.

| (34) | Virksomheder, der bringer en pågældende råvare eller et pågældende produkt i omsætning på EU-markedet eller eksporterer et produkt eller en råvare til et tredjeland,
  bør formelt påtage sig ansvaret for, at de relevante råvarer eller produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet eller eksportere, opfylder kravene, ved at stille due diligence-erklæringer til rådighed. Denne forordning bør indeholde en model for sådanne erklæringer. Dette forventes at lette håndhævelsen af denne forordning gennem kompetente myndigheder og domstole og at øge virksomhedernes overholdelse. |
| --- | --- |

(34)

Virksomheder, der bringer en pågældende råvare eller et pågældende produkt i omsætning på EU-markedet eller eksporterer et produkt eller en råvare til et tredjeland,
  bør formelt påtage sig ansvaret for, at de relevante råvarer eller produkter, som de agter at bringe i omsætning på EU-markedet eller eksportere, opfylder kravene, ved at stille due diligence-erklæringer til rådighed. Denne forordning bør indeholde en model for sådanne erklæringer. Dette forventes at lette håndhævelsen af denne forordning gennem kompetente myndigheder og domstole og at øge virksomhedernes overholdelse.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Forhandlerne bør være ansvarlige for at indsamle og opbevare oplysninger, der sikrer gennemsigtighed i forsyningskæden for relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på markedet. Store forhandlere, som ikke er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), har en betydelig indflydelse på forsyningskæderne og spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at
  de
  er skovrydningsfrie, og bør derfor pålægges de samme forpligtelser som virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Forhandlerne bør være ansvarlige for at indsamle og opbevare oplysninger, der sikrer gennemsigtighed i forsyningskæden for relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på markedet. Store forhandlere, som ikke er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), har en betydelig indflydelse på forsyningskæderne og spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at
  de
  er skovrydningsfrie, og bør derfor pålægges de samme forpligtelser som virksomheder.

| (36) | Forhandlerne bør være ansvarlige for at indsamle og opbevare oplysninger, der sikrer gennemsigtighed i forsyningskæden for relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på markedet. Store forhandlere, som ikke er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), har en betydelig indflydelse på forsyningskæderne og spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at
  forsyningskæder
  er skovrydningsfrie, og bør derfor pålægges de samme forpligtelser som virksomheder. |
| --- | --- |

(36)

Forhandlerne bør være ansvarlige for at indsamle og opbevare oplysninger, der sikrer gennemsigtighed i forsyningskæden for relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på markedet. Store forhandlere, som ikke er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), har en betydelig indflydelse på forsyningskæderne og spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at
  forsyningskæder
  er skovrydningsfrie, og bør derfor pålægges de samme forpligtelser som virksomheder.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder
  , som ikke er SMV'er,
  hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder
  , som ikke er SMV'er,
  hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser.

| (37) | For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser. |
| --- | --- |

(37)

For at fremme gennemsigtighed og lette håndhævelsen bør virksomheder hvert år rapportere offentligt om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser.

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet, bør finde anvendelse, for så vidt som denne forordning ikke indeholder specifikke bestemmelser med samme formål, art og virkning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsmæssige ændringer. Denne forordnings eksistens bør ikke udelukke anvendelsen af andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden. Hvis sådanne andre EU-retsakter indeholder mere specifikke bestemmelser eller føjer krav til bestemmelserne i denne forordning, finder sådanne bestemmelser anvendelse sammen med bestemmelserne i denne forordning. Hvis denne forordning indeholder mere specifikke bestemmelser, bør de desuden ikke fortolkes på en måde, der undergraver den effektive anvendelse af andre EU-retsakter om due diligence eller opfyldelsen af deres generelle formål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet, bør finde anvendelse, for så vidt som denne forordning ikke indeholder specifikke bestemmelser med samme formål, art og virkning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsmæssige ændringer. Denne forordnings eksistens bør ikke udelukke anvendelsen af andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden. Hvis sådanne andre EU-retsakter indeholder mere specifikke bestemmelser eller føjer krav til bestemmelserne i denne forordning, finder sådanne bestemmelser anvendelse sammen med bestemmelserne i denne forordning. Hvis denne forordning indeholder mere specifikke bestemmelser, bør de desuden ikke fortolkes på en måde, der undergraver den effektive anvendelse af andre EU-retsakter om due diligence eller opfyldelsen af deres generelle formål.

| (38) | Andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet
  såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852

   (1a)

  og [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med bæredygtig virksomhedsledelse]

   (1b), bør finde anvendelse, for så vidt som denne forordning ikke indeholder specifikke bestemmelser med samme formål, art og virkning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsmæssige ændringer.
  Denne forordning har til formål at sikre, at råvarer og produkter opfylder kravene om bæredygtighed- og lovlighed. Den finder anvendelse på forhånd, inden råvarer eller produkter bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet. Denne råvarespecifikke
  forordnings eksistens bør ikke udelukke anvendelsen af andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden. Hvis sådanne andre EU-retsakter indeholder mere specifikke bestemmelser eller føjer krav til bestemmelserne i denne forordning, finder sådanne bestemmelser anvendelse sammen med bestemmelserne i denne forordning. Hvis denne forordning indeholder mere specifikke bestemmelser, bør de desuden ikke fortolkes på en måde, der undergraver den effektive anvendelse af andre EU-retsakter om due diligence eller opfyldelsen af deres generelle formål.
  Kommissionen bør udstede klare og letforståelige retningslinjer for at hjælpe virksomheder og forhandlere, navnlig SMV'er, med at opfylde kravene i denne forordning med henblik på at minimere den administrative og finansielle byrde. Disse retningslinjer bør også støtte virksomhederne med hensyn til, hvordan de kan opfylde deres due diligence-forpligtelser effektivt, når de er omfattet af andre overlappende lovgivningsmæssige instrumenter, der fastsætter andre due diligence-krav. |
| --- | --- |

(38)

Andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet
  såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852

   (1a)

  og [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med bæredygtig virksomhedsledelse]

   (1b), bør finde anvendelse, for så vidt som denne forordning ikke indeholder specifikke bestemmelser med samme formål, art og virkning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsmæssige ændringer.
  Denne forordning har til formål at sikre, at råvarer og produkter opfylder kravene om bæredygtighed- og lovlighed. Den finder anvendelse på forhånd, inden råvarer eller produkter bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet. Denne råvarespecifikke
  forordnings eksistens bør ikke udelukke anvendelsen af andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden. Hvis sådanne andre EU-retsakter indeholder mere specifikke bestemmelser eller føjer krav til bestemmelserne i denne forordning, finder sådanne bestemmelser anvendelse sammen med bestemmelserne i denne forordning. Hvis denne forordning indeholder mere specifikke bestemmelser, bør de desuden ikke fortolkes på en måde, der undergraver den effektive anvendelse af andre EU-retsakter om due diligence eller opfyldelsen af deres generelle formål.
  Kommissionen bør udstede klare og letforståelige retningslinjer for at hjælpe virksomheder og forhandlere, navnlig SMV'er, med at opfylde kravene i denne forordning med henblik på at minimere den administrative og finansielle byrde. Disse retningslinjer bør også støtte virksomhederne med hensyn til, hvordan de kan opfylde deres due diligence-forpligtelser effektivt, når de er omfattet af andre overlappende lovgivningsmæssige instrumenter, der fastsætter andre due diligence-krav.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 38 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (38a) | Der er en direkte forbindelse mellem skovrydning og omlægning af økosystemer og krænkelser af menneskerettighederne, der navnlig rammer oprindelige folk og lokalsamfund. Der bør lægges særlig vægt på deres behov og deres fulde inddragelse i gennemførelsen af denne forordning. Der bør sikres fuld respekt for internationale tekster og standarder, herunder De Forenede Nationers erklæring om oprindelige folks rettigheder, sædvaneret og retten til frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC). Arbejdstagerrettigheder som nedfældet i Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, kvinders rettigheder, retten til miljøbeskyttelse og retten til at forsvare menneskerettighederne og miljøet bør også fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38a)

Der er en direkte forbindelse mellem skovrydning og omlægning af økosystemer og krænkelser af menneskerettighederne, der navnlig rammer oprindelige folk og lokalsamfund. Der bør lægges særlig vægt på deres behov og deres fulde inddragelse i gennemførelsen af denne forordning. Der bør sikres fuld respekt for internationale tekster og standarder, herunder De Forenede Nationers erklæring om oprindelige folks rettigheder, sædvaneret og retten til frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC). Arbejdstagerrettigheder som nedfældet i Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner, kvinders rettigheder, retten til miljøbeskyttelse og retten til at forsvare menneskerettighederne og miljøet bør også fremmes.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Ansvaret for håndhævelsen af denne forordning bør ligge hos medlemsstaterne, og deres kompetente myndigheder bør pålægges at sikre, at denne forordning overholdes fuldt ud. En ensartet håndhævelse af denne forordning for så vidt angår relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, kan kun opnås gennem systematisk udveksling af oplysninger og samarbejde mellem kompetente myndigheder, toldmyndigheder og Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Ansvaret for håndhævelsen af denne forordning bør ligge hos medlemsstaterne, og deres kompetente myndigheder bør pålægges at sikre, at denne forordning overholdes fuldt ud. En ensartet håndhævelse af denne forordning for så vidt angår relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, kan kun opnås gennem systematisk udveksling af oplysninger og samarbejde mellem kompetente myndigheder, toldmyndigheder og Kommissionen.

| (40) | Ansvaret for håndhævelsen af denne forordning bør ligge hos medlemsstaterne, og deres kompetente myndigheder bør pålægges at sikre, at denne forordning overholdes fuldt ud. En ensartet håndhævelse af denne forordning for så vidt angår relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, kan kun opnås gennem systematisk udveksling af oplysninger og samarbejde mellem kompetente myndigheder, toldmyndigheder og Kommissionen.
  Kommissionen bør navnlig foretage en analyse af de sanktioner, som medlemsstaterne anvender, og føre drøftelser med dem for at fremme en harmoniseret gennemførelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(40)

Ansvaret for håndhævelsen af denne forordning bør ligge hos medlemsstaterne, og deres kompetente myndigheder bør pålægges at sikre, at denne forordning overholdes fuldt ud. En ensartet håndhævelse af denne forordning for så vidt angår relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, kan kun opnås gennem systematisk udveksling af oplysninger og samarbejde mellem kompetente myndigheder, toldmyndigheder og Kommissionen.
  Kommissionen bør navnlig foretage en analyse af de sanktioner, som medlemsstaterne anvender, og føre drøftelser med dem for at fremme en harmoniseret gennemførelse af denne forordning.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | Med henblik på en effektiv håndhævelse af denne forordning og overholdelse af den af de kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere, bør den brede offentlighed kunne træffe foranstaltninger til at sikre overholdelse af miljølovgivningen og dermed beskytte miljøet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

Med henblik på en effektiv håndhævelse af denne forordning og overholdelse af den af de kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere, bør den brede offentlighed kunne træffe foranstaltninger til at sikre overholdelse af miljølovgivningen og dermed beskytte miljøet.

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 40 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40b) | Retten til effektive retsmidler er en internationalt anerkendt menneskeret, der er fastsat i artikel 8 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, artikel 9, stk. 3, i Århuskonventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og artikel 2, stk. 3, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og er også en grundlæggende rettighed for Unionen som omhandlet i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og medlemsstaterne bør derfor sikre, at medlemmer af den berørte offentlighed eller som er berørt af overtrædelse af denne forordning har passende adgang til virkningsfulde retsmidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40b)

Retten til effektive retsmidler er en internationalt anerkendt menneskeret, der er fastsat i artikel 8 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, artikel 9, stk. 3, i Århuskonventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og artikel 2, stk. 3, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og er også en grundlæggende rettighed for Unionen som omhandlet i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og medlemsstaterne bør derfor sikre, at medlemmer af den berørte offentlighed eller som er berørt af overtrædelse af denne forordning har passende adgang til virkningsfulde retsmidler.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | En effektiv og virkningsfuld gennemførelse og håndhævelse af denne forordning er afgørende for at nå dens mål. Med henblik herpå bør Kommissionen oprette og forvalte et informationssystem, der kan hjælpe virksomhederne og de kompetente myndigheder med at fremlægge og få adgang til de nødvendige oplysninger om relevante råvarer og produkter, der bringes i omsætning. Virksomhederne bør indgive due diligence-erklæringerne i informationssystemet. De kompetente myndigheder og toldmyndighederne bør have adgang til informationssystemet med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning.
  Informationssystemet
  bør også være tilgængeligt for en bredere offentlighed,
  idet anonymiserede data
  vises i et åbent og maskinlæsbart format i overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

En effektiv og virkningsfuld gennemførelse og håndhævelse af denne forordning er afgørende for at nå dens mål. Med henblik herpå bør Kommissionen oprette og forvalte et informationssystem, der kan hjælpe virksomhederne og de kompetente myndigheder med at fremlægge og få adgang til de nødvendige oplysninger om relevante råvarer og produkter, der bringes i omsætning. Virksomhederne bør indgive due diligence-erklæringerne i informationssystemet. De kompetente myndigheder og toldmyndighederne bør have adgang til informationssystemet med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning.
  Informationssystemet
  bør også være tilgængeligt for en bredere offentlighed,
  idet anonymiserede data
  vises i et åbent og maskinlæsbart format i overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data.

| (41) | En effektiv og virkningsfuld gennemførelse og håndhævelse af denne forordning er afgørende for at nå dens mål. Med henblik herpå bør Kommissionen oprette og forvalte et informationssystem, der kan hjælpe virksomhederne og de kompetente myndigheder med at fremlægge og få adgang til de nødvendige oplysninger om relevante råvarer og produkter, der bringes i omsætning. Virksomhederne bør indgive due diligence-erklæringerne i informationssystemet. De kompetente myndigheder og toldmyndighederne bør have adgang til informationssystemet med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning
  , og bør lette overførsel af information blandt medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og toldmyndighederne
  .
  De ikkekommercielle følsomme oplysninger
  bør også være tilgængeligt for en bredere offentlighed
  med data
  ,
  der anonymiseres — bortset fra oplysninger om listen over virksomheder og forhandlere, der har overtrådt reglerne — og
  vises i et åbent og maskinlæsbart format i overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data. |
| --- | --- |

(41)

En effektiv og virkningsfuld gennemførelse og håndhævelse af denne forordning er afgørende for at nå dens mål. Med henblik herpå bør Kommissionen oprette og forvalte et informationssystem, der kan hjælpe virksomhederne og de kompetente myndigheder med at fremlægge og få adgang til de nødvendige oplysninger om relevante råvarer og produkter, der bringes i omsætning. Virksomhederne bør indgive due diligence-erklæringerne i informationssystemet. De kompetente myndigheder og toldmyndighederne bør have adgang til informationssystemet med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning
  , og bør lette overførsel af information blandt medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og toldmyndighederne
  .
  De ikkekommercielle følsomme oplysninger
  bør også være tilgængeligt for en bredere offentlighed
  med data
  ,
  der anonymiseres — bortset fra oplysninger om listen over virksomheder og forhandlere, der har overtrådt reglerne — og
  vises i et åbent og maskinlæsbart format i overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data.

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | For de relevante råvarer, der indføres på eller forlader EU-markedet, pålægges de kompetente myndigheder at verificere, at de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, mens toldmyndighederne pålægges at sikre, at der henvises til en due diligence-erklæring i toldangivelsen, hvis det er relevant, og endvidere, så snart den elektroniske grænseflade til at udveksle oplysninger mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder er indført, at kontrollere status for due diligence-erklæringen, efter at de kompetente myndigheder har udført en indledende risikoanalyse i informationssystemet, og træffe de fornødne foranstaltninger (dvs. suspendere eller afvise en råvare eller et produkt, hvis de anmodes herom via statussen i informationssystemet). Denne særlige tilrettelæggelse af kontrollen indebærer, at kapitel VII i forordning (EU) 2019/1020 ikke finder anvendelse, for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

For de relevante råvarer, der indføres på eller forlader EU-markedet, pålægges de kompetente myndigheder at verificere, at de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, mens toldmyndighederne pålægges at sikre, at der henvises til en due diligence-erklæring i toldangivelsen, hvis det er relevant, og endvidere, så snart den elektroniske grænseflade til at udveksle oplysninger mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder er indført, at kontrollere status for due diligence-erklæringen, efter at de kompetente myndigheder har udført en indledende risikoanalyse i informationssystemet, og træffe de fornødne foranstaltninger (dvs. suspendere eller afvise en råvare eller et produkt, hvis de anmodes herom via statussen i informationssystemet). Denne særlige tilrettelæggelse af kontrollen indebærer, at kapitel VII i forordning (EU) 2019/1020 ikke finder anvendelse, for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af nærværende forordning.

| (42) | For de relevante råvarer
  og produkter
  , der indføres på eller forlader EU-markedet, pålægges de kompetente myndigheder at verificere, at de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning
  på grundlag af bl.a. due diligence-erklæringerne, som virksomhederne indsender
  , mens toldmyndighederne pålægges at sikre, at der henvises til en due diligence-erklæring i toldangivelsen, hvis det er relevant, og endvidere, så snart den elektroniske grænseflade til at udveksle oplysninger mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder er indført, at kontrollere status for due diligence-erklæringen, efter at de kompetente myndigheder har udført en indledende risikoanalyse i informationssystemet, og træffe de fornødne foranstaltninger (dvs. suspendere eller afvise en råvare eller et produkt, hvis de anmodes herom via statussen i informationssystemet). Denne særlige tilrettelæggelse af kontrollen indebærer, at kapitel VII i forordning (EU) 2019/1020 ikke finder anvendelse, for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(42)

For de relevante råvarer
  og produkter
  , der indføres på eller forlader EU-markedet, pålægges de kompetente myndigheder at verificere, at de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning
  på grundlag af bl.a. due diligence-erklæringerne, som virksomhederne indsender
  , mens toldmyndighederne pålægges at sikre, at der henvises til en due diligence-erklæring i toldangivelsen, hvis det er relevant, og endvidere, så snart den elektroniske grænseflade til at udveksle oplysninger mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder er indført, at kontrollere status for due diligence-erklæringen, efter at de kompetente myndigheder har udført en indledende risikoanalyse i informationssystemet, og træffe de fornødne foranstaltninger (dvs. suspendere eller afvise en råvare eller et produkt, hvis de anmodes herom via statussen i informationssystemet). Denne særlige tilrettelæggelse af kontrollen indebærer, at kapitel VII i forordning (EU) 2019/1020 ikke finder anvendelse, for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af nærværende forordning.

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42a) | Den kontrol, der foretages af de kompetente myndigheder, bør udføres på en måde, der er mindst forstyrrende for handelen og for virksomheders og forhandleres aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42a)

Den kontrol, der foretages af de kompetente myndigheder, bør udføres på en måde, der er mindst forstyrrende for handelen og for virksomheders og forhandleres aktiviteter.

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 43 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (43a) | Kommissionen bør sikre passende og tilstrækkelige finansielle ressourcer, herunder specifikt til teknisk støtte, herunder gennem »instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa«, for at hjælpe partnerlandene med at opfylde de krav, der er fastsat i denne forordning. Disse ressourcer bør allerede være tilgængelige inden forordningen træder i kraft, og gennemføres fuldt ud for at øge tilpasningsevnen i de berørte lokalsamfund med særlig vægt på mindre landbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43a)

Kommissionen bør sikre passende og tilstrækkelige finansielle ressourcer, herunder specifikt til teknisk støtte, herunder gennem »instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa«, for at hjælpe partnerlandene med at opfylde de krav, der er fastsat i denne forordning. Disse ressourcer bør allerede være tilgængelige inden forordningen træder i kraft, og gennemføres fuldt ud for at øge tilpasningsevnen i de berørte lokalsamfund med særlig vægt på mindre landbrugere.

Ændring 61

Forslag til forordning

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | Med henblik på at optimere og lette processen for kontrol af relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, er det nødvendigt at etablere elektroniske grænseflader, der muliggør automatisk dataoverførsel mellem toldsystemer og de kompetente myndigheders informationssystem. EU's kvikskrankemiljø på toldområdet er den naturlige løsning til at støtte sådanne dataoverførsler. Grænsefladerne bør være meget automatiserede og lette at anvende, og
  yderligere byrder
  for toldmyndighederne
  bør begrænses
  . I betragtning af de begrænsede forskelle mellem de data, der skal angives i henholdsvis toldangivelsen og due diligence-erklæringen, er det desuden hensigtsmæssigt også at foreslå en »business-to-government«-tilgang, hvor
  forhandlere og
  virksomheder stiller due diligence-erklæringen vedrørende en relevant råvare eller et relevant produkt til rådighed via nationale kvikskranker på toldområdet, og denne erklæring automatisk overføres til det informationssystem, der anvendes af de kompetente myndigheder. Toldmyndigheder og kompetente myndigheder bør bidrage til at fastlægge de data, der skal overføres, og andre tekniske krav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

Med henblik på at optimere og lette processen for kontrol af relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, er det nødvendigt at etablere elektroniske grænseflader, der muliggør automatisk dataoverførsel mellem toldsystemer og de kompetente myndigheders informationssystem. EU's kvikskrankemiljø på toldområdet er den naturlige løsning til at støtte sådanne dataoverførsler. Grænsefladerne bør være meget automatiserede og lette at anvende, og
  yderligere byrder
  for toldmyndighederne
  bør begrænses
  . I betragtning af de begrænsede forskelle mellem de data, der skal angives i henholdsvis toldangivelsen og due diligence-erklæringen, er det desuden hensigtsmæssigt også at foreslå en »business-to-government«-tilgang, hvor
  forhandlere og
  virksomheder stiller due diligence-erklæringen vedrørende en relevant råvare eller et relevant produkt til rådighed via nationale kvikskranker på toldområdet, og denne erklæring automatisk overføres til det informationssystem, der anvendes af de kompetente myndigheder. Toldmyndigheder og kompetente myndigheder bør bidrage til at fastlægge de data, der skal overføres, og andre tekniske krav.

| (45) | Med henblik på at optimere og lette processen for kontrol af relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, er det nødvendigt at etablere
  interoperable
  elektroniske grænseflader, der muliggør automatisk dataoverførsel mellem toldsystemer og de kompetente myndigheders informationssystem. EU's kvikskrankemiljø på toldområdet er den naturlige løsning til at støtte sådanne dataoverførsler. Grænsefladerne bør være meget automatiserede og lette at anvende og
  lette processerne
  for toldmyndighederne
  og begrænse omkostningerne og byrderne for virksomhederne
  . I betragtning af de begrænsede forskelle mellem de data, der skal angives i henholdsvis toldangivelsen og due diligence-erklæringen, er det desuden hensigtsmæssigt også at foreslå en »business-to-government«-tilgang, hvor virksomheder stiller due diligence-erklæringen vedrørende en relevant råvare eller et relevant produkt til rådighed via nationale kvikskranker på toldområdet, og denne erklæring automatisk overføres til det informationssystem, der anvendes af de kompetente myndigheder. Toldmyndigheder og kompetente myndigheder bør bidrage til at fastlægge de data, der skal overføres, og andre tekniske krav. |
| --- | --- |

(45)

Med henblik på at optimere og lette processen for kontrol af relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, er det nødvendigt at etablere
  interoperable
  elektroniske grænseflader, der muliggør automatisk dataoverførsel mellem toldsystemer og de kompetente myndigheders informationssystem. EU's kvikskrankemiljø på toldområdet er den naturlige løsning til at støtte sådanne dataoverførsler. Grænsefladerne bør være meget automatiserede og lette at anvende og
  lette processerne
  for toldmyndighederne
  og begrænse omkostningerne og byrderne for virksomhederne
  . I betragtning af de begrænsede forskelle mellem de data, der skal angives i henholdsvis toldangivelsen og due diligence-erklæringen, er det desuden hensigtsmæssigt også at foreslå en »business-to-government«-tilgang, hvor virksomheder stiller due diligence-erklæringen vedrørende en relevant råvare eller et relevant produkt til rådighed via nationale kvikskranker på toldområdet, og denne erklæring automatisk overføres til det informationssystem, der anvendes af de kompetente myndigheder. Toldmyndigheder og kompetente myndigheder bør bidrage til at fastlægge de data, der skal overføres, og andre tekniske krav.

Ændring 62

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | Risikoen for, at råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, bringes i omsætning på EU-markedet, varierer afhængigt af råvaren og produktet samt af oprindelseslandet og produktionslandet. Virksomheder, der indkøber råvarer og produkter fra lande eller dele heraf, der udgør en lav risiko med hensyn til dyrkning, høst eller produktion af relevante råvarer i strid med denne forordning, bør pålægges færre forpligtelser, hvilket vil mindske overholdelsesomkostningerne og den administrative byrde. Råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf bør underkastes skærpet kontrol fra de kompetente myndigheders side. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

Risikoen for, at råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, bringes i omsætning på EU-markedet, varierer afhængigt af råvaren og produktet samt af oprindelseslandet og produktionslandet. Virksomheder, der indkøber råvarer og produkter fra lande eller dele heraf, der udgør en lav risiko med hensyn til dyrkning, høst eller produktion af relevante råvarer i strid med denne forordning, bør pålægges færre forpligtelser, hvilket vil mindske overholdelsesomkostningerne og den administrative byrde. Råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf bør underkastes skærpet kontrol fra de kompetente myndigheders side.

| (46) | Risikoen for, at råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, bringes i omsætning på EU-markedet, varierer afhængigt af råvaren og produktet samt af oprindelseslandet og produktionslandet
  eller dele heraf
  . Virksomheder, der indkøber råvarer og produkter fra lande eller dele heraf, der udgør en lav risiko med hensyn til dyrkning, høst eller produktion af relevante råvarer i strid med denne forordning, bør pålægges færre forpligtelser, hvilket vil mindske overholdelsesomkostningerne og den administrative byrde
  , medmindre virksomheden er vidende om eller har grunde til at tro, at der er en risiko for manglende overholdelse af denne forordning. Hvis en kompetent myndighed bliver bekendt med en risiko for, at kravene i denne forordning bliver omgået, f.eks. hvis en relevant råvare eller et relevant produkt, der er produceret i et højrisikoland, efterfølgende bliver forarbejdet i eller eksporteret til Unionen fra et lavrisikoland, mens det af toldangivelsen eller due diligence-erklæringen fremgår, at varen eller produktet er fremstillet i et lavrisikoland, bør den ved yderligere kontrol tjekke, om kravene er overholdt eller ej, og om nødvendigt træffe passende foranstaltninger såsom beslaglæggelse og suspension af markedsføringen af den pågældende råvare eller det pågældende produkt samt foretage yderligere kontrol
  . Råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf bør underkastes skærpet kontrol fra de kompetente myndigheders side. |
| --- | --- |

(46)

Risikoen for, at råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, bringes i omsætning på EU-markedet, varierer afhængigt af råvaren og produktet samt af oprindelseslandet og produktionslandet
  eller dele heraf
  . Virksomheder, der indkøber råvarer og produkter fra lande eller dele heraf, der udgør en lav risiko med hensyn til dyrkning, høst eller produktion af relevante råvarer i strid med denne forordning, bør pålægges færre forpligtelser, hvilket vil mindske overholdelsesomkostningerne og den administrative byrde
  , medmindre virksomheden er vidende om eller har grunde til at tro, at der er en risiko for manglende overholdelse af denne forordning. Hvis en kompetent myndighed bliver bekendt med en risiko for, at kravene i denne forordning bliver omgået, f.eks. hvis en relevant råvare eller et relevant produkt, der er produceret i et højrisikoland, efterfølgende bliver forarbejdet i eller eksporteret til Unionen fra et lavrisikoland, mens det af toldangivelsen eller due diligence-erklæringen fremgår, at varen eller produktet er fremstillet i et lavrisikoland, bør den ved yderligere kontrol tjekke, om kravene er overholdt eller ej, og om nødvendigt træffe passende foranstaltninger såsom beslaglæggelse og suspension af markedsføringen af den pågældende råvare eller det pågældende produkt samt foretage yderligere kontrol
  . Råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf bør underkastes skærpet kontrol fra de kompetente myndigheders side.

Ændring 63

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Kommissionen bør derfor vurdere risikoen for skovrydning og skovforringelse for et land eller dele heraf baseret på en række kriterier, der afspejler både kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data, og tegn på, at landene er aktivt engageret i bekæmpelsen af skovrydning
  og
  skovforringelse. Disse benchmarkingoplysninger bør gøre det lettere for virksomheder i Unionen at udvise due diligence og for de kompetente myndigheder at overvåge og håndhæve overholdelsen, samtidig med at de giver producentlande incitament til at forbedre bæredygtigheden af deres landbrugsproduktionssystemer og reducere virkningen af deres skovrydning. Dette bør bidrage til at gøre forsyningskæderne mere gennemsigtige og bæredygtige. Dette benchmarkingsystem bør baseres på en tredelt klassificering af lande som lav-, standard- eller højrisikolande. For at sikre den fornødne gennemsigtighed og klarhed bør Kommissionen navnlig offentliggøre de data, der anvendes til benchmarking, årsagerne til den foreslåede ændring af klassificeringen og det berørte lands svar. For relevante råvarer og produkter fra lavrisikolande eller dele heraf bør virksomhederne kunne anvende lempet due diligence, mens de kompetente myndigheder bør pålægges at udføre skærpet kontrol af relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på fastlægge de lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for produktion af relevante råvarer og produkter, der ikke overholder denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Kommissionen bør derfor vurdere risikoen for skovrydning og skovforringelse for et land eller dele heraf baseret på en række kriterier, der afspejler både kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data, og tegn på, at landene er aktivt engageret i bekæmpelsen af skovrydning
  og
  skovforringelse. Disse benchmarkingoplysninger bør gøre det lettere for virksomheder i Unionen at udvise due diligence og for de kompetente myndigheder at overvåge og håndhæve overholdelsen, samtidig med at de giver producentlande incitament til at forbedre bæredygtigheden af deres landbrugsproduktionssystemer og reducere virkningen af deres skovrydning. Dette bør bidrage til at gøre forsyningskæderne mere gennemsigtige og bæredygtige. Dette benchmarkingsystem bør baseres på en tredelt klassificering af lande som lav-, standard- eller højrisikolande. For at sikre den fornødne gennemsigtighed og klarhed bør Kommissionen navnlig offentliggøre de data, der anvendes til benchmarking, årsagerne til den foreslåede ændring af klassificeringen og det berørte lands svar. For relevante råvarer og produkter fra lavrisikolande eller dele heraf bør virksomhederne kunne anvende lempet due diligence, mens de kompetente myndigheder bør pålægges at udføre skærpet kontrol af relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på fastlægge de lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for produktion af relevante råvarer og produkter, der ikke overholder denne forordning.

| (47) | Kommissionen bør derfor vurdere risikoen for skovrydning og skovforringelse
  eller omlægning af skov
  for et land eller dele heraf baseret på en række kriterier, der afspejler både kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data, og tegn på, at landene er aktivt engageret i bekæmpelsen af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov samt fremme af oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder
  . Disse benchmarkingoplysninger bør gøre det lettere for virksomheder i Unionen at udvise due diligence og for de kompetente myndigheder at overvåge og håndhæve overholdelsen, samtidig med at de giver producentlande incitament til at forbedre bæredygtigheden af deres landbrugsproduktionssystemer og reducere virkningen af deres skovrydning. Dette bør bidrage til at gøre forsyningskæderne mere gennemsigtige og bæredygtige. Dette benchmarkingsystem bør baseres på en tredelt klassificering af lande som lav-, standard- eller højrisikolande. For at sikre den fornødne gennemsigtighed og klarhed bør Kommissionen navnlig offentliggøre de data, der anvendes til benchmarking, årsagerne til den foreslåede ændring af klassificeringen og det berørte lands svar. For relevante råvarer og produkter fra lavrisikolande eller dele heraf bør virksomhederne kunne anvende lempet due diligence, mens de kompetente myndigheder bør pålægges at udføre skærpet kontrol af relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på fastlægge de lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for produktion af relevante råvarer og produkter, der ikke overholder denne forordning. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen bør derfor vurdere risikoen for skovrydning og skovforringelse
  eller omlægning af skov
  for et land eller dele heraf baseret på en række kriterier, der afspejler både kvantitative, objektive og internationalt anerkendte data, og tegn på, at landene er aktivt engageret i bekæmpelsen af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov samt fremme af oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder
  . Disse benchmarkingoplysninger bør gøre det lettere for virksomheder i Unionen at udvise due diligence og for de kompetente myndigheder at overvåge og håndhæve overholdelsen, samtidig med at de giver producentlande incitament til at forbedre bæredygtigheden af deres landbrugsproduktionssystemer og reducere virkningen af deres skovrydning. Dette bør bidrage til at gøre forsyningskæderne mere gennemsigtige og bæredygtige. Dette benchmarkingsystem bør baseres på en tredelt klassificering af lande som lav-, standard- eller højrisikolande. For at sikre den fornødne gennemsigtighed og klarhed bør Kommissionen navnlig offentliggøre de data, der anvendes til benchmarking, årsagerne til den foreslåede ændring af klassificeringen og det berørte lands svar. For relevante råvarer og produkter fra lavrisikolande eller dele heraf bør virksomhederne kunne anvende lempet due diligence, mens de kompetente myndigheder bør pålægges at udføre skærpet kontrol af relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på fastlægge de lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for produktion af relevante råvarer og produkter, der ikke overholder denne forordning.

Ændring 64

Forslag til forordning

Betragtning 47 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (47a) | Kommissionen bør for at sikre, at denne forordning ikke skaber unødvendige handelsrestriktioner, samarbejde med lande, der anses for at udgøre en standardrisiko eller høj risiko, og relevante interessenter i disse lande om at udvirke en nedbringelse af risikoniveauet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47a)

Kommissionen bør for at sikre, at denne forordning ikke skaber unødvendige handelsrestriktioner, samarbejde med lande, der anses for at udgøre en standardrisiko eller høj risiko, og relevante interessenter i disse lande om at udvirke en nedbringelse af risikoniveauet.

Ændring 65

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | De kompetente myndigheder bør foretage regelmæssige tilsyn med virksomheder og forhandlere for at kontrollere, at de effektivt opfylder forpligtelserne i denne forordning. De kompetente myndigheder bør endvidere foretage tilsyn, når de er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke forelagt af tredjemand. For at sikre en omfattende dækning af de relevante råvarer og produkter, de pågældende virksomheder og forhandlere og mængderne af deres andel af råvarer og produkter, anvendes en dobbelt tilgang. De kompetente myndigheder bør således pålægges at foretage tilsyn med en vis procentdel af virksomhederne og forhandlerne og samtidig dække en vis procentdel af de relevante råvarer og produkter. Disse procentdele bør være højere for relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

De kompetente myndigheder bør foretage regelmæssige tilsyn med virksomheder og forhandlere for at kontrollere, at de effektivt opfylder forpligtelserne i denne forordning. De kompetente myndigheder bør endvidere foretage tilsyn, når de er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke forelagt af tredjemand. For at sikre en omfattende dækning af de relevante råvarer og produkter, de pågældende virksomheder og forhandlere og mængderne af deres andel af råvarer og produkter, anvendes en dobbelt tilgang. De kompetente myndigheder bør således pålægges at foretage tilsyn med en vis procentdel af virksomhederne og forhandlerne og samtidig dække en vis procentdel af de relevante råvarer og produkter. Disse procentdele bør være højere for relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf.

| (48) | De kompetente myndigheder bør foretage regelmæssige tilsyn med virksomheder og forhandlere for at kontrollere, at de effektivt opfylder forpligtelserne i denne forordning. De kompetente myndigheder bør endvidere foretage tilsyn, når de er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke forelagt af tredjemand. For at sikre en omfattende dækning af de relevante råvarer og produkter, de pågældende virksomheder og forhandlere og mængderne af deres andel af råvarer og produkter, anvendes en dobbelt tilgang. De kompetente myndigheder bør således pålægges at foretage tilsyn med en vis procentdel af virksomhederne og forhandlerne og samtidig dække en vis procentdel af de relevante råvarer og produkter. Disse procentdele bør være højere for relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf
  , hvorimod de kan være lavere for lavrisikolande eller dele heraf
  . |
| --- | --- |

(48)

De kompetente myndigheder bør foretage regelmæssige tilsyn med virksomheder og forhandlere for at kontrollere, at de effektivt opfylder forpligtelserne i denne forordning. De kompetente myndigheder bør endvidere foretage tilsyn, når de er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke forelagt af tredjemand. For at sikre en omfattende dækning af de relevante råvarer og produkter, de pågældende virksomheder og forhandlere og mængderne af deres andel af råvarer og produkter, anvendes en dobbelt tilgang. De kompetente myndigheder bør således pålægges at foretage tilsyn med en vis procentdel af virksomhederne og forhandlerne og samtidig dække en vis procentdel af de relevante råvarer og produkter. Disse procentdele bør være højere for relevante råvarer og produkter fra højrisikolande eller dele heraf
  , hvorimod de kan være lavere for lavrisikolande eller dele heraf
  .

Ændring 66

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | De kompetente myndigheders tilsyn med virksomheder og forhandlere bør omfatte due diligence-ordningerne og de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Disse tilsyn bør baseres på en risikobaseret kontrolplan. Planen bør indeholde risikokriterier, der sætter de kompetente myndigheder i stand til at udføre en risikoanalyse af de due diligence-erklæringer, der indgives af virksomheder og forhandlere. Risikokriterierne bør tage højde for den risiko for skovrydning, der er forbundet med relevante råvarer og produkter i produktionslandet, virksomhedernes og forhandlernes tidligere overholdelse af kravene i denne forordning og andre relevante oplysninger, som de kompetente myndigheder råder over. Risikoanalysen af due diligence-erklæringer bør sætte de kompetente myndigheder i stand til at udpege de virksomheder, forhandlere og relevante råvarer og produkter, der skal kontrolleres, og bør foretages ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker i det informationssystem, hvor due diligence-erklæringerne indgives. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

De kompetente myndigheders tilsyn med virksomheder og forhandlere bør omfatte due diligence-ordningerne og de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Disse tilsyn bør baseres på en risikobaseret kontrolplan. Planen bør indeholde risikokriterier, der sætter de kompetente myndigheder i stand til at udføre en risikoanalyse af de due diligence-erklæringer, der indgives af virksomheder og forhandlere. Risikokriterierne bør tage højde for den risiko for skovrydning, der er forbundet med relevante råvarer og produkter i produktionslandet, virksomhedernes og forhandlernes tidligere overholdelse af kravene i denne forordning og andre relevante oplysninger, som de kompetente myndigheder råder over. Risikoanalysen af due diligence-erklæringer bør sætte de kompetente myndigheder i stand til at udpege de virksomheder, forhandlere og relevante råvarer og produkter, der skal kontrolleres, og bør foretages ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker i det informationssystem, hvor due diligence-erklæringerne indgives.

| (49) | De kompetente myndigheders tilsyn med virksomheder og forhandlere bør omfatte due diligence-ordningerne og de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Disse tilsyn bør baseres på en risikobaseret kontrolplan. Planen bør indeholde risikokriterier, der sætter de kompetente myndigheder i stand til at udføre en risikoanalyse af de due diligence-erklæringer, der indgives af virksomheder og forhandlere. Risikokriterierne bør tage højde for den risiko for skovrydning, der er forbundet med relevante råvarer og produkter i produktionslandet, virksomhedernes og forhandlernes tidligere overholdelse af kravene i denne forordning og andre relevante oplysninger, som de kompetente myndigheder råder over. Risikoanalysen af due diligence-erklæringer bør sætte de kompetente myndigheder i stand til at udpege de virksomheder, forhandlere og relevante råvarer og produkter, der skal kontrolleres, og bør foretages ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker i det informationssystem, hvor due diligence-erklæringerne indgives.
  Kompetente myndigheder bør i tæt samarbejde med myndigheder i tredjelande, hvor det er nødvendigt og teknisk muligt, også udføre kontroller ude på stedet. |
| --- | --- |

(49)

De kompetente myndigheders tilsyn med virksomheder og forhandlere bør omfatte due diligence-ordningerne og de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Disse tilsyn bør baseres på en risikobaseret kontrolplan. Planen bør indeholde risikokriterier, der sætter de kompetente myndigheder i stand til at udføre en risikoanalyse af de due diligence-erklæringer, der indgives af virksomheder og forhandlere. Risikokriterierne bør tage højde for den risiko for skovrydning, der er forbundet med relevante råvarer og produkter i produktionslandet, virksomhedernes og forhandlernes tidligere overholdelse af kravene i denne forordning og andre relevante oplysninger, som de kompetente myndigheder råder over. Risikoanalysen af due diligence-erklæringer bør sætte de kompetente myndigheder i stand til at udpege de virksomheder, forhandlere og relevante råvarer og produkter, der skal kontrolleres, og bør foretages ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker i det informationssystem, hvor due diligence-erklæringerne indgives.
  Kompetente myndigheder bør i tæt samarbejde med myndigheder i tredjelande, hvor det er nødvendigt og teknisk muligt, også udføre kontroller ude på stedet.

Ændring 67

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Hvis risikoanalysen af due diligence-erklæringerne påviser en høj risiko for, at specifikke relevante råvarer og produkter ikke overholder kravene, bør de kompetente myndigheder straks kunne træffe midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at de bringes i omsætning
  eller
  gøres tilgængelige på EU-markedet. Hvis sådanne relevante råvarer og produkter indføres på eller forlader EU-markedet, bør de kompetente myndigheder anmode toldmyndighederne om at suspendere overgangen til fri omsætning eller eksporten, så de kompetente myndigheder kan foretage de nødvendige tilsyn. En sådan anmodning bør meddeles via grænsefladesystemet mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder. Suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på EU-markedet, af overgang til fri omsætning eller af eksport bør begrænses til
  tre
  arbejdsdage, medmindre de kompetente myndigheder har brug for mere tid til at vurdere de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. I så fald bør de kompetente myndigheder træffe yderligere midlertidige foranstaltninger for at forlænge suspensionsperioden eller anmode toldmyndighederne om en sådan forlængelse for relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Hvis risikoanalysen af due diligence-erklæringerne påviser en høj risiko for, at specifikke relevante råvarer og produkter ikke overholder kravene, bør de kompetente myndigheder straks kunne træffe midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at de bringes i omsætning
  eller
  gøres tilgængelige på EU-markedet. Hvis sådanne relevante råvarer og produkter indføres på eller forlader EU-markedet, bør de kompetente myndigheder anmode toldmyndighederne om at suspendere overgangen til fri omsætning eller eksporten, så de kompetente myndigheder kan foretage de nødvendige tilsyn. En sådan anmodning bør meddeles via grænsefladesystemet mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder. Suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på EU-markedet, af overgang til fri omsætning eller af eksport bør begrænses til
  tre
  arbejdsdage, medmindre de kompetente myndigheder har brug for mere tid til at vurdere de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. I så fald bør de kompetente myndigheder træffe yderligere midlertidige foranstaltninger for at forlænge suspensionsperioden eller anmode toldmyndighederne om en sådan forlængelse for relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet.

| (50) | Hvis risikoanalysen af due diligence-erklæringerne påviser en høj risiko for, at specifikke relevante råvarer og produkter ikke overholder kravene, bør de kompetente myndigheder straks kunne træffe midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at de bringes i omsætning, gøres tilgængelige på EU-markedet
  eller eksporteres ud af Unionen
  . Hvis sådanne relevante råvarer og produkter indføres på eller forlader EU-markedet, bør de kompetente myndigheder anmode toldmyndighederne om at suspendere overgangen til fri omsætning eller eksporten, så de kompetente myndigheder kan foretage de nødvendige tilsyn. En sådan anmodning bør meddeles via grænsefladesystemet mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder. Suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på EU-markedet, af overgang til fri omsætning eller af eksport bør begrænses til
  fem
  arbejdsdage eller
  72 timer for friske råvarer og letfordærvelige produkter
  , medmindre de kompetente myndigheder har brug for mere tid til at vurdere de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. I så fald bør de kompetente myndigheder træffe yderligere midlertidige foranstaltninger for at forlænge suspensionsperioden eller anmode toldmyndighederne om en sådan forlængelse for relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet. |
| --- | --- |

(50)

Hvis risikoanalysen af due diligence-erklæringerne påviser en høj risiko for, at specifikke relevante råvarer og produkter ikke overholder kravene, bør de kompetente myndigheder straks kunne træffe midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at de bringes i omsætning, gøres tilgængelige på EU-markedet
  eller eksporteres ud af Unionen
  . Hvis sådanne relevante råvarer og produkter indføres på eller forlader EU-markedet, bør de kompetente myndigheder anmode toldmyndighederne om at suspendere overgangen til fri omsætning eller eksporten, så de kompetente myndigheder kan foretage de nødvendige tilsyn. En sådan anmodning bør meddeles via grænsefladesystemet mellem toldmyndighederne og de kompetente myndigheder. Suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på EU-markedet, af overgang til fri omsætning eller af eksport bør begrænses til
  fem
  arbejdsdage eller
  72 timer for friske råvarer og letfordærvelige produkter
  , medmindre de kompetente myndigheder har brug for mere tid til at vurdere de relevante råvarers og produkters overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. I så fald bør de kompetente myndigheder træffe yderligere midlertidige foranstaltninger for at forlænge suspensionsperioden eller anmode toldmyndighederne om en sådan forlængelse for relevante råvarer og produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet.

Ændring 68

Forslag til forordning

Betragtning 50 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (50a) | Virksomhederne bør bistå de af deres leverandører, der er mindre landbrugere, med at efterleve denne forordning, herunder gennem investeringer og kapacitetsopbygning samt prisfastsættelsesmekanismer, der muliggør en tilpas levefod for deres råvareleverende producenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50a)

Virksomhederne bør bistå de af deres leverandører, der er mindre landbrugere, med at efterleve denne forordning, herunder gennem investeringer og kapacitetsopbygning samt prisfastsættelsesmekanismer, der muliggør en tilpas levefod for deres råvareleverende producenter.

Ændring 69

Forslag til forordning

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | Kontrolplanen bør revideres regelmæssigt i lyset af resultaterne med at gennemføre den. De virksomheder, hvis resultater konsekvent er i overensstemmelse med kravene,
  bør
  underkastes mindre hyppige tilsyn. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

Kontrolplanen bør revideres regelmæssigt i lyset af resultaterne med at gennemføre den. De virksomheder, hvis resultater konsekvent er i overensstemmelse med kravene,
  bør
  underkastes mindre hyppige tilsyn.

| (51) | Kontrolplanen bør revideres regelmæssigt i lyset af resultaterne med at gennemføre den. De virksomheder, hvis resultater konsekvent er i overensstemmelse med kravene,
  kan
  underkastes mindre hyppige tilsyn. |
| --- | --- |

(51)

Kontrolplanen bør revideres regelmæssigt i lyset af resultaterne med at gennemføre den. De virksomheder, hvis resultater konsekvent er i overensstemmelse med kravene,
  kan
  underkastes mindre hyppige tilsyn.

Ændring 70

Forslag til forordning

Betragtning 51 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (51a) | Hvis Kommissionen har grund til at formode, at en medlemsstat ikke foretager tilstrækkelig kontrol til at sikre håndhævelsen af denne forordning, bør den være bemyndiget til, i dialog med medlemsstaten, at foretage ændringer i planen for kontrol i den pågældende medlemsstat for at afhjælpe situationen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51a)

Hvis Kommissionen har grund til at formode, at en medlemsstat ikke foretager tilstrækkelig kontrol til at sikre håndhævelsen af denne forordning, bør den være bemyndiget til, i dialog med medlemsstaten, at foretage ændringer i planen for kontrol i den pågældende medlemsstat for at afhjælpe situationen.

Ændring 71

Forslag til forordning

Betragtning 52

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (52) | Med henblik på at sikre gennemførelsen og den effektive håndhævelse af denne forordning bør medlemsstaterne have beføjelse til at tilbagetrække og tilbagekalde relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, og træffe passende korrigerende foranstaltninger. De bør også sikre, at overtrædelser af denne forordning begået af virksomheder og forhandlere sanktioneres med effektive sanktioner, der står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52)

Med henblik på at sikre gennemførelsen og den effektive håndhævelse af denne forordning bør medlemsstaterne have beføjelse til at tilbagetrække og tilbagekalde relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, og træffe passende korrigerende foranstaltninger. De bør også sikre, at overtrædelser af denne forordning begået af virksomheder og forhandlere sanktioneres med effektive sanktioner, der står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning.

| (52) | Med henblik på at sikre gennemførelsen og den effektive håndhævelse af denne forordning bør medlemsstaterne have beføjelse til at tilbagetrække og tilbagekalde relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, og træffe passende korrigerende foranstaltninger. De bør også sikre, at overtrædelser af denne forordning begået af virksomheder og forhandlere sanktioneres med effektive sanktioner, der står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning
  , og at virksomheder, der ikke overholder forpligtelserne i denne forordning, er ansvarlige for og forpligtet til at kompensere for skade, som ville være undgået ved udøvelse af due diligence
  . |
| --- | --- |

(52)

Med henblik på at sikre gennemførelsen og den effektive håndhævelse af denne forordning bør medlemsstaterne have beføjelse til at tilbagetrække og tilbagekalde relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, og træffe passende korrigerende foranstaltninger. De bør også sikre, at overtrædelser af denne forordning begået af virksomheder og forhandlere sanktioneres med effektive sanktioner, der står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning
  , og at virksomheder, der ikke overholder forpligtelserne i denne forordning, er ansvarlige for og forpligtet til at kompensere for skade, som ville være undgået ved udøvelse af due diligence
  .

Ændring 72

Forslag til forordning

Betragtning 52 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (52a) | Kommissionen bør offentliggøre navnene på virksomheder og forhandlere, der ikke efterlever denne forordning. Det vil kunne bidrage til at øge forbrugernes og civilsamfundets pres på virksomheder og forhandlere, der ikke overholder reglerne, til at skaffe deres råvarer fra forsyningskæder uden skovrydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52a)

Kommissionen bør offentliggøre navnene på virksomheder og forhandlere, der ikke efterlever denne forordning. Det vil kunne bidrage til at øge forbrugernes og civilsamfundets pres på virksomheder og forhandlere, der ikke overholder reglerne, til at skaffe deres råvarer fra forsyningskæder uden skovrydning.

Ændring 73

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | I betragtning af den internationale karakter af skovrydning
  og
  skovforringelse og den dermed forbundne handel bør de kompetente myndigheder samarbejde med hinanden, med medlemsstaternes toldmyndigheder, med Kommissionen og med tredjelandes administrative myndigheder. De kompetente myndigheder bør også samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med og håndhævelsen af andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

I betragtning af den internationale karakter af skovrydning
  og
  skovforringelse og den dermed forbundne handel bør de kompetente myndigheder samarbejde med hinanden, med medlemsstaternes toldmyndigheder, med Kommissionen og med tredjelandes administrative myndigheder. De kompetente myndigheder bør også samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med og håndhævelsen af andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet.

| (53) | I betragtning af den internationale karakter af skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov
  og den dermed forbundne handel bør de kompetente myndigheder samarbejde med hinanden, med medlemsstaternes toldmyndigheder, med Kommissionen og med tredjelandes administrative myndigheder. De kompetente myndigheder bør også samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med og håndhævelsen af andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet. |
| --- | --- |

(53)

I betragtning af den internationale karakter af skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov
  og den dermed forbundne handel bør de kompetente myndigheder samarbejde med hinanden, med medlemsstaternes toldmyndigheder, med Kommissionen og med tredjelandes administrative myndigheder. De kompetente myndigheder bør også samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med og håndhævelsen af andre EU-retsakter, som fastsætter krav om due diligence i værdikæden med hensyn til negative indvirkninger på menneskerettigheder og miljøet.

Ændring 74

Forslag til forordning

Betragtning 53 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53a) | Kommissionen bør oprette en platform, som omfatter skovarealerne på verdensplan og indeholder en række værktøjer, der vil gøre det muligt for alle parter hurtigt at overgå til forsyningskæder uden skovrydning, med henblik på at fremme adgangen til faktuelle, pålidelige og ajourførte oplysninger om skovrydning for virksomheder, medlemsstatsmyndigheder og engagerede tredjelandes myndigheder og på at lette virksomhedernes efterlevelse af kravene i denne forordning. Platformen bør indeholde tematiske kort, herunder et kort over arealdække med tidsserier startende fra den skæringsdato, der er fastsat i forordningen, og en klassifikation, der gør det muligt at undersøge landskabssammensætning. Platformen bør også omfatte et alarmsystem, som beror på en månedlig overvågning af ændringer i skovdække, og en række analyser og brugervenlige og sikrede resultater, der afspejler, hvordan forsyningskæder er forbundet med skovrydning. Platformen bør stå til rådighed for alle virksomheder, medlemsstatsmyndigheder og engagerede tredjelandsmyndigheder i den hensigt at fremme anvendelsen af de mest præcise og rettidige oplysninger, at udarbejde risikovurderinger og risikoanalyser og forbedre kontroller med deklarationer og landes benchmarking, samtidig med at der udvikles en samarbejdsorienteret tilgang. Platformen bør anvende satellitbilleder, herunder Copernicus Sentinel, som er i stand til at tilvejebringe de fornødne faktuelle, pålidelige og ajourførte oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53a)

Kommissionen bør oprette en platform, som omfatter skovarealerne på verdensplan og indeholder en række værktøjer, der vil gøre det muligt for alle parter hurtigt at overgå til forsyningskæder uden skovrydning, med henblik på at fremme adgangen til faktuelle, pålidelige og ajourførte oplysninger om skovrydning for virksomheder, medlemsstatsmyndigheder og engagerede tredjelandes myndigheder og på at lette virksomhedernes efterlevelse af kravene i denne forordning. Platformen bør indeholde tematiske kort, herunder et kort over arealdække med tidsserier startende fra den skæringsdato, der er fastsat i forordningen, og en klassifikation, der gør det muligt at undersøge landskabssammensætning. Platformen bør også omfatte et alarmsystem, som beror på en månedlig overvågning af ændringer i skovdække, og en række analyser og brugervenlige og sikrede resultater, der afspejler, hvordan forsyningskæder er forbundet med skovrydning. Platformen bør stå til rådighed for alle virksomheder, medlemsstatsmyndigheder og engagerede tredjelandsmyndigheder i den hensigt at fremme anvendelsen af de mest præcise og rettidige oplysninger, at udarbejde risikovurderinger og risikoanalyser og forbedre kontroller med deklarationer og landes benchmarking, samtidig med at der udvikles en samarbejdsorienteret tilgang. Platformen bør anvende satellitbilleder, herunder Copernicus Sentinel, som er i stand til at tilvejebringe de fornødne faktuelle, pålidelige og ajourførte oplysninger.

Ændring 75

Forslag til forordning

Betragtning 54

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (54) | Denne forordning omhandler skovrydning og skovforringelse som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og for andre mål for bæredygtig udvikling, og deres omdannelse eller forringelse kræver særlig opmærksomhed her og nu. For at imødegå dette bør Kommissionen vurdere behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer og yderligere råvarer to år efter forordningens ikrafttræden. Samtidig bør Kommissionen også foretage en revision af de relevante produkter, der er opført i bilag I til denne forordning, ved hjælp af en delegeret retsakt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54)

Denne forordning omhandler skovrydning og skovforringelse som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og for andre mål for bæredygtig udvikling, og deres omdannelse eller forringelse kræver særlig opmærksomhed her og nu. For at imødegå dette bør Kommissionen vurdere behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer og yderligere råvarer to år efter forordningens ikrafttræden. Samtidig bør Kommissionen også foretage en revision af de relevante produkter, der er opført i bilag I til denne forordning, ved hjælp af en delegeret retsakt.

udgår

Ændring 76

Forslag til forordning

Betragtning 55

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (55) | For at sikre, at de oplysningskrav, som virksomhederne skal overholde, og som er fastsat i denne forordning, forbliver relevante og i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår supplering af de oplysningskrav, der er nødvendige for due diligence-proceduren, oplysningerne til og kriterierne for den risikovurdering og risikobegrænsning, som virksomhederne skal overholde, som er fastsat i denne forordning, og listen over varer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(55)

For at sikre, at de oplysningskrav, som virksomhederne skal overholde, og som er fastsat i denne forordning, forbliver relevante og i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår supplering af de oplysningskrav, der er nødvendige for due diligence-proceduren, oplysningerne til og kriterierne for den risikovurdering og risikobegrænsning, som virksomhederne skal overholde, som er fastsat i denne forordning, og listen over varer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (55) | For at sikre, at de oplysningskrav, som virksomhederne skal overholde, og som er fastsat i denne forordning, forbliver relevante og i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår supplering af de oplysningskrav, der er nødvendige for due diligence-proceduren, oplysningerne til og kriterierne for den risikovurdering og risikobegrænsning, som virksomhederne skal overholde, som er fastsat i denne forordning, og listen over varer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  og med interessenterne
  , og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(55)

For at sikre, at de oplysningskrav, som virksomhederne skal overholde, og som er fastsat i denne forordning, forbliver relevante og i overensstemmelse med den videnskabelige og teknologiske udvikling, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår supplering af de oplysningskrav, der er nødvendige for due diligence-proceduren, oplysningerne til og kriterierne for den risikovurdering og risikobegrænsning, som virksomhederne skal overholde, som er fastsat i denne forordning, og listen over varer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  og med interessenterne
  , og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 77

Forslag til forordning

Betragtning 57

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (57) | Ved forordning (EF) nr. 2173/2005 fastsættes der EU-procedurer for gennemførelsen af en FLEGT-licensordning via bilaterale frivillige partnerskabsaftaler med træproducerende lande. For at overholde de bilaterale forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået, og for at opretholde det fremskridt, der er gjort med partnerlande, som har indført en ordning, der fungerer (FLEGT-licensfasen), bør denne forordning indeholde en bestemmelse om, at træ og træprodukter, der er omfattet af en gyldig FLEGT-licens, opfylder kravet om lovlighed i henhold til forordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57)

Ved forordning (EF) nr. 2173/2005 fastsættes der EU-procedurer for gennemførelsen af en FLEGT-licensordning via bilaterale frivillige partnerskabsaftaler med træproducerende lande. For at overholde de bilaterale forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået, og for at opretholde det fremskridt, der er gjort med partnerlande, som har indført en ordning, der fungerer (FLEGT-licensfasen), bør denne forordning indeholde en bestemmelse om, at træ og træprodukter, der er omfattet af en gyldig FLEGT-licens, opfylder kravet om lovlighed i henhold til forordningen.

| (57) | Ved forordning (EF) nr. 2173/2005 fastsættes der EU-procedurer for gennemførelsen af en FLEGT-licensordning via bilaterale frivillige partnerskabsaftaler med træproducerende lande.
  Frivillige partnerskabsaftaler har til formål at fremme systemiske ændringer i skovbrugssektoren med sigte på bæredygtig skovforvaltning, at udrydde ulovlig skovhugst og at bidrage til de globale bestræbelser på at standse skovrydning. Sådanne aftaler tilvejebringer en vigtig retlig ramme for både Unionen og dets partnerlande, hvilket er muligt som følge af det gode samarbejde med de pågældende lande og disses engagement. Nye frivillige partnerskabsaftaler med yderligere partnere bør fremmes. Denne forordning bør bygge på det arbejde, der er udført i henhold til forordning (EF) nr. 2173/2005, som fortsat tjener som en vigtig mekanisme til beskyttelse af verdens skove.
  For at overholde de bilaterale forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået, og for at opretholde det fremskridt, der er gjort med partnerlande, som har indført en ordning, der fungerer (FLEGT-licensfasen),
  og tilskynde andre partnere til at arbejde hen imod denne fase,
  bør denne forordning indeholde en bestemmelse om, at træ og træprodukter, der er omfattet af en gyldig FLEGT-licens, opfylder kravet om lovlighed i henhold til forordningen
  , således at det sikres, at denne del af due diligence-kravet let kan verificeres
  .
  De frivillige partnerskabsaftaler bør støttes med passende ressourcer og særlig administrativ og kapacitetsopbygningsstøtte. Forordning (EF) nr. 2173/2005 vil også fortsat være et vigtigt system til at skabe rammer for høringer af flere interessenter. |
| --- | --- |

(57)

Ved forordning (EF) nr. 2173/2005 fastsættes der EU-procedurer for gennemførelsen af en FLEGT-licensordning via bilaterale frivillige partnerskabsaftaler med træproducerende lande.
  Frivillige partnerskabsaftaler har til formål at fremme systemiske ændringer i skovbrugssektoren med sigte på bæredygtig skovforvaltning, at udrydde ulovlig skovhugst og at bidrage til de globale bestræbelser på at standse skovrydning. Sådanne aftaler tilvejebringer en vigtig retlig ramme for både Unionen og dets partnerlande, hvilket er muligt som følge af det gode samarbejde med de pågældende lande og disses engagement. Nye frivillige partnerskabsaftaler med yderligere partnere bør fremmes. Denne forordning bør bygge på det arbejde, der er udført i henhold til forordning (EF) nr. 2173/2005, som fortsat tjener som en vigtig mekanisme til beskyttelse af verdens skove.
  For at overholde de bilaterale forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået, og for at opretholde det fremskridt, der er gjort med partnerlande, som har indført en ordning, der fungerer (FLEGT-licensfasen),
  og tilskynde andre partnere til at arbejde hen imod denne fase,
  bør denne forordning indeholde en bestemmelse om, at træ og træprodukter, der er omfattet af en gyldig FLEGT-licens, opfylder kravet om lovlighed i henhold til forordningen
  , således at det sikres, at denne del af due diligence-kravet let kan verificeres
  .
  De frivillige partnerskabsaftaler bør støttes med passende ressourcer og særlig administrativ og kapacitetsopbygningsstøtte. Forordning (EF) nr. 2173/2005 vil også fortsat være et vigtigt system til at skabe rammer for høringer af flere interessenter.

Ændring 78

Forslag til forordning

Betragtning 57 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (57a) | Kommissionen bør bistå LDC-lande og SMV'er med at forstå, gennemføre og overholde de standarder, der er fastsat i denne forordning, og opretholde vilkårene for samarbejde om kapacitetsopbygning med nationale, regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer og producenter, navnlig mindre producenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57a)

Kommissionen bør bistå LDC-lande og SMV'er med at forstå, gennemføre og overholde de standarder, der er fastsat i denne forordning, og opretholde vilkårene for samarbejde om kapacitetsopbygning med nationale, regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer og producenter, navnlig mindre producenter.

Ændring 79

Forslag til forordning

Betragtning 58

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (58) | Denne forordning omhandler skovrydning
  og
  skovforringelse som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og for andre mål for bæredygtig udvikling, og
  deres
  omdannelse eller forringelse kræver særlig
  opmærksomhed her og nu
  . Der bør
  derfor
  foretages en vurdering af
  behovet for og gennemførligheden af
  en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer end skove senest
  to år
  efter denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(58)

Denne forordning omhandler skovrydning
  og
  skovforringelse som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og for andre mål for bæredygtig udvikling, og
  deres
  omdannelse eller forringelse kræver særlig
  opmærksomhed her og nu
  . Der bør
  derfor
  foretages en vurdering af
  behovet for og gennemførligheden af
  en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer end skove senest
  to år
  efter denne forordnings ikrafttræden.

| (58) | Denne forordning omhandler skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og
  biodiversitetskrisen såvel som
  for andre mål for bæredygtig udvikling, og
  at forebygge
  omdannelse eller forringelse
  heraf
  kræver særlig
  presserende indsats
  .
  Der er ingen tvivl om, at Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for omdannelse og forringelser af biomangfoldige og kulstofrige økosystemer, der ikke er skove, rundt om i verden.
  Der bør
  med henblik på at reducere Unionens kulstofaftryk på alle naturlige økosystemer
  foretages en vurdering
  , efterfulgt af et lovforslag, om
  en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer end skove
  og andre træbevoksede områder, som børe finde sted
  senest
  et
  år efter denne forordnings ikrafttræden
  , og hvortil forberedelser bør påbegyndes senest den dag, forordningen træder i kraft
  .
  Yderligere udsættelser for at inkludere andre økosystemer i forordningens anvendelsesområde risikerer at flytte landbrugsproduktion fra skove til andre, skovløse økosystemer. Sidstnævnte er også i stigende grad under pres fra omlægning og forringelse på grund af råvareproduktionen til EU-markedet. Kommissionen bør endvidere vurdere behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte yderligere råvarer senest to år efter dens ikrafttræden. Samtidig bør Kommissionen også foretage en revision af de relevante produkter, der er opført i bilag I til denne forordning, ved hjælp af en delegeret retsakt. |
| --- | --- |

(58)

Denne forordning omhandler skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  som omhandlet i meddelelsen fra 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove«, men beskyttelse af skovene bør ikke føre til omlægning eller forringelse af andre naturlige økosystemer. Økosystemer som f.eks. vådområder, savanner og tørveområder er meget vigtige for den globale indsats for at bekæmpe klimaændringer og
  biodiversitetskrisen såvel som
  for andre mål for bæredygtig udvikling, og
  at forebygge
  omdannelse eller forringelse
  heraf
  kræver særlig
  presserende indsats
  .
  Der er ingen tvivl om, at Unionens forbrug er en betydelig drivkraft for omdannelse og forringelser af biomangfoldige og kulstofrige økosystemer, der ikke er skove, rundt om i verden.
  Der bør
  med henblik på at reducere Unionens kulstofaftryk på alle naturlige økosystemer
  foretages en vurdering
  , efterfulgt af et lovforslag, om
  en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer end skove
  og andre træbevoksede områder, som børe finde sted
  senest
  et
  år efter denne forordnings ikrafttræden
  , og hvortil forberedelser bør påbegyndes senest den dag, forordningen træder i kraft
  .
  Yderligere udsættelser for at inkludere andre økosystemer i forordningens anvendelsesområde risikerer at flytte landbrugsproduktion fra skove til andre, skovløse økosystemer. Sidstnævnte er også i stigende grad under pres fra omlægning og forringelse på grund af råvareproduktionen til EU-markedet. Kommissionen bør endvidere vurdere behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til at omfatte yderligere råvarer senest to år efter dens ikrafttræden. Samtidig bør Kommissionen også foretage en revision af de relevante produkter, der er opført i bilag I til denne forordning, ved hjælp af en delegeret retsakt.

Ændring 80

Forslag til forordning

Betragtning 58 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (58a) | Kommissionen bør i forlængelse af Europa-Parlamentets anmodning fremsat i dets beslutning af 22. oktober 2020 om en EU-retlig ramme for at standse og vende EU-drevet global skovrydning, og under hensyntagen til langt størstedelen af de næsten 1,2 millioner deltagere i Kommissionens offentlige høring om efterspørgselsstyret skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov, for så vidt angår at indbefatte skovløse økosystemer i denne forordning, basere sin evaluering af og lovforslag om udvidelse af anvendelsesområdet for denne forordning til at omfatte andre økosystemer på det grundlag, der udgøres af definitionerne af »naturlige økosystemer«, »naturlig økosystemomlægning« og »forringelse af skov og naturlige økosystemer« og på skæringsdatoen 31. december 2019 som fastsat i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(58a)

Kommissionen bør i forlængelse af Europa-Parlamentets anmodning fremsat i dets beslutning af 22. oktober 2020 om en EU-retlig ramme for at standse og vende EU-drevet global skovrydning, og under hensyntagen til langt størstedelen af de næsten 1,2 millioner deltagere i Kommissionens offentlige høring om efterspørgselsstyret skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov, for så vidt angår at indbefatte skovløse økosystemer i denne forordning, basere sin evaluering af og lovforslag om udvidelse af anvendelsesområdet for denne forordning til at omfatte andre økosystemer på det grundlag, der udgøres af definitionerne af »naturlige økosystemer«, »naturlig økosystemomlægning« og »forringelse af skov og naturlige økosystemer« og på skæringsdatoen 31. december 2019 som fastsat i denne forordning.

Ændring 81

Forslag til forordning

Betragtning 60

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (60) | Målet for denne forordning, nemlig at bekæmpe skovrydning
  og
  skovforringelse ved at reducere bidraget fra EU's forbrug, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(60)

Målet for denne forordning, nemlig at bekæmpe skovrydning
  og
  skovforringelse ved at reducere bidraget fra EU's forbrug, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (60) | Målet for denne forordning, nemlig at bekæmpe skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  ved at reducere bidraget fra EU's forbrug
  og give incitament til at reducere skovrydning i producentlande
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(60)

Målet for denne forordning, nemlig at bekæmpe skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  ved at reducere bidraget fra EU's forbrug
  og give incitament til at reducere skovrydning i producentlande
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

Ændring 82

Forslag til forordning

Betragtning 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (61) | Virksomhederne, forhandlerne og de kompetente myndigheder bør gives en rimelig frist til at forberede sig på at opfylde kravene i denne forordning — |

Kommissionens forslag

Ændring

(61)

Virksomhederne, forhandlerne og de kompetente myndigheder bør gives en rimelig frist til at forberede sig på at opfylde kravene i denne forordning —

| (61) | Virksomhederne, forhandlerne og de kompetente myndigheder bør
  med henblik på at undgå forstyrrelser i forsyningskæder og reducere negative indvirkninger på tredjelande, handelspartnere og navnlig mindre landbrugere
  gives en rimelig frist til at forberede sig på at opfylde kravene i denne forordning — |
| --- | --- |

(61)

Virksomhederne, forhandlerne og de kompetente myndigheder bør
  med henblik på at undgå forstyrrelser i forsyningskæder og reducere negative indvirkninger på tredjelande, handelspartnere og navnlig mindre landbrugere
  gives en rimelig frist til at forberede sig på at opfylde kravene i denne forordning —

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om markedsføring og tilgængeliggørelse på EU-markedet samt eksport fra EU-markedet af kvæg, kakao, kaffe, oliepalme, soja og træ (»relevante råvarer«) og produkter opført i bilag I, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer (»relevante produkter«), med henblik på at | Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om markedsføring og tilgængeliggørelse på EU-markedet samt eksport fra EU-markedet af kvæg,
  svin, får og geder, fjerkræ,
  kakao, kaffe, oliepalme
  og palmeoliebaserede derivatvarer
  , soja
  , majs, gummi
  og træ (»relevante råvarer«) og produkter
  , herunder trækul og papirvarer
  opført i bilag I, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer (»relevante produkter«), med henblik på at |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om markedsføring og tilgængeliggørelse på EU-markedet samt eksport fra EU-markedet af kvæg, kakao, kaffe, oliepalme, soja og træ (»relevante råvarer«) og produkter opført i bilag I, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer (»relevante produkter«), med henblik på at

Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om markedsføring og tilgængeliggørelse på EU-markedet samt eksport fra EU-markedet af kvæg,
  svin, får og geder, fjerkræ,
  kakao, kaffe, oliepalme
  og palmeoliebaserede derivatvarer
  , soja
  , majs, gummi
  og træ (»relevante råvarer«) og produkter
  , herunder trækul og papirvarer
  opført i bilag I, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer (»relevante produkter«), med henblik på at

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | minimere EU's bidrag til skovrydning
  og
  skovforringelse i hele verden |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

minimere EU's bidrag til skovrydning
  og
  skovforringelse i hele verden

| a) | minimere EU's bidrag til skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  i hele verden |
| --- | --- |

a)

minimere EU's bidrag til skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  i hele verden

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | reducere Den Europæiske Unions bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

reducere Den Europæiske Unions bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet.

| b) | reducere Den Europæiske Unions bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet |
| --- | --- |

b)

reducere Den Europæiske Unions bidrag til drivhusgasemissioner og globale tab af biodiversitet

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | bidrage til at reducere global skovrydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

bidrage til at reducere global skovrydning.

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Forordningen fastsætter også forpligtelser for finansielle institutioner, der har hovedsæde eller driver virksomhed i Unionen og leverer finansielle tjenesteydelser til fysiske eller juridiske personer, hvis økonomiske aktiviteter består i eller har forbindelse til produktion, levering, bringen i omsætning på eller eksport fra EU-markedet af sådanne råvarer og produkter, der anses for relevante i denne forordnings forstand. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forordningen fastsætter også forpligtelser for finansielle institutioner, der har hovedsæde eller driver virksomhed i Unionen og leverer finansielle tjenesteydelser til fysiske eller juridiske personer, hvis økonomiske aktiviteter består i eller har forbindelse til produktion, levering, bringen i omsætning på eller eksport fra EU-markedet af sådanne råvarer og produkter, der anses for relevante i denne forordnings forstand.

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | »skovrydning«: omlægning
  af skov til landbrugsmæssig anvendelse
  , uanset om den er menneskeskabt eller ej. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

»skovrydning«: omlægning
  af skov til landbrugsmæssig anvendelse
  , uanset om den er menneskeskabt eller ej.

| (1) | »skovrydning«: omlægning, uanset om den er menneskeskabt eller ej
  , af skov eller andre træbevoksede områder til landbrugsmæssig anvendelse eller skovplantage
  . |
| --- | --- |

(1)

»skovrydning«: omlægning, uanset om den er menneskeskabt eller ej
  , af skov eller andre træbevoksede områder til landbrugsmæssig anvendelse eller skovplantage
  .

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | »omlægning af økosystemer«: ændring af naturlige økosystemer til anden arealanvendelse eller ændring af naturlige økosystemers artssammensætning, struktur eller funktion; dette indbefatter alvorlig forringelse eller indførelsen af forvaltningspraksisser, som resulterer i en omfattende og vedholdende ændring i økosystemets artssammensætning, struktur eller funktion |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | »landbrugsmæssig anvendelse«: arealer der anvendes til et eller flere af følgende formål: dyrkning af midlertidige eller etårige afgrøder, som har en vækstcyklus på et år eller mindre; dyrkning af permanente eller flerårige afgrøder, som har en vækstcyklus på over et år, herunder træfrugt; dyrkning af permanente eller midlertidige engarealer eller græsarealer såvel som husdyrhold; og midlertidig braklægning |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b. | »andre træbevoksede områder«: arealer der ikke klassificeres som skov, på over 0,5 ha med træer af en højde på mere end 5 m og en kronedækningsgrad på 5-10 % eller træer, der kan nå disse grænseværdier in situ eller med en kombineret dækning af underskov, buske og træer på over 10 %, med undtagelse af arealer, der overvejende anvendes til landbrug eller bymæssig bebyggelse |

Kommissionens forslag

Ændring

2b.

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a. | »naturligt økosystem«: et økosystem, herunder menneskeforvaltede økosystemer, der i artssammensætning, struktur og økologisk funktion i væsentlig grad svarer til et økosystem, som findes eller kan findes i et givet område uden større menneskelige indvirkninger; dette omfatter navnlig arealer med store kulstoflagre og arealer med en høj biodiversitetsværdi |

Kommissionens forslag

Ændring

5a.

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | »
  skovforringelse
  «:
  skovhugst, som ikke er bæredygtig og forårsager
  reduktion eller tab af
  skovøkosystemernes
  biologiske eller økonomiske produktivitet og kompleksitet
  , og som på lang sigt fører til reduktion af det samlede udbud af udbytte fra skove, herunder træ, biodiversitet og andre produkter eller tjenester |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

»
  skovforringelse
  «:
  skovhugst, som ikke er bæredygtig og forårsager
  reduktion eller tab af
  skovøkosystemernes
  biologiske eller økonomiske produktivitet og kompleksitet
  , og som på lang sigt fører til reduktion af det samlede udbud af udbytte fra skove, herunder træ, biodiversitet og andre produkter eller tjenester

| (6) | »
  forringelse af skove og andre naturlige økosystemer
  «: reduktion eller tab af
  den
  biologiske eller økonomiske produktivitet og kompleksitet
  ved skove og træbevoksede arealer og andre naturlige økosystemer, som påvirker deres artssammensætning, struktur og/eller funktion, uanset om de er direkte forårsaget af mennesker eller ej; dette omfatter ulovlig udnyttelse af skove, træbevoksede arealer eller andre økosystemer og anvendelse af forvaltningspraksisser, der resulterer i en omfattende eller vedholdende indvirkning på økosystemets evne til at understøtte biodiversiteten eller levere økosystemtjenester |
| --- | --- |

(6)

»
  forringelse af skove og andre naturlige økosystemer
  «: reduktion eller tab af
  den
  biologiske eller økonomiske produktivitet og kompleksitet
  ved skove og træbevoksede arealer og andre naturlige økosystemer, som påvirker deres artssammensætning, struktur og/eller funktion, uanset om de er direkte forårsaget af mennesker eller ej; dette omfatter ulovlig udnyttelse af skove, træbevoksede arealer eller andre økosystemer og anvendelse af forvaltningspraksisser, der resulterer i en omfattende eller vedholdende indvirkning på økosystemets evne til at understøtte biodiversiteten eller levere økosystemtjenester

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | »bæredygtig skovhugst«: skovhugst, der udføres under hensyntagen til opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det formål at minimere negative virkninger på en sådan måde, at fældning af stubbe og rødder, forringelse af primærskove eller omdannelse til plantageskove og fældning på sårbar jord undgås, minimere store rydninger og sikre lokalt passende tærskler for udvindingen af dødt træ og krav om anvendelse af skovningssystemer, der minimerer indvirkningen på jordbundskvaliteten, herunder jordkompaktering, og på biodiversitetstræk og levesteder |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

udgår

Ændring 95

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | »skovrydningsfri«: |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

»skovrydningsfri«:

| (8) | »skovrydningsfri«: at de relevante råvarer og produkter, herunder dem, der bruges til eller er indeholdt i relevante produkter, er produceret på arealer, som ikke har været udsat for skovrydning
  , og ikke har forårsaget eller bidraget til skovforringelse eller omlægning af skov
  efter den
  31. december 2019 |
| --- | --- |

(8)

»skovrydningsfri«: at de relevante råvarer og produkter, herunder dem, der bruges til eller er indeholdt i relevante produkter, er produceret på arealer, som ikke har været udsat for skovrydning
  , og ikke har forårsaget eller bidraget til skovforringelse eller omlægning af skov
  efter den
  31. december 2019

| a) | at de relevante råvarer og produkter, herunder dem, der bruges til eller er indeholdt i relevante produkter, er produceret på arealer, som ikke har været udsat for skovrydning efter den
  31. december 2020, og |
| --- | --- |

a)

at de relevante råvarer og produkter, herunder dem, der bruges til eller er indeholdt i relevante produkter, er produceret på arealer, som ikke har været udsat for skovrydning efter den
  31. december 2020, og

| b) | at træet er fældet i skoven uden at forårsage skovforringelse efter den 31. december 2020 |
| --- | --- |

b)

at træet er fældet i skoven uden at forårsage skovforringelse efter den 31. december 2020

Ændring 240

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »produceret«: dyrket, fældet, høstet
  , opdrættet, fodret
  eller frembragt på en relevant jordlod |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

»produceret«: dyrket, fældet, høstet
  , opdrættet, fodret
  eller frembragt på en relevant jordlod

| 9) | »produceret«: dyrket, fældet, høstet eller frembragt på en relevant jordlod
  eller, hvor der er tale om husdyr, betyder termen alle relevante jordlodder, der indgår i husdyropdrætsprocessen |
| --- | --- |

9)

»produceret«: dyrket, fældet, høstet eller frembragt på en relevant jordlod
  eller, hvor der er tale om husdyr, betyder termen alle relevante jordlodder, der indgår i husdyropdrætsprocessen

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | »ubetydelig risiko«: en fuldstændig vurdering af både de produktspecifikke og de generelle oplysninger om relevante råvarers eller produkters overholdelse af artikel 3
  , litra a) og b), giver ikke anledning til bekymring
  , |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

»ubetydelig risiko«: en fuldstændig vurdering af både de produktspecifikke og de generelle oplysninger om relevante råvarers eller produkters overholdelse af artikel 3
  , litra a) og b), giver ikke anledning til bekymring
  ,

| (16) | »ubetydelig risiko«:
  et risikoniveau ved relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres ud af EU-markedet, hvor disse ikke giver anledning til bekymring på grundlag af
  en fuldstændig vurdering af både de produktspecifikke og de generelle oplysninger om relevante råvarers eller produkters overholdelse af artikel 3
  og anvendelse af hensigtsmæssige afbødende foranstaltninger |
| --- | --- |

(16)

»ubetydelig risiko«:
  et risikoniveau ved relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres ud af EU-markedet, hvor disse ikke giver anledning til bekymring på grundlag af
  en fuldstændig vurdering af både de produktspecifikke og de generelle oplysninger om relevante råvarers eller produkters overholdelse af artikel 3
  og anvendelse af hensigtsmæssige afbødende foranstaltninger

Ændring 97

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 16a) | »meningsfuldt engagement med interessenter«: at forstå relevante interessenters bekymringer og interesser, navnlig de mest sårbare grupper såsom mindre landbrugeres, oprindelige folks og lokalsamfund, herunder kvinder, ved at lade dem komme til orde direkte på en måde, der tager hensyn til potentielle hindringer for et virkningsfuldt engagement. |

Kommissionens forslag

Ændring

16a)

Ændring 98

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | »produkter, der ikke overholder gældende regler«: relevante råvarer og produkter, der ikke er produceret på en »skovrydningsfri« måde, og/eller som ikke er produceret i overensstemmelse med
  den
  relevante
  lovgivning i produktionslandet |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

»produkter, der ikke overholder gældende regler«: relevante råvarer og produkter, der ikke er produceret på en »skovrydningsfri« måde, og/eller som ikke er produceret i overensstemmelse med
  den
  relevante
  lovgivning i produktionslandet

| (18) | »produkter, der ikke overholder gældende regler«: relevante råvarer og produkter, der ikke er produceret på en »skovrydningsfri« måde, og/eller som ikke er produceret i overensstemmelse med relevante
  love og standarder, herunder hvad angår oprindelige folks rettigheder, lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder og retten til frit, forudgående og informeret samtykke, og som ikke er omfattet af en nøjagtig due diligence-erklæring |
| --- | --- |

(18)

»produkter, der ikke overholder gældende regler«: relevante råvarer og produkter, der ikke er produceret på en »skovrydningsfri« måde, og/eller som ikke er produceret i overensstemmelse med relevante
  love og standarder, herunder hvad angår oprindelige folks rettigheder, lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder og retten til frit, forudgående og informeret samtykke, og som ikke er omfattet af en nøjagtig due diligence-erklæring

Ændring 99

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | »begrundet mistanke«:
  velbegrundet
  påstand baseret på objektive og verificerbare oplysninger vedrørende manglende overholdelse af denne forordning, som kan kræve intervention fra de kompetente myndigheders side |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

»begrundet mistanke«:
  velbegrundet
  påstand baseret på objektive og verificerbare oplysninger vedrørende manglende overholdelse af denne forordning, som kan kræve intervention fra de kompetente myndigheders side

| (21) | »begrundet mistanke«: påstand baseret på objektive og verificerbare oplysninger vedrørende manglende overholdelse af denne forordning, som kan kræve intervention fra de kompetente myndigheders side |
| --- | --- |

(21)

»begrundet mistanke«: påstand baseret på objektive og verificerbare oplysninger vedrørende manglende overholdelse af denne forordning, som kan kræve intervention fra de kompetente myndigheders side

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | »
  relevant lovgivning i produktionslandet
  «: de regler, der finder anvendelse i produktionslandet vedrørende produktionsområdets retlige status med hensyn til brugsrettigheder til jord, miljøbeskyttelse, tredjemands rettigheder og toldbestemmelser i henhold til de lovgivningsmæssige rammer i produktionslandet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

»
  relevant lovgivning i produktionslandet
  «: de regler, der finder anvendelse i produktionslandet vedrørende produktionsområdets retlige status med hensyn til brugsrettigheder til jord, miljøbeskyttelse, tredjemands rettigheder og toldbestemmelser i henhold til de lovgivningsmæssige rammer i produktionslandet.

| (28) | »
  relevante love og standarder
  «: |
| --- | --- |

(28)

»
  relevante love og standarder
  «:

| a) | de regler, der finder anvendelse i produktionslandet vedrørende produktionsområdets retlige status med hensyn til brugsrettigheder til jord, miljøbeskyttelse, tredjemands rettigheder og toldbestemmelser i henhold til de lovgivningsmæssige rammer i produktionslandet |
| --- | --- |

a)

de regler, der finder anvendelse i produktionslandet vedrørende produktionsområdets retlige status med hensyn til brugsrettigheder til jord, miljøbeskyttelse, tredjemands rettigheder og toldbestemmelser i henhold til de lovgivningsmæssige rammer i produktionslandet

| b) | menneskerettigheder der er beskyttet i henhold til folkeretten, navnlig instrumenter til beskyttelse af sædvanebaserede jordbesiddelsesrettigheder og retten til frit, forudgående og informeret samtykke som fastsat i bl.a. FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, FN's permanente forum for oprindelige folk og eksisterende bindende internationale aftaler, konventionen om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169, 1989), som omfatter retten til miljøbeskyttelse, retten til at forsvare miljøet uden enhver form for forfølgelse og chikane og andre internationalt anerkendte menneskerettigheder i forbindelse med arealanvendelse, adgang eller ejendomsret |
| --- | --- |

b)

menneskerettigheder der er beskyttet i henhold til folkeretten, navnlig instrumenter til beskyttelse af sædvanebaserede jordbesiddelsesrettigheder og retten til frit, forudgående og informeret samtykke som fastsat i bl.a. FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, FN's permanente forum for oprindelige folk og eksisterende bindende internationale aftaler, konventionen om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169, 1989), som omfatter retten til miljøbeskyttelse, retten til at forsvare miljøet uden enhver form for forfølgelse og chikane og andre internationalt anerkendte menneskerettigheder i forbindelse med arealanvendelse, adgang eller ejendomsret

Ændring 101

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 28 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 28a) | »frit, forudgående og informeret samtykke«: en kollektiv menneskeret for oprindelige folk og lokalsamfund til at give eller nægte at give samtykke forud for iværksættelsen af en aktivitet, som kan påvirke deres rettigheder, jord, ressourcer, områder, udkomme eller fødevaresikkerhed; retten udøves gennem repræsentanter, de selv har valgt i overensstemmelse med egne skikke, værdier og normer. |

Kommissionens forslag

Ændring

28a)

Ændring 102

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 28 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 28b) | »menneskerettighedsforkæmpere«: enkeltpersoner, grupper og samfundsorganer, som fremmer og beskytter universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; menneskerettighedsforkæmpere søger at fremme og beskytte borgerlige og politiske rettigheder og at fremme, beskytte og virkeliggøre økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; menneskerettighedsforkæmpere fremmer og beskytter også rettighederne for medlemmer af grupper som f.eks. oprindelige befolkningsgrupper |

Kommissionens forslag

Ændring

28b)

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 28 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 28c) | »


  miljømenneskerettighedsforkæmpere«: enkeltpersoner og grupper, der i deres personlige eller faglige kapacitet og på fredelig vis bestræber sig på at beskytte og fremme menneskerettigheder knyttet til miljøet, herunder vand, luft, jord, flora og fauna |

Kommissionens forslag

Ændring

28c)

Ændring 104

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de er blevet produceret i overensstemmelse med
  den
  relevante
  lovgivning i produktionslandet
  , og |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

de er blevet produceret i overensstemmelse med
  den
  relevante
  lovgivning i produktionslandet
  , og

| b) | de er blevet produceret i overensstemmelse med
  de
  relevante
  love og standarder som defineret i artikel 2, nr. 28)
  , og |
| --- | --- |

b)

de er blevet produceret i overensstemmelse med
  de
  relevante
  love og standarder som defineret i artikel 2, nr. 28)
  , og

Ændring 105

Forslag til forordning

Artikel 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 3a




  Finansielle institutioner må kun levere finansielle tjenesteydelser til kunder, hvis institutionerne konkluderer, at der kun er en ubetydelig risiko for, at de pågældende tjenesteydelser potentielt direkte eller indirekte vil yde støtte til aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 3a

Finansielle institutioner må kun levere finansielle tjenesteydelser til kunder, hvis institutionerne konkluderer, at der kun er en ubetydelig risiko for, at de pågældende tjenesteydelser potentielt direkte eller indirekte vil yde støtte til aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Virksomhederne skal udvise due diligence, inden de bringer relevante råvarer og produkter i omsætning, eller inden deres eksport fra EU-markedet, for at sikre, at de overholder artikel 3,
  litra a) og b)
  . Med henblik herpå anvender de et sæt procedurer og foranstaltninger, i det følgende benævnt »due diligence«, jf. artikel 8. | 1.   Virksomhederne skal udvise due diligence, inden de bringer relevante råvarer og produkter i omsætning, eller inden deres eksport fra EU-markedet, for at sikre, at de overholder artikel 3. Med henblik herpå anvender de et sæt procedurer og foranstaltninger, i det følgende benævnt »due diligence«, jf. artikel 8. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Virksomhederne skal udvise due diligence, inden de bringer relevante råvarer og produkter i omsætning, eller inden deres eksport fra EU-markedet, for at sikre, at de overholder artikel 3,
  litra a) og b)
  . Med henblik herpå anvender de et sæt procedurer og foranstaltninger, i det følgende benævnt »due diligence«, jf. artikel 8.

1.   Virksomhederne skal udvise due diligence, inden de bringer relevante råvarer og produkter i omsætning, eller inden deres eksport fra EU-markedet, for at sikre, at de overholder artikel 3. Med henblik herpå anvender de et sæt procedurer og foranstaltninger, i det følgende benævnt »due diligence«, jf. artikel 8.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Virksomheder, der ved at udvise due diligence, jf. artikel 8, har konkluderet, at relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, stiller via informationssystemet omhandlet i artikel 31 en due diligence-erklæring til rådighed for de kompetente myndigheder, inden de bringer de relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem. Denne erklæring skal bekræfte, at der er udført due diligence,
  og
  at der
  ikke blev
  konstateret
  nogen eller kun
  ubetydelige risici
  , og
  den skal indeholde de oplysninger, der er anført i bilag II, vedrørende de relevante råvarer og produkter. | 2.   Virksomheder, der ved at udvise due diligence, jf. artikel 8, har konkluderet, at relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, stiller via informationssystemet omhandlet i artikel 31 en due diligence-erklæring til rådighed for de kompetente myndigheder, inden de bringer de relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem. Denne
  elektronisk tilgængelige, overførbare og certificerede
  erklæring skal bekræfte, at der er udført due diligence
  , oplyse, hvilke skridt der er taget for at kontrollere, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med denne forordning, og redegøre for vurderingen af,
  at der
  kun er
  konstateret ubetydelige
  eller ingen
  risici. Den skal
  også
  indeholde de oplysninger, der er anført i bilag II, vedrørende de relevante råvarer og produkter.
  Operatørerne skal uden unødig forsinkelse offentliggøre og tilgængeliggøre erklæringerne og certificeringen med henblik på administrativ, borgerlig og videnskabelig kontrol, under hensyntagen til databeskyttelsesreglerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Virksomheder, der ved at udvise due diligence, jf. artikel 8, har konkluderet, at relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, stiller via informationssystemet omhandlet i artikel 31 en due diligence-erklæring til rådighed for de kompetente myndigheder, inden de bringer de relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem. Denne erklæring skal bekræfte, at der er udført due diligence,
  og
  at der
  ikke blev
  konstateret
  nogen eller kun
  ubetydelige risici
  , og
  den skal indeholde de oplysninger, der er anført i bilag II, vedrørende de relevante råvarer og produkter.

2.   Virksomheder, der ved at udvise due diligence, jf. artikel 8, har konkluderet, at relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning, stiller via informationssystemet omhandlet i artikel 31 en due diligence-erklæring til rådighed for de kompetente myndigheder, inden de bringer de relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem. Denne
  elektronisk tilgængelige, overførbare og certificerede
  erklæring skal bekræfte, at der er udført due diligence
  , oplyse, hvilke skridt der er taget for at kontrollere, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med denne forordning, og redegøre for vurderingen af,
  at der
  kun er
  konstateret ubetydelige
  eller ingen
  risici. Den skal
  også
  indeholde de oplysninger, der er anført i bilag II, vedrørende de relevante råvarer og produkter.
  Operatørerne skal uden unødig forsinkelse offentliggøre og tilgængeliggøre erklæringerne og certificeringen med henblik på administrativ, borgerlig og videnskabelig kontrol, under hensyntagen til databeskyttelsesreglerne.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Ved at stille due diligence-erklæringen til rådighed påtager
  virksomheden sig ansvaret for, at den relevante råvare eller det relevante produkt overholder kravene i denne forordning. Virksomhederne fører et register over due diligence-erklæringerne i fem år fra datoen for tilgængeliggørelsen via informationssystemet, jf. artikel 31. | 3.   Virksomheden
  påtager
  sig ansvaret for, at den relevante råvare eller det relevante produkt overholder kravene i denne forordning.
  Virksomhederne skal derfor gøre en rimelig, dokumenteret indsats for at støtte deres leverandører, herunder mindre landbrugere, med at efterleve de bestemmelser og krav, der er fastsat i denne forordning
  . Virksomhederne fører et register over deres årlige due diligence-procedure i fem år fra datoen for tilgængeliggørelsen via informationssystemet, jf. artikel 31
  , og skal dele due diligence-erklæringerne med efterfølgende virksomheder og forhandlere i forsyningskæden
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Ved at stille due diligence-erklæringen til rådighed påtager
  virksomheden sig ansvaret for, at den relevante råvare eller det relevante produkt overholder kravene i denne forordning. Virksomhederne fører et register over due diligence-erklæringerne i fem år fra datoen for tilgængeliggørelsen via informationssystemet, jf. artikel 31.

3.   Virksomheden
  påtager
  sig ansvaret for, at den relevante råvare eller det relevante produkt overholder kravene i denne forordning.
  Virksomhederne skal derfor gøre en rimelig, dokumenteret indsats for at støtte deres leverandører, herunder mindre landbrugere, med at efterleve de bestemmelser og krav, der er fastsat i denne forordning
  . Virksomhederne fører et register over deres årlige due diligence-procedure i fem år fra datoen for tilgængeliggørelsen via informationssystemet, jf. artikel 31
  , og skal dele due diligence-erklæringerne med efterfølgende virksomheder og forhandlere i forsyningskæden
  .

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 5 — litra a

Artikel 4 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de relevante råvarer og produkter er ikke i overensstemmelse med artikel 3
  , litra a) eller b) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

de relevante råvarer og produkter er ikke i overensstemmelse med artikel 3
  , litra a) eller b)

, litra a) eller b)

| a) | de relevante råvarer og produkter er ikke i overensstemmelse med artikel 3 |
| --- | --- |

a)

de relevante råvarer og produkter er ikke i overensstemmelse med artikel 3

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 5 — litra b

Artikel 4 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | due diligence-ordningen har påvist en ikkeubetydelig risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke er i overensstemmelse med artikel 3
  , litra a) eller b) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

due diligence-ordningen har påvist en ikkeubetydelig risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke er i overensstemmelse med artikel 3
  , litra a) eller b)

, litra a) eller b)

| b) | due diligence-ordningen har påvist en ikkeubetydelig risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke er i overensstemmelse med artikel 3 |
| --- | --- |

b)

due diligence-ordningen har påvist en ikkeubetydelig risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke er i overensstemmelse med artikel 3

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Virksomhederne skal etablere et system til indgivelse af begrundede mistanker fra de berørte parters side, og de skal foretage en grundig undersøgelse af alle begrundede mistanker, der modtages gennem dette system. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Virksomhederne skal etablere et system til indgivelse af begrundede mistanker fra de berørte parters side, og de skal foretage en grundig undersøgelse af alle begrundede mistanker, der modtages gennem dette system.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 6

Artikel 4 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Virksomheder, der modtager nye oplysninger, herunder begrundet mistanke,
  om,
  at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har bragt i omsætning, ikke
  overholder
  kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har bragt den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning. Ved eksport fra EU-markedet underretter virksomhederne den kompetente myndighed i den medlemsstat, som er produktionslandet. | 6.   Virksomheder, der modtager
  eller har fået kendskab til
  nye oplysninger, herunder begrundet mistanke,
  eller oplysninger indgivet via mekanismer til hurtig varsling, der tyder på, at der består en ikke ubetydelig risiko for,
  at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har bragt i omsætning,
  muligvis
  ikke
  er i overensstemmelse med
  kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har bragt den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning
  , såvel som de forhandlere, som de har leveret den relevante råvare eller det relevante produkt til, med henblik på at forhindre yderligere omsætning på eller eksport fra Unionens marked
  . Ved eksport fra EU-markedet underretter virksomhederne den kompetente myndighed i den medlemsstat, som er produktionslandet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Virksomheder, der modtager nye oplysninger, herunder begrundet mistanke,
  om,
  at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har bragt i omsætning, ikke
  overholder
  kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har bragt den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning. Ved eksport fra EU-markedet underretter virksomhederne den kompetente myndighed i den medlemsstat, som er produktionslandet.

6.   Virksomheder, der modtager
  eller har fået kendskab til
  nye oplysninger, herunder begrundet mistanke,
  eller oplysninger indgivet via mekanismer til hurtig varsling, der tyder på, at der består en ikke ubetydelig risiko for,
  at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har bragt i omsætning,
  muligvis
  ikke
  er i overensstemmelse med
  kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har bragt den relevante råvare eller det relevante produkt i omsætning
  , såvel som de forhandlere, som de har leveret den relevante råvare eller det relevante produkt til, med henblik på at forhindre yderligere omsætning på eller eksport fra Unionens marked
  . Ved eksport fra EU-markedet underretter virksomhederne den kompetente myndighed i den medlemsstat, som er produktionslandet.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 7

Artikel 4 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Virksomhederne tilbyder al nødvendig bistand til de kompetente myndigheder til at lette udførelsen af de i artikel 15 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser. | 7.   
  De kompetente myndigheder skal årligt verificere virksomhedernes due diligence-system.
  Virksomhederne tilbyder
  også
  al nødvendig bistand til de kompetente myndigheder til at lette udførelsen af de i artikel 15 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Virksomhederne tilbyder al nødvendig bistand til de kompetente myndigheder til at lette udførelsen af de i artikel 15 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

7.   
  De kompetente myndigheder skal årligt verificere virksomhedernes due diligence-system.
  Virksomhederne tilbyder
  også
  al nødvendig bistand til de kompetente myndigheder til at lette udførelsen af de i artikel 15 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Virksomhederne skal træffe de fornødne foranstaltninger til at |
| | a) | inddrage sårbare interessenter på meningsgivende vis i deres forsyningskæde, f.eks. mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Virksomhederne skal træffe de fornødne foranstaltninger til at

a)

a)

inddrage sårbare interessenter på meningsgivende vis i deres forsyningskæde, f.eks. mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund

inddrage sårbare interessenter på meningsgivende vis i deres forsyningskæde, f.eks. mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund

| b) | sikre, at der ydes tilstrækkelig bistand og rimelig godtgørelse til disse sårbare interessenter, således at deres råvarer og produkter bringes i overensstemmelse med reglerne, navnlig med hensyn til kravet om geolokation, og at de omkostninger, som påløber som følge af gennemførelsen af denne forordning, fordeles rimeligt mellem de forskellige aktører i værdikæden, og |
| --- | --- |

b)

b)

sikre, at der ydes tilstrækkelig bistand og rimelig godtgørelse til disse sårbare interessenter, således at deres råvarer og produkter bringes i overensstemmelse med reglerne, navnlig med hensyn til kravet om geolokation, og at de omkostninger, som påløber som følge af gennemførelsen af denne forordning, fordeles rimeligt mellem de forskellige aktører i værdikæden, og

sikre, at der ydes tilstrækkelig bistand og rimelig godtgørelse til disse sårbare interessenter, således at deres råvarer og produkter bringes i overensstemmelse med reglerne, navnlig med hensyn til kravet om geolokation, og at de omkostninger, som påløber som følge af gennemførelsen af denne forordning, fordeles rimeligt mellem de forskellige aktører i værdikæden, og

| c) | følge op på gennemførelsen af de aftalte forpligtelser, så det sikres, at der tages hånd om negative indvirkninger på indkredsede sårbare interessenter. |
| --- | --- |

c)

c)

følge op på gennemførelsen af de aftalte forpligtelser, så det sikres, at der tages hånd om negative indvirkninger på indkredsede sårbare interessenter.

følge op på gennemførelsen af de aftalte forpligtelser, så det sikres, at der tages hånd om negative indvirkninger på indkredsede sårbare interessenter.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Forpligtelser for forhandlere og undtagelser for små og mellemstore forhandlervirksomheder |
| | 1.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, må kun gøre relevante råvarer og produkter tilgængelige på markedet, hvis de er i besiddelse af de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 3. |
| | 2.
     
  Forhandlere, som ikke er SMV'er, anses for virksomheder og er omfattet af forpligtelserne og bestemmelserne i denne forordnings artikel 3, 4, 5 og 8-12, artikel 14, stk. 9, og artikel 15 og 20 med hensyn til de relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på EU-markedet. |
| | 3.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal indsamle og opbevare følgende oplysninger vedrørende de relevante råvarer og produkter, som de agter at gøre tilgængelige på markedet: |
| | a) | navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 4a

Artikel 4a

Forpligtelser for forhandlere og undtagelser for små og mellemstore forhandlervirksomheder

Forpligtelser for forhandlere og undtagelser for små og mellemstore forhandlervirksomheder

1.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, må kun gøre relevante råvarer og produkter tilgængelige på markedet, hvis de er i besiddelse af de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 3.

2.
     
  Forhandlere, som ikke er SMV'er, anses for virksomheder og er omfattet af forpligtelserne og bestemmelserne i denne forordnings artikel 3, 4, 5 og 8-12, artikel 14, stk. 9, og artikel 15 og 20 med hensyn til de relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på EU-markedet.

3.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal indsamle og opbevare følgende oplysninger vedrørende de relevante råvarer og produkter, som de agter at gøre tilgængelige på markedet:

a)

a)

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem

| b) | navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til. |
| --- | --- |

b)

b)

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til.

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til.

4.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal opbevare de i denne artikel omhandlede oplysninger i mindst fem år og skal efter anmodning stille disse oplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder.

5.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, der modtager eller har fået kendskab til nye oplysninger, herunder begrundet mistanke der indikerer en ikke ubetydelig risiko for, at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har gjort tilgængelig på markedet, ikke overholder kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har gjort den relevante råvare eller det relevante produkt tilgængelig på markedet.

6.
     
  Forhandlere skal, uanset om de er SMV'er eller ej, tilbyde al den bistand til de kompetente myndigheder, der er nødvendig for at fremme udførelsen af det i artikel 16 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til deres områder og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

7.
     
  Kommissionen kan yde teknisk assistance til SMV'er, der ikke råder over midler til at efterleve kravene i denne artikel.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den bemyndigede repræsentant fremlægger efter anmodning en kopi af fuldmagten på et af Den Europæiske Unions officielle sprog for de kompetente myndigheder. | 2.   Den bemyndigede repræsentant fremlægger efter anmodning en kopi af fuldmagten på et af Den Europæiske Unions officielle sprog for de kompetente myndigheder
  og et eksemplar affattet på sproget i den medlemsstat, hvor due diligence-erklæringen behandles, eller i næstbedste fald på engelsk
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den bemyndigede repræsentant fremlægger efter anmodning en kopi af fuldmagten på et af Den Europæiske Unions officielle sprog for de kompetente myndigheder.

2.   Den bemyndigede repræsentant fremlægger efter anmodning en kopi af fuldmagten på et af Den Europæiske Unions officielle sprog for de kompetente myndigheder
  og et eksemplar affattet på sproget i den medlemsstat, hvor due diligence-erklæringen behandles, eller i næstbedste fald på engelsk
  .

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | udgår |
| Forhandlernes forpligtelser | |
| 1.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, må kun gøre relevante råvarer og produkter tilgængelige på markedet, hvis de er i besiddelse af de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 2. | |
| 2.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal indsamle og opbevare følgende oplysninger vedrørende de relevante råvarer og produkter, som de agter at udbyde på markedet: | |
| a) | navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

udgår

udgår

Forhandlernes forpligtelser

Forhandlernes forpligtelser

1.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, må kun gøre relevante råvarer og produkter tilgængelige på markedet, hvis de er i besiddelse af de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 2.

2.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal indsamle og opbevare følgende oplysninger vedrørende de relevante råvarer og produkter, som de agter at udbyde på markedet:

a)

a)

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de virksomheder eller forhandlere, som har leveret de relevante råvarer og produkter til dem

| b) | navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til. |
| --- | --- |

b)

b)

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til.

navn, registreret firmanavn eller registreret varemærke, postadresse, e-mail og, hvis en sådan findes, webadresse på de forhandlere, som de har leveret de relevante råvarer og produkter til.

3.
     
  Forhandlere, der er SMV'er, skal opbevare de i denne artikel omhandlede oplysninger i mindst fem år og skal efter anmodning stille disse oplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder.

4.
     
  Forhandlere, som er SMV'er, der modtager nye oplysninger, herunder begrundet mistanke, om, at den relevante råvare eller det relevante produkt, som de allerede har gjort tilgængelig på markedet, ikke overholder kravene i denne forordning, underretter straks de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor de har gjort den relevante råvare eller det relevante produkt tilgængelig på markedet.

5.
     
  Forhandlere, som ikke er SMV'er, anses for virksomheder og er omfattet af forpligtelserne og bestemmelserne i denne forordnings artikel 3, 4, 5 og 8-12, artikel 14, stk. 9, samt artikel 15 og 20 med hensyn til de relevante råvarer og produkter, som de gør tilgængelige på EU-markedet.

6.
     
  Forhandlerne tilbyder al nødvendig bistand til de kompetente myndigheder til at lette udførelsen af de i artikel 16 omhandlede tilsyn, herunder for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Markedsføring foretaget af virksomheder etableret i tredjelande | Markedsføring foretaget af virksomheder etableret i tredjelande |
| Hvis en fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, bringer relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet, anses den første fysiske eller juridiske person i Unionen, som køber eller overtager sådanne relevante råvarer og produkter, for en virksomhed som omhandlet i denne forordning. | Hvis en fysisk eller juridisk person,
  uanset størrelse,
  der er etableret i Unionen, bringer relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet, anses den første fysiske eller juridiske person i Unionen, som køber eller overtager sådanne relevante råvarer og produkter, for en virksomhed som omhandlet i denne forordning. |
| | Hvis der ikke er etableret nogen fabrikant eller importør i Unionen, skal onlinemarkedspladser efterleve de i artikel 8 fastsatte forpligtelser for produkter, som de formidler til salg. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

Markedsføring foretaget af virksomheder etableret i tredjelande

Markedsføring foretaget af virksomheder etableret i tredjelande

Hvis en fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, bringer relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet, anses den første fysiske eller juridiske person i Unionen, som køber eller overtager sådanne relevante råvarer og produkter, for en virksomhed som omhandlet i denne forordning.

Hvis en fysisk eller juridisk person,
  uanset størrelse,
  der er etableret i Unionen, bringer relevante råvarer og produkter i omsætning på EU-markedet, anses den første fysiske eller juridiske person i Unionen, som køber eller overtager sådanne relevante råvarer og produkter, for en virksomhed som omhandlet i denne forordning.

uanset størrelse,

Hvis der ikke er etableret nogen fabrikant eller importør i Unionen, skal onlinemarkedspladser efterleve de i artikel 8 fastsatte forpligtelser for produkter, som de formidler til salg.

Hvis der ikke er etableret nogen fabrikant eller importør i Unionen, skal onlinemarkedspladser efterleve de i artikel 8 fastsatte forpligtelser for produkter, som de formidler til salg.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Produktkomponenter, der allerede har været genstand for den i artikel 4, stk. 1, omhandlede due diligence-overholdelse, er ikke omfattet af krav om en yderligere due diligence-procedure. Due diligence-kravene gælder fortsat for komponenter, der ikke har være omfattet af en due diligence-procedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Produktkomponenter, der allerede har været genstand for den i artikel 4, stk. 1, omhandlede due diligence-overholdelse, er ikke omfattet af krav om en yderligere due diligence-procedure. Due diligence-kravene gælder fortsat for komponenter, der ikke har være omfattet af en due diligence-procedure.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Virksomhederne indsamler oplysninger, dokumenter og data, der viser, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med artikel 3. Med henblik herpå indsamler, organiserer og opbevarer virksomheden følgende oplysninger om
  relevante råvarer eller produkter
  i fem år, underbygget af dokumentation: | Virksomhederne indsamler oplysninger, dokumenter og data, der viser, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med artikel 3. Med henblik herpå indsamler, organiserer og opbevarer virksomheden følgende oplysninger om
  hver relevant råvare eller produkt, der er gjort tilgængeligt på EU-markedet eller eksporteret ud af Unionen,
  i fem år, underbygget af dokumentation: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Virksomhederne indsamler oplysninger, dokumenter og data, der viser, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med artikel 3. Med henblik herpå indsamler, organiserer og opbevarer virksomheden følgende oplysninger om
  relevante råvarer eller produkter
  i fem år, underbygget af dokumentation:

relevante råvarer eller produkter

Virksomhederne indsamler oplysninger, dokumenter og data, der viser, at de relevante råvarer og produkter er i overensstemmelse med artikel 3. Med henblik herpå indsamler, organiserer og opbevarer virksomheden følgende oplysninger om
  hver relevant råvare eller produkt, der er gjort tilgængeligt på EU-markedet eller eksporteret ud af Unionen,
  i fem år, underbygget af dokumentation:

hver relevant råvare eller produkt, der er gjort tilgængeligt på EU-markedet eller eksporteret ud af Unionen,

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | beskrivelse, herunder handelsnavn og type, af de relevante råvarer og produkter samt, hvis det er relevant, artens almindelige navn og dens fulde videnskabelige navn; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

beskrivelse, herunder handelsnavn og type, af de relevante råvarer og produkter samt, hvis det er relevant, artens almindelige navn og dens fulde videnskabelige navn;

| a) | beskrivelse, herunder handelsnavn og type, af de relevante råvarer og produkter samt, hvis det er relevant, artens almindelige navn og dens fulde videnskabelige navn;
  varebeskrivelsen skal indeholde en liste over de råvarer, som indgår heri eller anvendes til fremstilling af disse produkter; for animalske produkter skal beskrivelsen indeholde en liste over de råvarer, der anvendes til dyrefoder |
| --- | --- |

a)

beskrivelse, herunder handelsnavn og type, af de relevante råvarer og produkter samt, hvis det er relevant, artens almindelige navn og dens fulde videnskabelige navn;
  varebeskrivelsen skal indeholde en liste over de råvarer, som indgår heri eller anvendes til fremstilling af disse produkter; for animalske produkter skal beskrivelsen indeholde en liste over de råvarer, der anvendes til dyrefoder

varebeskrivelsen skal indeholde en liste over de råvarer, som indgår heri eller anvendes til fremstilling af disse produkter; for animalske produkter skal beskrivelsen indeholde en liste over de råvarer, der anvendes til dyrefoder

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | identifikation
  af produktionslandet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

identifikation
  af produktionslandet

identifikation

| c) | angivelse
  af produktionslandet
  eller dele heraf |
| --- | --- |

c)

angivelse
  af produktionslandet
  eller dele heraf

angivelse

eller dele heraf

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra d

Artikel 9 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret,
  samt produktionsdato eller -periode
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret,
  samt produktionsdato eller -periode
  .

samt produktionsdato eller -periode

| d) | geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret,
  eller geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle punkter i en mangekant for den jordlod, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret; enhver skovrydning eller forringelse i de givne jordlodder, som enten er angivet ved en enkelt længde- og breddekoordinat eller ved mangekant, udelukker automatisk alle råvarer og produkter fra disse jordlodder i at måtte gøres tilgængelige på markedet eller eksporteres derfra; virksomhederne skal angive dato eller tidsrum eller høstsæson for råvaren eller produktet; Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning for så vidt angår størrelsen af de jordlodder, over hvilken tærskel virksomhederne alene må anvende polygoner som middel til at geolokalisere de relevante råvarer og produkter |
| --- | --- |

d)

geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret,
  eller geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle punkter i en mangekant for den jordlod, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret; enhver skovrydning eller forringelse i de givne jordlodder, som enten er angivet ved en enkelt længde- og breddekoordinat eller ved mangekant, udelukker automatisk alle råvarer og produkter fra disse jordlodder i at måtte gøres tilgængelige på markedet eller eksporteres derfra; virksomhederne skal angive dato eller tidsrum eller høstsæson for råvaren eller produktet; Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning for så vidt angår størrelsen af de jordlodder, over hvilken tærskel virksomhederne alene må anvende polygoner som middel til at geolokalisere de relevante råvarer og produkter

eller geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle punkter i en mangekant for den jordlod, hvor de relevante råvarer og produkter blev produceret

enhver skovrydning eller forringelse i de givne jordlodder, som enten er angivet ved en enkelt længde- og breddekoordinat eller ved mangekant, udelukker automatisk alle råvarer og produkter fra disse jordlodder i at måtte gøres tilgængelige på markedet eller eksporteres derfra; virksomhederne skal angive dato eller tidsrum eller høstsæson for råvaren eller produktet; Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere denne forordning for så vidt angår størrelsen af de jordlodder, over hvilken tærskel virksomhederne alene må anvende polygoner som middel til at geolokalisere de relevante råvarer og produkter

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra h

Artikel 9 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | tilstrækkelige og verificerbare oplysninger om, at produktionen er blevet udført i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet
  , herunder enhver aftale, der giver ret til at anvende det pågældende område til produktion af den relevante råvare. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger om, at produktionen er blevet udført i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet
  , herunder enhver aftale, der giver ret til at anvende det pågældende område til produktion af den relevante råvare.

, herunder enhver aftale, der giver ret til at anvende det pågældende område til produktion af den relevante råvare.

| h) | tilstrækkelige og verificerbare oplysninger om, at produktionen er blevet udført i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet
  og med de relevante love og standarder omhandlet i artikel 2, stk. 28 |
| --- | --- |

h)

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger om, at produktionen er blevet udført i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet
  og med de relevante love og standarder omhandlet i artikel 2, stk. 28

og med de relevante love og standarder omhandlet i artikel 2, stk. 28

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra h a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der er indhentet via uafhængige revisioner og hensigtsmæssige høringsprocesser, om, at det område, der anvendes til fremstilling af de relevante råvarer og produkter, ikke er genstand for krav baseret på oprindelige folks sædvaneretlige eller andre legitime jordbesiddelsesrettigheder og ej heller er genstand for tvister vedrørende anvendelse eller ejerskab af eller tilstedeværelse på arealerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der er indhentet via uafhængige revisioner og hensigtsmæssige høringsprocesser, om, at det område, der anvendes til fremstilling af de relevante råvarer og produkter, ikke er genstand for krav baseret på oprindelige folks sædvaneretlige eller andre legitime jordbesiddelsesrettigheder og ej heller er genstand for tvister vedrørende anvendelse eller ejerskab af eller tilstedeværelse på arealerne

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der er indhentet via uafhængige revisioner og hensigtsmæssige høringsprocesser, om, at det område, der anvendes til fremstilling af de relevante råvarer og produkter, ikke er genstand for krav baseret på oprindelige folks sædvaneretlige eller andre legitime jordbesiddelsesrettigheder og ej heller er genstand for tvister vedrørende anvendelse eller ejerskab af eller tilstedeværelse på arealerne

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra h b (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 — litra h b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | hb) | tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der fremstiller holdningerne blandt eventuelle oprindelige folk, lokalsamfund eller andre grupper, der gør hævd på jordbesiddelsesrettigheder for det anvendte område til produktion af de relevante råvarer eller produkter, for så vidt angår produktionen af de relevante råvarer og produkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

hb)

hb)

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der fremstiller holdningerne blandt eventuelle oprindelige folk, lokalsamfund eller andre grupper, der gør hævd på jordbesiddelsesrettigheder for det anvendte område til produktion af de relevante råvarer eller produkter, for så vidt angår produktionen af de relevante råvarer og produkter

tilstrækkelige og verificerbare oplysninger, der fremstiller holdningerne blandt eventuelle oprindelige folk, lokalsamfund eller andre grupper, der gør hævd på jordbesiddelsesrettigheder for det anvendte område til produktion af de relevante råvarer eller produkter, for så vidt angår produktionen af de relevante råvarer og produkter

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Finansielle institutioner skal indsamle oplysninger, dokumenter og data, der viser, at udførelsen af finansielle tjenesteydelser til kunderne er i overensstemmelse med artikel 11a. Disse oplysninger skal som minimum omfatte |
| | a) | en beskrivelse af kundens økonomiske aktiviteter, af aktiviteterne i enheder, der kontrolleres af kunden, og af de økonomiske aktiviteter hos kundernes leverandører |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Finansielle institutioner skal indsamle oplysninger, dokumenter og data, der viser, at udførelsen af finansielle tjenesteydelser til kunderne er i overensstemmelse med artikel 11a. Disse oplysninger skal som minimum omfatte

a)

a)

en beskrivelse af kundens økonomiske aktiviteter, af aktiviteterne i enheder, der kontrolleres af kunden, og af de økonomiske aktiviteter hos kundernes leverandører

en beskrivelse af kundens økonomiske aktiviteter, af aktiviteterne i enheder, der kontrolleres af kunden, og af de økonomiske aktiviteter hos kundernes leverandører

| b) | oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning på, gjort tilgængelige på eller eksporteret fra Unionens marked, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

b)

b)

oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning på, gjort tilgængelige på eller eksporteret fra Unionens marked, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning

oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning på, gjort tilgængelige på eller eksporteret fra Unionens marked, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning

| c) | anvendelse til aktiviteterne i litra a) af relevante råvarer og produkter, herunder oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der faktisk anvendes, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

c)

c)

anvendelse til aktiviteterne i litra a) af relevante råvarer og produkter, herunder oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der faktisk anvendes, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning

anvendelse til aktiviteterne i litra a) af relevante råvarer og produkter, herunder oplysninger om de relevante råvarer og produkter, der faktisk anvendes, og om den tilknyttede udøvelse af due diligence i henhold til denne forordning

| d) | politikker der formuleres og gennemføres af kunden og af de enheder og leverandører, der er nævnt i litra a), med henblik på at sikre, at deres aktiviteter ikke medfører skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov |
| --- | --- |

d)

d)

politikker der formuleres og gennemføres af kunden og af de enheder og leverandører, der er nævnt i litra a), med henblik på at sikre, at deres aktiviteter ikke medfører skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov

politikker der formuleres og gennemføres af kunden og af de enheder og leverandører, der er nævnt i litra a), med henblik på at sikre, at deres aktiviteter ikke medfører skovrydning, skovforringelse eller omlægning af skov

| e) | angivelse af produktionsland og geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter skal produceres |
| --- | --- |

e)

e)

angivelse af produktionsland og geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter skal produceres

angivelse af produktionsland og geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter skal produceres

Ændring 128 + 253

Ændring 128 + 253

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere stk. 1 vedrørende yderligere relevante oplysninger, der skal indhentes, og som måtte være nødvendige for at sikre effektiviteten af due diligence-ordningen. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere stk. 1 vedrørende yderligere relevante oplysninger, der skal indhentes, og som måtte være nødvendige for at sikre effektiviteten af due diligence-ordningen.

udgår

udgår

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere stk. 1 og stk. 1a vedrørende yderligere relevante oplysninger, der skal indhentes, og som måtte være nødvendige for at sikre virkningen af due diligence-systemet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere stk. 1 og stk. 1a vedrørende yderligere relevante oplysninger, der skal indhentes, og som måtte være nødvendige for at sikre virkningen af due diligence-systemet.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Virksomhederne verificerer og analyserer de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 9, og anden relevant dokumentation og udfører på grundlag heraf en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at de relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning. Hvis virksomhederne ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må de ikke bringe de relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksportere dem. | 1.   Virksomhederne
  og de finansielle institutioner
  verificerer og analyserer de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 9, og anden relevant dokumentation og udfører på grundlag heraf en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at de relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning.
  Hvis en operatør ikke er i stand til i tilstrækkelig grad at indsamle de oplysninger, der kræves i henhold til denne forordning, har den ret til at udbede sig præciseringer eller bistand fra den kompetente myndighed til implementeringen.
  Hvis virksomhederne ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må de ikke bringe de relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksportere dem.
  Hvis de finansielle institutioner ikke kan konkludere, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, skal de ikke levere finansielle tjenesteydelser til de berørte kunder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Virksomhederne verificerer og analyserer de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 9, og anden relevant dokumentation og udfører på grundlag heraf en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at de relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning. Hvis virksomhederne ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må de ikke bringe de relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksportere dem.

1.   Virksomhederne
  og de finansielle institutioner
  verificerer og analyserer de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 9, og anden relevant dokumentation og udfører på grundlag heraf en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at de relevante råvarer og produkter, der skal bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet, ikke overholder kravene i denne forordning.
  Hvis en operatør ikke er i stand til i tilstrækkelig grad at indsamle de oplysninger, der kræves i henhold til denne forordning, har den ret til at udbede sig præciseringer eller bistand fra den kompetente myndighed til implementeringen.
  Hvis virksomhederne ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må de ikke bringe de relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksportere dem.
  Hvis de finansielle institutioner ikke kan konkludere, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, skal de ikke levere finansielle tjenesteydelser til de berørte kunder.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | tilstedeværelsen af sårbare folk, oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvanebaserede jordbesiddelsesrettigheder i landet eller et område heraf, som den relevante råvare eller det relevante produkt stammer fra |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

tilstedeværelsen af sårbare folk, oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvanebaserede jordbesiddelsesrettigheder i landet eller et område heraf, som den relevante råvare eller det relevante produkt stammer fra

tilstedeværelsen af sårbare folk, oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvanebaserede jordbesiddelsesrettigheder i landet eller et område heraf, som den relevante råvare eller det relevante produkt stammer fra

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra b b (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | eksistensen af krav på eller tvister vedrørende hævd over, ejerskab af eller udøvelse af sædvanebaseret besiddelsesret over det område, der anvendes til produktion af den relevante råvare og eller det relevante produkt, uanset om det er formelt registreret eller ej |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bb)

bb)

eksistensen af krav på eller tvister vedrørende hævd over, ejerskab af eller udøvelse af sædvanebaseret besiddelsesret over det område, der anvendes til produktion af den relevante råvare og eller det relevante produkt, uanset om det er formelt registreret eller ej

eksistensen af krav på eller tvister vedrørende hævd over, ejerskab af eller udøvelse af sædvanebaseret besiddelsesret over det område, der anvendes til produktion af den relevante råvare og eller det relevante produkt, uanset om det er formelt registreret eller ej

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra c

Artikel 10 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udbredelsen af skovrydning
  eller
  skovforringelse i produktionslandet, -regionen eller -området for den relevante råvare eller det relevante produkt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udbredelsen af skovrydning
  eller
  skovforringelse i produktionslandet, -regionen eller -området for den relevante råvare eller det relevante produkt

eller

| c) | udbredelsen af skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  i produktionslandet, -regionen eller -området for den relevante råvare eller det relevante produkt |
| --- | --- |

c)

udbredelsen af skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  i produktionslandet, -regionen eller -området for den relevante råvare eller det relevante produkt

eller omlægning af skov

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra e

Artikel 10 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | betænkeligheder i forbindelse med
  produktions-
  og oprindelseslandet, f.eks. omfanget af korruption, forekomst af dokument- og dataforfalskning, manglende retshåndhævelse, væbnet konflikt eller
  tilstedeværelse af
  sanktioner pålagt af FN's Sikkerhedsråd eller Rådet for Den Europæiske Union |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

betænkeligheder i forbindelse med
  produktions-
  og oprindelseslandet, f.eks. omfanget af korruption, forekomst af dokument- og dataforfalskning, manglende retshåndhævelse, væbnet konflikt eller
  tilstedeværelse af
  sanktioner pålagt af FN's Sikkerhedsråd eller Rådet for Den Europæiske Union

produktions-

tilstedeværelse af

| e) | betænkeligheder i forbindelse med
  produktionslandet eller områder heraf som omhandlet i artikel 27
  og oprindelseslandet, f.eks. omfanget af korruption, forekomst af dokument- og dataforfalskning,
  fravær af, overtrædelse af eller
  manglende retshåndhævelse
  af oprindelige folks og lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder
  , væbnet konflikt eller sanktioner pålagt af FN's Sikkerhedsråd eller Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

e)

betænkeligheder i forbindelse med
  produktionslandet eller områder heraf som omhandlet i artikel 27
  og oprindelseslandet, f.eks. omfanget af korruption, forekomst af dokument- og dataforfalskning,
  fravær af, overtrædelse af eller
  manglende retshåndhævelse
  af oprindelige folks og lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder
  , væbnet konflikt eller sanktioner pålagt af FN's Sikkerhedsråd eller Rådet for Den Europæiske Union

produktionslandet eller områder heraf som omhandlet i artikel 27

fravær af, overtrædelse af eller

af oprindelige folks og lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra f

Artikel 10 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | kompleksiteten af den relevante forsyningskæde, navnlig vanskeligheder med at forbinde råvarer og/eller produkter med den jordlod, hvor de er produceret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

kompleksiteten af den relevante forsyningskæde, navnlig vanskeligheder med at forbinde råvarer og/eller produkter med den jordlod, hvor de er produceret

| f) | kompleksiteten af den relevante forsyningskæde, navnlig vanskeligheder med at forbinde råvarer og/eller produkter med den jordlod, hvor de er produceret
  , eller nationale regler for databeskyttelse, som forbyder overførelsen af sådanne data |
| --- | --- |

f)

kompleksiteten af den relevante forsyningskæde, navnlig vanskeligheder med at forbinde råvarer og/eller produkter med den jordlod, hvor de er produceret
  , eller nationale regler for databeskyttelse, som forbyder overførelsen af sådanne data

, eller nationale regler for databeskyttelse, som forbyder overførelsen af sådanne data

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra g

Artikel 10 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | risikoen for blanding med produkter af ukendt oprindelse eller produkter, som er produceret i områder, hvor skovrydning
  eller
  skovforringelse har fundet sted eller finder sted |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

risikoen for blanding med produkter af ukendt oprindelse eller produkter, som er produceret i områder, hvor skovrydning
  eller
  skovforringelse har fundet sted eller finder sted

eller

| g) | risikoen for blanding med produkter af ukendt oprindelse eller produkter, som er produceret i områder, hvor skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov såvel som overtrædelser af relevante love
  har fundet sted eller finder sted |
| --- | --- |

g)

risikoen for blanding med produkter af ukendt oprindelse eller produkter, som er produceret i områder, hvor skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov såvel som overtrædelser af relevante love
  har fundet sted eller finder sted

eller omlægning af skov såvel som overtrædelser af relevante love

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra h a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | resultatet af flersidige interessentdialoger, hvortil berørte parter såsom mindre landbrugere, SMV'er, oprindelige folk og lokalsamfund, er opfordret til at tage aktivt del |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

resultatet af flersidige interessentdialoger, hvortil berørte parter såsom mindre landbrugere, SMV'er, oprindelige folk og lokalsamfund, er opfordret til at tage aktivt del

resultatet af flersidige interessentdialoger, hvortil berørte parter såsom mindre landbrugere, SMV'er, oprindelige folk og lokalsamfund, er opfordret til at tage aktivt del

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra i a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 — litra i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | oplysninger indgivet i forbindelse med mekanismen for tidlig varsling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

oplysninger indgivet i forbindelse med mekanismen for tidlig varsling

oplysninger indgivet i forbindelse med mekanismen for tidlig varsling

Ændring 245

Ændring 245

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 3

Artikel 10 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Træprodukter, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005, og som er omfattet af en gyldig FLEGT-licens fra en operationel licensordning, anses for at være i overensstemmelse med denne forordnings artikel 3, litra b). | 3.   Træprodukter, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005, og som er omfattet af en gyldig FLEGT-licens fra en operationel licensordning, anses for at være i overensstemmelse med
  de gældende regler i produktionslandet som fastsat i
  denne forordnings artikel 3, litra b)
  , og som defineret i dens artikel 2, nr. 28), litra a)
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Træprodukter, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005, og som er omfattet af en gyldig FLEGT-licens fra en operationel licensordning, anses for at være i overensstemmelse med denne forordnings artikel 3, litra b).

3.   Træprodukter, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005, og som er omfattet af en gyldig FLEGT-licens fra en operationel licensordning, anses for at være i overensstemmelse med
  de gældende regler i produktionslandet som fastsat i
  denne forordnings artikel 3, litra b)
  , og som defineret i dens artikel 2, nr. 28), litra a)
  .

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4

Artikel 10 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medmindre den analyse, der er foretaget i henhold til stk. 1, gør det muligt for virksomheden at fastslå, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at de relevante råvarer eller produkter ikke overholder kravene i denne forordning, træffer virksomheden, inden de relevante råvarer og produkter bringes i omsætning på EU-markedet eller eksporteres, risikobegrænsende procedurer og foranstaltninger, som er hensigtsmæssige med henblik på at opnå ingen eller kun ubetydelig risiko. Dette kan omfatte krav om yderligere oplysninger, data eller dokumenter, udførelse af uafhængige undersøgelser eller revisioner eller andre foranstaltninger vedrørende oplysningskravene i artikel 9. | 4.   Medmindre den analyse, der er foretaget i henhold til stk. 1, gør det muligt for virksomheden at fastslå, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at de relevante råvarer eller produkter ikke overholder kravene i denne forordning, træffer virksomheden, inden de relevante råvarer og produkter bringes i omsætning på EU-markedet eller eksporteres, risikobegrænsende procedurer og foranstaltninger, som er hensigtsmæssige med henblik på at opnå ingen eller kun ubetydelig risiko. Dette kan omfatte krav om yderligere oplysninger, data eller dokumenter, udførelse af uafhængige undersøgelser eller revisioner
  , kapacitetsopbygning og finansielle investeringer til mindre landbrugere
  eller andre foranstaltninger vedrørende oplysningskravene i artikel 9. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medmindre den analyse, der er foretaget i henhold til stk. 1, gør det muligt for virksomheden at fastslå, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at de relevante råvarer eller produkter ikke overholder kravene i denne forordning, træffer virksomheden, inden de relevante råvarer og produkter bringes i omsætning på EU-markedet eller eksporteres, risikobegrænsende procedurer og foranstaltninger, som er hensigtsmæssige med henblik på at opnå ingen eller kun ubetydelig risiko. Dette kan omfatte krav om yderligere oplysninger, data eller dokumenter, udførelse af uafhængige undersøgelser eller revisioner eller andre foranstaltninger vedrørende oplysningskravene i artikel 9.

4.   Medmindre den analyse, der er foretaget i henhold til stk. 1, gør det muligt for virksomheden at fastslå, at der ikke forekommer nogen eller kun ubetydelig risiko for, at de relevante råvarer eller produkter ikke overholder kravene i denne forordning, træffer virksomheden, inden de relevante råvarer og produkter bringes i omsætning på EU-markedet eller eksporteres, risikobegrænsende procedurer og foranstaltninger, som er hensigtsmæssige med henblik på at opnå ingen eller kun ubetydelig risiko. Dette kan omfatte krav om yderligere oplysninger, data eller dokumenter, udførelse af uafhængige undersøgelser eller revisioner
  , kapacitetsopbygning og finansielle investeringer til mindre landbrugere
  eller andre foranstaltninger vedrørende oplysningskravene i artikel 9.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Virksomhederne skal i relevante tilfælde drage omsorg for, at der træffes foranstaltninger til risikovurdering og risikobegrænsning, der sikrer deltagelse og høring af oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvaneretlige jordbesiddelsesrettigheder, der er til stede i produktionsområdet for de relevante råvarer og produkter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Virksomhederne skal i relevante tilfælde drage omsorg for, at der træffes foranstaltninger til risikovurdering og risikobegrænsning, der sikrer deltagelse og høring af oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvaneretlige jordbesiddelsesrettigheder, der er til stede i produktionsområdet for de relevante råvarer og produkter.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6 — litra a

Artikel 10 — stk. 6 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | model for risikostyringspraksis, rapportering, registrering, intern kontrol- og overensstemmelsesstyring, herunder for virksomheder, som ikke er SMV'er, og udnævnelse af en overensstemmelsesansvarlig på ledelsesniveau |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

model for risikostyringspraksis, rapportering, registrering, intern kontrol- og overensstemmelsesstyring, herunder for virksomheder, som ikke er SMV'er, og udnævnelse af en overensstemmelsesansvarlig på ledelsesniveau

| a) | model for risikostyringspraksis, rapportering, registrering, intern kontrol- og overensstemmelsesstyring, herunder for virksomheder, som ikke er SMV'er, og udnævnelse af en overensstemmelsesansvarlig på ledelsesniveau
  med angivelse af kontaktoplysninger eller en ajourført e-mailadresse til henvendelser |
| --- | --- |

a)

model for risikostyringspraksis, rapportering, registrering, intern kontrol- og overensstemmelsesstyring, herunder for virksomheder, som ikke er SMV'er, og udnævnelse af en overensstemmelsesansvarlig på ledelsesniveau
  med angivelse af kontaktoplysninger eller en ajourført e-mailadresse til henvendelser

med angivelse af kontaktoplysninger eller en ajourført e-mailadresse til henvendelser

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 7

Artikel 10 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Risikovurderingerne dokumenteres, revideres mindst én gang om året og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning. | 7.   Risikovurderingerne
  og, hvor det er relevant, de trufne risikobegrænsende afgørelser
  dokumenteres, revideres mindst én gang om året og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Risikovurderingerne dokumenteres, revideres mindst én gang om året og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning.

7.   Risikovurderingerne
  og, hvor det er relevant, de trufne risikobegrænsende afgørelser
  dokumenteres, revideres mindst én gang om året og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på at udvise due diligence i overensstemmelse med artikel 8 opretter og ajourfører virksomhederne en due diligence-ordning for at sikre, at de kan garantere overholdelse af kravene i artikel 3
  , litra a) og b)
  . Due diligence-ordningen tages op til revision mindst én gang om året og tilpasses
  om nødvendigt
  til ny udvikling, som kan påvirke due diligence-ordningen. Virksomhederne opbevarer fortegnelser over ajourføringer af due diligence-ordningen i fem år. | 1.   Med henblik på at udvise due diligence i overensstemmelse med artikel 8 opretter og ajourfører virksomhederne en due diligence-ordning for at sikre, at de kan garantere overholdelse af kravene i artikel 3. Due diligence-ordningen tages op til revision mindst én gang om året og tilpasses til ny udvikling, som kan påvirke due diligence-ordningen
  , når virksomhederne får kendskab til dem
  . Virksomhederne opbevarer fortegnelser over ajourføringer af due diligence-ordningen i fem år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Med henblik på at udvise due diligence i overensstemmelse med artikel 8 opretter og ajourfører virksomhederne en due diligence-ordning for at sikre, at de kan garantere overholdelse af kravene i artikel 3
  , litra a) og b)
  . Due diligence-ordningen tages op til revision mindst én gang om året og tilpasses
  om nødvendigt
  til ny udvikling, som kan påvirke due diligence-ordningen. Virksomhederne opbevarer fortegnelser over ajourføringer af due diligence-ordningen i fem år.

1.   Med henblik på at udvise due diligence i overensstemmelse med artikel 8 opretter og ajourfører virksomhederne en due diligence-ordning for at sikre, at de kan garantere overholdelse af kravene i artikel 3. Due diligence-ordningen tages op til revision mindst én gang om året og tilpasses til ny udvikling, som kan påvirke due diligence-ordningen
  , når virksomhederne får kendskab til dem
  . Virksomhederne opbevarer fortegnelser over ajourføringer af due diligence-ordningen i fem år.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medmindre andet er fastsat i andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden,
  rapporterer
  virksomheder, der ikke er SMV'er,
  årligt så bredt som muligt, herunder på internettet, om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser, jf. artikel 8. Virksomheder, der er omfattet af anvendelsesområdet for andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden, kan opfylde deres rapporteringsforpligtelser i henhold til dette stykke ved at angive de krævede oplysninger, når de rapporterer i henhold til den anden EU-retsakt. | 2.   
  Virksomhederne
  rapporterer årligt så bredt som muligt, herunder på internettet, om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser, jf.
  artikel
  8
  , 9 og 10, såvel som om gennemførelsen og resultaterne af deres due diligence samt foranstaltninger, de har truffet for at støtte mindre landbrugeres overholdelse, herunder via investeringer og kapacitetsopbygning
  . Virksomheder, der er omfattet af anvendelsesområdet for andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden, kan opfylde deres rapporteringsforpligtelser i henhold til dette stykke ved at angive de krævede oplysninger, når de rapporterer i henhold til den anden EU-retsakt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Medmindre andet er fastsat i andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden,
  rapporterer
  virksomheder, der ikke er SMV'er,
  årligt så bredt som muligt, herunder på internettet, om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser, jf. artikel 8. Virksomheder, der er omfattet af anvendelsesområdet for andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden, kan opfylde deres rapporteringsforpligtelser i henhold til dette stykke ved at angive de krævede oplysninger, når de rapporterer i henhold til den anden EU-retsakt.

2.   
  Virksomhederne
  rapporterer årligt så bredt som muligt, herunder på internettet, om deres due diligence-ordning, herunder om de skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser, jf.
  artikel
  8
  , 9 og 10, såvel som om gennemførelsen og resultaterne af deres due diligence samt foranstaltninger, de har truffet for at støtte mindre landbrugeres overholdelse, herunder via investeringer og kapacitetsopbygning
  . Virksomheder, der er omfattet af anvendelsesområdet for andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i værdikæden, kan opfylde deres rapporteringsforpligtelser i henhold til dette stykke ved at angive de krævede oplysninger, når de rapporterer i henhold til den anden EU-retsakt.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Rapporterne skal for de relevante råvarer og produkter, der leveres af hver leverandør |
| | a) | give de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Rapporterne skal for de relevante råvarer og produkter, der leveres af hver leverandør

a)

a)

give de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9

give de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9

| b) | beskrive de oplysninger og den dokumentation, der er indhentet og anvendt til at vurdere de relevante råvarers og produkters efterlevelse af artikel 3 |
| --- | --- |

b)

b)

beskrive de oplysninger og den dokumentation, der er indhentet og anvendt til at vurdere de relevante råvarers og produkters efterlevelse af artikel 3

beskrive de oplysninger og den dokumentation, der er indhentet og anvendt til at vurdere de relevante råvarers og produkters efterlevelse af artikel 3

| c) | angive konklusionerne af den risikovurdering, der er foretaget i henhold til artikel 10, stk. 1, og beskrive eventuelle risikobegrænsende procedurer eller foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 10, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

c)

angive konklusionerne af den risikovurdering, der er foretaget i henhold til artikel 10, stk. 1, og beskrive eventuelle risikobegrænsende procedurer eller foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 10, stk. 4

angive konklusionerne af den risikovurdering, der er foretaget i henhold til artikel 10, stk. 1, og beskrive eventuelle risikobegrænsende procedurer eller foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 10, stk. 4

| d) | angive dato og sted, hvor de relevante råvarer og produkter blev bragt i omsætning på eller eksporteret fra EU-markedet og |
| --- | --- |

d)

d)

angive dato og sted, hvor de relevante råvarer og produkter blev bragt i omsætning på eller eksporteret fra EU-markedet og

angive dato og sted, hvor de relevante råvarer og produkter blev bragt i omsætning på eller eksporteret fra EU-markedet og

| e) | fremlægge dokumentation for høring af oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvaneretlige jordbesiddelsesrettigheder, der er til stede i produktionsområdet for de relevante råvarer og produkter. |
| --- | --- |

e)

e)

fremlægge dokumentation for høring af oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvaneretlige jordbesiddelsesrettigheder, der er til stede i produktionsområdet for de relevante råvarer og produkter.

fremlægge dokumentation for høring af oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af sædvaneretlige jordbesiddelsesrettigheder, der er til stede i produktionsområdet for de relevante råvarer og produkter.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Virksomhederne opbevarer al dokumentation vedrørende due diligence, f.eks. fortegnelser, foranstaltninger og procedurer
  , jf.
  artikel 8, i fem år. De stiller
  dem
  til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning. | 3.   Virksomhederne opbevarer al dokumentation vedrørende due diligence, f.eks. fortegnelser, foranstaltninger og procedurer
  i henhold til
  artikel 8 i fem år
  , således at det er muligt at identificere ethvert produkt eller enhver råvare, der er bragt i omsætning, den gennemførte risikoanalyse og de opnåede resultater hinsides enhver tvivl
  . De stiller
  denne dokumentation
  til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Virksomhederne opbevarer al dokumentation vedrørende due diligence, f.eks. fortegnelser, foranstaltninger og procedurer
  , jf.
  artikel 8, i fem år. De stiller
  dem
  til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning.

3.   Virksomhederne opbevarer al dokumentation vedrørende due diligence, f.eks. fortegnelser, foranstaltninger og procedurer
  i henhold til
  artikel 8 i fem år
  , således at det er muligt at identificere ethvert produkt eller enhver råvare, der er bragt i omsætning, den gennemførte risikoanalyse og de opnåede resultater hinsides enhver tvivl
  . De stiller
  denne dokumentation
  til rådighed for de kompetente myndigheder efter anmodning.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Forpligtelser for finansielle institutioner |
| | 1.
     
  Finansielle institutioner skal for at efterleve artikel 3 udvise due diligence, inden de udfører finansielle tjenesteydelser for kunder, hvis økonomiske aktiviteter består i eller er knyttet til handel eller bringen i omsætning af relevante råvarer og produkter. |
| | 2.
     
  Denne due diligence skal omfatte: |
| | a) | indsamling af oplysninger og dokumenter jf. artikel 9, stk. 1a, der er nødvendige for at opfylde kravene i denne artikels stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Artikel 11a

Forpligtelser for finansielle institutioner

Forpligtelser for finansielle institutioner

1.
     
  Finansielle institutioner skal for at efterleve artikel 3 udvise due diligence, inden de udfører finansielle tjenesteydelser for kunder, hvis økonomiske aktiviteter består i eller er knyttet til handel eller bringen i omsætning af relevante råvarer og produkter.

2.
     
  Denne due diligence skal omfatte:

a)

a)

indsamling af oplysninger og dokumenter jf. artikel 9, stk. 1a, der er nødvendige for at opfylde kravene i denne artikels stk. 1

indsamling af oplysninger og dokumenter jf. artikel 9, stk. 1a, der er nødvendige for at opfylde kravene i denne artikels stk. 1

| b) | foranstaltninger til risikovurdering og -begrænsning som omhandlet i artikel 10. |
| --- | --- |

b)

b)

foranstaltninger til risikovurdering og -begrænsning som omhandlet i artikel 10.

foranstaltninger til risikovurdering og -begrænsning som omhandlet i artikel 10.

3.
     
  Finansielle institutioner må ikke udføre finansielle tjenesteydelser for kunder uden forudgående forelæggelse af en due diligence-erklæring for de kompetente myndigheder.

4.
     
  Hvis finansielle institutioner har etableret en løbende forretningsforbindelse med kunder før den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden], skal institutionerne gennemføre den relevante due diligence senest den ... [EUT: indsæt datoen et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 b (ny)

Artikel 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11b





  1.
     
  Finansielle institutioner verificerer og analyserer oplysninger indsamlet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1a, og al anden relevant dokumentation, og udfører på dette grundlag en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at udførelsen af finansielle tjenesteydelser for en kunde ikke er i overensstemmelse med artikel 12a, stk. 1. Hvis den finansielle institution ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må den ikke udføre finansielle tjenesteydelser for den pågældende kunde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11b

1.
     
  Finansielle institutioner verificerer og analyserer oplysninger indsamlet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1a, og al anden relevant dokumentation, og udfører på dette grundlag en risikovurdering for at fastslå, om der er risiko for, at udførelsen af finansielle tjenesteydelser for en kunde ikke er i overensstemmelse med artikel 12a, stk. 1. Hvis den finansielle institution ikke kan påvise, at risikoen for manglende overholdelse er ubetydelig, må den ikke udføre finansielle tjenesteydelser for den pågældende kunde.

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når virksomhederne bringer relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem derfra, skal de ikke opfylde forpligtelserne i artikel 10, hvis de kan bekræfte, at alle de relevante råvarer og produkter er produceret i lande eller dele heraf, som er klassificeret som lavrisikolande i henhold til artikel 27. | 1.   Når virksomhederne bringer relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem derfra, skal de ikke opfylde forpligtelserne i artikel 10
  , stk. 2, litra a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) eller j), eller stk. 6
  , hvis de kan bekræfte, at alle de relevante råvarer og produkter er produceret i lande eller dele heraf, som er klassificeret som lavrisikolande i henhold til artikel 27. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når virksomhederne bringer relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem derfra, skal de ikke opfylde forpligtelserne i artikel 10, hvis de kan bekræfte, at alle de relevante råvarer og produkter er produceret i lande eller dele heraf, som er klassificeret som lavrisikolande i henhold til artikel 27.

1.   Når virksomhederne bringer relevante råvarer eller produkter i omsætning på EU-markedet eller eksporterer dem derfra, skal de ikke opfylde forpligtelserne i artikel 10
  , stk. 2, litra a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) eller j), eller stk. 6
  , hvis de kan bekræfte, at alle de relevante råvarer og produkter er produceret i lande eller dele heraf, som er klassificeret som lavrisikolande i henhold til artikel 27.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis en virksomhed modtager eller får kendskab til oplysninger, der tyder på en risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke opfylder kravene i denne forordning, skal alle forpligtelserne, jf. artikel 9 og 10, opfyldes. | 2.   Hvis en virksomhed modtager eller får kendskab til
  relevante
  oplysninger, der tyder på en risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke opfylder kravene i denne forordning, skal alle forpligtelserne, jf. artikel 9 og 10, opfyldes.
  Virksomheden skal straks formidle alle sådanne relevante oplysninger til den kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis en virksomhed modtager eller får kendskab til oplysninger, der tyder på en risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke opfylder kravene i denne forordning, skal alle forpligtelserne, jf. artikel 9 og 10, opfyldes.

2.   Hvis en virksomhed modtager eller får kendskab til
  relevante
  oplysninger, der tyder på en risiko for, at de relevante råvarer og produkter ikke opfylder kravene i denne forordning, skal alle forpligtelserne, jf. artikel 9 og 10, opfyldes.
  Virksomheden skal straks formidle alle sådanne relevante oplysninger til den kompetente myndighed.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis en kompetent myndighed får kendskab til oplysninger, der tyder på en risiko for mulig omgåelse af kravene i denne forordning, herunder tilfælde, hvor relevante råvarer eller produkter fremstilles i et standardrisiko- eller højrisikoland og efterfølgende forarbejdes i eller eksporteres til Unionen fra et lavrisikoland, foretager den kompetente myndighed kontrol i overensstemmelse med artikel 14, stk. 6, og vedtager om nødvendigt midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 21. Hvis det konstateres, at denne forordning ikke efterleves, træffer medlemsstaternes myndigheder yderligere foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 22 og 23. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis en kompetent myndighed får kendskab til oplysninger, der tyder på en risiko for mulig omgåelse af kravene i denne forordning, herunder tilfælde, hvor relevante råvarer eller produkter fremstilles i et standardrisiko- eller højrisikoland og efterfølgende forarbejdes i eller eksporteres til Unionen fra et lavrisikoland, foretager den kompetente myndighed kontrol i overensstemmelse med artikel 14, stk. 6, og vedtager om nødvendigt midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 21. Hvis det konstateres, at denne forordning ikke efterleves, træffer medlemsstaternes myndigheder yderligere foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 22 og 23.

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Retningslinjer |
| | 1.
     
  Kommissionen udsender inden den ... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] brugervenlige, råvarespecifikke retningslinjer, der præciserer virksomheders due diligence-opgaver og sporbarhedsregler, og som er skræddersyet til den respektive forsyningskæde. Kommissionen tager hensyn til andre due diligence-krav, der følger af EU-retten, navnlig [det kommende direktiv om bæredygtig virksomhedsledelse og due diligence]. |
| | 2.
     
  Retningslinjerne skal navnlig tage hensyn til SMV'ernes behov og informere dem om de forskellige muligheder for at få adgang til administrativ og finansiel bistand og vejlede dem om, hvordan kravene fra overlappende due diligence-regler i henhold til forskellige EU-retsakter kan gennemføres mest effektivt. |
| | 3.
     
  Retningslinjerne udarbejdes i samråd med relevante interessenter, herunder fra tredjelande, og, hvor det er hensigtsmæssigt, under hensyntagen til bedste praksis hos internationale organer med ekspertise inden for due diligence. |
| | 4.
     
  Kommissionen gennemgår og ajourfører regelmæssigt retningslinjerne under hensyntagen til den seneste udvikling i de berørte sektorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Artikel 12a

Retningslinjer

Retningslinjer

1.
     
  Kommissionen udsender inden den ... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] brugervenlige, råvarespecifikke retningslinjer, der præciserer virksomheders due diligence-opgaver og sporbarhedsregler, og som er skræddersyet til den respektive forsyningskæde. Kommissionen tager hensyn til andre due diligence-krav, der følger af EU-retten, navnlig [det kommende direktiv om bæredygtig virksomhedsledelse og due diligence].

2.
     
  Retningslinjerne skal navnlig tage hensyn til SMV'ernes behov og informere dem om de forskellige muligheder for at få adgang til administrativ og finansiel bistand og vejlede dem om, hvordan kravene fra overlappende due diligence-regler i henhold til forskellige EU-retsakter kan gennemføres mest effektivt.

3.
     
  Retningslinjerne udarbejdes i samråd med relevante interessenter, herunder fra tredjelande, og, hvor det er hensigtsmæssigt, under hensyntagen til bedste praksis hos internationale organer med ekspertise inden for due diligence.

4.
     
  Kommissionen gennemgår og ajourfører regelmæssigt retningslinjerne under hensyntagen til den seneste udvikling i de berørte sektorer.

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 3

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen offentliggør listen over kompetente myndigheder på sit websted. Kommissionen ajourfører regelmæssigt listen på grundlag af relevante ajourføringer fra medlemsstaterne. | 3.   Kommissionen offentliggør
  uden unødig opsættelse
  listen over kompetente myndigheder på sit websted. Kommissionen ajourfører regelmæssigt listen på grundlag af relevante ajourføringer fra medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen offentliggør listen over kompetente myndigheder på sit websted. Kommissionen ajourfører regelmæssigt listen på grundlag af relevante ajourføringer fra medlemsstaterne.

3.   Kommissionen offentliggør
  uden unødig opsættelse
  listen over kompetente myndigheder på sit websted. Kommissionen ajourfører regelmæssigt listen på grundlag af relevante ajourføringer fra medlemsstaterne.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 4

Artikel 13 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i kapitel 3 i denne forordning. | 4.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser,
  funktionel uafhængighed
  og ressourcer til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i kapitel 3 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i kapitel 3 i denne forordning.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser,
  funktionel uafhængighed
  og ressourcer til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i kapitel 3 i denne forordning.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 6

Artikel 13 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterne
  kan fremme
  udveksling og formidling af relevante oplysninger, navnlig for at hjælpe virksomhederne med at evaluere risici, jf. artikel 9, samt af bedste praksis med hensyn til gennemførelse af denne forordning. | 6.   Medlemsstaterne
  fremmer
  udveksling og formidling af relevante oplysninger, navnlig for at hjælpe virksomhederne med at evaluere risici, jf. artikel 9, samt af bedste praksis med hensyn til gennemførelse af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Medlemsstaterne
  kan fremme
  udveksling og formidling af relevante oplysninger, navnlig for at hjælpe virksomhederne med at evaluere risici, jf. artikel 9, samt af bedste praksis med hensyn til gennemførelse af denne forordning.

6.   Medlemsstaterne
  fremmer
  udveksling og formidling af relevante oplysninger, navnlig for at hjælpe virksomhederne med at evaluere risici, jf. artikel 9, samt af bedste praksis med hensyn til gennemførelse af denne forordning.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen udsteder senest den ... [EUT: indsæt datoen seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden] retningslinjer til alle kompetente myndigheder med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af forpligtelserne i dette kapitel, navnlig vedrørende kontrol af virksomheder og forhandlere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Kommissionen udsteder senest den ... [EUT: indsæt datoen seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden] retningslinjer til alle kompetente myndigheder med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af forpligtelserne i dette kapitel, navnlig vedrørende kontrol af virksomheder og forhandlere.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 7 b (nyt)

Artikel 13 — stk. 7 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  De kompetente myndigheder fører tilsyn med de finansielle institutioners overholdelse af kravene i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7b.
     
  De kompetente myndigheder fører tilsyn med de finansielle institutioners overholdelse af kravene i denne forordning.

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   For at foretage tilsyn, jf. stk. 1, udarbejder de kompetente myndigheder en plan ud fra en risikobaseret tilgang. Planen skal som minimum indeholde risikokriterier, der anvendes til at gennemføre risikoanalysen, jf. stk. 4, og lægges til grund for tilsynet. Ved fastlæggelsen og revisionen af risikokriterierne tager de kompetente myndigheder
  navnlig
  hensyn til
  tildelingen af risiko til lande eller dele heraf, jf. artikel 27, virksomhedens eller forhandleres tidligere overholdelse af denne forordning
  og andre relevante oplysninger. På grundlag af resultaterne af tilsynet og erfaringerne med gennemførelsen af planerne, reviderer de kompetente myndigheder regelmæssigt disse planer og risikokriterier med henblik på at forbedre deres effektivitet. Når de kompetente myndigheder reviderer planerne,
  fastsætter
  de en reduceret tilsynshyppighed for de virksomheder og forhandlere, der konsekvent har overholdt kravene i denne forordning fuldt ud. | 3.   For at foretage tilsyn, jf. stk. 1, udarbejder de kompetente myndigheder en plan ud fra en risikobaseret tilgang. Planen
  , som skal offentliggøres som fastsat i artikel 19,
  skal som minimum indeholde risikokriterier, der anvendes til at gennemføre risikoanalysen, jf. stk. 4, og lægges til grund for tilsynet. Ved fastlæggelsen og revisionen af risikokriterierne tager de kompetente myndigheder hensyn til
  en virksomheds eller forhandlers tidligere overtrædelser af denne forordning, mængden af relevante råvarer og produkter der bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på markedet, eller eksporteres fra EU-markedet, af virksomheden eller forhandleren, den periode der er forløbet siden risikovurderingen for de pågældende råvarer eller produkter blev afsluttet, afstanden mellem skove og de jordlodder eller mangekanter, hvorpå de pågældende råvarer og produkter blev produceret,
  og andre relevante oplysninger. På grundlag af resultaterne af tilsynet og erfaringerne med gennemførelsen af planerne, reviderer de kompetente myndigheder regelmæssigt disse planer og risikokriterier med henblik på at forbedre deres effektivitet. Når de kompetente myndigheder reviderer planerne,
  kan
  de
  fastsætte
  en reduceret tilsynshyppighed for de virksomheder og forhandlere, der konsekvent har overholdt kravene i denne forordning fuldt ud. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   For at foretage tilsyn, jf. stk. 1, udarbejder de kompetente myndigheder en plan ud fra en risikobaseret tilgang. Planen skal som minimum indeholde risikokriterier, der anvendes til at gennemføre risikoanalysen, jf. stk. 4, og lægges til grund for tilsynet. Ved fastlæggelsen og revisionen af risikokriterierne tager de kompetente myndigheder
  navnlig
  hensyn til
  tildelingen af risiko til lande eller dele heraf, jf. artikel 27, virksomhedens eller forhandleres tidligere overholdelse af denne forordning
  og andre relevante oplysninger. På grundlag af resultaterne af tilsynet og erfaringerne med gennemførelsen af planerne, reviderer de kompetente myndigheder regelmæssigt disse planer og risikokriterier med henblik på at forbedre deres effektivitet. Når de kompetente myndigheder reviderer planerne,
  fastsætter
  de en reduceret tilsynshyppighed for de virksomheder og forhandlere, der konsekvent har overholdt kravene i denne forordning fuldt ud.

3.   For at foretage tilsyn, jf. stk. 1, udarbejder de kompetente myndigheder en plan ud fra en risikobaseret tilgang. Planen
  , som skal offentliggøres som fastsat i artikel 19,
  skal som minimum indeholde risikokriterier, der anvendes til at gennemføre risikoanalysen, jf. stk. 4, og lægges til grund for tilsynet. Ved fastlæggelsen og revisionen af risikokriterierne tager de kompetente myndigheder hensyn til
  en virksomheds eller forhandlers tidligere overtrædelser af denne forordning, mængden af relevante råvarer og produkter der bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på markedet, eller eksporteres fra EU-markedet, af virksomheden eller forhandleren, den periode der er forløbet siden risikovurderingen for de pågældende råvarer eller produkter blev afsluttet, afstanden mellem skove og de jordlodder eller mangekanter, hvorpå de pågældende råvarer og produkter blev produceret,
  og andre relevante oplysninger. På grundlag af resultaterne af tilsynet og erfaringerne med gennemførelsen af planerne, reviderer de kompetente myndigheder regelmæssigt disse planer og risikokriterier med henblik på at forbedre deres effektivitet. Når de kompetente myndigheder reviderer planerne,
  kan
  de
  fastsætte
  en reduceret tilsynshyppighed for de virksomheder og forhandlere, der konsekvent har overholdt kravene i denne forordning fuldt ud.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 7

Artikel 14 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   De suspensioner, der er omhandlet i stk. 6, ophører inden for
  tre
  arbejdsdage, medmindre de kompetente myndigheder på grundlag af resultatet af tilsyn foretaget inden for denne periode konkluderer, at de har brug for yderligere tid til at fastslå, om de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning. I så fald forlænger de kompetente myndigheder suspensionen ved hjælp af yderligere midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 eller, hvis der er tale om relevante råvarer eller produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, ved at underrette toldmyndighederne om behovet for at opretholde suspensionen i henhold til artikel 24, stk. 6. | 7.   De suspensioner, der er omhandlet i stk. 6, ophører inden for
  fem
  arbejdsdage,
  eller inden for 72 timer for friske råvarers og letfordærvelige produkters vedkommende,
  medmindre de kompetente myndigheder på grundlag af resultatet af tilsyn foretaget inden for denne periode konkluderer, at de har brug for yderligere tid til at fastslå, om de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning. I så fald forlænger de kompetente myndigheder suspensionen ved hjælp af yderligere midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 eller, hvis der er tale om relevante råvarer eller produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, ved at underrette toldmyndighederne om behovet for at opretholde suspensionen i henhold til artikel 24, stk. 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   De suspensioner, der er omhandlet i stk. 6, ophører inden for
  tre
  arbejdsdage, medmindre de kompetente myndigheder på grundlag af resultatet af tilsyn foretaget inden for denne periode konkluderer, at de har brug for yderligere tid til at fastslå, om de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning. I så fald forlænger de kompetente myndigheder suspensionen ved hjælp af yderligere midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 eller, hvis der er tale om relevante råvarer eller produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, ved at underrette toldmyndighederne om behovet for at opretholde suspensionen i henhold til artikel 24, stk. 6.

7.   De suspensioner, der er omhandlet i stk. 6, ophører inden for
  fem
  arbejdsdage,
  eller inden for 72 timer for friske råvarers og letfordærvelige produkters vedkommende,
  medmindre de kompetente myndigheder på grundlag af resultatet af tilsyn foretaget inden for denne periode konkluderer, at de har brug for yderligere tid til at fastslå, om de relevante råvarer og produkter overholder kravene i denne forordning. I så fald forlænger de kompetente myndigheder suspensionen ved hjælp af yderligere midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 eller, hvis der er tale om relevante råvarer eller produkter, der indføres på eller forlader EU-markedet, ved at underrette toldmyndighederne om behovet for at opretholde suspensionen i henhold til artikel 24, stk. 6.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 9

Artikel 14 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Hver medlemsstat sikrer, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  5 %
  af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  5 %
  af mængden af hver af de relevante råvarer, der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked. | 9.   Hver medlemsstat sikrer, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  10 %
  af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer
  og produkter
  i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  10 %
  af mængden af hver af de relevante råvarer
  og produkter
  , der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.
  Medlemsstaterne kan for råvarer eller produkter fra lande eller områder heraf, der er klassificeret som lavrisiko i henhold til artikel 27, reducere de årlige tilsyn til 5 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Hver medlemsstat sikrer, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  5 %
  af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  5 %
  af mængden af hver af de relevante råvarer, der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.

9.   Hver medlemsstat sikrer, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  10 %
  af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer
  og produkter
  i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  10 %
  af mængden af hver af de relevante råvarer
  og produkter
  , der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.
  Medlemsstaterne kan for råvarer eller produkter fra lande eller områder heraf, der er klassificeret som lavrisiko i henhold til artikel 27, reducere de årlige tilsyn til 5 %.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 11

Artikel 14 — stk. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11.   Uden at det berører de tilsyn, der er omhandlet i stk. 5 og 6, foretager de kompetente myndigheder tilsyn, jf. stk. 1, når de forelægges dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side, jf. artikel 29, vedrørende potentiel manglende overholdelse af denne forordning. | 11.   Uden at det berører de tilsyn, der er omhandlet i stk. 5 og 6, foretager de kompetente myndigheder
  uden unødig opsættelse
  tilsyn, jf. stk. 1, når de forelægges dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder på grundlag af
  mekanismer for tidlig varsling eller
  begrundet mistanke fra tredjemands side, jf. artikel 29, vedrørende potentiel manglende overholdelse af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11.   Uden at det berører de tilsyn, der er omhandlet i stk. 5 og 6, foretager de kompetente myndigheder tilsyn, jf. stk. 1, når de forelægges dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder på grundlag af begrundet mistanke fra tredjemands side, jf. artikel 29, vedrørende potentiel manglende overholdelse af denne forordning.

11.   Uden at det berører de tilsyn, der er omhandlet i stk. 5 og 6, foretager de kompetente myndigheder
  uden unødig opsættelse
  tilsyn, jf. stk. 1, når de forelægges dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder på grundlag af
  mekanismer for tidlig varsling eller
  begrundet mistanke fra tredjemands side, jf. artikel 29, vedrørende potentiel manglende overholdelse af denne forordning.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 12

Artikel 14 — stk. 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12.   Tilsynene foretages uanmeldt, undtagen i tilfælde hvor det er nødvendigt at varsko virksomheden eller forhandleren af hensyn til tilsynets effektivitet. | 12.   Tilsynene foretages uanmeldt, undtagen i tilfælde hvor det er nødvendigt at varsko virksomheden eller forhandleren af hensyn til tilsynets effektivitet.
  Myndighederne skal begrunde en sådan forudgående varsling i deres kontrolrapporter, inklusive oplysninger om antallet af forudgående varslinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12.   Tilsynene foretages uanmeldt, undtagen i tilfælde hvor det er nødvendigt at varsko virksomheden eller forhandleren af hensyn til tilsynets effektivitet.

12.   Tilsynene foretages uanmeldt, undtagen i tilfælde hvor det er nødvendigt at varsko virksomheden eller forhandleren af hensyn til tilsynets effektivitet.
  Myndighederne skal begrunde en sådan forudgående varsling i deres kontrolrapporter, inklusive oplysninger om antallet af forudgående varslinger.

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 13

Artikel 14 — stk. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13.   De kompetente myndigheder fører et register over tilsynene med angivelse af bl.a. arten og resultaterne og eventuelle foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af manglende overholdelse. Tilsynsregistrene opbevares i mindst
  fem
  år. | 13.   De kompetente myndigheder fører et register over tilsynene med angivelse af bl.a. arten og resultaterne og eventuelle foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af manglende overholdelse
  , herunder sanktioner med tilknytning til overholdelse af denne forordning
  . Tilsynsregistrene opbevares i mindst
  ti
  år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13.   De kompetente myndigheder fører et register over tilsynene med angivelse af bl.a. arten og resultaterne og eventuelle foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af manglende overholdelse. Tilsynsregistrene opbevares i mindst
  fem
  år.

13.   De kompetente myndigheder fører et register over tilsynene med angivelse af bl.a. arten og resultaterne og eventuelle foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af manglende overholdelse
  , herunder sanktioner med tilknytning til overholdelse af denne forordning
  . Tilsynsregistrene opbevares i mindst
  ti
  år.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 13 a (nyt)

Artikel 14 — stk. 13 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Kommissionen kan efter anmodning yde medlemsstaterne teknisk bistand til gennemførelsen af kravene i denne forordning, dog uden at dette indskrænker de kompetente myndigheders forpligtelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13a.
     
  Kommissionen kan efter anmodning yde medlemsstaterne teknisk bistand til gennemførelsen af kravene i denne forordning, dog uden at dette indskrænker de kompetente myndigheders forpligtelser.

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 13 b (nyt)

Artikel 14 — stk. 13 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13b.
     
  Hvis Kommissionen modtager oplysninger om, at en medlemsstat ikke gennemfører kontrol, der er tilstrækkelig til at sikre, at relevante råvarer og produkter, der gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet, opfylder kravene i denne forordning, skal den i dialog med den pågældende medlemsstat have mandat til at indføre ændringer af den plan, der er omhandlet i stk. 3, og som er udarbejdet af den pågældende medlemsstat, for at sikre, at situationen afhjælpes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13b.
     
  Hvis Kommissionen modtager oplysninger om, at en medlemsstat ikke gennemfører kontrol, der er tilstrækkelig til at sikre, at relevante råvarer og produkter, der gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet, opfylder kravene i denne forordning, skal den i dialog med den pågældende medlemsstat have mandat til at indføre ændringer af den plan, der er omhandlet i stk. 3, og som er udarbejdet af den pågældende medlemsstat, for at sikre, at situationen afhjælpes.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 13 c (nyt)

Artikel 14 — stk. 13 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13c.
     
  Registre over kontroller udført i henhold til denne forordning og rapporter om resultaterne heraf udgør miljøoplysninger i henhold til direktiv 2003/4/EF

   (1a)

  og stilles til rådighed efter anmodning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13c.
     
  Registre over kontroller udført i henhold til denne forordning og rapporter om resultaterne heraf udgør miljøoplysninger i henhold til direktiv 2003/4/EF

   (1a)

  og stilles til rådighed efter anmodning.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — overskrift

Artikel 15 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilsyn med virksomheder | Tilsyn med virksomheder
  og forhandlere, der ikke er SMV'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilsyn med virksomheder

Tilsyn med virksomheder
  og forhandlere, der ikke er SMV'er

og forhandlere, der ikke er SMV'er

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 15 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | undersøgelse af midlertidige foranstaltninger truffet i henhold til artikel 21 og korrigerende foranstaltninger truffet i henhold til artikel 22 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

undersøgelse af midlertidige foranstaltninger truffet i henhold til artikel 21 og korrigerende foranstaltninger truffet i henhold til artikel 22

undersøgelse af midlertidige foranstaltninger truffet i henhold til artikel 21 og korrigerende foranstaltninger truffet i henhold til artikel 22

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra f

Artikel 15 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå det nøjagtige sted, hvor den relevante råvare eller det relevante produkt er produceret, herunder
  isotopprøvning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå det nøjagtige sted, hvor den relevante råvare eller det relevante produkt er produceret, herunder
  isotopprøvning

isotopprøvning

| f) | tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå det nøjagtige sted, hvor den relevante råvare eller det relevante produkt er produceret, herunder
  anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse |
| --- | --- |

f)

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå det nøjagtige sted, hvor den relevante råvare eller det relevante produkt er produceret, herunder
  anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse

anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 15 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå de biologiske arter, der berøres af denne forordning, og som er indeholdt i den relevante råvare eller det relevante produkt, herunder anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå de biologiske arter, der berøres af denne forordning, og som er indeholdt i den relevante råvare eller det relevante produkt, herunder anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå de biologiske arter, der berøres af denne forordning, og som er indeholdt i den relevante råvare eller det relevante produkt, herunder anatomisk og kemisk analyse samt DNA-analyse

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra g

Artikel 15 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå, om den relevante råvare eller det relevante produkt er skovrydningsfri, herunder jordobservationsdata, f.eks. fra Copernicusprogrammet og -værktøjerne,
  og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå, om den relevante råvare eller det relevante produkt er skovrydningsfri, herunder jordobservationsdata, f.eks. fra Copernicusprogrammet og -værktøjerne,
  og

og

| g) | tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå, om den relevante råvare eller det relevante produkt er skovrydningsfri, herunder jordobservationsdata, f.eks. fra Copernicusprogrammet og -værktøjerne
  eller fra andre offentligt eller privat tilgængelige kilder, samt |
| --- | --- |

g)

tekniske og videnskabelige midler, der er egnede til at fastslå, om den relevante råvare eller det relevante produkt er skovrydningsfri, herunder jordobservationsdata, f.eks. fra Copernicusprogrammet og -værktøjerne
  eller fra andre offentligt eller privat tilgængelige kilder, samt

eller fra andre offentligt eller privat tilgængelige kilder, samt

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — overskrift

Artikel 16 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilsyn med forhandlere | Tilsyn med
  små og mellemstore
  forhandlere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilsyn med forhandlere

Tilsyn med
  små og mellemstore
  forhandlere

små og mellemstore

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Omkostningerne omhandlet i stk. 1 kan omfatte omkostninger ved prøvning, omkostninger ved oplagring og omkostninger ved aktiviteter i forbindelse med produkter, der konstateres ikke at overholde de gældende regler, og som er genstand for korrigerende foranstaltninger
  , inden de overgår til fri omsætning, bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet. | 2.   Omkostningerne omhandlet i stk. 1 kan
  bl.a.
  omfatte omkostninger ved prøvning, omkostninger ved oplagring og omkostninger ved aktiviteter i forbindelse med produkter, der konstateres ikke at overholde de gældende regler, og som er genstand for korrigerende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Omkostningerne omhandlet i stk. 1 kan omfatte omkostninger ved prøvning, omkostninger ved oplagring og omkostninger ved aktiviteter i forbindelse med produkter, der konstateres ikke at overholde de gældende regler, og som er genstand for korrigerende foranstaltninger
  , inden de overgår til fri omsætning, bringes i omsætning på eller eksporteres fra EU-markedet.

2.   Omkostningerne omhandlet i stk. 1 kan
  bl.a.
  omfatte omkostninger ved prøvning, omkostninger ved oplagring og omkostninger ved aktiviteter i forbindelse med produkter, der konstateres ikke at overholde de gældende regler, og som er genstand for korrigerende foranstaltninger.

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De kompetente myndigheder samarbejder med hinanden, med myndigheder fra andre medlemsstater, med Kommissionen og om nødvendigt med administrative myndigheder i tredjelande for at sikre overholdelse af denne forordning. | 1.   De kompetente myndigheder samarbejder med hinanden, med myndigheder fra andre medlemsstater, med Kommissionen og om nødvendigt med administrative myndigheder i tredjelande for at sikre overholdelse af denne forordning
  , herunder med hensyn til gennemførelsen af revisioner på stedet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De kompetente myndigheder samarbejder med hinanden, med myndigheder fra andre medlemsstater, med Kommissionen og om nødvendigt med administrative myndigheder i tredjelande for at sikre overholdelse af denne forordning.

1.   De kompetente myndigheder samarbejder med hinanden, med myndigheder fra andre medlemsstater, med Kommissionen og om nødvendigt med administrative myndigheder i tredjelande for at sikre overholdelse af denne forordning
  , herunder med hensyn til gennemførelsen af revisioner på stedet
  .

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De kompetente myndigheder udveksler de oplysninger, der er nødvendige for håndhævelsen af denne forordning. Dette omfatter adgang til og udveksling af oplysninger om virksomheder og forhandlere, herunder due diligence-erklæringer, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder for at lette håndhævelsen af denne forordning. | 3.   De kompetente myndigheder udveksler de oplysninger, der er nødvendige for håndhævelsen af denne forordning. Dette omfatter adgang til og udveksling af oplysninger om virksomheder og forhandlere, herunder due diligence-erklæringer,
  om arten af den foretagne kontrol og resultaterne heraf samt om de pålagte sanktioner
  med andre medlemsstaters kompetente myndigheder for at lette håndhævelsen af denne forordning.
  De kompetente myndigheder anvender, når de udveksler oplysninger, strenge databeskyttelsesregler i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De kompetente myndigheder udveksler de oplysninger, der er nødvendige for håndhævelsen af denne forordning. Dette omfatter adgang til og udveksling af oplysninger om virksomheder og forhandlere, herunder due diligence-erklæringer, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder for at lette håndhævelsen af denne forordning.

3.   De kompetente myndigheder udveksler de oplysninger, der er nødvendige for håndhævelsen af denne forordning. Dette omfatter adgang til og udveksling af oplysninger om virksomheder og forhandlere, herunder due diligence-erklæringer,
  om arten af den foretagne kontrol og resultaterne heraf samt om de pålagte sanktioner
  med andre medlemsstaters kompetente myndigheder for at lette håndhævelsen af denne forordning.
  De kompetente myndigheder anvender, når de udveksler oplysninger, strenge databeskyttelsesregler i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4

Artikel 18 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   De kompetente myndigheder underretter straks de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og Kommissionen, når de opdager overtrædelser af denne forordning og alvorlige mangler, der kan berøre mere end én medlemsstat. De kompetente myndigheder underretter navnlig de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, når de opdager en relevant råvare eller et relevant produkt på markedet, som ikke overholder denne forordning, for at muliggøre tilbagetrækning eller tilbagekaldelse af sådanne råvarer eller produkter fra salg i alle medlemsstater. | 4.   De kompetente myndigheder underretter straks de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og Kommissionen, når de opdager
  reelle eller potentielle
  overtrædelser af denne forordning og alvorlige mangler, der kan berøre mere end én medlemsstat. De kompetente myndigheder underretter navnlig de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, når de opdager en relevant råvare eller et relevant produkt på markedet, som
  (muligvis)
  ikke overholder denne forordning, for at muliggøre tilbagetrækning eller tilbagekaldelse af sådanne råvarer eller produkter fra salg i alle medlemsstater
  eller støtte disse kompetente myndigheders håndhævelsesforanstaltninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   De kompetente myndigheder underretter straks de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og Kommissionen, når de opdager overtrædelser af denne forordning og alvorlige mangler, der kan berøre mere end én medlemsstat. De kompetente myndigheder underretter navnlig de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, når de opdager en relevant råvare eller et relevant produkt på markedet, som ikke overholder denne forordning, for at muliggøre tilbagetrækning eller tilbagekaldelse af sådanne råvarer eller produkter fra salg i alle medlemsstater.

4.   De kompetente myndigheder underretter straks de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og Kommissionen, når de opdager
  reelle eller potentielle
  overtrædelser af denne forordning og alvorlige mangler, der kan berøre mere end én medlemsstat. De kompetente myndigheder underretter navnlig de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, når de opdager en relevant råvare eller et relevant produkt på markedet, som
  (muligvis)
  ikke overholder denne forordning, for at muliggøre tilbagetrækning eller tilbagekaldelse af sådanne råvarer eller produkter fra salg i alle medlemsstater
  eller støtte disse kompetente myndigheders håndhævelsesforanstaltninger
  .

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 a (ny)

Artikel 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a |
| | Satellitbilleder og adgang til skovdata |
| | Kommissionen opretter en platform, der anvender satellitbilleder, herunder fra Copernicus Sentinel, som dækker skovområder i hele verden, og som omfatter værktøjer, der gør det muligt for alle parter at gøre hurtige fremskridt hen imod skovrydningsfrie forsyningskæder. Platformen leverer: |
| | a) | tematiske kort, herunder et kort over arealdække med tidsserier siden den skæringsdato, der er fastsat i artikel 2, nr. 8, og en række klasser, der gør det muligt at undersøge landskabets sammensætning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 18a

Artikel 18a

Satellitbilleder og adgang til skovdata

Satellitbilleder og adgang til skovdata

Kommissionen opretter en platform, der anvender satellitbilleder, herunder fra Copernicus Sentinel, som dækker skovområder i hele verden, og som omfatter værktøjer, der gør det muligt for alle parter at gøre hurtige fremskridt hen imod skovrydningsfrie forsyningskæder. Platformen leverer:

Kommissionen opretter en platform, der anvender satellitbilleder, herunder fra Copernicus Sentinel, som dækker skovområder i hele verden, og som omfatter værktøjer, der gør det muligt for alle parter at gøre hurtige fremskridt hen imod skovrydningsfrie forsyningskæder. Platformen leverer:

a)

a)

tematiske kort, herunder et kort over arealdække med tidsserier siden den skæringsdato, der er fastsat i artikel 2, nr. 8, og en række klasser, der gør det muligt at undersøge landskabets sammensætning

tematiske kort, herunder et kort over arealdække med tidsserier siden den skæringsdato, der er fastsat i artikel 2, nr. 8, og en række klasser, der gør det muligt at undersøge landskabets sammensætning

| b) | et varslingssystem baseret på et månedligt tilsyn med ændringer i skovdækket |
| --- | --- |

b)

b)

et varslingssystem baseret på et månedligt tilsyn med ændringer i skovdækket

et varslingssystem baseret på et månedligt tilsyn med ændringer i skovdækket

| c) | en række analyser og brugervenlige og sikrede resultater, der viser, hvordan forsyningskæder er forbundet med skovrydning. |
| --- | --- |

c)

c)

en række analyser og brugervenlige og sikrede resultater, der viser, hvordan forsyningskæder er forbundet med skovrydning.

en række analyser og brugervenlige og sikrede resultater, der viser, hvordan forsyningskæder er forbundet med skovrydning.

Platformen gøres tilgængelig for medlemsstaternes myndigheder, interesserede tredjelandes myndigheder, virksomheder og forhandlere.

Platformen gøres tilgængelig for medlemsstaternes myndigheder, interesserede tredjelandes myndigheder, virksomheder og forhandlere.

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne gør senest den 30. april hvert år oplysninger om anvendelsen af denne forordning i det foregående kalenderår tilgængelige for offentligheden og Kommissionen. Disse oplysninger omfatter deres kontrolplaner, antallet og resultaterne af den kontrol, der er udført af virksomheder og forhandlere
  , herunder indholdet af denne kontrol
  , mængden af relevante råvarer og produkter, der er kontrolleret, i forhold til den samlede mængde relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning, oprindelses- og produktionslandene for de relevante råvarer og produkter samt de
  foranstaltninger
  , der er truffet i 
  tilfælde af manglende overholdelse
  , og
  de inddrevne omkostninger
  til
  kontrol
  . | 1.   Medlemsstaterne gør senest den 30. april hvert år oplysninger om anvendelsen af denne forordning i det foregående kalenderår tilgængelige for offentligheden og Kommissionen. Disse oplysninger omfatter deres kontrolplaner
  og de risikokriterier
  ,
  som de er baseret på, herunder
  antallet og resultaterne af den kontrol, der er udført af virksomheder og forhandlere
  og relevante råvarer og produkter
  , mængden af relevante råvarer og produkter, der er kontrolleret, i forhold til den samlede mængde relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning, oprindelses- og produktionslandene for de relevante råvarer og produkter samt
  , i tilfælde af manglende overholdelse,
  de
  markedsovervågningsforanstaltninger
  , der er truffet i 
  overensstemmelse med artikel 22
  , og
  sanktioner, der er pålagt i henhold
  til
  artikel 23
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne gør senest den 30. april hvert år oplysninger om anvendelsen af denne forordning i det foregående kalenderår tilgængelige for offentligheden og Kommissionen. Disse oplysninger omfatter deres kontrolplaner, antallet og resultaterne af den kontrol, der er udført af virksomheder og forhandlere
  , herunder indholdet af denne kontrol
  , mængden af relevante råvarer og produkter, der er kontrolleret, i forhold til den samlede mængde relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning, oprindelses- og produktionslandene for de relevante råvarer og produkter samt de
  foranstaltninger
  , der er truffet i 
  tilfælde af manglende overholdelse
  , og
  de inddrevne omkostninger
  til
  kontrol
  .

1.   Medlemsstaterne gør senest den 30. april hvert år oplysninger om anvendelsen af denne forordning i det foregående kalenderår tilgængelige for offentligheden og Kommissionen. Disse oplysninger omfatter deres kontrolplaner
  og de risikokriterier
  ,
  som de er baseret på, herunder
  antallet og resultaterne af den kontrol, der er udført af virksomheder og forhandlere
  og relevante råvarer og produkter
  , mængden af relevante råvarer og produkter, der er kontrolleret, i forhold til den samlede mængde relevante råvarer og produkter, der er bragt i omsætning, oprindelses- og produktionslandene for de relevante råvarer og produkter samt
  , i tilfælde af manglende overholdelse,
  de
  markedsovervågningsforanstaltninger
  , der er truffet i 
  overensstemmelse med artikel 22
  , og
  sanktioner, der er pålagt i henhold
  til
  artikel 23
  .

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis relevante råvarer eller produkter er produceret i et land eller dele heraf, der vurderes at indebære høj risiko i henhold til artikel 27, eller hvis der er risiko for, at relevante råvarer eller produkter, der er produceret i sådanne lande eller dele heraf, tilføres den relevante forsyningskæde, sikrer hver medlemsstat, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  15
   % af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  15
   % af mængden af hver af de relevante råvarer, der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked. | Hvis relevante råvarer eller produkter er produceret i et land eller dele heraf, der vurderes at indebære høj risiko i henhold til artikel 27, eller hvis der er risiko for, at relevante råvarer eller produkter, der er produceret i sådanne lande eller dele heraf, tilføres den relevante forsyningskæde, sikrer hver medlemsstat, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  20
   % af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer
  og produkter
  fra medlemsstatens marked, samt
  20
   % af mængden af hver af de relevante råvarer
  og produkter
  , der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.
  De kompetente myndigheder sikrer, at det årlige tilsyn, der foretages på grundlag af denne artikel, omfatter alle de elementer, der er anført i artikel 15. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis relevante råvarer eller produkter er produceret i et land eller dele heraf, der vurderes at indebære høj risiko i henhold til artikel 27, eller hvis der er risiko for, at relevante råvarer eller produkter, der er produceret i sådanne lande eller dele heraf, tilføres den relevante forsyningskæde, sikrer hver medlemsstat, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  15
   % af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer fra medlemsstatens marked, samt
  15
   % af mængden af hver af de relevante råvarer, der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.

15

15

Hvis relevante råvarer eller produkter er produceret i et land eller dele heraf, der vurderes at indebære høj risiko i henhold til artikel 27, eller hvis der er risiko for, at relevante råvarer eller produkter, der er produceret i sådanne lande eller dele heraf, tilføres den relevante forsyningskæde, sikrer hver medlemsstat, at de årlige tilsyn, som deres kompetente myndigheder foretager, omfatter mindst
  20
   % af de virksomheder, der bringer hver af de relevante råvarer i omsætning eller tilgængeliggør dem på EU-markedet, eller som eksporterer hver af de relevante råvarer
  og produkter
  fra medlemsstatens marked, samt
  20
   % af mængden af hver af de relevante råvarer
  og produkter
  , der er bragt i omsætning eller gjort tilgængelig på eller er eksporteret fra medlemsstatens marked.
  De kompetente myndigheder sikrer, at det årlige tilsyn, der foretages på grundlag af denne artikel, omfatter alle de elementer, der er anført i artikel 15.

20

og produkter

20

og produkter

De kompetente myndigheder sikrer, at det årlige tilsyn, der foretages på grundlag af denne artikel, omfatter alle de elementer, der er anført i artikel 15.

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis der efter de tilsyn, der er omhandlet i artikel 15 og 16, er konstateret
  alvorlige mangler
  eller risici i henhold til artikel 14, stk. 6, kan de kompetente myndigheder straks træffe midlertidige foranstaltninger, herunder beslaglæggelse eller suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på og eksport fra EU-markedet af de relevante råvarer og produkter. | Hvis der på grundlag af en gennemgang af dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder oplysninger, der er udvekslet i medfør af artikel 18, og begrundet mistanke forelagt af tredjeparter i medfør af artikel 29, eller
  hvis der efter de tilsyn, der er omhandlet i artikel 15 og 16, er konstateret
  overtrædelser af denne forordning
  eller risici i henhold til artikel 14, stk. 6, kan de kompetente myndigheder straks træffe midlertidige foranstaltninger, herunder beslaglæggelse eller suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på og eksport fra EU-markedet af de relevante råvarer og produkter.
  Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen og de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis der efter de tilsyn, der er omhandlet i artikel 15 og 16, er konstateret
  alvorlige mangler
  eller risici i henhold til artikel 14, stk. 6, kan de kompetente myndigheder straks træffe midlertidige foranstaltninger, herunder beslaglæggelse eller suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på og eksport fra EU-markedet af de relevante råvarer og produkter.

alvorlige mangler

Hvis der på grundlag af en gennemgang af dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder oplysninger, der er udvekslet i medfør af artikel 18, og begrundet mistanke forelagt af tredjeparter i medfør af artikel 29, eller
  hvis der efter de tilsyn, der er omhandlet i artikel 15 og 16, er konstateret
  overtrædelser af denne forordning
  eller risici i henhold til artikel 14, stk. 6, kan de kompetente myndigheder straks træffe midlertidige foranstaltninger, herunder beslaglæggelse eller suspension af markedsføring eller tilgængeliggørelse på og eksport fra EU-markedet af de relevante råvarer og produkter.
  Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen og de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.

Hvis der på grundlag af en gennemgang af dokumentation eller andre relevante oplysninger, herunder oplysninger, der er udvekslet i medfør af artikel 18, og begrundet mistanke forelagt af tredjeparter i medfør af artikel 29, eller

overtrædelser af denne forordning

Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen og de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Uden at det berører artikel 23, kræver de kompetente myndigheder, når de konstaterer, at en virksomhed eller forhandler ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning, eller at en relevant råvare eller et relevant produkt ikke overholder denne forordning, straks, at den pågældende virksomhed eller forhandler træffer
  hensigtsmæssige
  korrigerende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til målet, for at bringe den manglende overholdelse til ophør. | 1.   Uden at det berører artikel 23, kræver de kompetente myndigheder, når de konstaterer, at en virksomhed eller forhandler ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning, eller at en relevant råvare eller et relevant produkt ikke overholder
  kravene i
  denne forordning, straks, at den pågældende virksomhed eller forhandler træffer korrigerende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til målet, for at bringe den manglende overholdelse til ophør
  inden for en nærmere angivet og rimelig frist
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Uden at det berører artikel 23, kræver de kompetente myndigheder, når de konstaterer, at en virksomhed eller forhandler ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning, eller at en relevant råvare eller et relevant produkt ikke overholder denne forordning, straks, at den pågældende virksomhed eller forhandler træffer
  hensigtsmæssige
  korrigerende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til målet, for at bringe den manglende overholdelse til ophør.

1.   Uden at det berører artikel 23, kræver de kompetente myndigheder, når de konstaterer, at en virksomhed eller forhandler ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning, eller at en relevant råvare eller et relevant produkt ikke overholder
  kravene i
  denne forordning, straks, at den pågældende virksomhed eller forhandler træffer korrigerende foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til målet, for at bringe den manglende overholdelse til ophør
  inden for en nærmere angivet og rimelig frist
  .

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2 — litra d

Artikel 22 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | destruktion
  af den relevante råvare eller det relevante produkt
  eller donation heraf
  til velgørende eller almennyttige formål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

destruktion
  af den relevante råvare eller det relevante produkt
  eller donation heraf
  til velgørende eller almennyttige formål.

destruktion

eller donation heraf

| d) | donation, når det er muligt,
  af den relevante råvare eller det relevante produkt til velgørende eller almennyttige formål
  eller på anden måde genanvendelse eller, som en sidste udvej, destruktion heraf. |
| --- | --- |

d)

donation, når det er muligt,
  af den relevante råvare eller det relevante produkt til velgørende eller almennyttige formål
  eller på anden måde genanvendelse eller, som en sidste udvej, destruktion heraf.

donation, når det er muligt,

eller på anden måde genanvendelse eller, som en sidste udvej, destruktion heraf.

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Uanset de korrigerende foranstaltninger, der træffes i henhold til stk. 2, og med henblik på at forebygge risikoen for yderligere overtrædelser afhjælper virksomheden eller forhandleren eventuelle mangler i due diligence-ordningen, som kan have ført til manglende overholdelse af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Uanset de korrigerende foranstaltninger, der træffes i henhold til stk. 2, og med henblik på at forebygge risikoen for yderligere overtrædelser afhjælper virksomheden eller forhandleren eventuelle mangler i due diligence-ordningen, som kan have ført til manglende overholdelse af denne forordning.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 3

Artikel 22 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis virksomheden ikke træffer korrigerende foranstaltninger, jf. stk. 2,
  eller hvis
  den
  manglede overholdelse, jf.
  stk. 1,
  fortsat består,
  sikrer de kompetente myndigheder, at
  produktet tilbagetrækkes
  eller tilbagekaldes, eller at
  dets tilgængeliggørelse
  på eller
  eksport
  fra EU-markedet
  forbydes eller begrænses. | 3.   Hvis virksomheden ikke træffer korrigerende foranstaltninger, jf. stk. 2,
  inden for den frist, der er fastsat af
  den
  kompetente myndighed i henhold til
  stk. 1, sikrer de kompetente myndigheder, at
  råvaren
  eller
  produktet
  tilbagekaldes, eller at
  den eller det ikke gøres tilgængelig(t)
  på eller
  eksporteres
  fra EU-markedet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis virksomheden ikke træffer korrigerende foranstaltninger, jf. stk. 2,
  eller hvis
  den
  manglede overholdelse, jf.
  stk. 1,
  fortsat består,
  sikrer de kompetente myndigheder, at
  produktet tilbagetrækkes
  eller tilbagekaldes, eller at
  dets tilgængeliggørelse
  på eller
  eksport
  fra EU-markedet
  forbydes eller begrænses.

3.   Hvis virksomheden ikke træffer korrigerende foranstaltninger, jf. stk. 2,
  inden for den frist, der er fastsat af
  den
  kompetente myndighed i henhold til
  stk. 1, sikrer de kompetente myndigheder, at
  råvaren
  eller
  produktet
  tilbagekaldes, eller at
  den eller det ikke gøres tilgængelig(t)
  på eller
  eksporteres
  fra EU-markedet.

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1

Artikel 23 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke
  sanktioner der skal anvendes ved virksomheders og forhandleres overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning,
  og træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  at sikre, at
  de iværksættes. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og underretter den straks om senere ændringer, der berører dem. | 1.   
  Inden for seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden vedtager Kommissionen delegerede retsakter til supplering af denne forordning vedrørende ensartede
  sanktioner, der skal anvendes ved virksomheders og forhandleres overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning,
  for
  at sikre, at
  der anvendes harmoniserede standarder i hele Unionen. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre
  ,
  at de gennemføres
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke
  sanktioner der skal anvendes ved virksomheders og forhandleres overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning,
  og træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  at sikre, at
  de iværksættes. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og underretter den straks om senere ændringer, der berører dem.

1.   
  Inden for seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden vedtager Kommissionen delegerede retsakter til supplering af denne forordning vedrørende ensartede
  sanktioner, der skal anvendes ved virksomheders og forhandleres overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning,
  for
  at sikre, at
  der anvendes harmoniserede standarder i hele Unionen. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre
  ,
  at de gennemføres
  .

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — indledning

Artikel 23 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen
  og
  have
  en
  afskrækkende virkning. Sanktioner omfatter som minimum: | 2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen, have afskrækkende virkning
  og være ensartede i alle medlemsstater
  . Sanktioner omfatter som minimum: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen
  og
  have
  en
  afskrækkende virkning. Sanktioner omfatter som minimum:

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen, have afskrækkende virkning
  og være ensartede i alle medlemsstater
  . Sanktioner omfatter som minimum:

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra a

Artikel 23 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bøder, der står i et rimeligt forhold til miljøskaderne og værdien af de relevante råvarer eller produkter, idet disse bøders niveau beregnes således, at det sikres, at de effektivt berøver de ansvarlige den økonomiske gevinst ved deres overtrædelser, og idet niveauet for disse bøder for gentagne alvorlige overtrædelser gradvis forhøjes; den maksimale størrelse af sådanne bøder er mindst
  4
   % af virksomhedernes eller forhandlernes årlige omsætning i den
  berørte medlemsstat eller de berørte medlemsstater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bøder, der står i et rimeligt forhold til miljøskaderne og værdien af de relevante råvarer eller produkter, idet disse bøders niveau beregnes således, at det sikres, at de effektivt berøver de ansvarlige den økonomiske gevinst ved deres overtrædelser, og idet niveauet for disse bøder for gentagne alvorlige overtrædelser gradvis forhøjes; den maksimale størrelse af sådanne bøder er mindst
  4
   % af virksomhedernes eller forhandlernes årlige omsætning i den
  berørte medlemsstat eller de berørte medlemsstater

4

berørte medlemsstat eller de berørte medlemsstater

| a) | bøder, der står i et rimeligt forhold til miljøskaderne
  , den økonomiske skade for lokalsamfundene
  og værdien af de relevante råvarer eller produkter, idet disse bøders niveau beregnes således, at det sikres, at de effektivt berøver de ansvarlige den økonomiske gevinst ved deres overtrædelser, og idet niveauet for disse bøder for gentagne alvorlige overtrædelser gradvis forhøjes; den maksimale størrelse af sådanne bøder er mindst
  8
  % af virksomhedernes eller forhandlernes årlige omsætning i 
  Unionen, beregnet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

   (1a)

  , og skal øges, så det sikres, at sanktionen virker afskrækkende og overstiger den potentielle økonomiske fordel |
| --- | --- |

a)

bøder, der står i et rimeligt forhold til miljøskaderne
  , den økonomiske skade for lokalsamfundene
  og værdien af de relevante råvarer eller produkter, idet disse bøders niveau beregnes således, at det sikres, at de effektivt berøver de ansvarlige den økonomiske gevinst ved deres overtrædelser, og idet niveauet for disse bøder for gentagne alvorlige overtrædelser gradvis forhøjes; den maksimale størrelse af sådanne bøder er mindst
  8
  % af virksomhedernes eller forhandlernes årlige omsætning i 
  Unionen, beregnet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

   (1a)

  , og skal øges, så det sikres, at sanktionen virker afskrækkende og overstiger den potentielle økonomiske fordel

, den økonomiske skade for lokalsamfundene

8

Unionen, beregnet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004

1a

, og skal øges, så det sikres, at sanktionen virker afskrækkende og overstiger den potentielle økonomiske fordel

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | forpligtelsen til at genoprette miljøet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

forpligtelsen til at genoprette miljøet

forpligtelsen til at genoprette miljøet

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra b b (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | forpligtelsen til at yde erstatning for skader, der er påført fysiske eller juridiske personer, som udøvelsen af due diligence ville have undgået |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bb)

bb)

forpligtelsen til at yde erstatning for skader, der er påført fysiske eller juridiske personer, som udøvelsen af due diligence ville have undgået

forpligtelsen til at yde erstatning for skader, der er påført fysiske eller juridiske personer, som udøvelsen af due diligence ville have undgået

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra d

Artikel 23 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | midlertidig udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

midlertidig udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer.

| d) | midlertidig udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer
  og fra adgang til offentlig finansiering, herunder indkøbsprocedurer, tilskud og koncessioner
  . |
| --- | --- |

d)

midlertidig udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer
  og fra adgang til offentlig finansiering, herunder indkøbsprocedurer, tilskud og koncessioner
  .

og fra adgang til offentlig finansiering, herunder indkøbsprocedurer, tilskud og koncessioner

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, midlertidigt eller permanent forbud mod at bringe relevante råvarer og produkter i omsætning, gøre dem tilgængelige på EU-markedet eller eksportere dem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, midlertidigt eller permanent forbud mod at bringe relevante råvarer og produkter i omsætning, gøre dem tilgængelige på EU-markedet eller eksportere dem

i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, midlertidigt eller permanent forbud mod at bringe relevante råvarer og produkter i omsætning, gøre dem tilgængelige på EU-markedet eller eksportere dem

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra d b (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, forbud mod at anvende den lempede due diligence-procedure, der er fastsat i artikel 12 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, forbud mod at anvende den lempede due diligence-procedure, der er fastsat i artikel 12

i tilfælde af en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser, forbud mod at anvende den lempede due diligence-procedure, der er fastsat i artikel 12

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne underretter senest 30 dage efter den relevante konstatering af den manglende overholdelse og under behørig hensyntagen til de relevante databeskyttelsesregler Kommissionen om virksomheder og forhandlere, som ikke har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne forordning, og om de sanktioner, de er blevet pålagt, ved hjælp af det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Kommissionen offentliggør en liste over berørte virksomheder og forhandlere. Disse underrettes om deres opførelse på listen. |
| | Listen over virksomheder og forhandlere, der ikke overholder gældende regler, indeholder følgende elementer: |
| | a) | virksomhedens eller forhandlerens navn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne underretter senest 30 dage efter den relevante konstatering af den manglende overholdelse og under behørig hensyntagen til de relevante databeskyttelsesregler Kommissionen om virksomheder og forhandlere, som ikke har opfyldt deres forpligtelser i henhold til denne forordning, og om de sanktioner, de er blevet pålagt, ved hjælp af det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Kommissionen offentliggør en liste over berørte virksomheder og forhandlere. Disse underrettes om deres opførelse på listen.

Listen over virksomheder og forhandlere, der ikke overholder gældende regler, indeholder følgende elementer:

Listen over virksomheder og forhandlere, der ikke overholder gældende regler, indeholder følgende elementer:

a)

a)

virksomhedens eller forhandlerens navn

virksomhedens eller forhandlerens navn

| b) | datoen for den første opførelse på listen og den dato, fra hvilken der blev truffet tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

b)

datoen for den første opførelse på listen og den dato, fra hvilken der blev truffet tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger

datoen for den første opførelse på listen og den dato, fra hvilken der blev truffet tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger

| c) | et sammendrag af de aktiviteter, der begrunder opførelsen af virksomheden eller forhandleren på listen samt |
| --- | --- |

c)

c)

et sammendrag af de aktiviteter, der begrunder opførelsen af virksomheden eller forhandleren på listen samt

et sammendrag af de aktiviteter, der begrunder opførelsen af virksomheden eller forhandleren på listen samt

| d) | arten og i givet fald størrelsen af den pålagte sanktion. |
| --- | --- |

d)

d)

arten og i givet fald størrelsen af den pålagte sanktion.

arten og i givet fald størrelsen af den pålagte sanktion.

Listen gøres offentligt tilgængelig på Kommissionens websted og opdateres løbende.

Listen gøres offentligt tilgængelig på Kommissionens websted og opdateres løbende.

Kommissionen offentliggør listen i Den Europæiske Unions Tidende og i det i artikel 31 omhandlede Register

Kommissionen offentliggør listen i Den Europæiske Unions Tidende og i det i artikel 31 omhandlede Register

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 23 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen, når virksomheden eller forhandleren, der overtræder bestemmelserne, jf. stk. 1, har truffet tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger, herunder har betalt bøder fuldt ud eller foretaget forbedringer af sin due diligence-ordning, og der ikke er rapporteret om andre sanktioner eller procedurer vedrørende en påstået overtrædelse. |
| | Kommissionen fjerner den pågældende virksomhed eller forhandler, så snart der er truffet afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen ajourfører hver sjette måned den offentlige liste over berørte virksomheder og forhandlere. |
| | Kommissionen underretter hurtigst muligt de kompetente myndigheder om fjernelsen af en virksomhed eller en forhandler fra listen og ajourfører det i artikel 31 omhandlede Register. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen, når virksomheden eller forhandleren, der overtræder bestemmelserne, jf. stk. 1, har truffet tilstrækkelige afhjælpende foranstaltninger, herunder har betalt bøder fuldt ud eller foretaget forbedringer af sin due diligence-ordning, og der ikke er rapporteret om andre sanktioner eller procedurer vedrørende en påstået overtrædelse.

Kommissionen fjerner den pågældende virksomhed eller forhandler, så snart der er truffet afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen ajourfører hver sjette måned den offentlige liste over berørte virksomheder og forhandlere.

Kommissionen fjerner den pågældende virksomhed eller forhandler, så snart der er truffet afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen ajourfører hver sjette måned den offentlige liste over berørte virksomheder og forhandlere.

Kommissionen underretter hurtigst muligt de kompetente myndigheder om fjernelsen af en virksomhed eller en forhandler fra listen og ajourfører det i artikel 31 omhandlede Register.

Kommissionen underretter hurtigst muligt de kompetente myndigheder om fjernelsen af en virksomhed eller en forhandler fra listen og ajourfører det i artikel 31 omhandlede Register.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 7 — afsnit 1 — litra b

Artikel 24 — stk. 7 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | efter at overgangen til fri omsætning eller eksporten er blevet suspenderet i henhold til stk. 6, har de kompetente myndigheder ikke inden for de
  tre
  arbejdsdage, jf. artikel 14, stk. 7, angivet, at suspensionen af overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt skal opretholdes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

efter at overgangen til fri omsætning eller eksporten er blevet suspenderet i henhold til stk. 6, har de kompetente myndigheder ikke inden for de
  tre
  arbejdsdage, jf. artikel 14, stk. 7, angivet, at suspensionen af overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt skal opretholdes

tre

| b) | efter at overgangen til fri omsætning eller eksporten er blevet suspenderet i henhold til stk. 6, har de kompetente myndigheder ikke inden for de
  fem
  arbejdsdage
  , eller inden for 72 timer for friske råvarer og produkter, der er i risiko for fordærv
  , jf. artikel 14, stk. 7, angivet, at suspensionen af overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt skal opretholdes |
| --- | --- |

b)

efter at overgangen til fri omsætning eller eksporten er blevet suspenderet i henhold til stk. 6, har de kompetente myndigheder ikke inden for de
  fem
  arbejdsdage
  , eller inden for 72 timer for friske råvarer og produkter, der er i risiko for fordærv
  , jf. artikel 14, stk. 7, angivet, at suspensionen af overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt skal opretholdes

fem

, eller inden for 72 timer for friske råvarer og produkter, der er i risiko for fordærv

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 8 — afsnit 2

Artikel 24 — stk. 8 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Efter meddelelse af
  denne
  status tillader toldmyndighederne ikke overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt. De indsætter også følgende påtegnelse i toldmyndighedernes databehandlingssystem og, hvis det muligt, på den handelsfaktura, der ledsager den relevante råvare eller det relevante produkt, samt på ethvert andet relevant følgedokument: »Ikkeoverensstemmende råvare eller produkt — må ikke overgå til fri omsætning — forordning (EU) 2021/XXXX«. [OP to indicate reference of this Regulation] | Efter meddelelse af
  status som ikkeoverensstemmende
  tillader toldmyndighederne ikke overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt. De indsætter også følgende påtegnelse i toldmyndighedernes databehandlingssystem og, hvis det muligt, på den handelsfaktura, der ledsager den relevante råvare eller det relevante produkt, samt på ethvert andet relevant følgedokument: »Ikkeoverensstemmende råvare eller produkt — må ikke overgå til fri omsætning — forordning (EU) 2021/XXXX«. [OP to indicate reference of this Regulation] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Efter meddelelse af
  denne
  status tillader toldmyndighederne ikke overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt. De indsætter også følgende påtegnelse i toldmyndighedernes databehandlingssystem og, hvis det muligt, på den handelsfaktura, der ledsager den relevante råvare eller det relevante produkt, samt på ethvert andet relevant følgedokument: »Ikkeoverensstemmende råvare eller produkt — må ikke overgå til fri omsætning — forordning (EU) 2021/XXXX«. [OP to indicate reference of this Regulation]

denne

Efter meddelelse af
  status som ikkeoverensstemmende
  tillader toldmyndighederne ikke overgangen til fri omsætning eller eksporten af den relevante råvare eller det relevante produkt. De indsætter også følgende påtegnelse i toldmyndighedernes databehandlingssystem og, hvis det muligt, på den handelsfaktura, der ledsager den relevante råvare eller det relevante produkt, samt på ethvert andet relevant følgedokument: »Ikkeoverensstemmende råvare eller produkt — må ikke overgå til fri omsætning — forordning (EU) 2021/XXXX«. [OP to indicate reference of this Regulation]

status som ikkeoverensstemmende

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 10

Artikel 24 — stk. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Toldmyndighederne kan
  destruere
  eller
  på anden vis ubrugeliggøre
  en relevant råvare eller et relevant produkt, der ikke overholder gældende regler, efter anmodning fra de kompetente myndigheder, eller hvis de anser det for nødvendigt og for at stå i et rimeligt forhold til målet. Omkostningerne i forbindelse med en sådan foranstaltning påhviler den fysiske eller juridiske person, der er ihændehaver af den relevante råvare eller det relevante produkt.
  Artikel 197 og 198 i forordning (EU) nr. 952/2013 finder tilsvarende anvendelse. Efter anmodning fra de kompetente myndigheder kan relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, konfiskeres af toldmyndighederne og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder. | 10.   Toldmyndighederne kan
  donere den relevante råvare eller det relevante produkt til velgørende eller almennyttige formål, eller, og kun hvis en sådan donation ikke er mulig, genanvende
  eller
  , som en sidste udvej, destruere
  en relevant råvare eller et relevant produkt, der ikke overholder gældende regler, efter anmodning fra de kompetente myndigheder, eller hvis de anser det for nødvendigt og for at stå i et rimeligt forhold til målet. Omkostningerne i forbindelse med en sådan foranstaltning påhviler den fysiske eller juridiske person, der er ihændehaver af den relevante råvare eller det relevante produkt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.   Toldmyndighederne kan
  destruere
  eller
  på anden vis ubrugeliggøre
  en relevant råvare eller et relevant produkt, der ikke overholder gældende regler, efter anmodning fra de kompetente myndigheder, eller hvis de anser det for nødvendigt og for at stå i et rimeligt forhold til målet. Omkostningerne i forbindelse med en sådan foranstaltning påhviler den fysiske eller juridiske person, der er ihændehaver af den relevante råvare eller det relevante produkt.
  Artikel 197 og 198 i forordning (EU) nr. 952/2013 finder tilsvarende anvendelse. Efter anmodning fra de kompetente myndigheder kan relevante råvarer og produkter, der ikke overholder gældende regler, konfiskeres af toldmyndighederne og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder.

10.   Toldmyndighederne kan
  donere den relevante råvare eller det relevante produkt til velgørende eller almennyttige formål, eller, og kun hvis en sådan donation ikke er mulig, genanvende
  eller
  , som en sidste udvej, destruere
  en relevant råvare eller et relevant produkt, der ikke overholder gældende regler, efter anmodning fra de kompetente myndigheder, eller hvis de anser det for nødvendigt og for at stå i et rimeligt forhold til målet. Omkostningerne i forbindelse med en sådan foranstaltning påhviler den fysiske eller juridiske person, der er ihændehaver af den relevante råvare eller det relevante produkt.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 4

Artikel 25 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis toldmyndighederne på det første indgangssted i forbindelse med relevante råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordning, og som enten er under midlertidig opbevaring eller er henført under en anden toldprocedure end »overgang til fri omsætning«, har grund til at antage, at disse relevante råvarer eller produkter ikke overholder denne forordning, videresender de alle relevante oplysninger til det kompetente toldsted i bestemmelsesmedlemsstaten. | 4.   Hvis toldmyndighederne på det første indgangssted i forbindelse med relevante råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordning, og som enten er under midlertidig opbevaring eller er henført under en anden toldprocedure end »overgang til fri omsætning«, har grund til at antage, at disse relevante råvarer eller produkter ikke overholder denne forordning, videresender de alle relevante oplysninger til det kompetente toldsted i bestemmelsesmedlemsstaten
  samt til de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at opfylde de forpligtelser, der følger af denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis toldmyndighederne på det første indgangssted i forbindelse med relevante råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordning, og som enten er under midlertidig opbevaring eller er henført under en anden toldprocedure end »overgang til fri omsætning«, har grund til at antage, at disse relevante råvarer eller produkter ikke overholder denne forordning, videresender de alle relevante oplysninger til det kompetente toldsted i bestemmelsesmedlemsstaten.

4.   Hvis toldmyndighederne på det første indgangssted i forbindelse med relevante råvarer og produkter, der er omfattet af denne forordning, og som enten er under midlertidig opbevaring eller er henført under en anden toldprocedure end »overgang til fri omsætning«, har grund til at antage, at disse relevante råvarer eller produkter ikke overholder denne forordning, videresender de alle relevante oplysninger til det kompetente toldsted i bestemmelsesmedlemsstaten
  samt til de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at opfylde de forpligtelser, der følger af denne forordning
  .

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1

Artikel 26 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen udvikler en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at muliggøre overførsel af data, navnlig de meddelelser og anmodninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 5-8, mellem de nationale toldsystemer og det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Denne elektroniske grænseflade etableres senest
  fire
  år efter datoen for vedtagelsen af den relevante gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i stk. 3. | 1.   Kommissionen udvikler en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at muliggøre overførsel af data, navnlig de meddelelser og anmodninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 5-8, mellem de nationale toldsystemer og det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Denne elektroniske grænseflade etableres senest
  ét
  år efter datoen for vedtagelsen af den relevante gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen udvikler en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at muliggøre overførsel af data, navnlig de meddelelser og anmodninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 5-8, mellem de nationale toldsystemer og det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Denne elektroniske grænseflade etableres senest
  fire
  år efter datoen for vedtagelsen af den relevante gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i stk. 3.

1.   Kommissionen udvikler en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at muliggøre overførsel af data, navnlig de meddelelser og anmodninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 5-8, mellem de nationale toldsystemer og det informationssystem, der er omhandlet i artikel 31. Denne elektroniske grænseflade etableres senest
  ét
  år efter datoen for vedtagelsen af den relevante gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i stk. 3.

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — indledning

Artikel 26 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  kan udvikle
  en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at: | 2.   Kommissionen
  udvikler
  en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen
  kan udvikle
  en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at:

2.   Kommissionen
  udvikler
  en elektronisk grænseflade baseret på EU's kvikskrankemiljø på toldområdet med henblik på at:

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne forordning indføres der et tredelt system til vurdering af lande eller dele heraf. Medmindre lande er kategoriseret som lav- eller højrisikolande i overensstemmelse med denne artikel, anses de for at udgøre en standardrisiko. Kommissionen
  kan udpege
  lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for, at der produceres relevante råvarer eller produkter, der ikke er i overensstemmelse med artikel 3, litra a). Listen over lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for ikkeoverholdelse, offentliggøres ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2. Denne liste ajourføres om nødvendigt i lyset af ny dokumentation. | 1.   Ved denne forordning indføres der et tredelt system til vurdering af lande eller dele heraf. Medmindre lande er kategoriseret som lav- eller højrisikolande i overensstemmelse med denne artikel, anses de for at udgøre en standardrisiko. Kommissionen
  udpeger
  lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for, at der produceres relevante råvarer eller produkter, der ikke er i overensstemmelse med artikel 3, litra a). Listen over lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for ikkeoverholdelse, offentliggøres ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2
  , senest... [Publikationskontoret: indsæt datoen 6 måneder efter denne forordnings ikrafttræden]
  . Denne liste ajourføres om nødvendigt i lyset af ny dokumentation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ved denne forordning indføres der et tredelt system til vurdering af lande eller dele heraf. Medmindre lande er kategoriseret som lav- eller højrisikolande i overensstemmelse med denne artikel, anses de for at udgøre en standardrisiko. Kommissionen
  kan udpege
  lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for, at der produceres relevante råvarer eller produkter, der ikke er i overensstemmelse med artikel 3, litra a). Listen over lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for ikkeoverholdelse, offentliggøres ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2. Denne liste ajourføres om nødvendigt i lyset af ny dokumentation.

1.   Ved denne forordning indføres der et tredelt system til vurdering af lande eller dele heraf. Medmindre lande er kategoriseret som lav- eller højrisikolande i overensstemmelse med denne artikel, anses de for at udgøre en standardrisiko. Kommissionen
  udpeger
  lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for, at der produceres relevante råvarer eller produkter, der ikke er i overensstemmelse med artikel 3, litra a). Listen over lande eller dele heraf, hvor der er lav eller høj risiko for ikkeoverholdelse, offentliggøres ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2
  , senest... [Publikationskontoret: indsæt datoen 6 måneder efter denne forordnings ikrafttræden]
  . Denne liste ajourføres om nødvendigt i lyset af ny dokumentation.

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — indledning

Artikel 27 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved identifikationen af lav- og højrisikolande i henhold til stk. 1
  tages der
  hensyn til oplysninger fra det pågældende land, og følgende vurderingskriterier lægges til grund: | Ved identifikationen af lav- og højrisikolande
  eller dele heraf
  i henhold til stk. 1
  følger en gennemsigtig og objektiv vurderingsproces, som tager
  hensyn til oplysninger fra det pågældende land
  og fra de pågældende regionale myndigheder, virksomheder såvel som NGO'er og tredjeparter, herunder oprindelige folk, lokalsamfund og civilsamfundsorganisationer
  , og følgende vurderingskriterier lægges til grund: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved identifikationen af lav- og højrisikolande i henhold til stk. 1
  tages der
  hensyn til oplysninger fra det pågældende land, og følgende vurderingskriterier lægges til grund:

tages der

Ved identifikationen af lav- og højrisikolande
  eller dele heraf
  i henhold til stk. 1
  følger en gennemsigtig og objektiv vurderingsproces, som tager
  hensyn til oplysninger fra det pågældende land
  og fra de pågældende regionale myndigheder, virksomheder såvel som NGO'er og tredjeparter, herunder oprindelige folk, lokalsamfund og civilsamfundsorganisationer
  , og følgende vurderingskriterier lægges til grund:

eller dele heraf

følger en gennemsigtig og objektiv vurderingsproces, som tager

og fra de pågældende regionale myndigheder, virksomheder såvel som NGO'er og tredjeparter, herunder oprindelige folk, lokalsamfund og civilsamfundsorganisationer

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra a

Artikel 27 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | omfang af skovrydning
  og
  skovforringelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

omfang af skovrydning
  og
  skovforringelse

og

| a) | omfang af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov |
| --- | --- |

a)

omfang af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov

og omlægning af skov

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra d

Artikel 27 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | om det nationalt bestemte bidrag til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer dækker emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse med henblik på at sikre, at emissioner fra skovrydning medregnes i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

om det nationalt bestemte bidrag til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer dækker emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse med henblik på at sikre, at emissioner fra skovrydning medregnes i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag

| d) | om det nationalt bestemte bidrag til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer dækker emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse med henblik på at sikre, at emissioner fra skovrydning
  , skovforringelse og omlægning af skov
  medregnes i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag |
| --- | --- |

d)

om det nationalt bestemte bidrag til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer dækker emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse med henblik på at sikre, at emissioner fra skovrydning
  , skovforringelse og omlægning af skov
  medregnes i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag

, skovforringelse og omlægning af skov

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra e

Artikel 27 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | aftaler og andre ordninger, der er indgået mellem det pågældende land og Unionen, som omhandler skovrydning
  eller
  skovforringelse, og som letter relevante råvarers og produkters overholdelse af kravene i denne forordning
  og
  deres effektive gennemførelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

aftaler og andre ordninger, der er indgået mellem det pågældende land og Unionen, som omhandler skovrydning
  eller
  skovforringelse, og som letter relevante råvarers og produkters overholdelse af kravene i denne forordning
  og
  deres effektive gennemførelse

eller

og

| e) | aftaler og andre ordninger, der er indgået mellem det pågældende land og Unionen, som omhandler skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  , og som letter relevante råvarers og produkters overholdelse af kravene i denne forordning
  , forudsat at
  deres
  rettidige og
  effektive gennemførelse
  er blevet fastslået på grundlag af en objektiv og gennemsigtig vurdering |
| --- | --- |

e)

aftaler og andre ordninger, der er indgået mellem det pågældende land og Unionen, som omhandler skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  , og som letter relevante råvarers og produkters overholdelse af kravene i denne forordning
  , forudsat at
  deres
  rettidige og
  effektive gennemførelse
  er blevet fastslået på grundlag af en objektiv og gennemsigtig vurdering

eller omlægning af skov

, forudsat at

rettidige og

er blevet fastslået på grundlag af en objektiv og gennemsigtig vurdering

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra f

Artikel 27 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | om det pågældende land har indført national eller subnational lovgivning, herunder i overensstemmelse med artikel 5 i Parisaftalen, og træffer effektive håndhævelsesforanstaltninger for at undgå og sanktionere aktiviteter, der fører til skovrydning
  og
  skovforringelse, og navnlig om der anvendes sanktioner, der er tilstrækkeligt strenge til at fratage overtræderne fordelene ved skovrydning
  eller
  skovforringelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

om det pågældende land har indført national eller subnational lovgivning, herunder i overensstemmelse med artikel 5 i Parisaftalen, og træffer effektive håndhævelsesforanstaltninger for at undgå og sanktionere aktiviteter, der fører til skovrydning
  og
  skovforringelse, og navnlig om der anvendes sanktioner, der er tilstrækkeligt strenge til at fratage overtræderne fordelene ved skovrydning
  eller
  skovforringelse.

og

eller

| f) | om det pågældende land har indført national eller subnational lovgivning, herunder i overensstemmelse med artikel 5 i Parisaftalen
  og relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr. 28, i denne forordning
  , og træffer effektive håndhævelsesforanstaltninger for at
  sikre, at disse love gennemføres og for at
  undgå og sanktionere aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  , og navnlig om der anvendes sanktioner, der er tilstrækkeligt strenge til at fratage overtræderne fordelene ved skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov eller manglende overholdelse af de relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr
  .
  28. |
| --- | --- |

f)

om det pågældende land har indført national eller subnational lovgivning, herunder i overensstemmelse med artikel 5 i Parisaftalen
  og relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr. 28, i denne forordning
  , og træffer effektive håndhævelsesforanstaltninger for at
  sikre, at disse love gennemføres og for at
  undgå og sanktionere aktiviteter, der fører til skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov
  , og navnlig om der anvendes sanktioner, der er tilstrækkeligt strenge til at fratage overtræderne fordelene ved skovrydning, skovforringelse
  eller omlægning af skov eller manglende overholdelse af de relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr
  .
  28.

og relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr. 28, i denne forordning

sikre, at disse love gennemføres og for at

eller omlægning af skov

eller omlægning af skov eller manglende overholdelse af de relevante love og standarder som fastlagt i artikel 2, nr

28.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra f a (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | hvorvidt den nationale og subnationale jurisdiktion har udviklet retlige tilgange til meningsfuldt samarbejde med alle relevante interessenter, herunder civilsamfundet, oprindelige folk og lokalsamfund og den private sektor, herunder mikrovirksomheder og andre SMV'er, samt mindre landbrugere, med henblik på at bekæmpe skovrydning, skovforringelse, omlægning af skov, krænkelser af jordrettigheder og ulovlig produktion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

hvorvidt den nationale og subnationale jurisdiktion har udviklet retlige tilgange til meningsfuldt samarbejde med alle relevante interessenter, herunder civilsamfundet, oprindelige folk og lokalsamfund og den private sektor, herunder mikrovirksomheder og andre SMV'er, samt mindre landbrugere, med henblik på at bekæmpe skovrydning, skovforringelse, omlægning af skov, krænkelser af jordrettigheder og ulovlig produktion

hvorvidt den nationale og subnationale jurisdiktion har udviklet retlige tilgange til meningsfuldt samarbejde med alle relevante interessenter, herunder civilsamfundet, oprindelige folk og lokalsamfund og den private sektor, herunder mikrovirksomheder og andre SMV'er, samt mindre landbrugere, med henblik på at bekæmpe skovrydning, skovforringelse, omlægning af skov, krænkelser af jordrettigheder og ulovlig produktion

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra f b (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | hvorvidt det pågældende land stiller relevante data til rådighed på en gennemsigtig måde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

hvorvidt det pågældende land stiller relevante data til rådighed på en gennemsigtig måde

hvorvidt det pågældende land stiller relevante data til rådighed på en gennemsigtig måde

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra f c (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | hvis det er relevant, eksistensen, overholdelsen og den effektive håndhævelse af love, der beskytter rettighederne for oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af traditionel ejendomsret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fc)

fc)

hvis det er relevant, eksistensen, overholdelsen og den effektive håndhævelse af love, der beskytter rettighederne for oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af traditionel ejendomsret

hvis det er relevant, eksistensen, overholdelsen og den effektive håndhævelse af love, der beskytter rettighederne for oprindelige folk, lokalsamfund og andre indehavere af traditionel ejendomsret

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen meddeler de berørte lande, hvis den har til hensigt at ændre
  den tildelte risikokategori
  , og opfordrer dem til at fremlægge alle oplysninger, der skønnes nyttige i denne henseende. Kommissionen giver landene tilstrækkelig tid til at indgive et svar, som kan omfatte oplysninger om foranstaltninger, som landet har truffet for at rette op på situationen, hvis risikokategorien for landet eller dele heraf ændres til en højere risikokategori. | Kommissionen meddeler de berørte lande,
  regionale myndigheder samt de berørte virksomheder og forhandlere,
  hvis den har til hensigt at ændre den
  risikokategori, der er tildelt et land eller dele heraf
  , og opfordrer dem til at fremlægge alle oplysninger, der skønnes nyttige i denne henseende. Kommissionen
  gennemfører også en offentlig høring med henblik på at indsamle oplysninger og synspunkter fra alle interesserede parter, herunder navnlig oprindelige folk, lokalsamfund, mindre landbrugere og civilsamfundsorganisationer. Kommissionen
  giver landene
  og de regionale myndigheder
  tilstrækkelig tid til at indgive et svar, som kan omfatte oplysninger om foranstaltninger, som landet
  eller den regionale myndighed
  har truffet for at rette op på situationen, hvis risikokategorien for landet eller dele heraf ændres til en højere risikokategori. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen meddeler de berørte lande, hvis den har til hensigt at ændre
  den tildelte risikokategori
  , og opfordrer dem til at fremlægge alle oplysninger, der skønnes nyttige i denne henseende. Kommissionen giver landene tilstrækkelig tid til at indgive et svar, som kan omfatte oplysninger om foranstaltninger, som landet har truffet for at rette op på situationen, hvis risikokategorien for landet eller dele heraf ændres til en højere risikokategori.

den tildelte risikokategori

Kommissionen meddeler de berørte lande,
  regionale myndigheder samt de berørte virksomheder og forhandlere,
  hvis den har til hensigt at ændre den
  risikokategori, der er tildelt et land eller dele heraf
  , og opfordrer dem til at fremlægge alle oplysninger, der skønnes nyttige i denne henseende. Kommissionen
  gennemfører også en offentlig høring med henblik på at indsamle oplysninger og synspunkter fra alle interesserede parter, herunder navnlig oprindelige folk, lokalsamfund, mindre landbrugere og civilsamfundsorganisationer. Kommissionen
  giver landene
  og de regionale myndigheder
  tilstrækkelig tid til at indgive et svar, som kan omfatte oplysninger om foranstaltninger, som landet
  eller den regionale myndighed
  har truffet for at rette op på situationen, hvis risikokategorien for landet eller dele heraf ændres til en højere risikokategori.

regionale myndigheder samt de berørte virksomheder og forhandlere,

risikokategori, der er tildelt et land eller dele heraf

gennemfører også en offentlig høring med henblik på at indsamle oplysninger og synspunkter fra alle interesserede parter, herunder navnlig oprindelige folk, lokalsamfund, mindre landbrugere og civilsamfundsorganisationer. Kommissionen

og de regionale myndigheder

eller den regionale myndighed

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 2 — indledning

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionens meddelelse omfatter følgende: | Kommissionens meddelelse
  og høring
  omfatter følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionens meddelelse omfatter følgende:

Kommissionens meddelelse
  og høring
  omfatter følgende:

og høring

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1

Artikel 28 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Kommissionen
  samarbejder med producentlande, der er berørt af denne forordning,
  om at udvikle
  partnerskaber og
  samarbejde med henblik på
  i fællesskab at
  bekæmpe
  skovrydning
  og
  skovforringelse. Sådanne partnerskaber og samarbejdsmekanismer
  fokuserer
  på bevarelse, genopretning og bæredygtig udnyttelse af skove, skovrydning, skovforringelse og omstilling til bæredygtige metoder i forbindelse med råvareproduktion, -forbrug, -forarbejdning og -handel. Partnerskaber og samarbejdsmekanismer kan omfatte strukturerede dialoger, støtteprogrammer og foranstaltninger, administrative ordninger
  og bestemmelser i eksisterende aftaler
  , der sætter producentlandene i stand til at gennemføre omstillingen til en landbrugsproduktion, der kan medvirke til at sikre, at relevante råvarer og produkter kan overholde kravene i denne forordning.
  Sådanne aftaler
  og deres
  effektive gennemførelse tages
  i 
  betragtning som led
  i 
  benchmarkingen
  i 
  henhold
  til
  forordningens artikel 27
  . | 1.   
  I en koordineret tilgang
  samarbejder
  Kommissionen og medlemsstaterne
  med producentlande, der er berørt af denne forordning,
  lokale myndigheder og interesserede parter, navnlig dem, der eksporterer betydelige mængder af de råvarer, der er opført i bilag I, herunder gennem anvendelse af eksisterende og fremtidige
  partnerskaber og
  frihandelsaftaler og tilpasning af eksisterende støtteværktøjer for
  i fællesskab at
  tackle de grundlæggende årsager til
  skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  . Sådanne partnerskaber og samarbejdsmekanismer
  skal støttes med tilstrækkelige ressourcer og skal fokusere
  på bevarelse, genopretning og bæredygtig udnyttelse af skove, skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov
  og omstilling til bæredygtige metoder i forbindelse med råvareproduktion, -forbrug, -forarbejdning og -handel
  , god forvaltning samt beskyttelse af rettigheder og levevilkår såvel som eksistensgrundlag for skovafhængige samfund, herunder oprindelige folk, lokalsamfund, andre rettighedshavere i sædvaneretlige ordninger for jordbesiddelse og mindre landbrugere
  . Partnerskaber og samarbejdsmekanismer kan omfatte
  , men er ikke begrænset til
  strukturerede dialoger,
  finansielle og tekniske
  støtteprogrammer og foranstaltninger, administrative ordninger, der sætter producentlandene
  og dele heraf
  i stand til at gennemføre omstillingen til en landbrugsproduktion, der kan medvirke til at sikre, at relevante råvarer og produkter kan overholde kravene i denne forordning.
  Kommissionen sikrer, at oprindelige folk, lokalsamfund og civilsamfundet inddrages i udviklingen af fælles køreplaner. De fælles køreplaner baseres på milepæle, der aftales med lokale interessenter. Kommissionen skal navnlig samarbejde med producentlande for at fjerne juridiske hindringer for deres overholdelse, herunder national forvaltning af jordbesiddelse
  og
  databeskyttelseslovgivning. Formålet med disse partnerskaber er at udvikle fælles køreplaner, herunder vedvarende dialog og samarbejde, navnlig med lande og dele af lande, der er udpeget som højrisikolande, med det formål at støtte
  deres
  fortsatte forbedring hen imod den standardrisikokategori, der er omhandlet
  i 
  artikel 27. Partnerskaber og samarbejdsmekanismer skal være særligt opmærksomme på mindre landbrugere for at sætte disse mindre landbrugere
  i 
  stand til at overgå til bæredygtige landbrugs- og skovbrugspraksisser og opfylde kravene
  i 
  denne forordning, herunder ved at muliggøre tilstrækkelige og brugervenlige oplysninger. Der skal være tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at opfylde mindre landbrugeres behov. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Kommissionen
  samarbejder med producentlande, der er berørt af denne forordning,
  om at udvikle
  partnerskaber og
  samarbejde med henblik på
  i fællesskab at
  bekæmpe
  skovrydning
  og
  skovforringelse. Sådanne partnerskaber og samarbejdsmekanismer
  fokuserer
  på bevarelse, genopretning og bæredygtig udnyttelse af skove, skovrydning, skovforringelse og omstilling til bæredygtige metoder i forbindelse med råvareproduktion, -forbrug, -forarbejdning og -handel. Partnerskaber og samarbejdsmekanismer kan omfatte strukturerede dialoger, støtteprogrammer og foranstaltninger, administrative ordninger
  og bestemmelser i eksisterende aftaler
  , der sætter producentlandene i stand til at gennemføre omstillingen til en landbrugsproduktion, der kan medvirke til at sikre, at relevante råvarer og produkter kan overholde kravene i denne forordning.
  Sådanne aftaler
  og deres
  effektive gennemførelse tages
  i 
  betragtning som led
  i 
  benchmarkingen
  i 
  henhold
  til
  forordningens artikel 27
  .

1.   
  I en koordineret tilgang
  samarbejder
  Kommissionen og medlemsstaterne
  med producentlande, der er berørt af denne forordning,
  lokale myndigheder og interesserede parter, navnlig dem, der eksporterer betydelige mængder af de råvarer, der er opført i bilag I, herunder gennem anvendelse af eksisterende og fremtidige
  partnerskaber og
  frihandelsaftaler og tilpasning af eksisterende støtteværktøjer for
  i fællesskab at
  tackle de grundlæggende årsager til
  skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  . Sådanne partnerskaber og samarbejdsmekanismer
  skal støttes med tilstrækkelige ressourcer og skal fokusere
  på bevarelse, genopretning og bæredygtig udnyttelse af skove, skovrydning, skovforringelse
  , omlægning af skov
  og omstilling til bæredygtige metoder i forbindelse med råvareproduktion, -forbrug, -forarbejdning og -handel
  , god forvaltning samt beskyttelse af rettigheder og levevilkår såvel som eksistensgrundlag for skovafhængige samfund, herunder oprindelige folk, lokalsamfund, andre rettighedshavere i sædvaneretlige ordninger for jordbesiddelse og mindre landbrugere
  . Partnerskaber og samarbejdsmekanismer kan omfatte
  , men er ikke begrænset til
  strukturerede dialoger,
  finansielle og tekniske
  støtteprogrammer og foranstaltninger, administrative ordninger, der sætter producentlandene
  og dele heraf
  i stand til at gennemføre omstillingen til en landbrugsproduktion, der kan medvirke til at sikre, at relevante råvarer og produkter kan overholde kravene i denne forordning.
  Kommissionen sikrer, at oprindelige folk, lokalsamfund og civilsamfundet inddrages i udviklingen af fælles køreplaner. De fælles køreplaner baseres på milepæle, der aftales med lokale interessenter. Kommissionen skal navnlig samarbejde med producentlande for at fjerne juridiske hindringer for deres overholdelse, herunder national forvaltning af jordbesiddelse
  og
  databeskyttelseslovgivning. Formålet med disse partnerskaber er at udvikle fælles køreplaner, herunder vedvarende dialog og samarbejde, navnlig med lande og dele af lande, der er udpeget som højrisikolande, med det formål at støtte
  deres
  fortsatte forbedring hen imod den standardrisikokategori, der er omhandlet
  i 
  artikel 27. Partnerskaber og samarbejdsmekanismer skal være særligt opmærksomme på mindre landbrugere for at sætte disse mindre landbrugere
  i 
  stand til at overgå til bæredygtige landbrugs- og skovbrugspraksisser og opfylde kravene
  i 
  denne forordning, herunder ved at muliggøre tilstrækkelige og brugervenlige oplysninger. Der skal være tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at opfylde mindre landbrugeres behov.

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen og Rådet skal gøre sig yderligere bestræbelser på at gennemføre og håndhæve handelsaftaler samt indgå nye handelsaftaler, der omfatter solide bestemmelser om bæredygtighed, navnlig vedrørende skove, og forpligtelsen til konkret håndhævelse af multilaterale miljøaftaler såsom Parisaftalen og konventionen om den biologiske mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen og Rådet skal gøre sig yderligere bestræbelser på at gennemføre og håndhæve handelsaftaler samt indgå nye handelsaftaler, der omfatter solide bestemmelser om bæredygtighed, navnlig vedrørende skove, og forpligtelsen til konkret håndhævelse af multilaterale miljøaftaler såsom Parisaftalen og konventionen om den biologiske mangfoldighed.

Ændring 214 + 266

Ændring 214 + 266

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Partnerskaber og samarbejde
  bør
  give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund og den private sektor, herunder SMV'er og
  smålandbrugere
  . | 2.   Partnerskaber og samarbejde
  skal råde over passende finansielle midler og tage fuldt hensyn til oplysningerne og varslingerne fra EU-observatoriet. De skal
  give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund
  , kvinder
  og den private sektor, herunder
  mikrovirksomheder og andre
  SMV'er, og
  mindre landbrugere
  .
  Partnerskaber og samarbejde skal også støtte eller indlede en inklusiv og deltagerorienteret dialog om nationale retlige og forvaltningsmæssige reformprocesser for at forbedre skovforvaltningen og tackle nationale faktorer, der bidrager til skovrydning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Partnerskaber og samarbejde
  bør
  give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund og den private sektor, herunder SMV'er og
  smålandbrugere
  .

2.   Partnerskaber og samarbejde
  skal råde over passende finansielle midler og tage fuldt hensyn til oplysningerne og varslingerne fra EU-observatoriet. De skal
  give mulighed for fuld deltagelse af alle interessenter, herunder civilsamfund, oprindelige folk, lokalsamfund
  , kvinder
  og den private sektor, herunder
  mikrovirksomheder og andre
  SMV'er, og
  mindre landbrugere
  .
  Partnerskaber og samarbejde skal også støtte eller indlede en inklusiv og deltagerorienteret dialog om nationale retlige og forvaltningsmæssige reformprocesser for at forbedre skovforvaltningen og tackle nationale faktorer, der bidrager til skovrydning.

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  For at sikre, at håndhævelsen af denne forordning hverken er unødigt restriktiv eller forstyrrende for handelen, navnlig med hensyn til relevante LDC'er, skal Kommissionen yde specifik administrativ og kapacitetsopbyggende støtte til regeringer, lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, herunder fagforeninger, og producenter, navnlig mindre producenter, i tredjelande med henblik på at gøre det lettere for disse aktører at opfylde de administrative krav i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  For at sikre, at håndhævelsen af denne forordning hverken er unødigt restriktiv eller forstyrrende for handelen, navnlig med hensyn til relevante LDC'er, skal Kommissionen yde specifik administrativ og kapacitetsopbyggende støtte til regeringer, lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, herunder fagforeninger, og producenter, navnlig mindre producenter, i tredjelande med henblik på at gøre det lettere for disse aktører at opfylde de administrative krav i denne forordning.

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 3

Artikel 28 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Partnerskaber og samarbejde skal fremme udviklingen af integrerede processer for planlægning af arealanvendelse, relevant lovgivning, skattemæssige incitamenter og andre relevante værktøjer, der kan forbedre bevarelsen af skove og biodiversitet, bæredygtig forvaltning og genopretning af skove, imødegå omlægningen af skove og sårbare økosystemer til andre arealanvendelser, optimere gevinsterne for naturen, sikkerhed med hensyn til jordbesiddelse, landbrugets produktivitet og konkurrenceevne samt gennemsigtige forsyningskæder, styrke rettighederne for skovafhængige samfund, herunder
  smålandbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund, og sikre offentlig adgang til skovforvaltningsdokumenter og andre relevante oplysninger. | 3.   Partnerskaber og samarbejde skal fremme udviklingen af integrerede processer for planlægning af arealanvendelse, relevant lovgivning,
  herunder processer med flere interessenter for at bestemme omfanget af den relevante lovgivning,
  skattemæssige
  eller kommercielle
  incitamenter og andre relevante værktøjer, der kan forbedre bevarelsen af skove og biodiversitet, bæredygtig forvaltning og genopretning af skove, imødegå omlægningen af skove og sårbare økosystemer til andre arealanvendelser, optimere gevinsterne for naturen, sikkerhed med hensyn til jordbesiddelse, landbrugets produktivitet og konkurrenceevne samt gennemsigtige forsyningskæder
  og sporbarhed, beskytte rettigheder knyttet til ejendom, jordbesiddelse og adgang til jord, herunder retten til at eje træer for lokalsamfund og oprindelige samfund og retten til at give eller nægte at give frit, forudgående og informeret samtykke
  , styrke rettighederne for skovafhængige samfund,
  der afhænger af skove,
  herunder
  mindre landbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund,
  styrke nationale systemer for forvaltning og retshåndhævelse
  og sikre offentlig adgang til skovforvaltningsdokumenter og andre relevante oplysninger.
  Kommissionen skal sigte mod at integrere overvågningen af jord- og jordbesiddelsesrettigheder inden for rammerne af EU-observatoriet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Partnerskaber og samarbejde skal fremme udviklingen af integrerede processer for planlægning af arealanvendelse, relevant lovgivning, skattemæssige incitamenter og andre relevante værktøjer, der kan forbedre bevarelsen af skove og biodiversitet, bæredygtig forvaltning og genopretning af skove, imødegå omlægningen af skove og sårbare økosystemer til andre arealanvendelser, optimere gevinsterne for naturen, sikkerhed med hensyn til jordbesiddelse, landbrugets produktivitet og konkurrenceevne samt gennemsigtige forsyningskæder, styrke rettighederne for skovafhængige samfund, herunder
  smålandbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund, og sikre offentlig adgang til skovforvaltningsdokumenter og andre relevante oplysninger.

3.   Partnerskaber og samarbejde skal fremme udviklingen af integrerede processer for planlægning af arealanvendelse, relevant lovgivning,
  herunder processer med flere interessenter for at bestemme omfanget af den relevante lovgivning,
  skattemæssige
  eller kommercielle
  incitamenter og andre relevante værktøjer, der kan forbedre bevarelsen af skove og biodiversitet, bæredygtig forvaltning og genopretning af skove, imødegå omlægningen af skove og sårbare økosystemer til andre arealanvendelser, optimere gevinsterne for naturen, sikkerhed med hensyn til jordbesiddelse, landbrugets produktivitet og konkurrenceevne samt gennemsigtige forsyningskæder
  og sporbarhed, beskytte rettigheder knyttet til ejendom, jordbesiddelse og adgang til jord, herunder retten til at eje træer for lokalsamfund og oprindelige samfund og retten til at give eller nægte at give frit, forudgående og informeret samtykke
  , styrke rettighederne for skovafhængige samfund,
  der afhænger af skove,
  herunder
  mindre landbrugere
  , oprindelige folk og lokalsamfund,
  styrke nationale systemer for forvaltning og retshåndhævelse
  og sikre offentlig adgang til skovforvaltningsdokumenter og andre relevante oplysninger.
  Kommissionen skal sigte mod at integrere overvågningen af jord- og jordbesiddelsesrettigheder inden for rammerne af EU-observatoriet.

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 4

Artikel 28 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen deltager i internationale bilaterale og multilaterale drøftelser og tiltag vedrørende standsning af skovrydning
  og
  skovforringelse, herunder i multilaterale fora såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's Miljøforsamling, FN's Skovforum, FN's rammekonvention om klimaændringer, Verdenshandelsorganisationen, G7 og G20. Denne deltagelse omfatter fremme af omstillingen til bæredygtig landbrugsproduktion og bæredygtig skovforvaltning, udvikling af gennemsigtige og bæredygtige forsyningskæder og en fortsat indsats for at udpege og aftale robuste standarder og definitioner, der sikrer et højt niveau af beskyttelse af
  skovøkosystemerne
  . | 4.   Kommissionen deltager i internationale bilaterale og multilaterale drøftelser og tiltag vedrørende standsning af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , herunder i multilaterale fora såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's Miljøforsamling, FN's Skovforum, FN's rammekonvention om klimaændringer, Verdenshandelsorganisationen, G7 og G20. Denne deltagelse omfatter fremme af omstillingen til bæredygtig landbrugsproduktion og bæredygtig skovforvaltning, udvikling af gennemsigtige og bæredygtige forsyningskæder og en fortsat indsats for at udpege og aftale robuste standarder og definitioner, der sikrer et højt niveau af beskyttelse af
  skove og andre naturlige økosystemer og relaterede menneskerettigheder
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen deltager i internationale bilaterale og multilaterale drøftelser og tiltag vedrørende standsning af skovrydning
  og
  skovforringelse, herunder i multilaterale fora såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's Miljøforsamling, FN's Skovforum, FN's rammekonvention om klimaændringer, Verdenshandelsorganisationen, G7 og G20. Denne deltagelse omfatter fremme af omstillingen til bæredygtig landbrugsproduktion og bæredygtig skovforvaltning, udvikling af gennemsigtige og bæredygtige forsyningskæder og en fortsat indsats for at udpege og aftale robuste standarder og definitioner, der sikrer et højt niveau af beskyttelse af
  skovøkosystemerne
  .

4.   Kommissionen deltager i internationale bilaterale og multilaterale drøftelser og tiltag vedrørende standsning af skovrydning, skovforringelse
  og omlægning af skov
  , herunder i multilaterale fora såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's Miljøforsamling, FN's Skovforum, FN's rammekonvention om klimaændringer, Verdenshandelsorganisationen, G7 og G20. Denne deltagelse omfatter fremme af omstillingen til bæredygtig landbrugsproduktion og bæredygtig skovforvaltning, udvikling af gennemsigtige og bæredygtige forsyningskæder og en fortsat indsats for at udpege og aftale robuste standarder og definitioner, der sikrer et højt niveau af beskyttelse af
  skove og andre naturlige økosystemer og relaterede menneskerettigheder
  .

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2

Artikel 29 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De kompetente myndigheder vurderer omhyggeligt og upartisk den begrundede mistanke og træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder kontrol og høring af virksomheder og forhandlere, med henblik på at afsløre potentielle overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning, og de træffer, hvis det er relevant, midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 for at forhindre, at de omhandlede relevante råvarer og produkter bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet. | 2.   De kompetente myndigheder vurderer
  uden unødig forsinkelse
  omhyggeligt og upartisk den begrundede mistanke og træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder kontrol og høring af virksomheder og forhandlere, med henblik på at afsløre potentielle overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning, og de træffer, hvis det er relevant, midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 for at forhindre, at de omhandlede relevante råvarer og produkter bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet
  , og underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De kompetente myndigheder vurderer omhyggeligt og upartisk den begrundede mistanke og træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder kontrol og høring af virksomheder og forhandlere, med henblik på at afsløre potentielle overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning, og de træffer, hvis det er relevant, midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 for at forhindre, at de omhandlede relevante råvarer og produkter bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet.

2.   De kompetente myndigheder vurderer
  uden unødig forsinkelse
  omhyggeligt og upartisk den begrundede mistanke og træffer de nødvendige foranstaltninger, herunder kontrol og høring af virksomheder og forhandlere, med henblik på at afsløre potentielle overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning, og de træffer, hvis det er relevant, midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 21 for at forhindre, at de omhandlede relevante råvarer og produkter bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på eller eksporteres fra EU-markedet
  , og underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes
  .

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 3

Artikel 29 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  De
  kompetente
  myndigheder
  underretter
  hurtigst muligt
  og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning de i stk. 1 omhandlede fysiske eller juridiske personer, som har indgivet
  bemærkninger
  til denne, om sin afgørelse om at efterkomme eller afslå anmodningen om foranstaltninger og begrunder afgørelsen. | 3.   
  Den
  kompetente
  myndighed
  underretter
  senest 30 dage efter modtagelsen af en indberetning om en begrundet mistanke
  og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning de i stk. 1 omhandlede fysiske eller juridiske personer, som har indgivet
  begrundede mistanker
  til denne, om sin
  vurdering af deres begrundede mistanker i henhold til stk. 2 og om sin
  afgørelse om at efterkomme eller afslå anmodningen om foranstaltninger og begrunder afgørelsen.
  Hvis der træffes yderligere foranstaltninger i henhold til stk. 2, underretter den kompetente myndighed uden unødig forsinkelse de fysiske eller juridiske personer om arten af og tidsplanen for de foranstaltninger, der skal træffes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  De
  kompetente
  myndigheder
  underretter
  hurtigst muligt
  og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning de i stk. 1 omhandlede fysiske eller juridiske personer, som har indgivet
  bemærkninger
  til denne, om sin afgørelse om at efterkomme eller afslå anmodningen om foranstaltninger og begrunder afgørelsen.

3.   
  Den
  kompetente
  myndighed
  underretter
  senest 30 dage efter modtagelsen af en indberetning om en begrundet mistanke
  og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning de i stk. 1 omhandlede fysiske eller juridiske personer, som har indgivet
  begrundede mistanker
  til denne, om sin
  vurdering af deres begrundede mistanker i henhold til stk. 2 og om sin
  afgørelse om at efterkomme eller afslå anmodningen om foranstaltninger og begrunder afgørelsen.
  Hvis der træffes yderligere foranstaltninger i henhold til stk. 2, underretter den kompetente myndighed uden unødig forsinkelse de fysiske eller juridiske personer om arten af og tidsplanen for de foranstaltninger, der skal træffes.

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 29 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  For at lette fremsendelsen af indberetninger om begrundede mistanker fra fysiske eller juridiske personer fra producentlandene, og især fra lokalsamfund, etablerer Kommissionen en centraliseret kommunikationsprocedure, som kan videresende indberetningerne om de pågældende mistanker til de relevante medlemsstater. Denne procedure supplerer de procedurer, der er fastsat af de kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  For at lette fremsendelsen af indberetninger om begrundede mistanker fra fysiske eller juridiske personer fra producentlandene, og især fra lokalsamfund, etablerer Kommissionen en centraliseret kommunikationsprocedure, som kan videresende indberetningerne om de pågældende mistanker til de relevante medlemsstater. Denne procedure supplerer de procedurer, der er fastsat af de kompetente myndigheder.

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 29 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at beskytte identiteten af de fysiske eller juridiske personer, der forelægger begrundet mistanke, eller som foretager undersøgelser med henblik på at kontrollere, at virksomheder eller forhandlere overholder nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at beskytte identiteten af de fysiske eller juridiske personer, der forelægger begrundet mistanke, eller som foretager undersøgelser med henblik på at kontrollere, at virksomheder eller forhandlere overholder nærværende forordning.

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Adgangen til en domstol eller et andet uafhængigt og upartisk offentligt organ i henhold til stk. 1 skal være rimelig, retfærdig, rettidig og ikke uoverkommeligt dyr, og der skal i den forbindelse tilvejebringes passende og effektive retsmidler, herunder påbud, hvor det er relevant. Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden får praktiske informationer om adgangen til procedurer for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Adgangen til en domstol eller et andet uafhængigt og upartisk offentligt organ i henhold til stk. 1 skal være rimelig, retfærdig, rettidig og ikke uoverkommeligt dyr, og der skal i den forbindelse tilvejebringes passende og effektive retsmidler, herunder påbud, hvor det er relevant. Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden får praktiske informationer om adgangen til procedurer for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse.

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1

Artikel 31 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen opretter og vedligeholder senest på den dato, der er fastsat i artikel 36, stk. 2, et informationssystem (»Register«), som skal indeholde de due diligence-erklæringer, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 4, stk. 2. | 1.   Kommissionen opretter og vedligeholder senest på den dato, der er fastsat i artikel 36, stk. 2, et informationssystem (»Register«), som skal indeholde de due diligence-erklæringer, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 4, stk. 2
  , samt den i artikel 23 omhandlede liste, som vedrører virksomheder og forhandlere, der har overtrådt bestemmelserne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen opretter og vedligeholder senest på den dato, der er fastsat i artikel 36, stk. 2, et informationssystem (»Register«), som skal indeholde de due diligence-erklæringer, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 4, stk. 2.

1.   Kommissionen opretter og vedligeholder senest på den dato, der er fastsat i artikel 36, stk. 2, et informationssystem (»Register«), som skal indeholde de due diligence-erklæringer, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 4, stk. 2
  , samt den i artikel 23 omhandlede liste, som vedrører virksomheder og forhandlere, der har overtrådt bestemmelserne.

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2 — litra c

Artikel 31 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | registrering af resultatet af kontrol af due diligence-erklæringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

registrering af resultatet af kontrol af due diligence-erklæringer

| c) | registrering af resultatet af kontrol af due diligence-erklæringer
  samt af de pålagte sanktioner |
| --- | --- |

c)

registrering af resultatet af kontrol af due diligence-erklæringer
  samt af de pålagte sanktioner

samt af de pålagte sanktioner

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 4

Artikel 31 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen giver toldmyndigheder, kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere adgang til dette informationssystem i overensstemmelse med deres respektive forpligtelser i henhold til denne forordning. | 4.   Kommissionen giver toldmyndigheder, kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere
  eller deres retlige repræsentanter, eller begge dele, samt de berørte leverandører
  adgang til dette informationssystem i overensstemmelse med deres respektive forpligtelser i henhold til denne forordning.
  De berørte leverandører har ret til at konsultere alle oplysninger, der vedrører dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen giver toldmyndigheder, kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere adgang til dette informationssystem i overensstemmelse med deres respektive forpligtelser i henhold til denne forordning.

4.   Kommissionen giver toldmyndigheder, kompetente myndigheder, virksomheder og forhandlere
  eller deres retlige repræsentanter, eller begge dele, samt de berørte leverandører
  adgang til dette informationssystem i overensstemmelse med deres respektive forpligtelser i henhold til denne forordning.
  De berørte leverandører har ret til at konsultere alle oplysninger, der vedrører dem.

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 5

Artikel 31 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  I
  overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data og navnlig direktiv (EU) 2019/1024 (51) giver Kommissionen den brede offentlighed adgang til informationssystemets komplette anonymiserede datasæt i et åbent format, der kan være maskinlæsbart, og som sikrer interoperabilitet, videreanvendelse og tilgængelighed. | 5.   
  Med forbehold af artikel 23 og i
  overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data og navnlig direktiv (EU) 2019/1024 (51) giver Kommissionen den brede offentlighed adgang til informationssystemets komplette anonymiserede datasæt
  , med undtagelse af oplysningerne i denne artikels stk. 2, litra e),
  i et åbent format, der kan være maskinlæsbart, og som sikrer interoperabilitet, videreanvendelse og tilgængelighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  I
  overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data og navnlig direktiv (EU) 2019/1024 (51) giver Kommissionen den brede offentlighed adgang til informationssystemets komplette anonymiserede datasæt i et åbent format, der kan være maskinlæsbart, og som sikrer interoperabilitet, videreanvendelse og tilgængelighed.

5.   
  Med forbehold af artikel 23 og i
  overensstemmelse med EU's politik om åben adgang til data og navnlig direktiv (EU) 2019/1024 (51) giver Kommissionen den brede offentlighed adgang til informationssystemets komplette anonymiserede datasæt
  , med undtagelse af oplysningerne i denne artikels stk. 2, litra e),
  i et åbent format, der kan være maskinlæsbart, og som sikrer interoperabilitet, videreanvendelse og tilgængelighed.

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1

Artikel 32 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Kommissionen foretager senest to år efter forordningens
  ikrafttræden
  en første revision af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt
  ledsaget af et lovgivningsforslag
  . I rapporten skal der navnlig fokuseres på en evaluering af behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens
  anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer, herunder arealer med stort kulstoflager og arealer med høj biodiversitetsværdi
  , f.eks.
  græsarealer,
  tørveområder
  og vådområder,
  og yderligere råvarer. | 1.   
  Efter denne forordnings
  ikrafttræden
  reviderer Kommissionen løbende dens anvendelse. Kommissionen skal: |
| | a) | senest ... fremlægge [Publikationskontoret: indsæt datoen ét år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] en konsekvensanalyse, eventuelt
  ledsaget af et lovgivningsforslag
  , med henblik på at udvide denne forordnings
  anvendelsesområde til at omfatte andre
  naturlige
  økosystemer, herunder arealer med store kulstoflagre og arealer med høj biodiversitetsværdi
  såsom
  græsarealer,
  tørvemoser
  og vådområder,
  i tillæg til skove og andre træbevoksede arealer i overensstemmelse med skæringsdatoen og definitionerne i artikel 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Kommissionen foretager senest to år efter forordningens
  ikrafttræden
  en første revision af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt
  ledsaget af et lovgivningsforslag
  . I rapporten skal der navnlig fokuseres på en evaluering af behovet for og gennemførligheden af en udvidelse af forordningens
  anvendelsesområde til at omfatte andre økosystemer, herunder arealer med stort kulstoflager og arealer med høj biodiversitetsværdi
  , f.eks.
  græsarealer,
  tørveområder
  og vådområder,
  og yderligere råvarer.

1.   
  Efter denne forordnings
  ikrafttræden
  reviderer Kommissionen løbende dens anvendelse. Kommissionen skal:

a)

a)

senest ... fremlægge [Publikationskontoret: indsæt datoen ét år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] en konsekvensanalyse, eventuelt
  ledsaget af et lovgivningsforslag
  , med henblik på at udvide denne forordnings
  anvendelsesområde til at omfatte andre
  naturlige
  økosystemer, herunder arealer med store kulstoflagre og arealer med høj biodiversitetsværdi
  såsom
  græsarealer,
  tørvemoser
  og vådområder,
  i tillæg til skove og andre træbevoksede arealer i overensstemmelse med skæringsdatoen og definitionerne i artikel 2

senest ... fremlægge [Publikationskontoret: indsæt datoen ét år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] en konsekvensanalyse, eventuelt

, med henblik på at udvide denne forordnings

naturlige

såsom

tørvemoser

i tillæg til skove og andre træbevoksede arealer i overensstemmelse med skæringsdatoen og definitionerne i artikel 2

| b) | senest ... evaluere [Publikationskontoret: indsæt datoen to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] |
| --- | --- |

b)

b)

senest ... evaluere [Publikationskontoret: indsæt datoen to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]

senest ... evaluere [Publikationskontoret: indsæt datoen to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]

| | i) | behovet for og gennemførligheden af at udvide denne forordnings anvendelsesområde til at omfatte andre råvarer og produkter, navnlig yderligere produkter afledt af de varer, der er opført i bilag I, samt yderligere råvarer og produkter, navnlig sukkerrør, ethanol og mineprodukter |
| --- | --- | --- |

i)

i)

behovet for og gennemførligheden af at udvide denne forordnings anvendelsesområde til at omfatte andre råvarer og produkter, navnlig yderligere produkter afledt af de varer, der er opført i bilag I, samt yderligere råvarer og produkter, navnlig sukkerrør, ethanol og mineprodukter

behovet for og gennemførligheden af at udvide denne forordnings anvendelsesområde til at omfatte andre råvarer og produkter, navnlig yderligere produkter afledt af de varer, der er opført i bilag I, samt yderligere råvarer og produkter, navnlig sukkerrør, ethanol og mineprodukter

| | ii) | forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder, og for at de mindre landbrugere kan opfylde kravene i denne forordning |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder, og for at de mindre landbrugere kan opfylde kravene i denne forordning

forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder, og for at de mindre landbrugere kan opfylde kravene i denne forordning

| | iii) | behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer, navnlig for de LDC'er, der i høj grad påvirkes af denne forordning, og lande, der er udpeget til at udgøre en standardrisiko eller høj risiko, for at støtte opfyldelsen af forordningens mål |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer, navnlig for de LDC'er, der i høj grad påvirkes af denne forordning, og lande, der er udpeget til at udgøre en standardrisiko eller høj risiko, for at støtte opfyldelsen af forordningens mål

behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer, navnlig for de LDC'er, der i høj grad påvirkes af denne forordning, og lande, der er udpeget til at udgøre en standardrisiko eller høj risiko, for at støtte opfyldelsen af forordningens mål

| c) | senest et år efter vedtagelsen af [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] analysere, om der er behov for retningslinjer for at lette gennemførelsen af denne forordning og sikre sammenhæng mellem denne forordning og [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] og for at undgå unødige administrative byrder. |
| --- | --- |

c)

c)

senest et år efter vedtagelsen af [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] analysere, om der er behov for retningslinjer for at lette gennemførelsen af denne forordning og sikre sammenhæng mellem denne forordning og [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] og for at undgå unødige administrative byrder.

senest et år efter vedtagelsen af [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] analysere, om der er behov for retningslinjer for at lette gennemførelsen af denne forordning og sikre sammenhæng mellem denne forordning og [det kommende direktiv om due diligence i forbindelse med virksomheders bæredygtighed] og for at undgå unødige administrative byrder.

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 2 — indledning

Artikel 32 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  foretager senest fem år efter forordningens ikrafttræden og derefter hvert femte år en generel revision af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag. Den første rapport skal på grundlag af specifikke undersøgelser indeholde en evaluering af bl.a.: | Uden at dette berører de revisioner, der er planlagt i henhold til stk. 1, skal
  Kommissionen
  med regelmæssige mellemrum revidere bilag I med henblik på at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre eller udvide listen over relevante produkter i bilag I, for at sikre, at alle produkter, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer, er opført på denne liste, medmindre efterspørgslen efter disse produkter har ubetydelig indvirkning på skovrydning. Revisionerne baseres på en vurdering af de relevante råvarers og de relevante produkters indvirkning på skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og tager hensyn til ændringer i forbruget, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i handelsmønstrene i de sektorer, der er omfattet af denne forordning, som det fremgår af videnskabelig dokumentation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  foretager senest fem år efter forordningens ikrafttræden og derefter hvert femte år en generel revision af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag. Den første rapport skal på grundlag af specifikke undersøgelser indeholde en evaluering af bl.a.:

foretager senest fem år efter forordningens ikrafttræden og derefter hvert femte år en generel revision af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag. Den første rapport skal på grundlag af specifikke undersøgelser indeholde en evaluering af bl.a.:

Uden at dette berører de revisioner, der er planlagt i henhold til stk. 1, skal
  Kommissionen
  med regelmæssige mellemrum revidere bilag I med henblik på at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre eller udvide listen over relevante produkter i bilag I, for at sikre, at alle produkter, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer, er opført på denne liste, medmindre efterspørgslen efter disse produkter har ubetydelig indvirkning på skovrydning. Revisionerne baseres på en vurdering af de relevante råvarers og de relevante produkters indvirkning på skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og tager hensyn til ændringer i forbruget, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i handelsmønstrene i de sektorer, der er omfattet af denne forordning, som det fremgår af videnskabelig dokumentation.

Uden at dette berører de revisioner, der er planlagt i henhold til stk. 1, skal

med regelmæssige mellemrum revidere bilag I med henblik på at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre eller udvide listen over relevante produkter i bilag I, for at sikre, at alle produkter, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer, er opført på denne liste, medmindre efterspørgslen efter disse produkter har ubetydelig indvirkning på skovrydning. Revisionerne baseres på en vurdering af de relevante råvarers og de relevante produkters indvirkning på skovrydning, skovforringelse og omlægning af skov og tager hensyn til ændringer i forbruget, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i handelsmønstrene i de sektorer, der er omfattet af denne forordning, som det fremgår af videnskabelig dokumentation.

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 2 — litra a

Artikel 32 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer for at støtte opfyldelsen af forordningens mål, herunder gennem anerkendelse af certificeringsordninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer for at støtte opfyldelsen af forordningens mål, herunder gennem anerkendelse af certificeringsordninger

behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer for at støtte opfyldelsen af forordningens mål, herunder gennem anerkendelse af certificeringsordninger

udgår

udgår

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 2 — litra b

Artikel 32 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig smålandbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig smålandbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder.

forordningens indvirkning på landbrugere, navnlig smålandbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund og det eventuelle behov for yderligere støtte til omstillingen til bæredygtige forsyningskæder.

udgår

udgår

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 3

Artikel 32 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Uden at dette berører den generelle revision omhandlet i stk. 1, foretager Kommissionen en første revision af bilag I senest to år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter med regelmæssige mellemrum med henblik på at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre eller udvide listen over relevante produkter i bilag I, for at sikre, at alle produkter, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer, er opført på denne liste, medmindre efterspørgslen efter disse produkter har ubetydelig indvirkning på skovrydning. Revisionerne baseres på en vurdering af de relevante råvarers og produkters indvirkning på skovrydning og skovforringelse og tager hensyn til ændringer i forbruget, som er underbygget af videnskabelig dokumentation. | 3.   
  Kommissionen overvåger løbende denne forordnings indvirkning på sårbare interessenter såsom mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund, navnlig i tredjelande, idet der også tages særligt hensyn til kvinders situation. Overvågningen baseres på en videnskabelig og gennemsigtig metodologi og skal tage hensyn til oplysninger fra interesserede parter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Uden at dette berører den generelle revision omhandlet i stk. 1, foretager Kommissionen en første revision af bilag I senest to år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter med regelmæssige mellemrum med henblik på at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre eller udvide listen over relevante produkter i bilag I, for at sikre, at alle produkter, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af relevante råvarer, er opført på denne liste, medmindre efterspørgslen efter disse produkter har ubetydelig indvirkning på skovrydning. Revisionerne baseres på en vurdering af de relevante råvarers og produkters indvirkning på skovrydning og skovforringelse og tager hensyn til ændringer i forbruget, som er underbygget af videnskabelig dokumentation.

3.   
  Kommissionen overvåger løbende denne forordnings indvirkning på sårbare interessenter såsom mindre landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund, navnlig i tredjelande, idet der også tages særligt hensyn til kvinders situation. Overvågningen baseres på en videnskabelig og gennemsigtig metodologi og skal tage hensyn til oplysninger fra interesserede parter.

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 32 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen overvåger løbende ændringer i handelsmønstrene for de produkter og varer, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Hvis det konstateres, at ændringer i handelsmønstret ikke har tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over at undgå forpligtelser som fastsat i denne forordning, herunder at erstatte disse produkter og råvarer med andre produkter og råvarer, som ikke er opført på listen over produkter og råvarer i bilag I, men har lignende karakteristika, skal dette betragtes som en omgåelsespraksis. Interesserede parter kan underrette Kommissionen om enhver formodet omgåelse, og Kommissionen undersøger ethvert begrundet krav fremsat af en interesseret part. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen overvåger løbende ændringer i handelsmønstrene for de produkter og varer, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Hvis det konstateres, at ændringer i handelsmønstret ikke har tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over at undgå forpligtelser som fastsat i denne forordning, herunder at erstatte disse produkter og råvarer med andre produkter og råvarer, som ikke er opført på listen over produkter og råvarer i bilag I, men har lignende karakteristika, skal dette betragtes som en omgåelsespraksis. Interesserede parter kan underrette Kommissionen om enhver formodet omgåelse, og Kommissionen undersøger ethvert begrundet krav fremsat af en interesseret part.

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 4

Artikel 32 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Efter en
  revision som
  omhandlet i stk.
  3 kan
  Kommissionen vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 33 med henblik på at
  ændre
  bilag I 
  for at medtage relevante produkter, der indeholder eller er fremstillet ved brug
  af
  relevante råvarer
  . | 4.   Efter en
  af de revisioner, der er
  omhandlet i stk.
  1-4, tillægges
  Kommissionen
  beføjelse til at
  vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 33 med henblik på at
  supplere listen i
  bilag I 
  eller, hvis det er relevant, fremsætte et lovgivningsforslag om ændring
  af
  denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Efter en
  revision som
  omhandlet i stk.
  3 kan
  Kommissionen vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 33 med henblik på at
  ændre
  bilag I 
  for at medtage relevante produkter, der indeholder eller er fremstillet ved brug
  af
  relevante råvarer
  .

4.   Efter en
  af de revisioner, der er
  omhandlet i stk.
  1-4, tillægges
  Kommissionen
  beføjelse til at
  vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 33 med henblik på at
  supplere listen i
  bilag I 
  eller, hvis det er relevant, fremsætte et lovgivningsforslag om ændring
  af
  denne forordning
  .

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 4

Artikel 33 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. | 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen
  interessenter og
  eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen
  interessenter og
  eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 a (ny)

Artikel 35 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 35a |
| | Ændring af direktiv 2003/35/EF |
| | Bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EC

   (1a)

  ændres ved at tilføje følgende punkt:










  ga) | Artikel 14, stk. 3, i [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXXX/XX af... om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010]

   (*1)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 35a

Artikel 35a

Ændring af direktiv 2003/35/EF

Ændring af direktiv 2003/35/EF

Bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EC

   (1a)

  ændres ved at tilføje følgende punkt:

Bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EC

1a

ændres ved at tilføje følgende punkt:

ga)

ga)

Artikel 14, stk. 3, i [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXXX/XX af... om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010]

   (*1)

  .

Artikel 14, stk. 3, i [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXXX/XX af... om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010]

*1

.

Ændring 236

Ændring 236

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 3

Artikel 36 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De i stk. 2 nævnte artikler finder anvendelse 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden for virksomheder, der er mikrovirksomheder (53), som er etableret senest den 31. december 2020, undtagen for produkter, der er omfattet af bilaget til forordning (EU) nr. 995/2010. | 3.   De i stk. 2 nævnte artikler finder anvendelse 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden for virksomheder, der er mikrovirksomheder
  og små virksomheder

   (53), som er etableret senest den 31. december 2020, undtagen for produkter, der er omfattet af bilaget til forordning (EU) nr. 995/2010. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De i stk. 2 nævnte artikler finder anvendelse 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden for virksomheder, der er mikrovirksomheder (53), som er etableret senest den 31. december 2020, undtagen for produkter, der er omfattet af bilaget til forordning (EU) nr. 995/2010.

3.   De i stk. 2 nævnte artikler finder anvendelse 24 måneder efter denne forordnings ikrafttræden for virksomheder, der er mikrovirksomheder
  og små virksomheder

   (53), som er etableret senest den 31. december 2020, undtagen for produkter, der er omfattet af bilaget til forordning (EU) nr. 995/2010.

Ændring 237 + 246

Ændring 237 + 246

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I

Bilag I

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Kvæg | ex 0102 Hornkvæg, levende
  ex 0201 Kød af hornkvæg, fersk eller kølet
  ex 0202 Kød af hornkvæg, frosset
  ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet
  ex 0206 22 Af hornkvæg, frosset lever
  ex 0206 29 Af hornkvæg, andet (undtagen tunger og lever), frosset
  ex 4101 Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede
  ex 4104 Garvede eller »crust« huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltede, men ikke yderligere beredte
  ex 4107 Læder, yderligere beredt efter garvning eller »crusting«, herunder pergamentbehandlet læder, af hornkvæg (herunder bøfler) eller af dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltet |
| --- | --- |
| Kakao | 1801 00 00 Kakaobønner, hele eller brækkede, også brændte
  1802 00 00 Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald
  1803 Kakaomasse, også affedtet
  1804 00 00 Kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie
  1805 00 00 Kakaopulver, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler
  1806 Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao |
| Kaffe | 0901 Kaffe, rå eller brændt, også koffeinfri; skaller og hinder af kaffe; kaffeerstatning med indhold af kaffe, uanset blandingsforholdet |
| Oliepalme | 1511 Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede
  1207 10 Palmenødder og -kerner
  1513 21 Rå palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf
  1513 29 Palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå olie)
  2306 60 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af vegetabilske fedtstoffer eller olier, også formalede eller i form af pellets, af palmenødder eller palmekerner |
| Soja | 1201 Sojabønner, også knuste
  1208 10 Sojabønnemel
  1507 Sojabønneolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede
  2304 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af sojaolie, også formalede eller i form af pellets |
| Træ | 4401 Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former
  4403 Træ, ubearbejdet eller afbarket, afgrenet eller groft tildannet på to eller fire sider
  4406 Jernbane- og sporvejssveller af træ
  4407 Træ, savet eller tilhugget i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende, af tykkelse over 6 mm
  4408 Plader til fineringsarbejde (herunder sådanne plader fremstillet ved skæring af lamineret træ), til fremstilling af krydsfinér eller lignende lamineret træ samt træ, savet i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet, splejset eller samlet ende-til-ende, af tykkelse ikke over 6 mm
  4409 Træ (herunder ikkesammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på en eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende
  4410 Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler
  4411 Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler
  4412 Krydsfinér, finerede plader og lignende laminerede træprodukter
  4413 00 00 Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler
  4414 00 Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande
  4415 Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ
  (Ikke pakningsgenstande, der udelukkende anvendes som pakningsgenstande for at støtte, beskytte eller bære et andet produkt, der er bragt i omsætning)
  4416 00 00 Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver
  4418 Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader, samlede gulvpaneler, træspåner og kløvede tagspåner
  Papirmasse og papir som omhandlet i kapitel 47 og 48 i den kombinerede nomenklatur med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og -pap (affald)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 og 9403 90 30 Træmøbler
  9406 10 00 Præfabrikerede bygninger af træ |

Kvæg

ex 0102 Hornkvæg, levende

ex 0201 Kød af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0202 Kød af hornkvæg, frosset

ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0206 22 Af hornkvæg, frosset lever

ex 0206 29 Af hornkvæg, andet (undtagen tunger og lever), frosset

ex 4101 Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede

ex 4104 Garvede eller »crust« huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltede, men ikke yderligere beredte

ex 4107 Læder, yderligere beredt efter garvning eller »crusting«, herunder pergamentbehandlet læder, af hornkvæg (herunder bøfler) eller af dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltet

Kakao

1801 00 00 Kakaobønner, hele eller brækkede, også brændte

1802 00 00 Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

1803 Kakaomasse, også affedtet

1804 00 00 Kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie

1805 00 00 Kakaopulver, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler

1806 Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao

Kaffe

0901 Kaffe, rå eller brændt, også koffeinfri; skaller og hinder af kaffe; kaffeerstatning med indhold af kaffe, uanset blandingsforholdet

Oliepalme

1511 Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

1207 10 Palmenødder og -kerner

1513 21 Rå palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf

1513 29 Palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå olie)

2306 60 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af vegetabilske fedtstoffer eller olier, også formalede eller i form af pellets, af palmenødder eller palmekerner

Soja

1201 Sojabønner, også knuste

1208 10 Sojabønnemel

1507 Sojabønneolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

2304 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af sojaolie, også formalede eller i form af pellets

Træ

4401 Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former

4403 Træ, ubearbejdet eller afbarket, afgrenet eller groft tildannet på to eller fire sider

4406 Jernbane- og sporvejssveller af træ

4407 Træ, savet eller tilhugget i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende, af tykkelse over 6 mm

4408 Plader til fineringsarbejde (herunder sådanne plader fremstillet ved skæring af lamineret træ), til fremstilling af krydsfinér eller lignende lamineret træ samt træ, savet i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet, splejset eller samlet ende-til-ende, af tykkelse ikke over 6 mm

4409 Træ (herunder ikkesammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på en eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende

4410 Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler

4411 Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler

4412 Krydsfinér, finerede plader og lignende laminerede træprodukter

4413 00 00 Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler

4414 00 Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande

4415 Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ

(Ikke pakningsgenstande, der udelukkende anvendes som pakningsgenstande for at støtte, beskytte eller bære et andet produkt, der er bragt i omsætning)

4416 00 00 Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver

4418 Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader, samlede gulvpaneler, træspåner og kløvede tagspåner

Papirmasse og papir som omhandlet i kapitel 47 og 48 i den kombinerede nomenklatur med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og -pap (affald)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 og 9403 90 30 Træmøbler

9406 10 00 Præfabrikerede bygninger af træ

Ændring

Ændring

| | |
| --- | --- |
| Kvæg | ex 0102 Hornkvæg, levende
  ex 0201 Kød af hornkvæg, fersk eller kølet
  ex 0202 Kød af hornkvæg, frosset
  ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet
  ex 0206 22 Af hornkvæg, frosset lever
  ex 0206 29 Af hornkvæg, andet (undtagen tunger og lever), frosset


  ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet




  ex 0206 21 Spiselige tunger af hornkvæg, frosset




  ex 0210 20 Kød af hornkvæg, saltet, i saltlage, tørret eller røget




  ex 1602 50 Kød eller slagtebiprodukter af hornkvæg, tilberedt eller konserveret


  ex 4101 Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede
  ex 4104 Garvede eller »crust« huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltede, men ikke yderligere beredte
  ex 4107 Læder, yderligere beredt efter garvning eller »crusting«, herunder pergamentbehandlet læder, af hornkvæg (herunder bøfler) eller af dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltet |
| Svin | 0103 Svin, levende




  0203 Kød af svin, fersk, kølet eller




  frosset




  0210 11 Skinke og bov samt stykker




  deraf, ikke udbenet, af tamsvin




  0210 12 Brystflæsk og stykker deraf




  af tamsvin




  0210 19 Andet kød af tamsvin




  20910 Svinespæk, uden kødindhold, ikke




  udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk,




  kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller




  røget |
| Får og geder | 0104 Får og geder, levende




  0204 Kød af får og geder, fersk, kølet eller frosset |
| Fjerkræ | 0105 Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perlehøns, levende




  0207 Kød og spiselige slagtebiprodukter af fjerkræ henhørende under 0105 , fersk, kølet eller frosset




  0209 90 Fjerkræfedt, ikke udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget




  0210 99 39 saltet fjerkrækød




  1602 31  — 1602 32  — 1602 39 Tilberedt og konserveret fjerkræ |
| Kakao | 1801 00 00 Kakaobønner, hele eller brækkede, også brændte
  1802 00 00 Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald
  1803 Kakaomasse, også affedtet
  1804 00 00 Kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie
  1805 00 00 Kakaopulver, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler
  1806 Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao |
| Kaffe | 0901 Kaffe, rå eller brændt, også koffeinfri; skaller og hinder af kaffe; kaffeerstatning med indhold af kaffe, uanset blandingsforholdet |
| Oliepalme | 1511 Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede
  1207 10 Palmenødder og -kerner
  1513 21 Rå palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf
  1513 29 Palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå olie)
  2306 60 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af vegetabilske fedtstoffer eller olier, også formalede eller i form af pellets, af palmenødder eller palmekerner


  2905 17 Dodecan-1-ol (laurylalkohol), hexadecan-1-ol (cetylalkohol) og octadecan-1-ol (stearylalkohol)




  2905 45 Alkoholer Polyvalente alkoholer, glycerol




  2915 70 Palmitinsyre og stearinsyre samt salte og estere deraf




  2915 90 Syrer, mættede acycliske monocarboxylsyrer, anhydrider, halogenider, peroxider, peroxysyrer og halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater, i.a.n., henhørende under pos. 2915




  HS-kodegrupper og -underpositioner 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmeolie og derivater, der er baseret på palmekerneolie |
| Soja | 1201 Sojabønner, også knuste
  1208 10 Sojabønnemel
  1507 Sojabønneolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede
  2304 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af sojaolie, også formalede eller i form af pellets |
| Majs | 1005 Majs




  1102 20 Majsmel




  1103 13 Gryn, mel og piller af




  majs




  1103 29 40 Piller af majs




  1104 19 50 Korn ellers




  bearbejdet af majs




  1104 23 Andre forarbejdede majskorn




  (majs)




  1108 12 00 Majsstivelse




  1515 21 Majskimolie og fraktioner deraf




  Råolie




  1904 10 10 Varer fremstillet ved




  ekspandering eller ristning af korn eller




  kornprodukter fremstillet af majs




  2302 10 Klid og andre restprodukter




  også i form af pellets,




  fra sigtning, formaling eller anden




  bearbejdning af korn eller bælgfrugter




  af majs




  1515 29 Majskimolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå)




  2306 90 05 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af majskim, også formalede eller i form af pellets |
| Træ | 4401 Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former


  4402 Trækul, herunder kul af nøddeskaller eller af nødder, også agglomereret (undtagen trækul anvendt som lægemiddel, trækul blandet med røgelse, aktiveret trækul og trækul til tegning)


  4403 Træ, ubearbejdet eller afbarket, afgrenet eller groft tildannet på to eller fire sider
  4406 Jernbane- og sporvejssveller af træ
  4407 Træ, savet eller tilhugget i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende, af tykkelse over 6 mm
  4408 Plader til fineringsarbejde (herunder sådanne plader fremstillet ved skæring af lamineret træ), til fremstilling af krydsfinér eller lignende lamineret træ samt træ, savet i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet, splejset eller samlet ende-til-ende, af tykkelse ikke over 6 mm
  4409 Træ (herunder ikkesammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på en eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende
  4410 Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler
  4411 Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler
  4412 Krydsfinér, finerede plader og lignende laminerede træprodukter
  4413 00 00 Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler
  4414 00 Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande
  4415 Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ
  (Ikke pakningsgenstande, der udelukkende anvendes som pakningsgenstande for at støtte, beskytte eller bære et andet produkt, der er bragt i omsætning)
  4416 00 00 Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver
  4418 Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader, samlede gulvpaneler, træspåner og kløvede tagspåner
  Papirmasse og papir som omhandlet i kapitel 47 og 48 i den kombinerede nomenklatur med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og -pap (affald)


  4900 Bøger, aviser, billeder og andre tryksager; håndskrevne eller maskinskrevne arbejder samt tegninger


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 og 9403 90 30 Træmøbler
  9406 10 00 Præfabrikerede bygninger af træ |
| Gummi | 4001 Naturgummi, balata, guttaperka, guayulegummi, chicle og lignende gummi, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd




  4005 Blandet gummi, ikke-vulkaniseret, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd




  4006 Ikke-vulkaniseret gummi i andre former (f.eks. stænger, tuber og profiler) og produkter (f.eks. skiver og ringe)




  4007 Tråde og snore af blødgummi




  4008 Plader, blade, bånd, stænger og profiler af andet blødgummi end hårdgummi




  4010 Transportbånd eller drivremme eller remmateriale af blødgummi




  4011 Nye gummidæk (andre)




  4012 Regummierede eller brugte dæk af gummi, massive eller halvmassive dæk, udskiftelige slidbaner til dæk samt fælgbånd af gummi




  4013 Slanger af gummi




  4015 Beklædningsgenstande og beklædningstilbehør (herunder handsker) til alle formål af anden blødgummi end hårdgummi




  4016 Andre produkter af blødgummi end hårdgummi, ikke andetsteds nævnt. i kapitel 40




  4017 Hårdgummi (f.eks. ebonit) i alle former, herunder affald og skrot, varer af hårdgummi |

Kvæg

ex 0102 Hornkvæg, levende

ex 0201 Kød af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0202 Kød af hornkvæg, frosset

ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0206 22 Af hornkvæg, frosset lever

ex 0206 29 Af hornkvæg, andet (undtagen tunger og lever), frosset

ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0206 10 Spiselige slagtebiprodukter af hornkvæg, fersk eller kølet

ex 0206 21 Spiselige tunger af hornkvæg, frosset

ex 0206 21 Spiselige tunger af hornkvæg, frosset

ex 0210 20 Kød af hornkvæg, saltet, i saltlage, tørret eller røget

ex 0210 20 Kød af hornkvæg, saltet, i saltlage, tørret eller røget

ex 1602 50 Kød eller slagtebiprodukter af hornkvæg, tilberedt eller konserveret

ex 1602 50 Kød eller slagtebiprodukter af hornkvæg, tilberedt eller konserveret

ex 4101 Rå huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien (friske eller saltede, tørrede, kalkede, picklede eller på anden måde konserverede, men ikke garvede, pergamentbehandlede eller på anden måde beredte), også afhårede eller spaltede

ex 4104 Garvede eller »crust« huder og skind af hornkvæg (herunder bøfler) eller dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltede, men ikke yderligere beredte

ex 4107 Læder, yderligere beredt efter garvning eller »crusting«, herunder pergamentbehandlet læder, af hornkvæg (herunder bøfler) eller af dyr af hestefamilien, uden hår, også spaltet

Svin

Svin

0103 Svin, levende

0103 Svin, levende

0203 Kød af svin, fersk, kølet eller

0203 Kød af svin, fersk, kølet eller

frosset

frosset

0210 11 Skinke og bov samt stykker

0210 11 Skinke og bov samt stykker

deraf, ikke udbenet, af tamsvin

deraf, ikke udbenet, af tamsvin

0210 12 Brystflæsk og stykker deraf

0210 12 Brystflæsk og stykker deraf

af tamsvin

af tamsvin

0210 19 Andet kød af tamsvin

0210 19 Andet kød af tamsvin

20910 Svinespæk, uden kødindhold, ikke

20910 Svinespæk, uden kødindhold, ikke

udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk,

udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk,

kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller

kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller

røget

røget

Får og geder

Får og geder

0104 Får og geder, levende

0104 Får og geder, levende

0204 Kød af får og geder, fersk, kølet eller frosset

0204 Kød af får og geder, fersk, kølet eller frosset

Fjerkræ

Fjerkræ

0105 Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perlehøns, levende

0105 Fjerkræ, dvs. høns af arten Gallus domesticus, ænder, gæs, kalkuner og perlehøns, levende

0207 Kød og spiselige slagtebiprodukter af fjerkræ henhørende under 0105 , fersk, kølet eller frosset

0207 Kød og spiselige slagtebiprodukter af fjerkræ henhørende under 0105 , fersk, kølet eller frosset

0209 90 Fjerkræfedt, ikke udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget

0209 90 Fjerkræfedt, ikke udsmeltet eller på anden måde ekstraheret, fersk, kølet, frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget

0210 99 39 saltet fjerkrækød

0210 99 39 saltet fjerkrækød

1602 31  — 1602 32  — 1602 39 Tilberedt og konserveret fjerkræ

1602 31  — 1602 32  — 1602 39 Tilberedt og konserveret fjerkræ

Kakao

1801 00 00 Kakaobønner, hele eller brækkede, også brændte

1802 00 00 Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

1803 Kakaomasse, også affedtet

1804 00 00 Kakaosmør, kakaofedt og kakaoolie

1805 00 00 Kakaopulver, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler

1806 Chokolade og andre tilberedte fødevarer med indhold af kakao

Kaffe

0901 Kaffe, rå eller brændt, også koffeinfri; skaller og hinder af kaffe; kaffeerstatning med indhold af kaffe, uanset blandingsforholdet

Oliepalme

1511 Palmeolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

1207 10 Palmenødder og -kerner

1513 21 Rå palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf

1513 29 Palmekerneolie og babassuolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå olie)

2306 60 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af vegetabilske fedtstoffer eller olier, også formalede eller i form af pellets, af palmenødder eller palmekerner

2905 17 Dodecan-1-ol (laurylalkohol), hexadecan-1-ol (cetylalkohol) og octadecan-1-ol (stearylalkohol)

2905 17 Dodecan-1-ol (laurylalkohol), hexadecan-1-ol (cetylalkohol) og octadecan-1-ol (stearylalkohol)

2905 45 Alkoholer Polyvalente alkoholer, glycerol

2905 45 Alkoholer Polyvalente alkoholer, glycerol

2915 70 Palmitinsyre og stearinsyre samt salte og estere deraf

2915 70 Palmitinsyre og stearinsyre samt salte og estere deraf

2915 90 Syrer, mættede acycliske monocarboxylsyrer, anhydrider, halogenider, peroxider, peroxysyrer og halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater, i.a.n., henhørende under pos. 2915

2915 90 Syrer, mættede acycliske monocarboxylsyrer, anhydrider, halogenider, peroxider, peroxysyrer og halogen-, sulfo-, nitro- eller nitrosoderivater, i.a.n., henhørende under pos. 2915

HS-kodegrupper og -underpositioner 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmeolie og derivater, der er baseret på palmekerneolie

HS-kodegrupper og -underpositioner 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmeolie og derivater, der er baseret på palmekerneolie

Soja

1201 Sojabønner, også knuste

1208 10 Sojabønnemel

1507 Sojabønneolie og fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede

2304 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af sojaolie, også formalede eller i form af pellets

Majs

Majs

1005 Majs

1005 Majs

1102 20 Majsmel

1102 20 Majsmel

1103 13 Gryn, mel og piller af

1103 13 Gryn, mel og piller af

majs

majs

1103 29 40 Piller af majs

1103 29 40 Piller af majs

1104 19 50 Korn ellers

1104 19 50 Korn ellers

bearbejdet af majs

bearbejdet af majs

1104 23 Andre forarbejdede majskorn

1104 23 Andre forarbejdede majskorn

(majs)

(majs)

1108 12 00 Majsstivelse

1108 12 00 Majsstivelse

1515 21 Majskimolie og fraktioner deraf

1515 21 Majskimolie og fraktioner deraf

Råolie

Råolie

1904 10 10 Varer fremstillet ved

1904 10 10 Varer fremstillet ved

ekspandering eller ristning af korn eller

ekspandering eller ristning af korn eller

kornprodukter fremstillet af majs

kornprodukter fremstillet af majs

2302 10 Klid og andre restprodukter

2302 10 Klid og andre restprodukter

også i form af pellets,

også i form af pellets,

fra sigtning, formaling eller anden

fra sigtning, formaling eller anden

bearbejdning af korn eller bælgfrugter

bearbejdning af korn eller bælgfrugter

af majs

af majs

1515 29 Majskimolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå)

1515 29 Majskimolie samt fraktioner deraf, også raffinerede, men ikke kemisk modificerede (undtagen rå)

2306 90 05 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af majskim, også formalede eller i form af pellets

2306 90 05 Oliekager og andre faste restprodukter fra udvinding af majskim, også formalede eller i form af pellets

Træ

4401 Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former

4402 Trækul, herunder kul af nøddeskaller eller af nødder, også agglomereret (undtagen trækul anvendt som lægemiddel, trækul blandet med røgelse, aktiveret trækul og trækul til tegning)

4402 Trækul, herunder kul af nøddeskaller eller af nødder, også agglomereret (undtagen trækul anvendt som lægemiddel, trækul blandet med røgelse, aktiveret trækul og trækul til tegning)

4403 Træ, ubearbejdet eller afbarket, afgrenet eller groft tildannet på to eller fire sider

4406 Jernbane- og sporvejssveller af træ

4407 Træ, savet eller tilhugget i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende, af tykkelse over 6 mm

4408 Plader til fineringsarbejde (herunder sådanne plader fremstillet ved skæring af lamineret træ), til fremstilling af krydsfinér eller lignende lamineret træ samt træ, savet i længderetningen, skåret eller skrællet, også høvlet, slebet, splejset eller samlet ende-til-ende, af tykkelse ikke over 6 mm

4409 Træ (herunder ikkesammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på en eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende

4410 Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler

4411 Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler

4412 Krydsfinér, finerede plader og lignende laminerede træprodukter

4413 00 00 Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler

4414 00 Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande

4415 Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ

(Ikke pakningsgenstande, der udelukkende anvendes som pakningsgenstande for at støtte, beskytte eller bære et andet produkt, der er bragt i omsætning)

4416 00 00 Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver

4418 Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader, samlede gulvpaneler, træspåner og kløvede tagspåner

Papirmasse og papir som omhandlet i kapitel 47 og 48 i den kombinerede nomenklatur med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og -pap (affald)

4900 Bøger, aviser, billeder og andre tryksager; håndskrevne eller maskinskrevne arbejder samt tegninger

4900 Bøger, aviser, billeder og andre tryksager; håndskrevne eller maskinskrevne arbejder samt tegninger

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 og 9403 90 30 Træmøbler

9406 10 00 Præfabrikerede bygninger af træ

Gummi

Gummi

4001 Naturgummi, balata, guttaperka, guayulegummi, chicle og lignende gummi, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd

4001 Naturgummi, balata, guttaperka, guayulegummi, chicle og lignende gummi, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd

4005 Blandet gummi, ikke-vulkaniseret, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd

4005 Blandet gummi, ikke-vulkaniseret, i ubearbejdet form eller som plader, blade eller bånd

4006 Ikke-vulkaniseret gummi i andre former (f.eks. stænger, tuber og profiler) og produkter (f.eks. skiver og ringe)

4006 Ikke-vulkaniseret gummi i andre former (f.eks. stænger, tuber og profiler) og produkter (f.eks. skiver og ringe)

4007 Tråde og snore af blødgummi

4007 Tråde og snore af blødgummi

4008 Plader, blade, bånd, stænger og profiler af andet blødgummi end hårdgummi

4008 Plader, blade, bånd, stænger og profiler af andet blødgummi end hårdgummi

4010 Transportbånd eller drivremme eller remmateriale af blødgummi

4010 Transportbånd eller drivremme eller remmateriale af blødgummi

4011 Nye gummidæk (andre)

4011 Nye gummidæk (andre)

4012 Regummierede eller brugte dæk af gummi, massive eller halvmassive dæk, udskiftelige slidbaner til dæk samt fælgbånd af gummi

4012 Regummierede eller brugte dæk af gummi, massive eller halvmassive dæk, udskiftelige slidbaner til dæk samt fælgbånd af gummi

4013 Slanger af gummi

4013 Slanger af gummi

4015 Beklædningsgenstande og beklædningstilbehør (herunder handsker) til alle formål af anden blødgummi end hårdgummi

4015 Beklædningsgenstande og beklædningstilbehør (herunder handsker) til alle formål af anden blødgummi end hårdgummi

4016 Andre produkter af blødgummi end hårdgummi, ikke andetsteds nævnt. i kapitel 40

4016 Andre produkter af blødgummi end hårdgummi, ikke andetsteds nævnt. i kapitel 40

4017 Hårdgummi (f.eks. ebonit) i alle former, herunder affald og skrot, varer af hårdgummi

4017 Hårdgummi (f.eks. ebonit) i alle former, herunder affald og skrot, varer af hårdgummi

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del 1 — nr. 2

Bilag II — del 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | HS-kode for, beskrivelse i fri tekst af og mængde (70) af den relevante råvare eller det relevante produkt, der skal bringes i omsætning på EU-markedet af virksomheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

HS-kode for, beskrivelse i fri tekst af og mængde (70) af den relevante råvare eller det relevante produkt, der skal bringes i omsætning på EU-markedet af virksomheden.

70

| 2. | HS-kode for, beskrivelse i fri tekst af og mængde (70) af den relevante råvare eller det relevante produkt, der skal bringes i omsætning på
  , eller eksporteres fra,
  EU-markedet af virksomheden
  , herunder såvel handelsnavnet som det fulde videnskabelige navn, hvis det er relevant
  . |
| --- | --- |

2.

HS-kode for, beskrivelse i fri tekst af og mængde (70) af den relevante råvare eller det relevante produkt, der skal bringes i omsætning på
  , eller eksporteres fra,
  EU-markedet af virksomheden
  , herunder såvel handelsnavnet som det fulde videnskabelige navn, hvis det er relevant
  .

70

, eller eksporteres fra,

, herunder såvel handelsnavnet som det fulde videnskabelige navn, hvis det er relevant

Ændring 239

Ændring 239

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del 1 — nr. 3

Bilag II — del 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Produktionsland og
  alle produktionsjordlodder, herunder
  geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad. Hvis et produkt eller en råvare indeholder materialer, ingredienser eller komponenter, der er fremstillet på forskellige jordlodder, angives geolokaliseringskoordinaterne for alle de forskellige jordlodder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Produktionsland og
  alle produktionsjordlodder, herunder
  geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad. Hvis et produkt eller en råvare indeholder materialer, ingredienser eller komponenter, der er fremstillet på forskellige jordlodder, angives geolokaliseringskoordinaterne for alle de forskellige jordlodder.

alle produktionsjordlodder, herunder

| 3. | Produktionsland og
  dele heraf og alle
  geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad
  , for alle jordlodder, jf. artikel 9, stk. 1, litra d)
  . Hvis et produkt eller en råvare indeholder materialer, ingredienser eller komponenter, der er fremstillet på forskellige jordlodder
  eller polygoner
  , angives geolokaliseringskoordinaterne for alle de forskellige jordlodder
  og polygoner
  . |
| --- | --- |

3.

Produktionsland og
  dele heraf og alle
  geolokaliseringskoordinater, breddegrad og længdegrad
  , for alle jordlodder, jf. artikel 9, stk. 1, litra d)
  . Hvis et produkt eller en råvare indeholder materialer, ingredienser eller komponenter, der er fremstillet på forskellige jordlodder
  eller polygoner
  , angives geolokaliseringskoordinaterne for alle de forskellige jordlodder
  og polygoner
  .

dele heraf og alle

, for alle jordlodder, jf. artikel 9, stk. 1, litra d)

eller polygoner

og polygoner

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0219/2022).

1

(18)  Kommissionens meddelelse af 27. juli 2019»Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352).

18

(18)  Kommissionens meddelelse af 27. juli 2019»Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352).

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, s. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, s. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  IPCC's rapport — Resumé for politiske beslutningstagere, februar 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

IPCC's rapport — Resumé for politiske beslutningstagere, februar 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe — ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, State of Europe's Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Det Europæiske Miljøagentur, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe — ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, State of Europe's Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Det Europæiske Miljøagentur, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640).

24

(25)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (COM(2020)0380).

25

(26)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381).

26

(27)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (COM(2013)0659).

27

(28)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Vejen til en sund planet for alle, EU-handlingsplan:

28

(29)  F.eks. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040 (COM(2021)0345).

29

(30)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En bæredygtig europæisk bioøkonomi: Større økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng: opdateret bioøkonomistrategi (COM(2018)0273).

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640.

24

(25)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (COM(2020)0380).

25

(26)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020)0381).

26

(27)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (COM(2013)0659).

27

(28)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Vejen til en sund planet for alle, EU-handlingsplan, COM(2021)0400.

28

(29)  F.eks. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Råd, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040 (COM(2021)0345).

29

(30)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En bæredygtig europæisk bioøkonomi: Større økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng: opdateret bioøkonomistrategi (COM(2018)0273).

30

(31)  Rådets konklusioner om meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove (16. december 2019) 15151/19. Findes på https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(31)  Rådets konklusioner om meddelelsen om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove (16. december 2019) 15151/19. Findes på https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(32)  Europa-Parlamentets beslutning af 22. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (2020/2006(INL). Findes på https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_DA.html.

32

(32)  Europa-Parlamentets beslutning af 22. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (2020/2006(INL). Findes på https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_DA.html.

32

(33)  Ratificeret af Den Europæiske Union den 5. oktober 2016 med ikrafttræden den 4. november 2016.

33

(33)  Ratificeret af Den Europæiske Union den 5. oktober 2016 med ikrafttræden den 4. november 2016.

33

(33a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591 af 6. april 2022 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (EUT L 114 af 12.4.2022, s. 22).

33a

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591 af 6. april 2022 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (EUT L 114 af 12.4.2022, s. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske, Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (COM(2021)0066) af 18. februar 2021.

38

(38)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske, Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik (COM(2021)0066) af 18. februar 2021.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

(40)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF, EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF, EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

(1a)  
  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

1a

Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

(51)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

51

(51)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

51

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17).

(*1)  
  EUT: Indsæt venligst nummer og dato på nærværende forordning og en fodnote med dens publikationsreference.

*1

EUT: Indsæt venligst nummer og dato på nærværende forordning og en fodnote med dens publikationsreference.

(53)  Som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF.

53

(53)  Som defineret i artikel 3, stk. 1
  og stk. 2
  , i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF.

53

og stk. 2

(70)  Mængden udtrykkes i kilogram nettovægt og, hvis det er relevant, også i den supplerende mængdeenhed, der er fastsat i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 i forhold til den angivne HS-kode. En supplerende mængdeenhed skal anvendes, når den er defineret konsekvent for alle underpositioner under den HS-kode, der er nævnt i due diligence-erklæringen.

70

(70)  Mængden udtrykkes i kilogram nettovægt
  , der angiver et estimat eller en afvigelse i procent,
  og, hvis det er relevant, også i den supplerende mængdeenhed, der er fastsat i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 i forhold til den angivne HS-kode. En supplerende mængdeenhed skal anvendes, når den er defineret konsekvent for alle underpositioner under den HS-kode, der er nævnt i due diligence-erklæringen.

70

, der angiver et estimat eller en afvigelse i procent,

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2022)0051 — C9-0046/2022 — 2022/0035(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0051),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0046/2022),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 24. marts 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 24. marts 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 13. juli 2022 forpligtede sig til at godkende denne holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 13. juli 2022 forpligtede sig til at godkende denne holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0198/2022),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 290 af 29.7.2022, s. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav: bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der skal anvendes i området for konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007 (COM(2021)0198 — C9-0153/2021 — 2021/0103(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0198),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0153/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 9. juni 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 9. juni 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0009/2022),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2056.)

---

Onsdag den 14. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energieffektivitet (omarbejdning) ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) (COM(2021)0558 — C9-0330/2021 — 2021/0203(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

[Ændring 1, med mindre andet er angivet]

(2023/C 125/24)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGER (*1)

til Kommissionens forslag

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om energieffektivitet (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (4) er blevet ændret væsentligt adskillige gange (5). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (4) er blevet ændret væsentligt adskillige gange (5). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | I klimaplanen (6) foreslog Kommissionen at øge Unionens ambition ved at øge målet for drivhusgasemissioner til mindst 55 % under 1990-niveauerne senest i 2030. Dette er en væsentlig stigning i forhold til det eksisterende mål på 40 %. Med forslaget blev der fulgt op på tilsagnet i meddelelsen om den europæiske grønne pagt (7) om at forelægge en omfattende plan for at øge Unionens mål for 2030 hen imod 55 % på en ansvarlig måde. Det er også i overensstemmelse med de mål, der er aftalt på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«), om at holde den globale temperaturstigning et godt stykke under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at holde den på 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

I klimaplanen (6) foreslog Kommissionen at øge Unionens ambition ved at øge målet for drivhusgasemissioner til mindst 55 % under 1990-niveauerne senest i 2030. Dette er en væsentlig stigning i forhold til det eksisterende mål på 40 %. Med forslaget blev der fulgt op på tilsagnet i meddelelsen om den europæiske grønne pagt (7) om at forelægge en omfattende plan for at øge Unionens mål for 2030 hen imod 55 % på en ansvarlig måde. Det er også i overensstemmelse med de mål, der er aftalt på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«), om at holde den globale temperaturstigning et godt stykke under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at holde den på 1,5 oC.

| (3) | I december 2020 godkendte Det Europæiske Råd et bindende EU-mål om en nettoreduktion af EU's interne drivhusgasemissioner på mindst 55 % senest i 2030 i forhold til 1990. (8) Det Europæiske Råd konkluderede, at der er behov for at styrke klimaambitionen på en måde, som vil anspore til bæredygtig økonomisk vækst, skabe arbejdspladser, give EU-borgerne sundheds- og miljømæssige fordele og bidrage til EU-økonomiens langsigtede globale konkurrenceevne ved at fremme innovation inden for grønne teknologier. |
| --- | --- |

(3)

I december 2020 godkendte Det Europæiske Råd et bindende EU-mål om en nettoreduktion af EU's interne drivhusgasemissioner på mindst 55 % senest i 2030 i forhold til 1990. (8) Det Europæiske Råd konkluderede, at der er behov for at styrke klimaambitionen på en måde, som vil anspore til bæredygtig økonomisk vækst, skabe arbejdspladser, give EU-borgerne sundheds- og miljømæssige fordele og bidrage til EU-økonomiens langsigtede globale konkurrenceevne ved at fremme innovation inden for grønne teknologier.

| (4) | Med gennemførelsen af disse mål for øje blev der i Kommissionens arbejdsprogram for 2021 (9) bebudet en »Fit for 55«-pakke, hvormed det tilsigtes at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest i 2030 og opnå en klimaneutral Europæisk Union senest i 2050. Denne pakke dækker en vifte af politikområder, herunder energieffektivitet, vedvarende energi, arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug, energibeskatning, indsatsfordeling og emissionshandel. |
| --- | --- |

(4)

Med gennemførelsen af disse mål for øje blev der i Kommissionens arbejdsprogram for 2021 (9) bebudet en »Fit for 55«-pakke, hvormed det tilsigtes at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest i 2030 og opnå en klimaneutral Europæisk Union senest i 2050. Denne pakke dækker en vifte af politikområder, herunder energieffektivitet, vedvarende energi, arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug, energibeskatning, indsatsfordeling og emissionshandel.

| (4a) | »Fit for 55« -pakken bør sikre og skabe arbejdspladser i Unionen og sætte Unionen i stand til at blive førende på verdensplan inden for udvikling og udbredelse af rene teknologier i den globale energiomstilling, navnlig med hensyn til energieffektivitetsløsninger. |
| --- | --- |

(4a)

»Fit for 55« -pakken bør sikre og skabe arbejdspladser i Unionen og sætte Unionen i stand til at blive førende på verdensplan inden for udvikling og udbredelse af rene teknologier i den globale energiomstilling, navnlig med hensyn til energieffektivitetsløsninger.

| (5) | Af fremskrivningerne fremgår det, at med en fuld gennemførelse af de nuværende politikker vil reduktionen af drivhusgasemissionerne frem til 2030 udgøre ca. 45 % i forhold til 1990-niveauerne, hvis der ses bort fra emissioner og optag som følge af arealanvendelse, og ca. 47 % hvis disse medregnes. I klimaplanen for 2030 skitseres derfor en række påkrævede foranstaltninger på tværs af alle sektorer i økonomien samt revisioner af de vigtigste lovgivningsinstrumenter for at kunne nå dette højere ambitionsniveau. |
| --- | --- |

(5)

Af fremskrivningerne fremgår det, at med en fuld gennemførelse af de nuværende politikker vil reduktionen af drivhusgasemissionerne frem til 2030 udgøre ca. 45 % i forhold til 1990-niveauerne, hvis der ses bort fra emissioner og optag som følge af arealanvendelse, og ca. 47 % hvis disse medregnes. I klimaplanen for 2030 skitseres derfor en række påkrævede foranstaltninger på tværs af alle sektorer i økonomien samt revisioner af de vigtigste lovgivningsinstrumenter for at kunne nå dette højere ambitionsniveau.

| (6) | Energieffektivitet er et centralt indsatsområde, som er en forudsætning for at opnå en fuldstændig dekarbonisering af Unionens økonomi (10). Nødvendigheden af at udnytte mulighederne for at opnå omkostningseffektive energibesparelser har udmøntet sig i Unionens nuværende politik for energieffektivitet. I december 2018 blev et nyt overordnet EU-energieffektivitetsmål for 2030 på mindst 32,5 % (sammenlignet med det forventede energiforbrug i 2030) medtaget som en del af »pakken om ren energi til alle europæere«. |
| --- | --- |

(6)

Energieffektivitet er et centralt indsatsområde, som er en forudsætning for at opnå en fuldstændig dekarbonisering af Unionens økonomi (10). Nødvendigheden af at udnytte mulighederne for at opnå omkostningseffektive energibesparelser har udmøntet sig i Unionens nuværende politik for energieffektivitet. I december 2018 blev et nyt overordnet EU-energieffektivitetsmål for 2030 på mindst 32,5 % (sammenlignet med det forventede energiforbrug i 2030) medtaget som en del af »pakken om ren energi til alle europæere«.

| (7) | Ifølge den konsekvensanalyse, der ledsager klimaplanen, må forbedringerne af energieffektiviteten forøges betydeligt i forhold til det nuværende ambitionsniveau på 32,5 % for at opfylde den øgede klimaambition.
  Et øget ambitionsniveau for Unionens energieffektivitetsmål for 2030 kan bidrage til at reducere energipriserne og være afgørende for at reducere drivhusgasemissionerne, ledsaget af en stigning i og udbredelse af elektrificering, brint, e-brændstoffer og andre relevante teknologier, der er nødvendige for den grønne omstilling, herunder i transportsektoren. Selv med en hurtig vækst i produktionen af grøn elektricitet kan energieffektivitet bidrage til at mindske behovet for ny elproduktionskapacitet. Øget energieffektivitet er også yderst vigtigt for Unionens energiforsyningssikkerhed, da det reducerer afhængigheden af import af brændsel og brændstof fra tredjelande. Energieffektivitet er en af de reneste og mest omkostningseffektive foranstaltninger til at tackle denne afhængighed. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge den konsekvensanalyse, der ledsager klimaplanen, må forbedringerne af energieffektiviteten forøges betydeligt i forhold til det nuværende ambitionsniveau på 32,5 % for at opfylde den øgede klimaambition.
  Et øget ambitionsniveau for Unionens energieffektivitetsmål for 2030 kan bidrage til at reducere energipriserne og være afgørende for at reducere drivhusgasemissionerne, ledsaget af en stigning i og udbredelse af elektrificering, brint, e-brændstoffer og andre relevante teknologier, der er nødvendige for den grønne omstilling, herunder i transportsektoren. Selv med en hurtig vækst i produktionen af grøn elektricitet kan energieffektivitet bidrage til at mindske behovet for ny elproduktionskapacitet. Øget energieffektivitet er også yderst vigtigt for Unionens energiforsyningssikkerhed, da det reducerer afhængigheden af import af brændsel og brændstof fra tredjelande. Energieffektivitet er en af de reneste og mest omkostningseffektive foranstaltninger til at tackle denne afhængighed.

| (8) | Summen af de nationale bidrag, som medlemsstaterne har meddelt i deres nationale energi- og klimaplaner, ligger under Unionens ambitionsniveau på 32,5 %. Bidragene set under ét vil føre til en reduktion på 29,4 % af det endelige energiforbrug og 29,7 % af primærenergiforbruget sammenholdt med fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030. Dette indebærer en kollektiv underopfyldelse på 2,8 procentpoint for primærenergiforbruget og 3,1 procentpoint for det endelige energiforbrug for EU27.
  Hvad angår tallene for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug for 2020 og opfyldelsen af EU-målet, bør de ses i lyset af de midlertidige virkninger af covid-19-pandemien, der blev truffet i 2020, og som førte til en betydelig opbremsning i den økonomiske aktivitet og især i transporten. De indberettede niveauer for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug for 2020 kræver en grundig analyse. |
| --- | --- |

(8)

Summen af de nationale bidrag, som medlemsstaterne har meddelt i deres nationale energi- og klimaplaner, ligger under Unionens ambitionsniveau på 32,5 %. Bidragene set under ét vil føre til en reduktion på 29,4 % af det endelige energiforbrug og 29,7 % af primærenergiforbruget sammenholdt med fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030. Dette indebærer en kollektiv underopfyldelse på 2,8 procentpoint for primærenergiforbruget og 3,1 procentpoint for det endelige energiforbrug for EU27.
  Hvad angår tallene for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug for 2020 og opfyldelsen af EU-målet, bør de ses i lyset af de midlertidige virkninger af covid-19-pandemien, der blev truffet i 2020, og som førte til en betydelig opbremsning i den økonomiske aktivitet og især i transporten. De indberettede niveauer for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug for 2020 kræver en grundig analyse.

| (9) | Selv om potentialet for energibesparelser fortsat er betydeligt i alle sektorer, er der en særlig udfordring i forbindelse med transport, der tegner sig for mere end 30 % af det endelige energiforbrug, og bygninger, eftersom 75 % af Unionens bygningsmasse har en dårlig energimæssig ydeevne. En anden stadig vigtigere sektor er informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT), der tegner sig for 5-9 % af verdens samlede elforbrug og mere end 2 % af alle emissioner. I 2018 tegnede datacentrene sig for 2,7 % af efterspørgslen efter elektricitet i EU28 (11). I den forbindelse belyste Unionens digitale strategi (12) behovet for meget energieffektive og bæredygtige datacentre og forpligtelser for teleoperatører om åbenhed, hvad angår deres miljøaftryk. Desuden bør der også tages hensyn til den mulige stigning i industriens energiefterspørgsel som følge af dekarboniseringen, navnlig i forbindelse med energiintensive processer. |
| --- | --- |

(9)

Selv om potentialet for energibesparelser fortsat er betydeligt i alle sektorer, er der en særlig udfordring i forbindelse med transport, der tegner sig for mere end 30 % af det endelige energiforbrug, og bygninger, eftersom 75 % af Unionens bygningsmasse har en dårlig energimæssig ydeevne. En anden stadig vigtigere sektor er informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT), der tegner sig for 5-9 % af verdens samlede elforbrug og mere end 2 % af alle emissioner. I 2018 tegnede datacentrene sig for 2,7 % af efterspørgslen efter elektricitet i EU28 (11). I den forbindelse belyste Unionens digitale strategi (12) behovet for meget energieffektive og bæredygtige datacentre og forpligtelser for teleoperatører om åbenhed, hvad angår deres miljøaftryk. Desuden bør der også tages hensyn til den mulige stigning i industriens energiefterspørgsel som følge af dekarboniseringen, navnlig i forbindelse med energiintensive processer.

| (10) | Det højere ambitionsniveau gør det påkrævet, at omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger fremmes i endnu højere grad inden for alle områder af energisystemet samt i alle relevante sektorer, hvor aktiviteten påvirker energiefterspørgslen såsom transport-, vand- og landbrugssektoren. Forbedring af energieffektiviteten i hele energikæden, herunder energiproduktion, -transmission, -distribution og -slutanvendelse, vil gavne miljøet, forbedre luftkvaliteten og folkesundheden, reducere drivhusgasemissionerne, forbedre energisikkerheden
  ved at reducere behovet for energiimport, navnlig fossile brændstoffer
  , reducere energiomkostningerne for husholdninger og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget konkurrenceevne, øget beskæftigelse og øget økonomisk aktivitet i hele økonomien og dermed forbedre borgernes livskvalitet. Dette er i tråd med Unionens forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, der blev oprettet ved Parisaftalen af 2015. |
| --- | --- |

(10)

Det højere ambitionsniveau gør det påkrævet, at omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger fremmes i endnu højere grad inden for alle områder af energisystemet samt i alle relevante sektorer, hvor aktiviteten påvirker energiefterspørgslen såsom transport-, vand- og landbrugssektoren. Forbedring af energieffektiviteten i hele energikæden, herunder energiproduktion, -transmission, -distribution og -slutanvendelse, vil gavne miljøet, forbedre luftkvaliteten og folkesundheden, reducere drivhusgasemissionerne, forbedre energisikkerheden
  ved at reducere behovet for energiimport, navnlig fossile brændstoffer
  , reducere energiomkostningerne for husholdninger og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget konkurrenceevne, øget beskæftigelse og øget økonomisk aktivitet i hele økonomien og dermed forbedre borgernes livskvalitet. Dette er i tråd med Unionens forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, der blev oprettet ved Parisaftalen af 2015.

| (10a) | Forbedring af forskellige sektorers, herunder transport- og boligsektorernes, energipræstationer har potentiale til at fremme regenerering i byerne, forbedring af bygninger og ændringer i mobilitets- og tilgængelighedsmønstre. Det er derfor vigtigt at fremme mere effektive, bæredygtige og økonomisk overkommelige muligheder. |
| --- | --- |

(10a)

Forbedring af forskellige sektorers, herunder transport- og boligsektorernes, energipræstationer har potentiale til at fremme regenerering i byerne, forbedring af bygninger og ændringer i mobilitets- og tilgængelighedsmønstre. Det er derfor vigtigt at fremme mere effektive, bæredygtige og økonomisk overkommelige muligheder.

| (11) | Dette direktiv tager et skridt fremad hen imod klimaneutralitet senest i 2050, hvor energieffektivitet skal behandles som en selvstændig energikilde. Der bør som et overordnet princip tages hensyn til princippet om energieffektivitet først på tværs af alle sektorer, og det rækker ud over energisystemet på alle niveauer — herunder i den finansielle sektor. Energieffektivitetsløsninger bør ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og på andre politikområder betragtes som det første alternativ i planlægnings- og investeringsbeslutninger,
  medmindre dette vil føre til stigende drivhusgasemissioner
  . Selv om princippet om energieffektivitet først bør anvendes, uden at det berører andre retlige forpligtelser, målsætninger og principper, bør disse ej heller hindre princippets anvendelse eller fritage fra anvendelsen heraf. Kommissionen bør sikre, at energieffektivitet og efterspørgselsstyring kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapaciteten. Forbedringer af energieffektiviteten skal foretages, når de er mere omkostningseffektive end tilsvarende løsninger på forsyningssiden. Dette bør bidrage til at udnytte de mange fordele ved energieffektivitet for Unionen, navnlig for borgere og virksomheder. Gennemførelse af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten bør også være en prioritet i forbindelse med afhjælpning af energifattigdom. |
| --- | --- |

(11)

Dette direktiv tager et skridt fremad hen imod klimaneutralitet senest i 2050, hvor energieffektivitet skal behandles som en selvstændig energikilde. Der bør som et overordnet princip tages hensyn til princippet om energieffektivitet først på tværs af alle sektorer, og det rækker ud over energisystemet på alle niveauer — herunder i den finansielle sektor. Energieffektivitetsløsninger bør ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og på andre politikområder betragtes som det første alternativ i planlægnings- og investeringsbeslutninger,
  medmindre dette vil føre til stigende drivhusgasemissioner
  . Selv om princippet om energieffektivitet først bør anvendes, uden at det berører andre retlige forpligtelser, målsætninger og principper, bør disse ej heller hindre princippets anvendelse eller fritage fra anvendelsen heraf. Kommissionen bør sikre, at energieffektivitet og efterspørgselsstyring kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapaciteten. Forbedringer af energieffektiviteten skal foretages, når de er mere omkostningseffektive end tilsvarende løsninger på forsyningssiden. Dette bør bidrage til at udnytte de mange fordele ved energieffektivitet for Unionen, navnlig for borgere og virksomheder. Gennemførelse af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten bør også være en prioritet i forbindelse med afhjælpning af energifattigdom.

| (12) | Energieffektivitet bør anerkendes som et afgørende element og et prioriteret hensyn i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Unionens energiinfrastruktur. Princippet om energieffektivitet først bør anvendes, idet der tages hensyn til en tilgang baseret på systemeffektivitet og til samfunds- og
  sundhedsperspektivet
  , og
  idet der lægges vægt på forsyningssikkerhed, integration af energisystemet og omstillingen til klimaneutralitet
  . Dette bør derfor bidrage til at øge effektiviteten i de enkelte slutbrugersektorer og energisystemet som helhed. Anvendelsen af princippet bør også støtte investeringer i energieffektive løsninger, der bidrager til de miljømål, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (13). |
| --- | --- |

(12)

Energieffektivitet bør anerkendes som et afgørende element og et prioriteret hensyn i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Unionens energiinfrastruktur. Princippet om energieffektivitet først bør anvendes, idet der tages hensyn til en tilgang baseret på systemeffektivitet og til samfunds- og
  sundhedsperspektivet
  , og
  idet der lægges vægt på forsyningssikkerhed, integration af energisystemet og omstillingen til klimaneutralitet
  . Dette bør derfor bidrage til at øge effektiviteten i de enkelte slutbrugersektorer og energisystemet som helhed. Anvendelsen af princippet bør også støtte investeringer i energieffektive løsninger, der bidrager til de miljømål, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (13).

| (13) | Princippet om energieffektivitet først blev defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (14) og udgør kernen i strategien for integration af energisystemet (15). Princippet er baseret på omkostningseffektivitet, men dets anvendelse har vidtrækkende konsekvenser
  fra et samfundsmæssigt perspektiv, som bør evalueres omhyggeligt ved hjælp af robuste metodologier til cost-benefit-vurdering, der tager højde for de mange fordele ved energieffektivitet.
  Kommissionen har udarbejdet særlige retningslinjer for gennemførelsen og anvendelsen af princippet med et forslag til specifikke redskaber og eksempler på anvendelse i forskellige sektorer. Kommissionen har også udstedt en henstilling til medlemsstaterne på grundlag af kravene i dette direktiv og opfordrer til, at der træffes specifikke foranstaltninger i forbindelse med anvendelsen af princippet.
  Medlemsstaterne bør tage størst muligt hensyn til denne henstilling og følge den, når de gennemfører princippet om energieffektivitet i praksis. |
| --- | --- |

(13)

Princippet om energieffektivitet først blev defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (14) og udgør kernen i strategien for integration af energisystemet (15). Princippet er baseret på omkostningseffektivitet, men dets anvendelse har vidtrækkende konsekvenser
  fra et samfundsmæssigt perspektiv, som bør evalueres omhyggeligt ved hjælp af robuste metodologier til cost-benefit-vurdering, der tager højde for de mange fordele ved energieffektivitet.
  Kommissionen har udarbejdet særlige retningslinjer for gennemførelsen og anvendelsen af princippet med et forslag til specifikke redskaber og eksempler på anvendelse i forskellige sektorer. Kommissionen har også udstedt en henstilling til medlemsstaterne på grundlag af kravene i dette direktiv og opfordrer til, at der træffes specifikke foranstaltninger i forbindelse med anvendelsen af princippet.
  Medlemsstaterne bør tage størst muligt hensyn til denne henstilling og følge den, når de gennemfører princippet om energieffektivitet i praksis.

| (13a) | Princippet om energieffektivitet først omfatter en holistisk tilgang, som tager hensyn til det integrerede energisystems samlede effektivitet, forsyningssikkerhed og omkostningseffektivitet og fremmer de mest effektive løsninger til klimaneutralitet i hele værdikæden, fra energiproduktion og nettransport til endeligt energiforbrug, således at der opnås effektivitet i både primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug. Ved denne tilgang bør der ses på systemets ydeevne og den dynamiske energianvendelse, hvor ressourcer på efterspørgselssiden og systemfleksibilitet betragtes som effektivitetsløsninger. På samme tid kan princippet også anvendes på et lavere aktivniveau, når der skal peges på specifikke løsningers energieffektivitet, og løsningerne skal tilpasses, således at løsninger med højere effektivitet foretrækkes, hvor de også udgør en omkostningseffektiv dekarboniseringsvej. |
| --- | --- |

(13a)

Princippet om energieffektivitet først omfatter en holistisk tilgang, som tager hensyn til det integrerede energisystems samlede effektivitet, forsyningssikkerhed og omkostningseffektivitet og fremmer de mest effektive løsninger til klimaneutralitet i hele værdikæden, fra energiproduktion og nettransport til endeligt energiforbrug, således at der opnås effektivitet i både primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug. Ved denne tilgang bør der ses på systemets ydeevne og den dynamiske energianvendelse, hvor ressourcer på efterspørgselssiden og systemfleksibilitet betragtes som effektivitetsløsninger. På samme tid kan princippet også anvendes på et lavere aktivniveau, når der skal peges på specifikke løsningers energieffektivitet, og løsningerne skal tilpasses, således at løsninger med højere effektivitet foretrækkes, hvor de også udgør en omkostningseffektiv dekarboniseringsvej.

| (14) | Af hensyn til gennemslagskraften må
  nationale, regionale, lokale og sektorspecifikke
  beslutningstagerne konsekvent anvende princippet om energieffektivitet først i alle relevante
  scenarier og
  politiske og planlægningsrelaterede beslutninger samt større investeringsbeslutninger — dvs. større enkeltinvesteringer til en værdi af over 50 mio. EUR eller 75 mio. EUR for transportinfrastrukturprojekters vedkommende — som påvirker energiforbruget, -
  transmissionen
  , -
  distribueringen
  , -
  lagringen
  eller -forsyningen. En korrekt anvendelse af princippet forudsætter, at den rigtige metode til cost-benefit-analyser anvendes, og at der fastsættes grundforudsætninger for energieffektive løsninger og tilstrækkelig overvågning.
  Cost-benefit-analyser bør altid baseres på de mest ajourførte oplysninger om energipriser og omfatte scenarier for stigende priser, f.eks. som følge af faldende ETS-kvoter, for at tilskynde til anvendelse af energieffektivitetsforanstaltninger og bør systematisk udvikles, gennemføres og gøres offentligt tilgængelige. Der bør gives prioritet til løsninger på efterspørgselssiden, når disse er mere omkostningseffektive med hensyn til at nå de politiske mål end at investere i energiforsyningsinfrastrukturen.
  Fleksibilitet på efterspørgselssiden kan medføre
  bredere økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige
  fordele for forbrugerne og
  lokalsamfund
  , og den kan øge energisystemets effektivitet og mindske energiomkostningerne, f.eks. ved at reducere systemets driftsomkostninger og derved sikre lavere takster for alle forbrugere. Medlemsstaterne bør tage hensyn til de potentielle fordele ved fleksibilitet på efterspørgselssiden, når de anvender princippet om energieffektivitet først, og, hvis det er relevant, tage hensyn til efterspørgselsreaktion
  på både centralt og decentralt plan
  , energilagring og intelligente løsninger som led i deres bestræbelser på at øge det integrerede energisystems effektivitet. |
| --- | --- |

(14)

Af hensyn til gennemslagskraften må
  nationale, regionale, lokale og sektorspecifikke
  beslutningstagerne konsekvent anvende princippet om energieffektivitet først i alle relevante
  scenarier og
  politiske og planlægningsrelaterede beslutninger samt større investeringsbeslutninger — dvs. større enkeltinvesteringer til en værdi af over 50 mio. EUR eller 75 mio. EUR for transportinfrastrukturprojekters vedkommende — som påvirker energiforbruget, -
  transmissionen
  , -
  distribueringen
  , -
  lagringen
  eller -forsyningen. En korrekt anvendelse af princippet forudsætter, at den rigtige metode til cost-benefit-analyser anvendes, og at der fastsættes grundforudsætninger for energieffektive løsninger og tilstrækkelig overvågning.
  Cost-benefit-analyser bør altid baseres på de mest ajourførte oplysninger om energipriser og omfatte scenarier for stigende priser, f.eks. som følge af faldende ETS-kvoter, for at tilskynde til anvendelse af energieffektivitetsforanstaltninger og bør systematisk udvikles, gennemføres og gøres offentligt tilgængelige. Der bør gives prioritet til løsninger på efterspørgselssiden, når disse er mere omkostningseffektive med hensyn til at nå de politiske mål end at investere i energiforsyningsinfrastrukturen.
  Fleksibilitet på efterspørgselssiden kan medføre
  bredere økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige
  fordele for forbrugerne og
  lokalsamfund
  , og den kan øge energisystemets effektivitet og mindske energiomkostningerne, f.eks. ved at reducere systemets driftsomkostninger og derved sikre lavere takster for alle forbrugere. Medlemsstaterne bør tage hensyn til de potentielle fordele ved fleksibilitet på efterspørgselssiden, når de anvender princippet om energieffektivitet først, og, hvis det er relevant, tage hensyn til efterspørgselsreaktion
  på både centralt og decentralt plan
  , energilagring og intelligente løsninger som led i deres bestræbelser på at øge det integrerede energisystems effektivitet.

| (15) | Princippet om energieffektivitet først bør altid anvendes ud fra en rimelighedsbetragtning, og kravene i dette direktiv bør ikke pålægge medlemsstaterne overlappende eller modstridende forpligtelser, hvis anvendelsen af princippet sikres direkte af anden lovgivning. Dette kan være tilfældet for de projekter af fælles interesse, der er opført på EU-listen i henhold til
  artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869
   (16), hvorved der indføres krav om at tage hensyn til princippet om energieffektivitet først i forbindelse med udviklingen og vurderingen af disse projekter. |
| --- | --- |

(15)

Princippet om energieffektivitet først bør altid anvendes ud fra en rimelighedsbetragtning, og kravene i dette direktiv bør ikke pålægge medlemsstaterne overlappende eller modstridende forpligtelser, hvis anvendelsen af princippet sikres direkte af anden lovgivning. Dette kan være tilfældet for de projekter af fælles interesse, der er opført på EU-listen i henhold til
  artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869
   (16), hvorved der indføres krav om at tage hensyn til princippet om energieffektivitet først i forbindelse med udviklingen og vurderingen af disse projekter.

| (16) | En retfærdig omstilling til en klimaneutral Union senest i 2050 er af central betydning for den europæiske grønne pagt. Energifattigdom er et centralt begreb, der konsolideres i lovgivningspakken med titlen »Ren energi til alle europæere«, og som har til formål at fremme en retfærdig energiomstilling. I henhold til forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (17) forelagde Kommissionen vejledende retningslinjer for relevante indikatorer til at måle energifattigdom og en definition af begrebet et »betydeligt antal husholdninger, der lever i energifattigdom« (18). Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 og direktiv 2009/73/EF (19) pålægges medlemsstaterne at træffe egnede foranstaltninger for at imødegå energifattigdom, hvor den konstateres, herunder generelt i forbindelse med fattigdom.
  Dette er særlig relevant i en situation med stigende energipriser og inflationspres, hvor der bør gennemføres både kortsigtede og langsigtede foranstaltninger for at tackle systemiske udfordringer for Unionens energisystem. |
| --- | --- |

(16)

En retfærdig omstilling til en klimaneutral Union senest i 2050 er af central betydning for den europæiske grønne pagt. Energifattigdom er et centralt begreb, der konsolideres i lovgivningspakken med titlen »Ren energi til alle europæere«, og som har til formål at fremme en retfærdig energiomstilling. I henhold til forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (17) forelagde Kommissionen vejledende retningslinjer for relevante indikatorer til at måle energifattigdom og en definition af begrebet et »betydeligt antal husholdninger, der lever i energifattigdom« (18). Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 og direktiv 2009/73/EF (19) pålægges medlemsstaterne at træffe egnede foranstaltninger for at imødegå energifattigdom, hvor den konstateres, herunder generelt i forbindelse med fattigdom.
  Dette er særlig relevant i en situation med stigende energipriser og inflationspres, hvor der bør gennemføres både kortsigtede og langsigtede foranstaltninger for at tackle systemiske udfordringer for Unionens energisystem.

| (17) | Husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, sårbare kunder, herunder slutbrugere, personer, der er udsat for eller risikerer energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri,
  samt SMV'er og mikrovirksomheder
  bør tilgodeses ved anvendelsen af princippet om energieffektivitet først. Der bør lægges vægt på gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger for at forbedre vilkårene for disse enkeltpersoner og husholdninger
  og
  for at afhjælpe energifattigdom, og de
  bør ikke tilskynde til en uforholdsmæssig stigning i udgifterne til bolig, mobilitet eller energi
  . En helhedsorienteret tilgang til udformningen og gennemførelsen af politikker og foranstaltninger forudsætter, at medlemsstaterne sikrer, at andre politikker og foranstaltninger ikke har ugunstige virkninger for disse enkeltpersoner og husholdninger. |
| --- | --- |

(17)

Husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, sårbare kunder, herunder slutbrugere, personer, der er udsat for eller risikerer energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri,
  samt SMV'er og mikrovirksomheder
  bør tilgodeses ved anvendelsen af princippet om energieffektivitet først. Der bør lægges vægt på gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger for at forbedre vilkårene for disse enkeltpersoner og husholdninger
  og
  for at afhjælpe energifattigdom, og de
  bør ikke tilskynde til en uforholdsmæssig stigning i udgifterne til bolig, mobilitet eller energi
  . En helhedsorienteret tilgang til udformningen og gennemførelsen af politikker og foranstaltninger forudsætter, at medlemsstaterne sikrer, at andre politikker og foranstaltninger ikke har ugunstige virkninger for disse enkeltpersoner og husholdninger.

| (18) | Dette direktiv indgår i en bredere politisk ramme for energieffektivitetspolitikker, der omhandler energieffektivitetspotentialer på specifikke politikområder, herunder bygninger (direktiv 2010/31/EU (20)), produkter (direktiv 2009/125/EF, forordning (EU) 2017/1369 og forordning (EU) 2020/740 (21)) og forvaltningsmekanismen (forordning (EU) 2018/1999). Disse politikker spiller en meget vigtig rolle med hensyn til at virkeliggøre energibesparelser, når produkter udskiftes, eller bygninger opføres eller renoveres (22). |
| --- | --- |

(18)

Dette direktiv indgår i en bredere politisk ramme for energieffektivitetspolitikker, der omhandler energieffektivitetspotentialer på specifikke politikområder, herunder bygninger (direktiv 2010/31/EU (20)), produkter (direktiv 2009/125/EF, forordning (EU) 2017/1369 og forordning (EU) 2020/740 (21)) og forvaltningsmekanismen (forordning (EU) 2018/1999). Disse politikker spiller en meget vigtig rolle med hensyn til at virkeliggøre energibesparelser, når produkter udskiftes, eller bygninger opføres eller renoveres (22).

| (19) | At nå et ambitiøst energieffektivitetsmål kræver, at hindringer ryddes af vejen, med henblik på at gøre det lettere at investere i energieffektivitetsforanstaltninger. I Life-delprogrammet Omstilling til Ren Energi vil der blive afsat midler til at støtte udviklingen af bedste europæiske praksis for gennemførelse af energieffektivitetspolitikker, der tager fat på adfærdsmæssige, markedsmæssige og lovgivningsmæssige hindringer for energieffektivitet. |
| --- | --- |

(19)

At nå et ambitiøst energieffektivitetsmål kræver, at hindringer ryddes af vejen, med henblik på at gøre det lettere at investere i energieffektivitetsforanstaltninger. I Life-delprogrammet Omstilling til Ren Energi vil der blive afsat midler til at støtte udviklingen af bedste europæiske praksis for gennemførelse af energieffektivitetspolitikker, der tager fat på adfærdsmæssige, markedsmæssige og lovgivningsmæssige hindringer for energieffektivitet.

| (20) | Det Europæiske Råd, der fandt sted den 23. og 24. oktober 2014, støttede et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030 på EU-plan, som skal revideres i 2020 med et mål på 30 % på EU-plan for øje. I sin beslutning af 15. december 2015 med titlen »Mod en europæisk energiunion« opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til tillige at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektivitet på 40 % kan gennemføres inden for samme periode. |
| --- | --- |

(20)

Det Europæiske Råd, der fandt sted den 23. og 24. oktober 2014, støttede et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030 på EU-plan, som skal revideres i 2020 med et mål på 30 % på EU-plan for øje. I sin beslutning af 15. december 2015 med titlen »Mod en europæisk energiunion« opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til tillige at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektivitet på 40 % kan gennemføres inden for samme periode.

| (21) | Det forventes, at Unionens energieffektivitetsmål på 32,5 % for 2030 og de øvrige politikinstrumenter i den eksisterende ramme vil føre til en reduktion af drivhusgasemissionerne på ca. 45 % senest i 2030. (23) Med henblik på en øget klimaambition om en reduktion af drivhusgasemissionerne på 55 % senest i 2030 blev det i konsekvensanalysen af klimaplanen for 2030 vurderet, hvor stor en indsats der vil være behov for på de forskellige politikområder. Det blev konkluderet, at set i forhold til grundscenariet vil opfyldelsen af målet for drivhusgasemissioner på en omkostningsoptimal måde være ensbetydende med, at det endelige energiforbrug og primærenergiforbruget skal aftage med henholdsvis mindst 36-37 % og 39-41 %. |
| --- | --- |

(21)

Det forventes, at Unionens energieffektivitetsmål på 32,5 % for 2030 og de øvrige politikinstrumenter i den eksisterende ramme vil føre til en reduktion af drivhusgasemissionerne på ca. 45 % senest i 2030. (23) Med henblik på en øget klimaambition om en reduktion af drivhusgasemissionerne på 55 % senest i 2030 blev det i konsekvensanalysen af klimaplanen for 2030 vurderet, hvor stor en indsats der vil være behov for på de forskellige politikområder. Det blev konkluderet, at set i forhold til grundscenariet vil opfyldelsen af målet for drivhusgasemissioner på en omkostningsoptimal måde være ensbetydende med, at det endelige energiforbrug og primærenergiforbruget skal aftage med henholdsvis mindst 36-37 % og 39-41 %.

| (22) | Unionens energieffektivitetsmål blev oprindeligt fastsat og beregnet ved hjælp af fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030 som grundscenarie. Ændringen i Eurostats metode til beregning af energibalancen og forbedringerne i de efterfølgende modelfremskrivninger nødvendiggør en ændring af grundscenariet. Ved at anvende samme tilgang til at fastsætte målet, dvs. at sammenholde det med de fremtidige fremskrivninger af grundscenariet, fastsættes ambitionen for Unionens energieffektivitetsmål for 2030 i forhold til fremskrivningerne i referencescenariet fra 2020 for 2030, der afspejler de nationale bidrag fra de nationale energi- og klimaplaner. Med dette ajourførte grundscenarie vil Unionen skulle øge sit ambitionsniveau for energieffektivitet ▌. Den nye metode til at udtrykke ambitionsniveauet for Unionens mål påvirker ikke det faktiske niveau for den nødvendige indsats ▌. |
| --- | --- |

(22)

Unionens energieffektivitetsmål blev oprindeligt fastsat og beregnet ved hjælp af fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030 som grundscenarie. Ændringen i Eurostats metode til beregning af energibalancen og forbedringerne i de efterfølgende modelfremskrivninger nødvendiggør en ændring af grundscenariet. Ved at anvende samme tilgang til at fastsætte målet, dvs. at sammenholde det med de fremtidige fremskrivninger af grundscenariet, fastsættes ambitionen for Unionens energieffektivitetsmål for 2030 i forhold til fremskrivningerne i referencescenariet fra 2020 for 2030, der afspejler de nationale bidrag fra de nationale energi- og klimaplaner. Med dette ajourførte grundscenarie vil Unionen skulle øge sit ambitionsniveau for energieffektivitet ▌. Den nye metode til at udtrykke ambitionsniveauet for Unionens mål påvirker ikke det faktiske niveau for den nødvendige indsats ▌.

| (23) | Metoden til beregning af endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug er tilpasset den nye Eurostat-metode, men de indikatorer, der anvendes i forbindelse med dette direktiv, har et andet anvendelsesområde — dvs. de udelukker omgivende varme og indregner energiforbruget i den internationale lufttrafik i målet for det endelige energiforbrug. Anvendelsen af nye indikatorer indebærer også, at eventuelle ændringer i højovnes energiforbrug nu kun afspejles i primærenergiforbruget. |
| --- | --- |

(23)

Metoden til beregning af endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug er tilpasset den nye Eurostat-metode, men de indikatorer, der anvendes i forbindelse med dette direktiv, har et andet anvendelsesområde — dvs. de udelukker omgivende varme og indregner energiforbruget i den internationale lufttrafik i målet for det endelige energiforbrug. Anvendelsen af nye indikatorer indebærer også, at eventuelle ændringer i højovnes energiforbrug nu kun afspejles i primærenergiforbruget.

| (24) | Behovet for, at Unionen forbedrer sin energieffektivitet, bør udtrykkes i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug, der skal nås i 2030, med angivelse af det fornødne yderligere indsatsniveau sammenholdt med de foranstaltninger, der er indført eller planlagt i de nationale energi- og klimaplaner. Ifølge referencescenariet fra 2020 forventes det, at 864 Mtoe endeligt energiforbrug og 1 124 Mtoe primærenergiforbrug nås i 2030 (fraregnet omgivende varme og medregnet international lufttrafik). En yderligere reduktion på
  14,5 %
  giver henholdsvis
  740
  Mtoe og
  960
  Mtoe i 2030.
  Dette svarer til en reduktion på henholdsvis 40 % for det endelige energiforbrug og 42,5 % for primærenergiforbruget sammenlignet med fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030.
  Der er ingen bindende mål på medlemsstatsplan om at
  nå energieffektivitetsmålet
  for 2020.
  For 2030-målet bør de nationale bidrag gøres bindende
  , og medlemsstaterne bør fastsætte deres bidrag til opfyldelsen af Unionens energieffektivitetsmål
  i henhold til
  formlen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør frit kunne fastsætte deres nationale mål på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Ved dette direktiv ændres den måde, hvorpå medlemsstaterne bør udtrykke deres
  bindende
  nationale bidrag til Unionens
  bindende
  mål. Medlemsstaternes
  bindende
  bidrag til Unionens mål bør udtrykkes i endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug for at sikre sammenhæng og overvågning af fremskridt. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Behovet for, at Unionen forbedrer sin energieffektivitet, bør udtrykkes i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug, der skal nås i 2030, med angivelse af det fornødne yderligere indsatsniveau sammenholdt med de foranstaltninger, der er indført eller planlagt i de nationale energi- og klimaplaner. Ifølge referencescenariet fra 2020 forventes det, at 864 Mtoe endeligt energiforbrug og 1 124 Mtoe primærenergiforbrug nås i 2030 (fraregnet omgivende varme og medregnet international lufttrafik). En yderligere reduktion på
  14,5 %
  giver henholdsvis
  740
  Mtoe og
  960
  Mtoe i 2030.
  Dette svarer til en reduktion på henholdsvis 40 % for det endelige energiforbrug og 42,5 % for primærenergiforbruget sammenlignet med fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030.
  Der er ingen bindende mål på medlemsstatsplan om at
  nå energieffektivitetsmålet
  for 2020.
  For 2030-målet bør de nationale bidrag gøres bindende
  , og medlemsstaterne bør fastsætte deres bidrag til opfyldelsen af Unionens energieffektivitetsmål
  i henhold til
  formlen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør frit kunne fastsætte deres nationale mål på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Ved dette direktiv ændres den måde, hvorpå medlemsstaterne bør udtrykke deres
  bindende
  nationale bidrag til Unionens
  bindende
  mål. Medlemsstaternes
  bindende
  bidrag til Unionens mål bør udtrykkes i endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug for at sikre sammenhæng og overvågning af fremskridt. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i forordning (EU) 2018/1999.

| (25) | Energieffektivitetsmålet bør
  opnås som et resultat af den samlede gennemførelse af specifikke
  lokale
  ,
  regionale
  , nationale og europæiske foranstaltninger til fremme af energieffektiviteten inden for forskellige områder. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at opstille nationale politikker og foranstaltninger for energieffektivitet. Kommissionen bør vurdere disse politikker og foranstaltninger og den individuelle indsats i hver enkelt medlemsstat og sammenholde dem med data om fremskridt for dermed at vurdere sandsynligheden for, at Unionens overordnede mål opnås, og i hvilket omfang den individuelle indsats er tilstrækkelig til at opfylde det fælles mål. |
| --- | --- |

(25)

Energieffektivitetsmålet bør
  opnås som et resultat af den samlede gennemførelse af specifikke
  lokale
  ,
  regionale
  , nationale og europæiske foranstaltninger til fremme af energieffektiviteten inden for forskellige områder. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at opstille nationale politikker og foranstaltninger for energieffektivitet. Kommissionen bør vurdere disse politikker og foranstaltninger og den individuelle indsats i hver enkelt medlemsstat og sammenholde dem med data om fremskridt for dermed at vurdere sandsynligheden for, at Unionens overordnede mål opnås, og i hvilket omfang den individuelle indsats er tilstrækkelig til at opfylde det fælles mål.

| (26) | Den offentlige sektor tegner sig for ca. 5-10 % af Unionens samlede endelige energiforbrug. De offentlige myndigheder bruger ca. 1,8 billion EUR om året. Dette udgør ca. 14 % af Unionens bruttonationalprodukt. Af samme grund udgør den offentlige sektor en vigtig drivkraft, der kan stimulere markedet i retning af mere effektive produkter, bygninger og tjenesteydelser og udløse adfærdsmæssige ændringer hos borgerne og virksomhederne med hensyn til energiforbrug. Desuden kan faldende energiforbrug som følge af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten frigøre offentlige ressourcer til andre formål. Offentlige organer på nationalt, regionalt og lokalt plan bør danne eksempel med hensyn til energieffektivitet. |
| --- | --- |

(26)

Den offentlige sektor tegner sig for ca. 5-10 % af Unionens samlede endelige energiforbrug. De offentlige myndigheder bruger ca. 1,8 billion EUR om året. Dette udgør ca. 14 % af Unionens bruttonationalprodukt. Af samme grund udgør den offentlige sektor en vigtig drivkraft, der kan stimulere markedet i retning af mere effektive produkter, bygninger og tjenesteydelser og udløse adfærdsmæssige ændringer hos borgerne og virksomhederne med hensyn til energiforbrug. Desuden kan faldende energiforbrug som følge af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten frigøre offentlige ressourcer til andre formål. Offentlige organer på nationalt, regionalt og lokalt plan bør danne eksempel med hensyn til energieffektivitet.

| (27) | For at vise det gode eksempel bør den offentlige sektor fastsætte sine egne dekarboniseringsmål og energieffektivitetsmål. Forbedringerne af energieffektiviteten i den offentlige sektor bør afspejle den påkrævede indsats på EU-plan. ▌Med en forpligtelse til at opnå en årlig reduktion af den offentlige sektors energiforbrug på mindst
  2 %
  bør det sikres, at den offentlige sektor udfylder sin rolle som forbillede. Medlemsstaterne bevarer fuld fleksibilitet med hensyn til valget af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten med henblik på at opnå en reduktion af det endelige energiforbrug. Kravet om en årlig reduktion af det endelige energiforbrug medfører en mindre administrativ byrde, end hvis der fastlægges metoder til måling af energibesparelser. |
| --- | --- |

(27)

For at vise det gode eksempel bør den offentlige sektor fastsætte sine egne dekarboniseringsmål og energieffektivitetsmål. Forbedringerne af energieffektiviteten i den offentlige sektor bør afspejle den påkrævede indsats på EU-plan. ▌Med en forpligtelse til at opnå en årlig reduktion af den offentlige sektors energiforbrug på mindst
  2 %
  bør det sikres, at den offentlige sektor udfylder sin rolle som forbillede. Medlemsstaterne bevarer fuld fleksibilitet med hensyn til valget af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten med henblik på at opnå en reduktion af det endelige energiforbrug. Kravet om en årlig reduktion af det endelige energiforbrug medfører en mindre administrativ byrde, end hvis der fastlægges metoder til måling af energibesparelser.

| (28) | For at opfylde deres forpligtelse bør medlemsstaterne fokusere på det endelige energiforbrug for alle offentlige tjenester og installationer i de offentlige organer. Med henblik på at fastlægge kredsen af adressater bør medlemsstaterne anvende definitionen af ordregivende myndigheder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (24). Forpligtelsen kan opfyldes ved at reducere det endelige energiforbrug inden for ethvert område af den offentlige sektor, herunder transport, offentlige bygninger, sundhedspleje, fysisk planlægning, vandforvaltning og spildevandsbehandling, spildevands- og vandrensning, affaldshåndtering, fjernvarme og fjernkøling, energidistribution, -forsyning og -lagring, offentlig belysning og infrastrukturplanlægning. For at mindske den administrative byrde for offentlige organer bør medlemsstaterne oprette digitale platforme eller redskaber til indsamling af aggregerede forbrugsdata fra offentlige organer, gøre dem offentligt tilgængelige og indberette dataene til Kommissionen. |
| --- | --- |

(28)

For at opfylde deres forpligtelse bør medlemsstaterne fokusere på det endelige energiforbrug for alle offentlige tjenester og installationer i de offentlige organer. Med henblik på at fastlægge kredsen af adressater bør medlemsstaterne anvende definitionen af ordregivende myndigheder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (24). Forpligtelsen kan opfyldes ved at reducere det endelige energiforbrug inden for ethvert område af den offentlige sektor, herunder transport, offentlige bygninger, sundhedspleje, fysisk planlægning, vandforvaltning og spildevandsbehandling, spildevands- og vandrensning, affaldshåndtering, fjernvarme og fjernkøling, energidistribution, -forsyning og -lagring, offentlig belysning og infrastrukturplanlægning. For at mindske den administrative byrde for offentlige organer bør medlemsstaterne oprette digitale platforme eller redskaber til indsamling af aggregerede forbrugsdata fra offentlige organer, gøre dem offentligt tilgængelige og indberette dataene til Kommissionen.

| (29) | Medlemsstaterne bør spille en forbilledlig rolle ved at sikre, at alle kontrakter om energimæssig ydeevne,
  energisyn
  og energiledelsessystemer gennemføres i den offentlige sektor i overensstemmelse med europæiske eller internationale standarder, eller at energisyn i vid udstrækning anvendes i de dele af den offentlige sektor, hvor energiforbruget er højt.
  Medlemsstaterne bør udstikke klare retningslinjer og procedurer for anvendelsen af disse instrumenter. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterne bør spille en forbilledlig rolle ved at sikre, at alle kontrakter om energimæssig ydeevne,
  energisyn
  og energiledelsessystemer gennemføres i den offentlige sektor i overensstemmelse med europæiske eller internationale standarder, eller at energisyn i vid udstrækning anvendes i de dele af den offentlige sektor, hvor energiforbruget er højt.
  Medlemsstaterne bør udstikke klare retningslinjer og procedurer for anvendelsen af disse instrumenter.

| (30) | Offentlige myndigheder tilskyndes til at få bistand fra enheder som f.eks. agenturer for bæredygtig energi, der er etableret på regionalt eller lokalt plan, hvor dette er relevant. Disse agenturers organisation afspejler normalt de offentlige myndigheders individuelle behov i en bestemt region eller i et bestemt område af den offentlige sektor. Centraliserede agenturer kan opfylde behovene bedre og arbejde mere effektivt i andre henseender, f.eks. i mindre eller centraliserede medlemsstater, eller når det drejer sig om komplekse eller tværregionale aspekter såsom fjernvarme og fjernkøling. Agenturer for bæredygtig energi kan fungere som fælles kontaktpunkter i henhold til artikel 21. Disse agenturer er ofte ansvarlige for at udvikle lokale eller regionale dekarboniseringsplaner, som også kan omfatte andre dekarboniseringsforanstaltninger såsom udskiftning af kedler til fossile brændsler, og for at støtte offentlige myndigheder i gennemførelsen af energirelaterede politikker. Agenturer for bæredygtig energi eller andre enheder, som har til opgave at bistå regionale og lokale myndigheder, kan have klare kompetencer, målsætninger og ressourcer på området bæredygtig energi. Agenturer for bæredygtig energi kan tilskyndes til at tage hensyn til initiativer, der tages inden for rammerne af borgmesteraftalen, som samler lokale myndigheder, der frivilligt forpligter sig til at gennemføre Unionens klima- og energimål, og andre eksisterende initiativer til dette formål. Dekarboniseringsplanerne bør knyttes til territoriale udviklingsplaner og tage hensyn til den omfattende vurdering, som medlemsstaterne bør foretage. |
| --- | --- |

(30)

Offentlige myndigheder tilskyndes til at få bistand fra enheder som f.eks. agenturer for bæredygtig energi, der er etableret på regionalt eller lokalt plan, hvor dette er relevant. Disse agenturers organisation afspejler normalt de offentlige myndigheders individuelle behov i en bestemt region eller i et bestemt område af den offentlige sektor. Centraliserede agenturer kan opfylde behovene bedre og arbejde mere effektivt i andre henseender, f.eks. i mindre eller centraliserede medlemsstater, eller når det drejer sig om komplekse eller tværregionale aspekter såsom fjernvarme og fjernkøling. Agenturer for bæredygtig energi kan fungere som fælles kontaktpunkter i henhold til artikel 21. Disse agenturer er ofte ansvarlige for at udvikle lokale eller regionale dekarboniseringsplaner, som også kan omfatte andre dekarboniseringsforanstaltninger såsom udskiftning af kedler til fossile brændsler, og for at støtte offentlige myndigheder i gennemførelsen af energirelaterede politikker. Agenturer for bæredygtig energi eller andre enheder, som har til opgave at bistå regionale og lokale myndigheder, kan have klare kompetencer, målsætninger og ressourcer på området bæredygtig energi. Agenturer for bæredygtig energi kan tilskyndes til at tage hensyn til initiativer, der tages inden for rammerne af borgmesteraftalen, som samler lokale myndigheder, der frivilligt forpligter sig til at gennemføre Unionens klima- og energimål, og andre eksisterende initiativer til dette formål. Dekarboniseringsplanerne bør knyttes til territoriale udviklingsplaner og tage hensyn til den omfattende vurdering, som medlemsstaterne bør foretage.

| (31) | Medlemsstaterne bør støtte offentlige organer i forbindelse med planlægningen og udbredelsen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder på regionalt og lokalt plan, ved at yde
  finansiel og teknisk støtte og forelægge planer til afhjælpning af manglen på arbejdskraft og kvalificerede fagfolk, der er nødvendige for alle faser af den grønne omstilling, herunder håndværkere samt højt kvalificerede eksperter i grøn teknologi, forskere inden for anvendt videnskab og innovatorer. Medlemsstaterne bør støtte offentlige organer i at tage hensyn til de bredere fordele, der rækker ud over energibesparelser såsom forbedret indendørs luftkvalitet og sundere indeklima samt en forbedring af borgernes livskvalitet, navnlig når det kommer til skoler, daginstitutioner, plejehjem, beskyttede boliger og hospitaler. Medlemsstaterne bør udstikke
  retningslinjer, der fremmer kompetenceopbygning og uddannelsesmuligheder, samt
  tilskynde
  til samarbejde mellem offentlige organer, herunder mellem agenturer. Til dette formål kan medlemsstaterne oprette nationale
  og regionale
  kompetencecentre, som tager sig af komplekse spørgsmål såsom rådgivning af lokale eller regionale energiagenturer om fjernvarme eller fjernkøling. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterne bør støtte offentlige organer i forbindelse med planlægningen og udbredelsen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder på regionalt og lokalt plan, ved at yde
  finansiel og teknisk støtte og forelægge planer til afhjælpning af manglen på arbejdskraft og kvalificerede fagfolk, der er nødvendige for alle faser af den grønne omstilling, herunder håndværkere samt højt kvalificerede eksperter i grøn teknologi, forskere inden for anvendt videnskab og innovatorer. Medlemsstaterne bør støtte offentlige organer i at tage hensyn til de bredere fordele, der rækker ud over energibesparelser såsom forbedret indendørs luftkvalitet og sundere indeklima samt en forbedring af borgernes livskvalitet, navnlig når det kommer til skoler, daginstitutioner, plejehjem, beskyttede boliger og hospitaler. Medlemsstaterne bør udstikke
  retningslinjer, der fremmer kompetenceopbygning og uddannelsesmuligheder, samt
  tilskynde
  til samarbejde mellem offentlige organer, herunder mellem agenturer. Til dette formål kan medlemsstaterne oprette nationale
  og regionale
  kompetencecentre, som tager sig af komplekse spørgsmål såsom rådgivning af lokale eller regionale energiagenturer om fjernvarme eller fjernkøling.

| (31a) | I en situation med energisikkerhedskrise og en kraftig stigning i energipriserne bør medlemsstaterne have incitamenter til at fremskynde investeringer i energibesparelser. Med henblik herpå bør medlemsstater, der renoverer over 3 % af det samlede etageareal i deres bygninger i et givet år i perioden 2024-2026, have mulighed for at medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for et af de tre efterfølgende år. En medlemsstat, der renoverer mere end 3 % af det samlede etageareal i sine bygninger fra den 1. januar 2027, kan medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for de efterfølgende to år. Denne mulighed bør ikke anvendes til formål, der ikke er i overensstemmelse med de generelle mål og ambitionsniveauet i dette direktiv. |
| --- | --- |

(31a)

I en situation med energisikkerhedskrise og en kraftig stigning i energipriserne bør medlemsstaterne have incitamenter til at fremskynde investeringer i energibesparelser. Med henblik herpå bør medlemsstater, der renoverer over 3 % af det samlede etageareal i deres bygninger i et givet år i perioden 2024-2026, have mulighed for at medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for et af de tre efterfølgende år. En medlemsstat, der renoverer mere end 3 % af det samlede etageareal i sine bygninger fra den 1. januar 2027, kan medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for de efterfølgende to år. Denne mulighed bør ikke anvendes til formål, der ikke er i overensstemmelse med de generelle mål og ambitionsniveauet i dette direktiv.

| (32) | Bygninger og transport er sammen med industrien de største energiforbrugere og de største emissionskilder. (25) Bygninger tegner sig for ca. 40 % af Unionens samlede energiforbrug og for 36 % af dens drivhusgasemissioner fra energi. (26) I Kommissionens meddelelse med titlen »En renoveringsbølge for Europa« (27) behandles den dobbelte udfordring med hensyn til energi- og ressourceeffektivitet og prisoverkommelighed i byggesektoren, og det tilsigtes at fordoble renoveringsprocenten. Heri fokuseres der på bygningerne med den dårligste ydeevne samt på energifattigdom og offentlige bygninger. Endvidere er bygninger afgørende for at nå Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Bygninger, der ejes af offentlige organer,
  og bygninger, der leverer tjenesteydelser af almen interesse, såsom uddannelse (daginstitutioner, skoler og universiteter), sundhed (hospitaler og plejehjem for ældre) og sociale tjenester (lokale centre for unge, ældre og personer, der bor i lavindkomsthusstande) eller socialt boligbyggeri
  , tegner sig for en betydelig del af bygningsmassen og er meget synlige i det offentlige liv. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en årlig procentsats for renovering af bygninger, der ejes af offentlige organer,
  og bygninger til sociale formål
  på en medlemsstats område med henblik på at opgradere deres energimæssige ydeevne
  og som minimum omdanne dem til næsten energineutrale bygninger eller nulemissionsbygninger.
  Medlemsstaterne opfordres til at fastsætte en højere renoveringsprocent, hvis dette er omkostningseffektivt, i forbindelse med renoveringen af deres bygningsmasse og i overensstemmelse med deres langsigtede renoveringsstrategier eller nationale renoveringsprogrammer. Denne renoveringsprocent bør ikke indskrænke forpligtelserne med hensyn til næsten energineutrale bygninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU. (28)

  Medlemsstaterne bør kunne stille mindre strenge krav til visse bygninger, som f.eks. bygninger med særlig arkitektonisk eller historisk værdi.
  Kommissionen bør i forbindelse med den næste gennemgang af direktiv 2010/31/EU vurdere, hvilke fremskridt medlemsstaterne har opnået med hensyn til at renovere offentlige organers bygninger. Kommissionen bør overveje at forelægge et lovgivningsforslag med henblik på at revidere renoveringsprocenten, samtidig med at der tages hensyn til de fremskridt, der er opnået i medlemsstaterne, væsentlige økonomiske eller tekniske udviklingstendenser eller om nødvendigt Unionens tilsagn angående dekarbonisering og nulforurening. Forpligtelsen i nærværende direktiv til at renovere offentlige organers bygninger supplerer nævnte direktiv, der kræver, at medlemsstaterne, når eksisterende bygninger gennemgår større renoveringsarbejder, sikrer, at bygningernes energimæssige ydeevne opgraderes med henblik på at opfylde kravene til næsten energineutrale bygninger.
  Kommissionen og medlemsstaterne bør udstikke yderligere retningslinjer om gennemgribende renovering af bygninger med historisk værdi. |
| --- | --- |

(32)

Bygninger og transport er sammen med industrien de største energiforbrugere og de største emissionskilder. (25) Bygninger tegner sig for ca. 40 % af Unionens samlede energiforbrug og for 36 % af dens drivhusgasemissioner fra energi. (26) I Kommissionens meddelelse med titlen »En renoveringsbølge for Europa« (27) behandles den dobbelte udfordring med hensyn til energi- og ressourceeffektivitet og prisoverkommelighed i byggesektoren, og det tilsigtes at fordoble renoveringsprocenten. Heri fokuseres der på bygningerne med den dårligste ydeevne samt på energifattigdom og offentlige bygninger. Endvidere er bygninger afgørende for at nå Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Bygninger, der ejes af offentlige organer,
  og bygninger, der leverer tjenesteydelser af almen interesse, såsom uddannelse (daginstitutioner, skoler og universiteter), sundhed (hospitaler og plejehjem for ældre) og sociale tjenester (lokale centre for unge, ældre og personer, der bor i lavindkomsthusstande) eller socialt boligbyggeri
  , tegner sig for en betydelig del af bygningsmassen og er meget synlige i det offentlige liv. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en årlig procentsats for renovering af bygninger, der ejes af offentlige organer,
  og bygninger til sociale formål
  på en medlemsstats område med henblik på at opgradere deres energimæssige ydeevne
  og som minimum omdanne dem til næsten energineutrale bygninger eller nulemissionsbygninger.
  Medlemsstaterne opfordres til at fastsætte en højere renoveringsprocent, hvis dette er omkostningseffektivt, i forbindelse med renoveringen af deres bygningsmasse og i overensstemmelse med deres langsigtede renoveringsstrategier eller nationale renoveringsprogrammer. Denne renoveringsprocent bør ikke indskrænke forpligtelserne med hensyn til næsten energineutrale bygninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU. (28)

  Medlemsstaterne bør kunne stille mindre strenge krav til visse bygninger, som f.eks. bygninger med særlig arkitektonisk eller historisk værdi.
  Kommissionen bør i forbindelse med den næste gennemgang af direktiv 2010/31/EU vurdere, hvilke fremskridt medlemsstaterne har opnået med hensyn til at renovere offentlige organers bygninger. Kommissionen bør overveje at forelægge et lovgivningsforslag med henblik på at revidere renoveringsprocenten, samtidig med at der tages hensyn til de fremskridt, der er opnået i medlemsstaterne, væsentlige økonomiske eller tekniske udviklingstendenser eller om nødvendigt Unionens tilsagn angående dekarbonisering og nulforurening. Forpligtelsen i nærværende direktiv til at renovere offentlige organers bygninger supplerer nævnte direktiv, der kræver, at medlemsstaterne, når eksisterende bygninger gennemgår større renoveringsarbejder, sikrer, at bygningernes energimæssige ydeevne opgraderes med henblik på at opfylde kravene til næsten energineutrale bygninger.
  Kommissionen og medlemsstaterne bør udstikke yderligere retningslinjer om gennemgribende renovering af bygninger med historisk værdi.

| (33) | Med henblik på at fastsætte renoveringsprocenten har medlemsstaterne behov for at have et overblik over de bygninger, der ikke kvalificerer sig som næsten energineutrale bygninger. Medlemsstaterne bør derfor offentliggøre og ajourføre en fortegnelse over offentlige bygninger,
  herunder socialt boligbyggeri
  , som en del af en samlet database over energiattester. Denne fortegnelse bør også gøre det muligt for private aktører, herunder energitjenesteselskaber
  (ESCO'er)
  , at foreslå renoveringsløsninger, og de kan aggregeres af EU-overvågningsorganet for bygningsmassen. |
| --- | --- |

(33)

Med henblik på at fastsætte renoveringsprocenten har medlemsstaterne behov for at have et overblik over de bygninger, der ikke kvalificerer sig som næsten energineutrale bygninger. Medlemsstaterne bør derfor offentliggøre og ajourføre en fortegnelse over offentlige bygninger,
  herunder socialt boligbyggeri
  , som en del af en samlet database over energiattester. Denne fortegnelse bør også gøre det muligt for private aktører, herunder energitjenesteselskaber
  (ESCO'er)
  , at foreslå renoveringsløsninger, og de kan aggregeres af EU-overvågningsorganet for bygningsmassen.

| (34) | I 2020 levede over halvdelen af verdens befolkning i byområder. Dette tal forventes at nå op på 68 % i 2050. (29) Dertil kommer, at halvdelen af den byinfrastruktur, der er planlagt for 2050, endnu ikke er bygget. (30) Byer og storbyområder er centre for økonomisk aktivitet, videnskabelse, innovation og ny teknologi. Byerne påvirker livskvaliteten for de borgere, der bor eller arbejder i dem. Medlemsstaterne bør bistå kommunerne teknisk og finansielt. En række kommuner og andre offentlige organer i medlemsstaterne har allerede indført integrerede strategier for energibesparelser, energiforsyning og
  bæredygtig mobilitet
  , for eksempel via handlingsplaner for bæredygtig energi
  eller planer for bæredygtig bytrafik
  , såsom dem, der er udviklet under borgmesteraftalen, samt integrerede byplanlægningstilgange, der dækker bredere end de enkelte indgreb i bygninger og transportformer.
  Der er behov for en yderligere indsats for at forbedre energieffektiviteten i bytrafikken for både person- og godstransport, da den bruger omkring 40 % af al energi til vejtransport. Forordning... [den reviderede TEN-T-forordning — COD 2021/420] bør bidrage væsentligt til at håndtere energieffektiviteten inden for bytransport med en konsekvent, integreret og multimodal tilgang gennem kravet om at vedtage planer for bæredygtig bytrafik som fastlagt i nævnte forordning. For at nå målene i dette direktiv bør medlemsstaterne desuden kraftigt tilskynde så mange lokale myndigheder som muligt til at udarbejde planer for bæredygtig bytrafik med henblik på at bidrage til at reducere energiforbruget og undgå unødvendig transport, hvor det er muligt, i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først. |
| --- | --- |

(34)

I 2020 levede over halvdelen af verdens befolkning i byområder. Dette tal forventes at nå op på 68 % i 2050. (29) Dertil kommer, at halvdelen af den byinfrastruktur, der er planlagt for 2050, endnu ikke er bygget. (30) Byer og storbyområder er centre for økonomisk aktivitet, videnskabelse, innovation og ny teknologi. Byerne påvirker livskvaliteten for de borgere, der bor eller arbejder i dem. Medlemsstaterne bør bistå kommunerne teknisk og finansielt. En række kommuner og andre offentlige organer i medlemsstaterne har allerede indført integrerede strategier for energibesparelser, energiforsyning og
  bæredygtig mobilitet
  , for eksempel via handlingsplaner for bæredygtig energi
  eller planer for bæredygtig bytrafik
  , såsom dem, der er udviklet under borgmesteraftalen, samt integrerede byplanlægningstilgange, der dækker bredere end de enkelte indgreb i bygninger og transportformer.
  Der er behov for en yderligere indsats for at forbedre energieffektiviteten i bytrafikken for både person- og godstransport, da den bruger omkring 40 % af al energi til vejtransport. Forordning... [den reviderede TEN-T-forordning — COD 2021/420] bør bidrage væsentligt til at håndtere energieffektiviteten inden for bytransport med en konsekvent, integreret og multimodal tilgang gennem kravet om at vedtage planer for bæredygtig bytrafik som fastlagt i nævnte forordning. For at nå målene i dette direktiv bør medlemsstaterne desuden kraftigt tilskynde så mange lokale myndigheder som muligt til at udarbejde planer for bæredygtig bytrafik med henblik på at bidrage til at reducere energiforbruget og undgå unødvendig transport, hvor det er muligt, i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først.

| (35) | Med hensyn til køb af visse produkter og tjenester samt køb og leje af bygninger bør ordregivende myndigheder og ordregivende enheder, der indgår kontrakter vedrørende offentlige arbejder, forsyningsvirksomhed eller tjenesteydelser, vise det gode eksempel og træffe energieffektive købsbeslutninger og derudover anvende princippet om energieffektivitet først, herunder for de offentlige kontrakter og koncessioner, for hvilke der ikke er fastsat specifikke krav i bilag IV. Dette bør gælde for administrative afdelinger, hvis kompetence omfatter hele området i en medlemsstat. Når der i en given medlemsstat og for en given kompetence ikke findes en sådan administrativ afdeling, hvis kompetence omfatter hele området, bør forpligtelsen gælde de administrative afdelinger, hvis kompetencer tilsammen omfatter hele området. Bestemmelserne i Unionens direktiver om offentlige indkøb bør dog ikke påvirkes heraf. Medlemsstaterne bør fjerne hindringer for fælles udbud inden for en medlemsstat eller på tværs af landegrænserne, hvis omkostningerne derved kan mindskes eller fordelene ved det indre marked øges, idet der skabes forretningsmuligheder for leverandører, bl.a. leverandører af energitjenester. |
| --- | --- |

(35)

Med hensyn til køb af visse produkter og tjenester samt køb og leje af bygninger bør ordregivende myndigheder og ordregivende enheder, der indgår kontrakter vedrørende offentlige arbejder, forsyningsvirksomhed eller tjenesteydelser, vise det gode eksempel og træffe energieffektive købsbeslutninger og derudover anvende princippet om energieffektivitet først, herunder for de offentlige kontrakter og koncessioner, for hvilke der ikke er fastsat specifikke krav i bilag IV. Dette bør gælde for administrative afdelinger, hvis kompetence omfatter hele området i en medlemsstat. Når der i en given medlemsstat og for en given kompetence ikke findes en sådan administrativ afdeling, hvis kompetence omfatter hele området, bør forpligtelsen gælde de administrative afdelinger, hvis kompetencer tilsammen omfatter hele området. Bestemmelserne i Unionens direktiver om offentlige indkøb bør dog ikke påvirkes heraf. Medlemsstaterne bør fjerne hindringer for fælles udbud inden for en medlemsstat eller på tværs af landegrænserne, hvis omkostningerne derved kan mindskes eller fordelene ved det indre marked øges, idet der skabes forretningsmuligheder for leverandører, bl.a. leverandører af energitjenester.

| (36) | Alle offentlige enheder, der investerer offentlige ressourcer gennem offentlige udbud, bør gå foran med et godt eksempel, når de tildeler kontrakter og koncessioner, ved at de vælger produkter, tjenesteydelser og bygninger med den højeste energieffektivitet, og dette gælder også i forbindelse med udbud, der ikke er underlagt specifikke krav i henhold til direktiv 2009/30/EF. I den forbindelse må der i alle procedurer for tildeling af offentlige kontrakter og koncessioner med en værdi over de tærskelværdier, der er fastsat ved artikel 6 og 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (31), artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (32) og artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU, tages hensyn til produkters, bygningers og tjenesteydelsers energimæssige ydeevne som fastsat i EU-retten eller national lovgivning, idet der gives forrang til princippet om energieffektivitet først i deres udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

(36)

Alle offentlige enheder, der investerer offentlige ressourcer gennem offentlige udbud, bør gå foran med et godt eksempel, når de tildeler kontrakter og koncessioner, ved at de vælger produkter, tjenesteydelser og bygninger med den højeste energieffektivitet, og dette gælder også i forbindelse med udbud, der ikke er underlagt specifikke krav i henhold til direktiv 2009/30/EF. I den forbindelse må der i alle procedurer for tildeling af offentlige kontrakter og koncessioner med en værdi over de tærskelværdier, der er fastsat ved artikel 6 og 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (31), artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (32) og artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU, tages hensyn til produkters, bygningers og tjenesteydelsers energimæssige ydeevne som fastsat i EU-retten eller national lovgivning, idet der gives forrang til princippet om energieffektivitet først i deres udbudsprocedurer.

| (37) | Det er også vigtigt, at medlemsstaterne overvåger, hvordan de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder tager hensyn til energieffektivitetskravene i forbindelse med udbud vedrørende produkter, bygninger, bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser, idet det sikres, at oplysninger om, i hvilket omfang de valgte bud fremmer energieffektiviteten ud over de tærskelværdier, der er omhandlet i udbudsdirektiverne, gøres offentligt tilgængelige. Dette giver interessenter og borgere mulighed for at vurdere den offentlige sektors rolle med hensyn til at sikre princippet om energieffektivitet først i forbindelse med offentlige udbud på en gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(37)

Det er også vigtigt, at medlemsstaterne overvåger, hvordan de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder tager hensyn til energieffektivitetskravene i forbindelse med udbud vedrørende produkter, bygninger, bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser, idet det sikres, at oplysninger om, i hvilket omfang de valgte bud fremmer energieffektiviteten ud over de tærskelværdier, der er omhandlet i udbudsdirektiverne, gøres offentligt tilgængelige. Dette giver interessenter og borgere mulighed for at vurdere den offentlige sektors rolle med hensyn til at sikre princippet om energieffektivitet først i forbindelse med offentlige udbud på en gennemsigtig måde.

| (38) | I den europæiske grønne pagt anerkendes den cirkulære økonomis rolle med hensyn til at bidrage til Unionens overordnede dekarboniseringsmål. Den offentlige sektor
  bør
  bidrage til disse mål ved at bruge sin købekraft til, hvis det er relevant, at vælge miljøvenlige produkter, bygninger, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder med de redskaber, som kan benyttes til grønne offentlige udbud, og dermed yde et vigtigt bidrag til at reducere energiforbruget og miljøpåvirkningerne. |
| --- | --- |

(38)

I den europæiske grønne pagt anerkendes den cirkulære økonomis rolle med hensyn til at bidrage til Unionens overordnede dekarboniseringsmål. Den offentlige sektor
  bør
  bidrage til disse mål ved at bruge sin købekraft til, hvis det er relevant, at vælge miljøvenlige produkter, bygninger, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder med de redskaber, som kan benyttes til grønne offentlige udbud, og dermed yde et vigtigt bidrag til at reducere energiforbruget og miljøpåvirkningerne.

| (39) | Det er vigtigt, at medlemsstaterne yder offentlige organer den støtte, som er nødvendig for at udbrede energieffektivitetskrav i forbindelse med offentlige udbud og ▌anvende grønne offentlige udbud, idet de nødvendige retningslinjer og metoder stilles til rådighed med henblik på at vurdere livscyklusomkostningerne samt miljøpåvirkningerne og -omkostningerne. Veludformede redskaber, navnlig digitale værktøjer, forventes at lette udbudsprocedurerne og mindske de administrative omkostninger, navnlig i mindre medlemsstater, som måske ikke har tilstrækkelig kapacitet til at udarbejde udbud. I den forbindelse bør medlemsstaterne aktivt fremme brugen af digitale værktøjer og samarbejdet mellem ordregivende myndigheder, også på tværs af landegrænserne, med henblik på at udveksle bedste praksis. |
| --- | --- |

(39)

Det er vigtigt, at medlemsstaterne yder offentlige organer den støtte, som er nødvendig for at udbrede energieffektivitetskrav i forbindelse med offentlige udbud og ▌anvende grønne offentlige udbud, idet de nødvendige retningslinjer og metoder stilles til rådighed med henblik på at vurdere livscyklusomkostningerne samt miljøpåvirkningerne og -omkostningerne. Veludformede redskaber, navnlig digitale værktøjer, forventes at lette udbudsprocedurerne og mindske de administrative omkostninger, navnlig i mindre medlemsstater, som måske ikke har tilstrækkelig kapacitet til at udarbejde udbud. I den forbindelse bør medlemsstaterne aktivt fremme brugen af digitale værktøjer og samarbejdet mellem ordregivende myndigheder, også på tværs af landegrænserne, med henblik på at udveksle bedste praksis.

| (40) | Eftersom bygninger tegner sig for drivhusgasemissioner før og efter deres driftslevetid, bør medlemsstaterne også tage hensyn til hele livscyklussen for CO2-emissioner fra bygninger. Dette sker i forbindelse med bestræbelserne på at øge bevågenheden om ydeevnen i hele livscyklussen, aspekter vedrørende den cirkulære økonomi og miljøpåvirkninger som led i den offentlige sektors rolle som forbillede. Offentlige udbud kan således tjene som en mulighed for at imødegå det indlejrede CO2 i bygninger i løbet af deres livscyklus. I den forbindelse er ordregivende myndigheder vigtige aktører, der som led i udbudsprocedurer
  bør
  styrke indsatsen ved at købe nye bygninger, der imødegår det globale opvarmningspotentiale i hele livscyklussen. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom bygninger tegner sig for drivhusgasemissioner før og efter deres driftslevetid, bør medlemsstaterne også tage hensyn til hele livscyklussen for CO2-emissioner fra bygninger. Dette sker i forbindelse med bestræbelserne på at øge bevågenheden om ydeevnen i hele livscyklussen, aspekter vedrørende den cirkulære økonomi og miljøpåvirkninger som led i den offentlige sektors rolle som forbillede. Offentlige udbud kan således tjene som en mulighed for at imødegå det indlejrede CO2 i bygninger i løbet af deres livscyklus. I den forbindelse er ordregivende myndigheder vigtige aktører, der som led i udbudsprocedurer
  bør
  styrke indsatsen ved at købe nye bygninger, der imødegår det globale opvarmningspotentiale i hele livscyklussen.

| (41) | Det globale opvarmningspotentiale i hele livscyklussen er et mål for de drivhusgasemissioner, der knytter sig til bygningen på forskellige stadier af dens livscyklus. Derved måles bygningens samlede bidrag til de emissioner, der fører til klimaændringer. Dette kaldes undertiden en »vurdering af CO2-fodaftrykket« eller en »måling af CO2-emissioner i hele livscyklussen«. Derigennem kumuleres CO2-emissioner indlejret i byggevarer med direkte og indirekte CO2-emissioner fra brugsfasen. Bygninger udgør en vigtig materialebank, der i mange årtier fungerer som et lager for CO2-intensive ressourcer, og det er derfor vigtigt at udforske konstruktioner, der letter fremtidig genbrug og genanvendelse ved udløbet af driftslevetiden i overensstemmelse med den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi.
  Medlemsstaterne bør fremme byggematerialers cirkularitet, holdbarhed og tilpasningsevne med henblik på at tage fat på byggevarers bæredygtighedspræstationer og samtidig fastsætte en konkurrencedygtig og attraktiv pris ved at anvende alle de tilgængelige finansielle instrumenter til at skabe incitamenter til anvendelse af cirkulære materialer. |
| --- | --- |

(41)

Det globale opvarmningspotentiale i hele livscyklussen er et mål for de drivhusgasemissioner, der knytter sig til bygningen på forskellige stadier af dens livscyklus. Derved måles bygningens samlede bidrag til de emissioner, der fører til klimaændringer. Dette kaldes undertiden en »vurdering af CO2-fodaftrykket« eller en »måling af CO2-emissioner i hele livscyklussen«. Derigennem kumuleres CO2-emissioner indlejret i byggevarer med direkte og indirekte CO2-emissioner fra brugsfasen. Bygninger udgør en vigtig materialebank, der i mange årtier fungerer som et lager for CO2-intensive ressourcer, og det er derfor vigtigt at udforske konstruktioner, der letter fremtidig genbrug og genanvendelse ved udløbet af driftslevetiden i overensstemmelse med den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi.
  Medlemsstaterne bør fremme byggematerialers cirkularitet, holdbarhed og tilpasningsevne med henblik på at tage fat på byggevarers bæredygtighedspræstationer og samtidig fastsætte en konkurrencedygtig og attraktiv pris ved at anvende alle de tilgængelige finansielle instrumenter til at skabe incitamenter til anvendelse af cirkulære materialer.

| (42) | Det globale opvarmningspotentiale udtrykkes som en numerisk indikator i kgCO2e/m2 (for nettoetagearealet) for hver livscyklusfase angivet som et årligt gennemsnit i en referenceundersøgelsesperiode på 50 år. Dataudvælgelsen, scenariedefinitionen og beregningerne udføres i overensstemmelse med standarden EN 15978. Anvendelsesområdet for bygningsdele og teknisk udstyr er fastsat i den fælles EU-niveauramme for indikator 1,2. Hvis der findes et nationalt beregningsværktøj, eller det er nødvendigt for at afgive oplysninger eller for at opnå byggetilladelser, bør dette nationale værktøj kunne benyttes til at forelægge de krævede oplysninger. Det bør være muligt at anvende andre beregningsværktøjer, hvis de opfylder de minimumskriterier, der er fastsat i den fælles EU-niveauramme. |
| --- | --- |

(42)

Det globale opvarmningspotentiale udtrykkes som en numerisk indikator i kgCO2e/m2 (for nettoetagearealet) for hver livscyklusfase angivet som et årligt gennemsnit i en referenceundersøgelsesperiode på 50 år. Dataudvælgelsen, scenariedefinitionen og beregningerne udføres i overensstemmelse med standarden EN 15978. Anvendelsesområdet for bygningsdele og teknisk udstyr er fastsat i den fælles EU-niveauramme for indikator 1,2. Hvis der findes et nationalt beregningsværktøj, eller det er nødvendigt for at afgive oplysninger eller for at opnå byggetilladelser, bør dette nationale værktøj kunne benyttes til at forelægge de krævede oplysninger. Det bør være muligt at anvende andre beregningsværktøjer, hvis de opfylder de minimumskriterier, der er fastsat i den fælles EU-niveauramme.

| (43) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (33) reguleres anlæg, der bidrager til energiproduktion eller anvender energi til produktionsformål, og oplysninger om den energi, der anvendes i eller produceres af anlægget, skal indgå i ansøgninger om integrerede godkendelser (artikel 12, stk. 1, litra b)). Desuden præciseres det i direktivets artikel 11, at en effektiv energiudnyttelse er et af de generelle principper for driftslederens grundlæggende forpligtelser og et af kriterierne for bestemmelse af den bedste tilgængelige teknik i henhold til bilag III til direktiv 2010/75/EU. Energisystemernes operationelle effektivitet er på ethvert givet tidspunkt påvirket af evnen til at tilføre nettet strøm fra forskellige kilder — med forskellige grader af inerti og opstartstider — på en let og fleksibel måde. En forbedring af denne effektivitet vil muliggøre en bedre udnyttelse af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(43)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (33) reguleres anlæg, der bidrager til energiproduktion eller anvender energi til produktionsformål, og oplysninger om den energi, der anvendes i eller produceres af anlægget, skal indgå i ansøgninger om integrerede godkendelser (artikel 12, stk. 1, litra b)). Desuden præciseres det i direktivets artikel 11, at en effektiv energiudnyttelse er et af de generelle principper for driftslederens grundlæggende forpligtelser og et af kriterierne for bestemmelse af den bedste tilgængelige teknik i henhold til bilag III til direktiv 2010/75/EU. Energisystemernes operationelle effektivitet er på ethvert givet tidspunkt påvirket af evnen til at tilføre nettet strøm fra forskellige kilder — med forskellige grader af inerti og opstartstider — på en let og fleksibel måde. En forbedring af denne effektivitet vil muliggøre en bedre udnyttelse af vedvarende energi.

| (44) | Forbedring af energieffektiviteten kan bidrage til højere økonomisk output. Medlemsstaterne og Unionen bør sigte mod at nedbringe energiforbruget, uanset niveauet for økonomisk vækst. |
| --- | --- |

(44)

Forbedring af energieffektiviteten kan bidrage til højere økonomisk output. Medlemsstaterne og Unionen bør sigte mod at nedbringe energiforbruget, uanset niveauet for økonomisk vækst.

| (45) | Den energispareforpligtelse, der er fastsat i dette direktiv, bør øges og bør også gælde efter 2030. Dette vil sikre stabilitet for investorer og derved tilskynde til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger såsom gennemgribende renovering af bygninger med det langsigtede mål at fremme en omkostningseffektiv omdannelse af eksisterende bygninger til næsten energineutrale bygninger. 
  Der udføres i øjeblikket kun gennemgribende renoveringer, som forbedrer en bygnings energimæssige ydeevne med mindst 60 %, i 0,2 % af bygningsmassen, og kun i en femtedel af sagerne forbedres energieffektiviteten væsentligt.
  Energispareforpligtelsen har en central rolle, når det kommer til at skabe lokal vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og afhjælpe energifattigdom. Den bør sikre, at Unionen kan nå sine energi- og klimamål ved at skabe yderligere muligheder og bryde forbindelsen mellem energiforbrug og vækst. Samarbejde med den private sektor er vigtigt for at kunne vurdere de betingelser, hvorefter der kan frigøres private investeringer til energieffektivitetsprojekter, og for at udvikle nye indtægtsmodeller for innovation på energieffektivitetsområdet. |
| --- | --- |

(45)

Den energispareforpligtelse, der er fastsat i dette direktiv, bør øges og bør også gælde efter 2030. Dette vil sikre stabilitet for investorer og derved tilskynde til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger såsom gennemgribende renovering af bygninger med det langsigtede mål at fremme en omkostningseffektiv omdannelse af eksisterende bygninger til næsten energineutrale bygninger. 
  Der udføres i øjeblikket kun gennemgribende renoveringer, som forbedrer en bygnings energimæssige ydeevne med mindst 60 %, i 0,2 % af bygningsmassen, og kun i en femtedel af sagerne forbedres energieffektiviteten væsentligt.
  Energispareforpligtelsen har en central rolle, når det kommer til at skabe lokal vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og afhjælpe energifattigdom. Den bør sikre, at Unionen kan nå sine energi- og klimamål ved at skabe yderligere muligheder og bryde forbindelsen mellem energiforbrug og vækst. Samarbejde med den private sektor er vigtigt for at kunne vurdere de betingelser, hvorefter der kan frigøres private investeringer til energieffektivitetsprojekter, og for at udvikle nye indtægtsmodeller for innovation på energieffektivitetsområdet.

| (46) | Foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten har også en positiv indvirkning på luftkvaliteten, da mere energieffektive bygninger bidrager til at mindske efterspørgslen efter opvarmningsbrændsel, herunder fast opvarmningsbrændsel. Energieffektivitetsforanstaltninger bidrager derfor til at forbedre luftkvaliteten i og uden for bygninger, ligesom de medvirker til en omkostningseffektiv opnåelse af målene for Unionens luftkvalitetspolitik, som navnlig fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (34). |
| --- | --- |

(46)

Foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten har også en positiv indvirkning på luftkvaliteten, da mere energieffektive bygninger bidrager til at mindske efterspørgslen efter opvarmningsbrændsel, herunder fast opvarmningsbrændsel. Energieffektivitetsforanstaltninger bidrager derfor til at forbedre luftkvaliteten i og uden for bygninger, ligesom de medvirker til en omkostningseffektiv opnåelse af målene for Unionens luftkvalitetspolitik, som navnlig fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (34).

| (47) | Medlemsstaterne er forpligtet til at opnå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden indtil 2030, hvilket svarer til nye årlige besparelser på mindst 0,8 % af det endelige energiforbrug indtil den 31. december 2023 og mindst
  2
   % fra og med den 1. januar 2024. Dette krav vil kunne opfyldes af nye politiktiltag, der vedtages i forpligtelsesperioden fra 1. januar 2021 til 31. december 2030, eller ved hjælp af nye individuelle foranstaltninger som følge af politiktiltag, der er vedtaget i eller før den foregående periode, forudsat at de individuelle foranstaltninger, som medfører energibesparelser, indføres i den følgende periode. Med henblik herpå bør medlemsstaterne kunne anvende en ordning for energispareforpligtelser, alternative politiktiltag eller begge dele. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterne er forpligtet til at opnå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden indtil 2030, hvilket svarer til nye årlige besparelser på mindst 0,8 % af det endelige energiforbrug indtil den 31. december 2023 og mindst
  2
   % fra og med den 1. januar 2024. Dette krav vil kunne opfyldes af nye politiktiltag, der vedtages i forpligtelsesperioden fra 1. januar 2021 til 31. december 2030, eller ved hjælp af nye individuelle foranstaltninger som følge af politiktiltag, der er vedtaget i eller før den foregående periode, forudsat at de individuelle foranstaltninger, som medfører energibesparelser, indføres i den følgende periode. Med henblik herpå bør medlemsstaterne kunne anvende en ordning for energispareforpligtelser, alternative politiktiltag eller begge dele.

| (48) | For perioden 2021 til den 31. december 2023 bør Cypern og Malta være forpligtet til at opnå nye kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til 0,24 % af det endelige energiforbrug alene for perioden 2021-2030. Denne individuelle besparelsesprocent bør ophøre med at finde anvendelse fra den 1. januar 2024. |
| --- | --- |

(48)

For perioden 2021 til den 31. december 2023 bør Cypern og Malta være forpligtet til at opnå nye kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til 0,24 % af det endelige energiforbrug alene for perioden 2021-2030. Denne individuelle besparelsesprocent bør ophøre med at finde anvendelse fra den 1. januar 2024.

| (49) | Når der anvendes en ordning for energispareforpligtelser, bør medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier udpege forpligtede parter blandt 
  transmissionssystemoperatører
  ,
  distributionssystemoperatører
  , energidistributører, energileverandører i detailleddet og distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport. Udpegelse eller fritagelse for udpegelse af visse kategorier af sådanne distributører eller detailforhandlere bør ikke anses for at være uforenelig med princippet om ikkeforskelsbehandling. Medlemsstaterne kan derfor vælge, om sådanne
  transmissionssystemoperatører
  ,
  distributionssystemoperatører
  , distributører eller detailforhandlere eller kun visse kategorier heraf udpeges som forpligtede parter. For at styrke og beskytte sårbare kunder,
  lavindkomsthusstande
  , personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, og for at prioritere gennemførelsen af politiktiltag blandt disse personer kan medlemsstaterne pålægge forpligtede parter at opnå energibesparelser blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri. Til dette formål kan medlemsstaterne også fastsætte mål for reduktion af energiomkostningerne. Forpligtede parter kan nå disse mål ved at fremme installation af foranstaltninger, der fører til energibesparelser og økonomiske besparelser på energiregninger, f.eks. installation af isolerings- og opvarmningsforanstaltninger,
  og ved at støtte initiativer til energibesparelser, som tages af VE-fællesskaber og borgerenergifællesskaber. Disse foranstaltninger kan være særligt gavnlige for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, eftersom der er tendens til, at disse personer bor i bygninger i de ringeste energiklasser og dermed vil få størst gavn af forbedringer af energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(49)

Når der anvendes en ordning for energispareforpligtelser, bør medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier udpege forpligtede parter blandt 
  transmissionssystemoperatører
  ,
  distributionssystemoperatører
  , energidistributører, energileverandører i detailleddet og distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport. Udpegelse eller fritagelse for udpegelse af visse kategorier af sådanne distributører eller detailforhandlere bør ikke anses for at være uforenelig med princippet om ikkeforskelsbehandling. Medlemsstaterne kan derfor vælge, om sådanne
  transmissionssystemoperatører
  ,
  distributionssystemoperatører
  , distributører eller detailforhandlere eller kun visse kategorier heraf udpeges som forpligtede parter. For at styrke og beskytte sårbare kunder,
  lavindkomsthusstande
  , personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, og for at prioritere gennemførelsen af politiktiltag blandt disse personer kan medlemsstaterne pålægge forpligtede parter at opnå energibesparelser blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri. Til dette formål kan medlemsstaterne også fastsætte mål for reduktion af energiomkostningerne. Forpligtede parter kan nå disse mål ved at fremme installation af foranstaltninger, der fører til energibesparelser og økonomiske besparelser på energiregninger, f.eks. installation af isolerings- og opvarmningsforanstaltninger,
  og ved at støtte initiativer til energibesparelser, som tages af VE-fællesskaber og borgerenergifællesskaber. Disse foranstaltninger kan være særligt gavnlige for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, eftersom der er tendens til, at disse personer bor i bygninger i de ringeste energiklasser og dermed vil få størst gavn af forbedringer af energieffektiviteten.

| (50) | Ved udformningen af politiktiltag til opfyldelse af energispareforpligtelsen bør medlemsstaterne overholde Unionens standarder og prioriteter på klima- og miljøområdet og overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i forordning (EU) 2020/852 (35). Medlemsstaterne bør afholde sig fra at fremme aktiviteter, der ikke er miljømæssigt bæredygtige, såsom anvendelse af ▌fossile brændsler. Energispareforpligtelsen har til formål at styrke modforholdsreglerne mod klimaændringer ved at fremme incitamenter for medlemsstaterne til at gennemføre et bæredygtigt og rent policy mix, som er modstandsdygtigt og afbøder klimaændringerne. Energibesparelser fra politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændsler,
  kan
  derfor komme i betragtning som energibesparelser i henhold til energispareforpligtelsen
  på visse betingelser og i en vis periode efter gennemførelsen af dette direktiv i overensstemmelse med bilag V. Det vil gøre det muligt at tilpasse energispareforpligtelsen til målene i den europæiske grønne pagt, klimaplanen og renoveringsbølgestrategien og afspejle det behov for handling, som IEA har påpeget i sin rapport om netto-nuludledning. (36) Begrænsningen har til formål at tilskynde medlemsstaterne til kun at bruge offentlige midler på fremtidssikrede, bæredygtige teknologier. Det er vigtigt, at medlemsstaterne giver markedsaktørerne klare politiske rammer og investeringsmæssig sikkerhed. Gennemførelsen af beregningsmetoden i relation til energispareforpligtelsen bør give alle markedsaktører mulighed for at tilpasse deres teknologier inden for en rimelig tidsramme. Hvis medlemsstaterne støtter udbredelsen af effektive teknologier baseret på fossile brændsler eller en tidlig udskiftning af en sådan teknologi, f.eks. gennem støtteordninger eller ordninger for energispareforpligtelser, er energibesparelserne muligvis ikke længere støtteberettigede inden for rammerne af energispareforpligtelsen. Selv om energibesparelser som følge af f.eks. fremme af naturgasbaseret kraftvarmeproduktion ikke vil være støtteberettigede, vil begrænsningen ikke gælde for indirekte brug af fossile brændsler, f.eks. hvis elproduktionen omfatter produktion af fossilt brændsel. Politiktiltag målrettet adfærdsændringer med henblik på at mindske forbruget af fossilt brændsel, f.eks. gennem oplysningskampagner og miljøvenlig kørsel, bør fortsat være berettiget til støtte. Energibesparelserne fra politiktiltag målrettet renovering af bygninger kan omfatte foranstaltninger såsom udskiftning af varmesystemer baseret på fossilt brændsel tillige med forbedringer af bygningsstrukturen, hvilket bør afgrænses til de teknologier, der gør det muligt at opnå de påkrævede energibesparelser i henhold til de nationale bygningsreglementer, der er fastsat i en medlemsstat. Ikke desto mindre bør medlemsstaterne fremme opgradering af varmesystemer som led i gennemgribende renoveringer i tråd med det langsigtede mål om CO2-neutralitet, dvs. reducere varmebehovet og dække det resterende varmebehov med en CO2-fri energikilde.
  Når der tages højde for de besparelser, der er nødvendige for at opnå en andel af energispareforpligtelsen blandt personer, der er berørt af energifattigdom, kan medlemsstaterne tage hensyn til deres klimaforhold. |
| --- | --- |

(50)

Ved udformningen af politiktiltag til opfyldelse af energispareforpligtelsen bør medlemsstaterne overholde Unionens standarder og prioriteter på klima- og miljøområdet og overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i forordning (EU) 2020/852 (35). Medlemsstaterne bør afholde sig fra at fremme aktiviteter, der ikke er miljømæssigt bæredygtige, såsom anvendelse af ▌fossile brændsler. Energispareforpligtelsen har til formål at styrke modforholdsreglerne mod klimaændringer ved at fremme incitamenter for medlemsstaterne til at gennemføre et bæredygtigt og rent policy mix, som er modstandsdygtigt og afbøder klimaændringerne. Energibesparelser fra politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændsler,
  kan
  derfor komme i betragtning som energibesparelser i henhold til energispareforpligtelsen
  på visse betingelser og i en vis periode efter gennemførelsen af dette direktiv i overensstemmelse med bilag V. Det vil gøre det muligt at tilpasse energispareforpligtelsen til målene i den europæiske grønne pagt, klimaplanen og renoveringsbølgestrategien og afspejle det behov for handling, som IEA har påpeget i sin rapport om netto-nuludledning. (36) Begrænsningen har til formål at tilskynde medlemsstaterne til kun at bruge offentlige midler på fremtidssikrede, bæredygtige teknologier. Det er vigtigt, at medlemsstaterne giver markedsaktørerne klare politiske rammer og investeringsmæssig sikkerhed. Gennemførelsen af beregningsmetoden i relation til energispareforpligtelsen bør give alle markedsaktører mulighed for at tilpasse deres teknologier inden for en rimelig tidsramme. Hvis medlemsstaterne støtter udbredelsen af effektive teknologier baseret på fossile brændsler eller en tidlig udskiftning af en sådan teknologi, f.eks. gennem støtteordninger eller ordninger for energispareforpligtelser, er energibesparelserne muligvis ikke længere støtteberettigede inden for rammerne af energispareforpligtelsen. Selv om energibesparelser som følge af f.eks. fremme af naturgasbaseret kraftvarmeproduktion ikke vil være støtteberettigede, vil begrænsningen ikke gælde for indirekte brug af fossile brændsler, f.eks. hvis elproduktionen omfatter produktion af fossilt brændsel. Politiktiltag målrettet adfærdsændringer med henblik på at mindske forbruget af fossilt brændsel, f.eks. gennem oplysningskampagner og miljøvenlig kørsel, bør fortsat være berettiget til støtte. Energibesparelserne fra politiktiltag målrettet renovering af bygninger kan omfatte foranstaltninger såsom udskiftning af varmesystemer baseret på fossilt brændsel tillige med forbedringer af bygningsstrukturen, hvilket bør afgrænses til de teknologier, der gør det muligt at opnå de påkrævede energibesparelser i henhold til de nationale bygningsreglementer, der er fastsat i en medlemsstat. Ikke desto mindre bør medlemsstaterne fremme opgradering af varmesystemer som led i gennemgribende renoveringer i tråd med det langsigtede mål om CO2-neutralitet, dvs. reducere varmebehovet og dække det resterende varmebehov med en CO2-fri energikilde.
  Når der tages højde for de besparelser, der er nødvendige for at opnå en andel af energispareforpligtelsen blandt personer, der er berørt af energifattigdom, kan medlemsstaterne tage hensyn til deres klimaforhold.

| (51) | Medlemsstaternes foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten på transportområdet kan medregnes i opnåelsen af deres forpligtelse til energibesparelser i slutanvendelserne. Sådanne foranstaltninger omfatter politikker, der bl.a. er dedikeret til at fremme mere effektive køretøjer,
  herunder batteridrevne transportformer
  , skift i transportform til cykling, gang og kollektiv transport, eller mobilitets- og byplanlægning, der reducerer behovet for transport. Desuden kan ordninger, som fremskynder udbredelsen af nye, mere effektive køretøjer, eller politikker til fremme af overgangen til brændstoffer med lavere emissionsniveauer for
  drivhusgasser
   — undtagen politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændstoffer, der nedbringer energiforbruget pr. kilometer — også tages i betragtning, forudsat at reglerne om væsentlighed og additionalitet i bilag V til nærværende direktiv, er overholdt. Politiktiltag, der fremmer udbredelsen af nye køretøjer, der anvender fossile brændstoffer, bør ikke betragtes som støtteberettigede foranstaltninger i henhold til energispareforpligtelsen. |
| --- | --- |

(51)

Medlemsstaternes foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten på transportområdet kan medregnes i opnåelsen af deres forpligtelse til energibesparelser i slutanvendelserne. Sådanne foranstaltninger omfatter politikker, der bl.a. er dedikeret til at fremme mere effektive køretøjer,
  herunder batteridrevne transportformer
  , skift i transportform til cykling, gang og kollektiv transport, eller mobilitets- og byplanlægning, der reducerer behovet for transport. Desuden kan ordninger, som fremskynder udbredelsen af nye, mere effektive køretøjer, eller politikker til fremme af overgangen til brændstoffer med lavere emissionsniveauer for
  drivhusgasser
   — undtagen politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændstoffer, der nedbringer energiforbruget pr. kilometer — også tages i betragtning, forudsat at reglerne om væsentlighed og additionalitet i bilag V til nærværende direktiv, er overholdt. Politiktiltag, der fremmer udbredelsen af nye køretøjer, der anvender fossile brændstoffer, bør ikke betragtes som støtteberettigede foranstaltninger i henhold til energispareforpligtelsen.

| (52) | Foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (37), og som resulterer i verificerbare forbedringer af energieffektiviteten, der kan måles eller anslås, kan anses for at være en omkostningseffektiv måde for medlemsstaterne at opfylde deres energibesparelsesforpligtelse i henhold til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(52)

Foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (37), og som resulterer i verificerbare forbedringer af energieffektiviteten, der kan måles eller anslås, kan anses for at være en omkostningseffektiv måde for medlemsstaterne at opfylde deres energibesparelsesforpligtelse i henhold til nærværende direktiv.

| (53) | Som alternativ til kravet om, at de forpligtede parter skal opnå den mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, i nærværende direktiv, bør det være muligt for medlemsstaterne at tillade eller kræve i deres forpligtelsesordninger, at de forpligtede parter bidrager til en national energisparefond, som kan anvendes til at prioritere gennemførelsen af politiktiltag blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri. |
| --- | --- |

(53)

Som alternativ til kravet om, at de forpligtede parter skal opnå den mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, i nærværende direktiv, bør det være muligt for medlemsstaterne at tillade eller kræve i deres forpligtelsesordninger, at de forpligtede parter bidrager til en national energisparefond, som kan anvendes til at prioritere gennemførelsen af politiktiltag blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri.

| (54) | Medlemsstaterne og de forpligtede parter bør gøre brug af alle tilgængelige midler og teknologier, undtagen ved anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, for at opnå de krævede kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, herunder ved at fremme
  intelligent og
  bæredygtig teknologi i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, effektiv opvarmnings- og kølingsinfrastruktur,
  effektive og intelligente bygninger, elektriske køretøjer og industrier
  og energisyn eller tilsvarende forvaltningssystemer, forudsat at de angivne energibesparelser overholder kravene i artikel 8 i og bilag V til nærværende direktiv. Medlemsstaterne bør tilstræbe en høj grad af fleksibilitet i forbindelse med tilrettelæggelsen og gennemførelsen af alternative politiktiltag. Medlemsstaterne bør tilskynde til foranstaltninger, der fører til energibesparelser over
  hele livscyklussen
  . |
| --- | --- |

(54)

Medlemsstaterne og de forpligtede parter bør gøre brug af alle tilgængelige midler og teknologier, undtagen ved anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, for at opnå de krævede kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, herunder ved at fremme
  intelligent og
  bæredygtig teknologi i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, effektiv opvarmnings- og kølingsinfrastruktur,
  effektive og intelligente bygninger, elektriske køretøjer og industrier
  og energisyn eller tilsvarende forvaltningssystemer, forudsat at de angivne energibesparelser overholder kravene i artikel 8 i og bilag V til nærværende direktiv. Medlemsstaterne bør tilstræbe en høj grad af fleksibilitet i forbindelse med tilrettelæggelsen og gennemførelsen af alternative politiktiltag. Medlemsstaterne bør tilskynde til foranstaltninger, der fører til energibesparelser over
  hele livscyklussen
  .

| (55) | Langsigtede energieffektivitetsforanstaltninger vil fortsat give energibesparelser efter 2020, men for at bidrage til opfyldelsen af Unionens energieffektivitetsmål for 2030 bør disse foranstaltninger give nye besparelser efter 2020. På den anden side bør energibesparelser opnået efter den 31. december 2020 ikke medregnes i de kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, som kræves for perioden fra 1. januar 2014 til 31. december 2020. |
| --- | --- |

(55)

Langsigtede energieffektivitetsforanstaltninger vil fortsat give energibesparelser efter 2020, men for at bidrage til opfyldelsen af Unionens energieffektivitetsmål for 2030 bør disse foranstaltninger give nye besparelser efter 2020. På den anden side bør energibesparelser opnået efter den 31. december 2020 ikke medregnes i de kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, som kræves for perioden fra 1. januar 2014 til 31. december 2020.

| (56) | De nye besparelser bør være supplerende i forhold til status quo, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville være fremkommet, ikke bør medregnes i opnåelsen af energibesparelseskravene. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger bør der kun medregnes nettobesparelser, målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den pågældende energieffektivitetsforanstaltning, som gennemføres med dette direktivs artikel 8 for øje. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen ville udvikle sig uden den pågældende foranstaltning. Det pågældende politiktiltag bør vurderes på baggrund af dette grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til de mindstekrav, der er fastsat i den relevante lovgivningsmæssige ramme på EU-plan, og bør tage hensyn til, at der i samme periode kan blive iværksat andre politiktiltag, som også kan have en indvirkning på mængden af energibesparelser, så ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af et bestemt politiktiltag, der evalueres, kan tilskrives udelukkende dette politiktiltag. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne energibesparelser for at sikre opfyldelsen af væsentlighedskravet. |
| --- | --- |

(56)

De nye besparelser bør være supplerende i forhold til status quo, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville være fremkommet, ikke bør medregnes i opnåelsen af energibesparelseskravene. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger bør der kun medregnes nettobesparelser, målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den pågældende energieffektivitetsforanstaltning, som gennemføres med dette direktivs artikel 8 for øje. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen ville udvikle sig uden den pågældende foranstaltning. Det pågældende politiktiltag bør vurderes på baggrund af dette grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til de mindstekrav, der er fastsat i den relevante lovgivningsmæssige ramme på EU-plan, og bør tage hensyn til, at der i samme periode kan blive iværksat andre politiktiltag, som også kan have en indvirkning på mængden af energibesparelser, så ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af et bestemt politiktiltag, der evalueres, kan tilskrives udelukkende dette politiktiltag. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne energibesparelser for at sikre opfyldelsen af væsentlighedskravet.

| (57) | Det er vigtigt, hvor det er relevant, at tage alle led i energikæden i betragtning i beregningen af energibesparelser for at øge potentialet for energibesparelser ved transmission og distribution af elektricitet. Undersøgelser og høring af interessenter har afsløret et betydeligt potentiale. De fysiske og økonomiske forhold er imidlertid meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat — ofte selv inden for de enkelte medlemsstater — og der er et stort antal systemoperatører. Disse omstændigheder peger i retning af en decentraliseret tilgang i overensstemmelse med nærhedsprincippet. De nationale regulerende myndigheder har den nødvendige viden, juridiske kompetence og administrative kapacitet til at fremme udviklingen af et energieffektivt elnet. Enheder såsom det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (ENTSO-E) og den europæiske enhed for distributionssystemoperatører (EU DSO-enheden) kan også yde nyttige bidrag og bør støtte deres medlemmer i udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(57)

Det er vigtigt, hvor det er relevant, at tage alle led i energikæden i betragtning i beregningen af energibesparelser for at øge potentialet for energibesparelser ved transmission og distribution af elektricitet. Undersøgelser og høring af interessenter har afsløret et betydeligt potentiale. De fysiske og økonomiske forhold er imidlertid meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat — ofte selv inden for de enkelte medlemsstater — og der er et stort antal systemoperatører. Disse omstændigheder peger i retning af en decentraliseret tilgang i overensstemmelse med nærhedsprincippet. De nationale regulerende myndigheder har den nødvendige viden, juridiske kompetence og administrative kapacitet til at fremme udviklingen af et energieffektivt elnet. Enheder såsom det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (ENTSO-E) og den europæiske enhed for distributionssystemoperatører (EU DSO-enheden) kan også yde nyttige bidrag og bør støtte deres medlemmer i udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger.

| (58) | Lignende overvejelser gør sig gældende for det meget store antal naturgassystemoperatører. Naturgassens rolle og forsynings- og dækningsgraden af området er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. I disse tilfælde er de nationale regulerende myndigheder bedst placeret til at overvåge og styre systemudviklingen i retning af øget effektivitet, og enheder såsom Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører på Gasområdet (ENTSOG) kan yde nyttige bidrag og bør støtte deres medlemmer i forbindelse med udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(58)

Lignende overvejelser gør sig gældende for det meget store antal naturgassystemoperatører. Naturgassens rolle og forsynings- og dækningsgraden af området er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. I disse tilfælde er de nationale regulerende myndigheder bedst placeret til at overvåge og styre systemudviklingen i retning af øget effektivitet, og enheder såsom Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører på Gasområdet (ENTSOG) kan yde nyttige bidrag og bør støtte deres medlemmer i forbindelse med udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger.

| (58a) | Energitjenesteselskaber er vigtige for at udvikle, designe, bygge og arrangere finansiering af projekter, der sparer energi, reducerer energiomkostninger og drifts- og vedligeholdelsesomkostninger i sektorer som bygnings-, industri- og transportsektorerne. |
| --- | --- |

(58a)

Energitjenesteselskaber er vigtige for at udvikle, designe, bygge og arrangere finansiering af projekter, der sparer energi, reducerer energiomkostninger og drifts- og vedligeholdelsesomkostninger i sektorer som bygnings-, industri- og transportsektorerne.

| (59) | Det er særligt vigtigt at tage højde for sammenhængen mellem vand og energi for at tackle det indbyrdes afhængige energi- og vandforbrug og det stigende pres på begge ressourcer.
  Effektiv vandforvaltning kan yde et væsentligt bidrag til energibesparelser,
  der ikke blot giver klimafordele, men også økonomiske og sociale fordele
  . Vand- og spildevandssektorerne står for 3,5 % af elforbruget i Unionen, og denne andel forventes at stige. Samtidig står vandlækager for 24 % af den samlede vandmængde, der forbruges i Unionen, og energisektoren er den største forbruger af vand, idet den tegner sig for 44 % af forbruget. Potentialet for energibesparelser ved hjælp af intelligente teknologier og processer
  på tværs af alle industrielle, boligrelaterede og kommercielle vandcyklusser og -anvendelser
  bør undersøges fuldt ud og tages i anvendelse, når det er omkostningseffektivt, og princippet om energieffektivitet først bør tages i betragtning. Omvendt kan avancerede kunstvandingsteknologier,
  teknologier til opsamling af regnvand og genanvendelse af vand
  i væsentlig grad reducere vandforbruget i landbruget,
  i bygninger og i industrien
  og den energi, der anvendes til behandling og transport af vand. |
| --- | --- |

(59)

Det er særligt vigtigt at tage højde for sammenhængen mellem vand og energi for at tackle det indbyrdes afhængige energi- og vandforbrug og det stigende pres på begge ressourcer.
  Effektiv vandforvaltning kan yde et væsentligt bidrag til energibesparelser,
  der ikke blot giver klimafordele, men også økonomiske og sociale fordele
  . Vand- og spildevandssektorerne står for 3,5 % af elforbruget i Unionen, og denne andel forventes at stige. Samtidig står vandlækager for 24 % af den samlede vandmængde, der forbruges i Unionen, og energisektoren er den største forbruger af vand, idet den tegner sig for 44 % af forbruget. Potentialet for energibesparelser ved hjælp af intelligente teknologier og processer
  på tværs af alle industrielle, boligrelaterede og kommercielle vandcyklusser og -anvendelser
  bør undersøges fuldt ud og tages i anvendelse, når det er omkostningseffektivt, og princippet om energieffektivitet først bør tages i betragtning. Omvendt kan avancerede kunstvandingsteknologier,
  teknologier til opsamling af regnvand og genanvendelse af vand
  i væsentlig grad reducere vandforbruget i landbruget,
  i bygninger og i industrien
  og den energi, der anvendes til behandling og transport af vand.

| (60) | I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor sikre ligelig adgang til energieffektivitetsforanstaltninger for alle forbrugere, der er berørt af energifattigdom. Forbedringer på området energieffektivitet bør som en prioritet gennemføres blandt sårbare kunder og slutbrugere, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, ▌blandt husholdninger med
  lav
  og mellemhøj indkomst og personer, der bor i socialt boligbyggeri, samt ældre medborgere og personer, der lever i landdistrikter og fjerntliggende områder
  og i regionerne i den yderste periferi.
  I den forbindelse må der sættes særlig fokus på bestemte grupper med en relativt større risiko for at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for de ugunstige virkninger af energifattigdom, f.eks. kvinder, personer med handicap, ældre medborgere, børn og personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. Medlemsstaterne kan kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparende foranstaltninger i relation til energifattigdom, og denne mulighed er allerede blevet udvidet til alternative politiktiltag og europæiske nationale energieffektivitetsfonde. Dette bør ændres til en forpligtelse til at beskytte og styrke sårbare kunder og slutbrugere og afhjælpe energifattigdom, samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at bevare fuld fleksibilitet med hensyn til typen af politiktiltag samt deres størrelse, omfang og indhold. Hvis en ordning for energispareforpligtelser ikke tillader foranstaltninger vedrørende individuelle energiforbrugere, kan medlemsstaten træffe foranstaltninger til at afhjælpe energifattigdom alene ved hjælp af alternative politiktiltag. Medlemsstaterne bør i deres policy mix sikre, at andre politiktiltag ikke får ugunstige virkninger for sårbare kunder og slutbrugere, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne bør gøre bedst mulig brug af investeringerne med offentlige midler i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder finansiering og finansielle faciliteter etableret på EU-plan. |
| --- | --- |

(60)

I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor sikre ligelig adgang til energieffektivitetsforanstaltninger for alle forbrugere, der er berørt af energifattigdom. Forbedringer på området energieffektivitet bør som en prioritet gennemføres blandt sårbare kunder og slutbrugere, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, ▌blandt husholdninger med
  lav
  og mellemhøj indkomst og personer, der bor i socialt boligbyggeri, samt ældre medborgere og personer, der lever i landdistrikter og fjerntliggende områder
  og i regionerne i den yderste periferi.
  I den forbindelse må der sættes særlig fokus på bestemte grupper med en relativt større risiko for at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for de ugunstige virkninger af energifattigdom, f.eks. kvinder, personer med handicap, ældre medborgere, børn og personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. Medlemsstaterne kan kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparende foranstaltninger i relation til energifattigdom, og denne mulighed er allerede blevet udvidet til alternative politiktiltag og europæiske nationale energieffektivitetsfonde. Dette bør ændres til en forpligtelse til at beskytte og styrke sårbare kunder og slutbrugere og afhjælpe energifattigdom, samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at bevare fuld fleksibilitet med hensyn til typen af politiktiltag samt deres størrelse, omfang og indhold. Hvis en ordning for energispareforpligtelser ikke tillader foranstaltninger vedrørende individuelle energiforbrugere, kan medlemsstaten træffe foranstaltninger til at afhjælpe energifattigdom alene ved hjælp af alternative politiktiltag. Medlemsstaterne bør i deres policy mix sikre, at andre politiktiltag ikke får ugunstige virkninger for sårbare kunder og slutbrugere, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne bør gøre bedst mulig brug af investeringerne med offentlige midler i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder finansiering og finansielle faciliteter etableret på EU-plan.

| (61) | I dette direktiv henvises til sårbare kunder som det begreb, medlemsstaterne skal fastlægge en definition af i henhold til direktiv (EU) 2019/944. Endvidere præciseres det, jf. direktiv 2012/27/EU, i udtrykket »slutbrugere«, som supplerer udtrykket »slutkunde«, at rettighederne til fakturerings- og forbrugsoplysninger også gælder for forbrugere uden en individuel eller direkte kontrakt med leverandøren af den energi, som anvendes i kollektive anlæg til opvarmning, køling og varmt brugsvand i bygninger med flere beboere. Begrebet sårbare kunder sikrer ikke nødvendigvis bevågenhed over for slutbrugerne. For at sikre at foranstaltningerne i dette direktiv når ud til alle enkeltpersoner og husholdninger, der befinder sig i en sårbar situation, bør medlemsstaterne derfor ikke kun inddrage kunder i snæver forstand, men også slutbrugere, når de fastlægger deres definition af sårbare kunder. |
| --- | --- |

(61)

I dette direktiv henvises til sårbare kunder som det begreb, medlemsstaterne skal fastlægge en definition af i henhold til direktiv (EU) 2019/944. Endvidere præciseres det, jf. direktiv 2012/27/EU, i udtrykket »slutbrugere«, som supplerer udtrykket »slutkunde«, at rettighederne til fakturerings- og forbrugsoplysninger også gælder for forbrugere uden en individuel eller direkte kontrakt med leverandøren af den energi, som anvendes i kollektive anlæg til opvarmning, køling og varmt brugsvand i bygninger med flere beboere. Begrebet sårbare kunder sikrer ikke nødvendigvis bevågenhed over for slutbrugerne. For at sikre at foranstaltningerne i dette direktiv når ud til alle enkeltpersoner og husholdninger, der befinder sig i en sårbar situation, bør medlemsstaterne derfor ikke kun inddrage kunder i snæver forstand, men også slutbrugere, når de fastlægger deres definition af sårbare kunder.

| (62) | Omkring 34 millioner husholdninger i Unionen var ude af stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varmt i 2019 (38). I den europæiske grønne pagt prioriteres omstillingens sociale dimension med et tilsagn om at følge princippet om, at ingen lades i stikken. Den grønne omstilling, herunder omstillingen til ren energi, påvirker kvinder og mænd forskelligt og kan få en særlig indvirkning på visse dårligt stillede grupper, herunder personer med et handicap. Energieffektivitetsforanstaltninger må derfor nødvendigvis stå i centrum for enhver omkostningseffektiv strategi til at bekæmpe energifattigdom og forbrugersårbarhed, og de supplerer socialsikringspolitikker på medlemsstatsplan. For at sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger mindsker energifattigdommen for lejere på bæredygtig vis, bør sådanne foranstaltningers omkostningseffektivitet samt deres overkommelighed for ejere og lejere af fast ejendom tages i betragtning, og der bør sikres passende økonomisk og teknisk støtte til sådanne foranstaltninger på medlemsstatsplan. Medlemsstaterne bør støtte arbejdet på lokalt og regionalt plan med at afdække og afhjælpe energifattigdom. 
  Dette omfatter afdækning og imødekommelse af særlige behov hos bestemte grupper, som risikerer at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for virkningerne heraf. For at beskytte personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, bør medlemsstaterne tilskynde forpligtede parter til at gennemføre foranstaltninger såsom renovering af bygninger, herunder socialt boligbyggeri, udskiftning af apparater, finansiel støtte og incitamenter til foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i overensstemmelse med nationale finansierings- og støtteordninger eller energisyn. Medlemsstaterne bør kræve, at forpligtede parter samarbejder med regionale og lokale myndigheder og med sociale tjenester og civilsamfundsorganisationer (såsom forbrugerorganisationer, sociale NGO'er og boligforeninger) om at oprette en interaktionsplatform med henblik på at bekæmpe energifattigdom.
  Det er nødvendigt, at Unionens bygningsmasse på lang sigt overgår til næsten energineutrale bygninger i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. Det nuværende tempo for bygningsrenoveringer er utilstrækkeligt, og de bygninger, der bebos af borgere med lave indkomster, som er berørt af energifattigdom, er de vanskeligste at nå. De foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv, med hensyn til energispareforpligtelser, ordningerne for energispareforpligtelser og alternative politiktiltag er derfor af særlig betydning. |
| --- | --- |

(62)

Omkring 34 millioner husholdninger i Unionen var ude af stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varmt i 2019 (38). I den europæiske grønne pagt prioriteres omstillingens sociale dimension med et tilsagn om at følge princippet om, at ingen lades i stikken. Den grønne omstilling, herunder omstillingen til ren energi, påvirker kvinder og mænd forskelligt og kan få en særlig indvirkning på visse dårligt stillede grupper, herunder personer med et handicap. Energieffektivitetsforanstaltninger må derfor nødvendigvis stå i centrum for enhver omkostningseffektiv strategi til at bekæmpe energifattigdom og forbrugersårbarhed, og de supplerer socialsikringspolitikker på medlemsstatsplan. For at sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger mindsker energifattigdommen for lejere på bæredygtig vis, bør sådanne foranstaltningers omkostningseffektivitet samt deres overkommelighed for ejere og lejere af fast ejendom tages i betragtning, og der bør sikres passende økonomisk og teknisk støtte til sådanne foranstaltninger på medlemsstatsplan. Medlemsstaterne bør støtte arbejdet på lokalt og regionalt plan med at afdække og afhjælpe energifattigdom. 
  Dette omfatter afdækning og imødekommelse af særlige behov hos bestemte grupper, som risikerer at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for virkningerne heraf. For at beskytte personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, bør medlemsstaterne tilskynde forpligtede parter til at gennemføre foranstaltninger såsom renovering af bygninger, herunder socialt boligbyggeri, udskiftning af apparater, finansiel støtte og incitamenter til foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i overensstemmelse med nationale finansierings- og støtteordninger eller energisyn. Medlemsstaterne bør kræve, at forpligtede parter samarbejder med regionale og lokale myndigheder og med sociale tjenester og civilsamfundsorganisationer (såsom forbrugerorganisationer, sociale NGO'er og boligforeninger) om at oprette en interaktionsplatform med henblik på at bekæmpe energifattigdom.
  Det er nødvendigt, at Unionens bygningsmasse på lang sigt overgår til næsten energineutrale bygninger i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. Det nuværende tempo for bygningsrenoveringer er utilstrækkeligt, og de bygninger, der bebos af borgere med lave indkomster, som er berørt af energifattigdom, er de vanskeligste at nå. De foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv, med hensyn til energispareforpligtelser, ordningerne for energispareforpligtelser og alternative politiktiltag er derfor af særlig betydning.

| (63) | For at udnytte potentialet for energibesparelser i visse markedssegmenter, hvor der normalt ikke tilbydes energisyn på forretningsmæssigt grundlag (eksempelvis i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)), bør medlemsstaterne udvikle programmer for at opfordre SMV'erne til og
  hjælpe dem med at få foretaget energisyn og med at gennemføre anbefalingerne fra energisynene, f.eks. ved at oprette støtteordninger — såsom energisynscentre for SMV'er og mikrovirksomheder — for at dække udgifterne til et energisyn
  .
  Sådanne centre kan have til huse på universiteter med en central database til indsamling og formidling af resultaterne af energisyn.
  Energisyn bør være obligatoriske og regelmæssige for større virksomheder, da der kan være tale om betydelige energibesparelser. Energisyn bør tage hensyn til relevante europæiske eller internationale standarder såsom
  EN ISO 50001 (energiledelsessystemer),
  EN ISO 50005 (energiledelsessystemer), EN 16247-1 (energisyn),
  ISO 50002 (energisyn)
  eller, hvis de omfatter et energisyn, EN ISO 14000 (miljøledelsessystemer) og dermed også være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VI til dette direktiv, da sådanne bestemmelser ikke rækker videre end kravene i disse relevante standarder. I øjeblikket arbejdes der på en specifik europæisk standard for energisyn. Energisyn kan udføres separat eller indgå i et bredere miljøledelsessystem eller en kontrakt om energimæssig ydeevne. I alle sådanne tilfælde bør disse systemer opfylde mindstekravene i bilag VI. Desuden kan specifikke mekanismer og ordninger, der er indført for at overvåge visse transportoperatørers emissioner og brændstofforbrug, f.eks. Den Europæiske Unions emissionshandelssystem inden for rammerne af EU-retten, anses for at være forenelige med energisyn, herunder i energiledelsessystemer, hvis de opfylder mindstekravene i bilag VI. |
| --- | --- |

(63)

For at udnytte potentialet for energibesparelser i visse markedssegmenter, hvor der normalt ikke tilbydes energisyn på forretningsmæssigt grundlag (eksempelvis i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)), bør medlemsstaterne udvikle programmer for at opfordre SMV'erne til og
  hjælpe dem med at få foretaget energisyn og med at gennemføre anbefalingerne fra energisynene, f.eks. ved at oprette støtteordninger — såsom energisynscentre for SMV'er og mikrovirksomheder — for at dække udgifterne til et energisyn
  .
  Sådanne centre kan have til huse på universiteter med en central database til indsamling og formidling af resultaterne af energisyn.
  Energisyn bør være obligatoriske og regelmæssige for større virksomheder, da der kan være tale om betydelige energibesparelser. Energisyn bør tage hensyn til relevante europæiske eller internationale standarder såsom
  EN ISO 50001 (energiledelsessystemer),
  EN ISO 50005 (energiledelsessystemer), EN 16247-1 (energisyn),
  ISO 50002 (energisyn)
  eller, hvis de omfatter et energisyn, EN ISO 14000 (miljøledelsessystemer) og dermed også være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VI til dette direktiv, da sådanne bestemmelser ikke rækker videre end kravene i disse relevante standarder. I øjeblikket arbejdes der på en specifik europæisk standard for energisyn. Energisyn kan udføres separat eller indgå i et bredere miljøledelsessystem eller en kontrakt om energimæssig ydeevne. I alle sådanne tilfælde bør disse systemer opfylde mindstekravene i bilag VI. Desuden kan specifikke mekanismer og ordninger, der er indført for at overvåge visse transportoperatørers emissioner og brændstofforbrug, f.eks. Den Europæiske Unions emissionshandelssystem inden for rammerne af EU-retten, anses for at være forenelige med energisyn, herunder i energiledelsessystemer, hvis de opfylder mindstekravene i bilag VI.

| (63a) | Medlemsstaterne bør sikre, at det er obligatorisk for virksomhederne at gennemføre anbefalingerne fra energisynene. Den manglende pligt til at gennemføre anbefalingerne fra energisynene er en vigtig årsag til, at virksomhederne ikke tager tilstrækkeligt hensyn til disse anbefalinger. |
| --- | --- |

(63a)

Medlemsstaterne bør sikre, at det er obligatorisk for virksomhederne at gennemføre anbefalingerne fra energisynene. Den manglende pligt til at gennemføre anbefalingerne fra energisynene er en vigtig årsag til, at virksomhederne ikke tager tilstrækkeligt hensyn til disse anbefalinger.

| (64) | Virksomhedens gennemsnitlige forbrug bør lægges til grund for at fastlægge anvendelsen af energiledelsessystemer og energisyn for at øge disse mekanismers følsomhed med hensyn til at udpege relevante muligheder for omkostningseffektive energibesparelser. Virksomheder, hvis forbrug ligger under de tærskler, der er fastsat for energiledelsessystemer og energisyn, bør tilskyndes
  og modtage teknisk støtte
  til at få foretaget energisyn og gennemføre anbefalingerne fra disse energisyn. |
| --- | --- |

(64)

Virksomhedens gennemsnitlige forbrug bør lægges til grund for at fastlægge anvendelsen af energiledelsessystemer og energisyn for at øge disse mekanismers følsomhed med hensyn til at udpege relevante muligheder for omkostningseffektive energibesparelser. Virksomheder, hvis forbrug ligger under de tærskler, der er fastsat for energiledelsessystemer og energisyn, bør tilskyndes
  og modtage teknisk støtte
  til at få foretaget energisyn og gennemføre anbefalingerne fra disse energisyn.

| (65) | Når energisyn udføres af egne eksperter, kræves det for at opnå den nødvendige uafhængighed, at disse eksperter ikke er direkte engageret i den aktivitet, der underkastes energisyn. |
| --- | --- |

(65)

Når energisyn udføres af egne eksperter, kræves det for at opnå den nødvendige uafhængighed, at disse eksperter ikke er direkte engageret i den aktivitet, der underkastes energisyn.

| (66) | Informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT) er en anden vigtig sektor, som får stadig større bevågenhed. I 2018 udgjorde datacentrenes energiforbrug i EU 76,8 TWh. Det forventes at stige til 98,5 TWh senest i 2030, dvs. en stigning på 28 %. Denne stigning i absolutte tal kan også iagttages i relative tal: I EU tegnede datacentrene sig for 2,7 % af efterspørgslen efter el i 2018, og andelen vil nå op på 3,21 % i 2030, hvis udviklingen fortsætter uændret (39). Allerede i Europas digitale strategi blev behovet for meget energieffektive og bæredygtige datacentre fremhævet, og telekommunikationsoperatører blev opfordret til at vise åbenhed vedrørende deres miljøaftryk. For at fremme en bæredygtig udvikling i IKT-sektoren, navnlig i datacentre, bør medlemsstaterne indsamle og offentliggøre data, som er relevante for datacentrenes energimæssige ydeevne, vandfodaftryk
  og fleksibilitet på efterspørgselssiden, på grundlag af en fælles EU-skabelon
  . Medlemsstaterne bør kun indsamle og offentliggøre data om datacentre med
  et installeret energiforbrug til IT på 100 kW
  eller derover, for hvilke passende design- eller effektivitetsrelaterede indgreb for henholdsvis nye eller eksisterende anlæg kan medføre en betydelig reduktion af energi- og vandforbruget,
  en forbedring i systemeffektiviteten, der fremmer dekarboniseringen af nettet
  , eller genbrug af spildvarme i nærliggende anlæg og varmenet. Der bør fastsættes
  bæredygtighedsindikatorer
  for
  datacentre
  på grundlag af de indsamlede data,
  idet der også tages hensyn til allerede eksisterende initiativer inden for sektoren. Med henblik på at lette offentliggørelsen bør Kommissionen udarbejde retningslinjer for overvågning og offentliggørelse af oplysninger om datacentres energimæssige ydeevne efter høring af relevante interessenter og under hensyntagen til eksisterende standardiserede parametre. Det er vigtigt med en harmoniseret tilgang i alle medlemsstater for at undgå forskellige rapporteringsordninger og centrale præstationsindikatorer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(66)

Informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT) er en anden vigtig sektor, som får stadig større bevågenhed. I 2018 udgjorde datacentrenes energiforbrug i EU 76,8 TWh. Det forventes at stige til 98,5 TWh senest i 2030, dvs. en stigning på 28 %. Denne stigning i absolutte tal kan også iagttages i relative tal: I EU tegnede datacentrene sig for 2,7 % af efterspørgslen efter el i 2018, og andelen vil nå op på 3,21 % i 2030, hvis udviklingen fortsætter uændret (39). Allerede i Europas digitale strategi blev behovet for meget energieffektive og bæredygtige datacentre fremhævet, og telekommunikationsoperatører blev opfordret til at vise åbenhed vedrørende deres miljøaftryk. For at fremme en bæredygtig udvikling i IKT-sektoren, navnlig i datacentre, bør medlemsstaterne indsamle og offentliggøre data, som er relevante for datacentrenes energimæssige ydeevne, vandfodaftryk
  og fleksibilitet på efterspørgselssiden, på grundlag af en fælles EU-skabelon
  . Medlemsstaterne bør kun indsamle og offentliggøre data om datacentre med
  et installeret energiforbrug til IT på 100 kW
  eller derover, for hvilke passende design- eller effektivitetsrelaterede indgreb for henholdsvis nye eller eksisterende anlæg kan medføre en betydelig reduktion af energi- og vandforbruget,
  en forbedring i systemeffektiviteten, der fremmer dekarboniseringen af nettet
  , eller genbrug af spildvarme i nærliggende anlæg og varmenet. Der bør fastsættes
  bæredygtighedsindikatorer
  for
  datacentre
  på grundlag af de indsamlede data,
  idet der også tages hensyn til allerede eksisterende initiativer inden for sektoren. Med henblik på at lette offentliggørelsen bør Kommissionen udarbejde retningslinjer for overvågning og offentliggørelse af oplysninger om datacentres energimæssige ydeevne efter høring af relevante interessenter og under hensyntagen til eksisterende standardiserede parametre. Det er vigtigt med en harmoniseret tilgang i alle medlemsstater for at undgå forskellige rapporteringsordninger og centrale præstationsindikatorer i medlemsstaterne.

| (67) | Indikatorerne for datacentres bæredygtighed
  bør
  anvendes til at måle fire grundlæggende dimensioner af et bæredygtigt datacenter, nemlig hvor effektivt det bruger energi, hvor stor en del af denne energi der stammer fra vedvarende energikilder, genbrug af eventuel spildvarme, som det producerer,
  effektiviteten af køling, effektiviteten af CO2-anvendelsen
  og anvendelsen af ferskvand. Indikatorerne for datacentres bæredygtighed bør øge bevidstheden blandt
  netoperatører
  , datacenterejere og -operatører, producenter af udstyr, udviklere af software og tjenester, brugere af datacentertjenester på alle niveauer samt enheder og organisationer, der udbyder, anvender eller indkøber cloud- og datacentertjenester. De bør også skabe tillid til de faktiske forbedringer, der opnås som følge af bestræbelserne og foranstaltningerne med henblik på at øge bæredygtigheden i nye eller eksisterende datacentre. Endelig bør de anvendes som grundlag for gennemsigtig og evidensbaseret planlægning og beslutningstagning. Det bør være
  obligatorisk
  for medlemsstaterne at anvende indikatorer for datacentres bæredygtighed. Det bør være frivilligt for medlemsstaterne at anvende indikatoren for datacentres bæredygtighed.
  Kommissionen bør vurdere effektiviteten af datacentre på grundlag af oplysninger indsendt af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(67)

Indikatorerne for datacentres bæredygtighed
  bør
  anvendes til at måle fire grundlæggende dimensioner af et bæredygtigt datacenter, nemlig hvor effektivt det bruger energi, hvor stor en del af denne energi der stammer fra vedvarende energikilder, genbrug af eventuel spildvarme, som det producerer,
  effektiviteten af køling, effektiviteten af CO2-anvendelsen
  og anvendelsen af ferskvand. Indikatorerne for datacentres bæredygtighed bør øge bevidstheden blandt
  netoperatører
  , datacenterejere og -operatører, producenter af udstyr, udviklere af software og tjenester, brugere af datacentertjenester på alle niveauer samt enheder og organisationer, der udbyder, anvender eller indkøber cloud- og datacentertjenester. De bør også skabe tillid til de faktiske forbedringer, der opnås som følge af bestræbelserne og foranstaltningerne med henblik på at øge bæredygtigheden i nye eller eksisterende datacentre. Endelig bør de anvendes som grundlag for gennemsigtig og evidensbaseret planlægning og beslutningstagning. Det bør være
  obligatorisk
  for medlemsstaterne at anvende indikatorer for datacentres bæredygtighed. Det bør være frivilligt for medlemsstaterne at anvende indikatoren for datacentres bæredygtighed.
  Kommissionen bør vurdere effektiviteten af datacentre på grundlag af oplysninger indsendt af medlemsstaterne.

| (67a) | Kommissionen bør i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119
   (40)

  etablere sektorspecifikke energieffektivitetspartnerskaber ved at samle centrale interessenter, herunder NGO'er og arbejdsmarkedets parter, inden for sektorer som IKT-sektoren, transportsektoren, den finansielle sektor og byggesektoren på en inklusiv og repræsentativ måde. |
| --- | --- |

(67a)

Kommissionen bør i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119
   (40)

  etablere sektorspecifikke energieffektivitetspartnerskaber ved at samle centrale interessenter, herunder NGO'er og arbejdsmarkedets parter, inden for sektorer som IKT-sektoren, transportsektoren, den finansielle sektor og byggesektoren på en inklusiv og repræsentativ måde.

| (68) | Lavere forbrugerudgifter til energi bør opnås ved at hjælpe forbrugerne med at nedbringe deres energiforbrug gennem nedbringelse af bygningers energibehov og forbedringer af apparaters effektivitet, hvilket bør kombineres med tilgængeligheden af lavenergitransportformer, som er integreret med offentlig transport,
  delt mobilitet
  og cykling. Medlemsstaterne bør også overveje at forbedre konnektiviteten i landdistrikter og fjerntliggende områder. |
| --- | --- |

(68)

Lavere forbrugerudgifter til energi bør opnås ved at hjælpe forbrugerne med at nedbringe deres energiforbrug gennem nedbringelse af bygningers energibehov og forbedringer af apparaters effektivitet, hvilket bør kombineres med tilgængeligheden af lavenergitransportformer, som er integreret med offentlig transport,
  delt mobilitet
  og cykling. Medlemsstaterne bør også overveje at forbedre konnektiviteten i landdistrikter og fjerntliggende områder.

| (69) | Det er afgørende at øge bevidstheden hos alle unionsborgere om fordelene ved øget energieffektivitet og at give dem nøjagtige oplysninger om måder, hvorpå det kan opnås. Borgere i alle aldre bør også involveres i energiomstillingen via den europæiske klimapagt og konferencen om Europas fremtid. Øget energieffektivitet er også yderst vigtigt for Unionens energiforsyningssikkerhed, da det reducerer afhængigheden af import af brændsel og brændstof fra tredjelande. |
| --- | --- |

(69)

Det er afgørende at øge bevidstheden hos alle unionsborgere om fordelene ved øget energieffektivitet og at give dem nøjagtige oplysninger om måder, hvorpå det kan opnås. Borgere i alle aldre bør også involveres i energiomstillingen via den europæiske klimapagt og konferencen om Europas fremtid. Øget energieffektivitet er også yderst vigtigt for Unionens energiforsyningssikkerhed, da det reducerer afhængigheden af import af brændsel og brændstof fra tredjelande.

| (70) | Omkostninger og fordele ved alle de energieffektivitetsforanstaltninger, der træffes, herunder tilbagebetalingstider, bør gøres fuldstændig gennemsigtige for forbrugerne. |
| --- | --- |

(70)

Omkostninger og fordele ved alle de energieffektivitetsforanstaltninger, der træffes, herunder tilbagebetalingstider, bør gøres fuldstændig gennemsigtige for forbrugerne.

| (71) | Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af nærværende direktiv, og når de træffer andre foranstaltninger på energieffektivitetsområdet, være særligt opmærksomme på synergier mellem energieffektivitetsforanstaltninger og den effektive udnyttelse af naturressourcerne i overensstemmelse med den cirkulære økonomis principper. |
| --- | --- |

(71)

Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af nærværende direktiv, og når de træffer andre foranstaltninger på energieffektivitetsområdet, være særligt opmærksomme på synergier mellem energieffektivitetsforanstaltninger og den effektive udnyttelse af naturressourcerne i overensstemmelse med den cirkulære økonomis principper.

| (72) | Medlemsstaterne bør, når de benytter nye forretningsmodeller og teknologier, bestræbe sig på at fremme og lette udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger, herunder gennem innovative energitjenester for store og små kunder. |
| --- | --- |

(72)

Medlemsstaterne bør, når de benytter nye forretningsmodeller og teknologier, bestræbe sig på at fremme og lette udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger, herunder gennem innovative energitjenester for store og små kunder.

| (73) | Det er nødvendigt at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug, hvor det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt henset til de måleanordninger, der er installeret. Det præciseres i nærværende direktiv, at hvorvidt fordelingsmåling er omkostningseffektiv eller ej, afhænger af, om de dermed forbundne omkostninger står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser. Vurderingen af, om fordelingsmåling er omkostningseffektiv, kan tage hensyn til virkningerne af andre konkrete, planlagte foranstaltninger i en given bygning, såsom en eventuel kommende renovering.
  Medlemsstaterne bør sikre, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, opvarmning, køling, varmt brugsvand, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser, udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug og angiver det faktiske forbrugstidspunkt. |
| --- | --- |

(73)

Det er nødvendigt at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug, hvor det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt henset til de måleanordninger, der er installeret. Det præciseres i nærværende direktiv, at hvorvidt fordelingsmåling er omkostningseffektiv eller ej, afhænger af, om de dermed forbundne omkostninger står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser. Vurderingen af, om fordelingsmåling er omkostningseffektiv, kan tage hensyn til virkningerne af andre konkrete, planlagte foranstaltninger i en given bygning, såsom en eventuel kommende renovering.
  Medlemsstaterne bør sikre, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, opvarmning, køling, varmt brugsvand, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser, udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug og angiver det faktiske forbrugstidspunkt.

| (74) | Ifølge nærværende direktiv bør rettigheder vedrørende fakturering og oplysninger om fakturering eller forbrug gælde forbrugere, der køber opvarmning, køling eller varmt brugsvand, der leveres fra en central kilde, selv om de ikke har et direkte, individuelt kontraktforhold med en energileverandør. |
| --- | --- |

(74)

Ifølge nærværende direktiv bør rettigheder vedrørende fakturering og oplysninger om fakturering eller forbrug gælde forbrugere, der køber opvarmning, køling eller varmt brugsvand, der leveres fra en central kilde, selv om de ikke har et direkte, individuelt kontraktforhold med en energileverandør.

| (75) | For at opnå gennemsigtighed i opgørelsen af det individuelle forbrug af varmeenergi og derved lette gennemførelsen af fordelingsmåling bør medlemsstaterne sikre, at de har indført gennemsigtige, offentligt tilgængelige nationale regler om fordeling af omkostningerne i forbindelse med opvarmning, køling og forbrug af varmt brugsvand i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål. Ud over at sikre gennemsigtighed kunne medlemsstaterne overveje at træffe foranstaltninger til at styrke konkurrencen inden for levering af fordelingsmålingstjenester og derved bidrage til at sikre, at eventuelle omkostninger, der bæres af slutbrugerne, er rimelige. |
| --- | --- |

(75)

For at opnå gennemsigtighed i opgørelsen af det individuelle forbrug af varmeenergi og derved lette gennemførelsen af fordelingsmåling bør medlemsstaterne sikre, at de har indført gennemsigtige, offentligt tilgængelige nationale regler om fordeling af omkostningerne i forbindelse med opvarmning, køling og forbrug af varmt brugsvand i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål. Ud over at sikre gennemsigtighed kunne medlemsstaterne overveje at træffe foranstaltninger til at styrke konkurrencen inden for levering af fordelingsmålingstjenester og derved bidrage til at sikre, at eventuelle omkostninger, der bæres af slutbrugerne, er rimelige.

| (76) | Nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere bør kunne fjernaflæses for at sikre en omkostningseffektiv og hyppig levering af forbrugsoplysninger
  og for at kunne levere oplysninger såsom detaljerede temperaturer og fasebelastning. Alle data bør være let tilgængelige i realtid og kunne deles med slutenergikunden. Målere og delmålere bør vise energiforbruget i en tilgængelig og brugervenlig form.
  Det er hensigten, at bestemmelserne i nærværende direktiv vedrørende måling af opvarmning, køling og varmt brugsvand, fordelingsmåling og omkostningsfordeling i forbindelse med opvarmning, køling og varmt brugsvand, fjernaflæsningskrav, fakturerings- og forbrugsoplysninger om opvarmning og køling samt varmt brugsvand, omkostninger ved adgang til målings- og faktureringsoplysninger samt forbrugsoplysninger om opvarmning, køling og varmt brugsvand og mindstekrav til fakturerings- og forbrugsoplysninger om varme, køling og varmt brugsvand, kun anvendes på opvarmning, køling og varmt brugsvand fra en central kilde. Medlemsstaterne kan frit beslutte, om walk-by- eller drive-by-teknologier skal betragtes som fjernaflæselige eller ej. Fjernaflæselige anordninger kræver ikke adgang til individuelle lejligheder eller enheder for at kunne aflæses. |
| --- | --- |

(76)

Nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere bør kunne fjernaflæses for at sikre en omkostningseffektiv og hyppig levering af forbrugsoplysninger
  og for at kunne levere oplysninger såsom detaljerede temperaturer og fasebelastning. Alle data bør være let tilgængelige i realtid og kunne deles med slutenergikunden. Målere og delmålere bør vise energiforbruget i en tilgængelig og brugervenlig form.
  Det er hensigten, at bestemmelserne i nærværende direktiv vedrørende måling af opvarmning, køling og varmt brugsvand, fordelingsmåling og omkostningsfordeling i forbindelse med opvarmning, køling og varmt brugsvand, fjernaflæsningskrav, fakturerings- og forbrugsoplysninger om opvarmning og køling samt varmt brugsvand, omkostninger ved adgang til målings- og faktureringsoplysninger samt forbrugsoplysninger om opvarmning, køling og varmt brugsvand og mindstekrav til fakturerings- og forbrugsoplysninger om varme, køling og varmt brugsvand, kun anvendes på opvarmning, køling og varmt brugsvand fra en central kilde. Medlemsstaterne kan frit beslutte, om walk-by- eller drive-by-teknologier skal betragtes som fjernaflæselige eller ej. Fjernaflæselige anordninger kræver ikke adgang til individuelle lejligheder eller enheder for at kunne aflæses.

| (77) | Medlemsstaterne bør tage det faktum i betragtning, at en vellykket implementering af nye teknologier til måling af energiforbruget kræver øgede investeringer i uddannelse og kompetencer for både brugere og energileverandører. |
| --- | --- |

(77)

Medlemsstaterne bør tage det faktum i betragtning, at en vellykket implementering af nye teknologier til måling af energiforbruget kræver øgede investeringer i uddannelse og kompetencer for både brugere og energileverandører.

| (78) | Faktureringsoplysninger og årsopgørelser er en vigtig måde at informere kunderne om deres energiforbrug på. Data om forbrug og omkostninger kan også indeholde andre oplysninger, som giver forbrugerne mulighed for at sammenligne deres nuværende aftale med andre tilbud og at gøre brug af klagebehandling og alternative tvistbilæggelsesmekanismer. I betragtning af at tvister vedrørende fakturaer er en almindelig kilde til forbrugerklager og en faktor, der bidrager til en vedvarende lav grad af forbrugertilfredshed og -engagement i forhold til deres energileverandører, er det imidlertid nødvendigt at gøre fakturaerne enklere, klarere og lettere at forstå, samtidig med at det sikres, at særskilte instrumenter, såsom faktureringsoplysninger, informationsværktøjer og årsopgørelser, indeholder alle de nødvendige oplysninger til at sætte forbrugerne i stand til at regulere deres energiforbrug, sammenligne tilbud og skifte leverandør. |
| --- | --- |

(78)

Faktureringsoplysninger og årsopgørelser er en vigtig måde at informere kunderne om deres energiforbrug på. Data om forbrug og omkostninger kan også indeholde andre oplysninger, som giver forbrugerne mulighed for at sammenligne deres nuværende aftale med andre tilbud og at gøre brug af klagebehandling og alternative tvistbilæggelsesmekanismer. I betragtning af at tvister vedrørende fakturaer er en almindelig kilde til forbrugerklager og en faktor, der bidrager til en vedvarende lav grad af forbrugertilfredshed og -engagement i forhold til deres energileverandører, er det imidlertid nødvendigt at gøre fakturaerne enklere, klarere og lettere at forstå, samtidig med at det sikres, at særskilte instrumenter, såsom faktureringsoplysninger, informationsværktøjer og årsopgørelser, indeholder alle de nødvendige oplysninger til at sætte forbrugerne i stand til at regulere deres energiforbrug, sammenligne tilbud og skifte leverandør.

| (79) | Når medlemsstaterne tilrettelægger foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, bør de tage behørigt hensyn til nødvendigheden af at sikre, at det indre marked fungerer korrekt, og at gældende EU-ret gennemføres på en sammenhængende måde i overensstemmelse med TEUF. |
| --- | --- |

(79)

Når medlemsstaterne tilrettelægger foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, bør de tage behørigt hensyn til nødvendigheden af at sikre, at det indre marked fungerer korrekt, og at gældende EU-ret gennemføres på en sammenhængende måde i overensstemmelse med TEUF.

| (80) | Højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling har et betydeligt potentiale for besparelse af primærenergi i Unionen. Medlemsstaterne bør foretage en omfattende vurdering af potentialet for højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling. Disse vurderinger bør
  være baseret på et referencescenario, der fører til en national opvarmnings- og kølingssektor, der udelukkende er baseret på vedvarende energi, inden for en tidsramme, der er forenelig med gennemførelsen af målet om klimaneutralitet, og
  være i overensstemmelse med de integrerede nationale energi- og klimaplaner og de langsigtede renoveringsstrategier. Nye elproduktionsanlæg og eksisterende anlæg, der undergår omfattende renovering, eller hvis tilladelse eller licens bliver opdateret, bør, med forbehold af en cost-benefit-analyse, der viser et cost-benefit-overskud, udstyres med højeffektive kraftvarmeenheder, hvor spildvarmen fra elproduktion kan genvindes. Tilsvarende bør andre anlæg med et betydeligt årligt gennemsnitligt energiinput udstyres med tekniske løsninger til udnyttelse af spildvarme fra anlægget, hvor cost-benefit-analysen viser et cost-benefit-overskud. Denne spildvarme kan overføres til steder, hvor der er et behov, gennem fjernvarmenet. De situationer, der udløser et krav om, at godkendelseskriterier skal anvendes, vil generelt være situationer, der også udløser krav om godkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (41) og om bevilling i henhold til direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling har et betydeligt potentiale for besparelse af primærenergi i Unionen. Medlemsstaterne bør foretage en omfattende vurdering af potentialet for højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling. Disse vurderinger bør
  være baseret på et referencescenario, der fører til en national opvarmnings- og kølingssektor, der udelukkende er baseret på vedvarende energi, inden for en tidsramme, der er forenelig med gennemførelsen af målet om klimaneutralitet, og
  være i overensstemmelse med de integrerede nationale energi- og klimaplaner og de langsigtede renoveringsstrategier. Nye elproduktionsanlæg og eksisterende anlæg, der undergår omfattende renovering, eller hvis tilladelse eller licens bliver opdateret, bør, med forbehold af en cost-benefit-analyse, der viser et cost-benefit-overskud, udstyres med højeffektive kraftvarmeenheder, hvor spildvarmen fra elproduktion kan genvindes. Tilsvarende bør andre anlæg med et betydeligt årligt gennemsnitligt energiinput udstyres med tekniske løsninger til udnyttelse af spildvarme fra anlægget, hvor cost-benefit-analysen viser et cost-benefit-overskud. Denne spildvarme kan overføres til steder, hvor der er et behov, gennem fjernvarmenet. De situationer, der udløser et krav om, at godkendelseskriterier skal anvendes, vil generelt være situationer, der også udløser krav om godkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (41) og om bevilling i henhold til direktiv (EU) 2019/944.

| (80a) | I forbindelse med vurderingen af potentialet for effektiv opvarmning og køling bør medlemsstaterne tage bredere miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter i betragtning. Eftersom varmepumper er et uundværligt redskab til at opnå energieffektivitet inden for opvarmning og køling, bør enhver potentiel miljøpåvirkning fra kølemidler vurderes fuldt ud og elimineres. |
| --- | --- |

(80a)

I forbindelse med vurderingen af potentialet for effektiv opvarmning og køling bør medlemsstaterne tage bredere miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter i betragtning. Eftersom varmepumper er et uundværligt redskab til at opnå energieffektivitet inden for opvarmning og køling, bør enhver potentiel miljøpåvirkning fra kølemidler vurderes fuldt ud og elimineres.

| (81) | Det kan være hensigtsmæssigt at placere elproduktionsanlæg, der er beregnet til at anvende geologisk lagring, der er tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (42), på steder, hvor genvinding af spildvarmen gennem højeffektiv kraftvarmeproduktion eller ved fjernvarme- eller fjernkølenet ikke er omkostningseffektiv. Medlemsstaterne bør derfor kunne undtage disse anlæg fra kravet om at gennemføre en cost-benefit-analyse for at udstyre anlægget med udstyr, der giver mulighed for at genvinde spildvarmen ved hjælp af en højeffektiv kraftvarmeenhed. Det bør også være muligt at undtage spidsbelastnings- og backupanlæg til elproduktion, der planlægges at være i drift mindre end 1500 driftstimer om året som rullende gennemsnit over en femårsperiode, fra kravet om også at producere varme. |
| --- | --- |

(81)

Det kan være hensigtsmæssigt at placere elproduktionsanlæg, der er beregnet til at anvende geologisk lagring, der er tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (42), på steder, hvor genvinding af spildvarmen gennem højeffektiv kraftvarmeproduktion eller ved fjernvarme- eller fjernkølenet ikke er omkostningseffektiv. Medlemsstaterne bør derfor kunne undtage disse anlæg fra kravet om at gennemføre en cost-benefit-analyse for at udstyre anlægget med udstyr, der giver mulighed for at genvinde spildvarmen ved hjælp af en højeffektiv kraftvarmeenhed. Det bør også være muligt at undtage spidsbelastnings- og backupanlæg til elproduktion, der planlægges at være i drift mindre end 1500 driftstimer om året som rullende gennemsnit over en femårsperiode, fra kravet om også at producere varme.

| (82) | Medlemsstaterne bør tilskynde til indførelse af foranstaltninger og procedurer til fremme af kraftvarmeanlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mindre end 5 MW med det formål at tilskynde til decentral energiproduktion. |
| --- | --- |

(82)

Medlemsstaterne bør tilskynde til indførelse af foranstaltninger og procedurer til fremme af kraftvarmeanlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mindre end 5 MW med det formål at tilskynde til decentral energiproduktion.

| (83) | For at gennemføre nationale omfattende vurderinger bør medlemsstaterne tilskynde til, at der foretages en vurdering af potentialet for højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  elektricitetsproduktion fra spildvarme til egetforbrug
  og effektiv fjernvarme og fjernkøling på regionalt og lokalt plan. Medlemsstaterne bør tage skridt til at fremme og lette udbredelsen af det udpegede omkostningseffektive potentiale for højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling. |
| --- | --- |

(83)

For at gennemføre nationale omfattende vurderinger bør medlemsstaterne tilskynde til, at der foretages en vurdering af potentialet for højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  elektricitetsproduktion fra spildvarme til egetforbrug
  og effektiv fjernvarme og fjernkøling på regionalt og lokalt plan. Medlemsstaterne bør tage skridt til at fremme og lette udbredelsen af det udpegede omkostningseffektive potentiale for højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og fjernkøling.

| (84) | Kravene til effektiv fjernvarme og fjernkøling bør være i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimapolitiske mål samt standarder og prioriteter på klima- og miljøområdet og overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i forordning (EU) 2020/85. Alle fjernvarme- og fjernkølingssystemer bør stræbe mod bedre at kunne indgå i et samspil med andre dele af energisystemet for at optimere energianvendelsen og forebygge energispild, idet bygningers fulde potentiale til at lagre varme eller kulde udnyttes, herunder overskudsvarme fra servicefaciliteter og datacentre i nærheden. Det følger heraf, at et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem bør sikre øget primærenergieffektivitet og en gradvis integration af vedvarende energi og spildvarme eller -kulde
  som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001
   (43). Derfor bør der ved dette direktiv gradvist indføres strengere krav til varme- og køleforsyning — de bør finde anvendelse i specifikke fastlagte tidsperioder og bør finde varig anvendelse fra og med den 1. januar 2050. |
| --- | --- |

(84)

Kravene til effektiv fjernvarme og fjernkøling bør være i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimapolitiske mål samt standarder og prioriteter på klima- og miljøområdet og overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i forordning (EU) 2020/85. Alle fjernvarme- og fjernkølingssystemer bør stræbe mod bedre at kunne indgå i et samspil med andre dele af energisystemet for at optimere energianvendelsen og forebygge energispild, idet bygningers fulde potentiale til at lagre varme eller kulde udnyttes, herunder overskudsvarme fra servicefaciliteter og datacentre i nærheden. Det følger heraf, at et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem bør sikre øget primærenergieffektivitet og en gradvis integration af vedvarende energi og spildvarme eller -kulde
  som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001
   (43). Derfor bør der ved dette direktiv gradvist indføres strengere krav til varme- og køleforsyning — de bør finde anvendelse i specifikke fastlagte tidsperioder og bør finde varig anvendelse fra og med den 1. januar 2050.

| (85) | Højeffektiv kraftvarmeproduktion er blevet defineret ved de energibesparelser, som kan opnås ved kombineret produktion sammenholdt med separat produktion af varme og elektricitet. Kravene til højeffektiv kraftvarmeproduktion bør være i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimapolitiske mål. Definitionerne af kraftvarmeproduktion og højeffektiv kraftvarmeproduktion i EU-lovgivningen bør ikke berøre anvendelsen i national lovgivning af andre definitioner til andre end de af den pågældende EU-lovgivning omfattede formål. Med henblik på at optimere energibesparelserne og undgå, at besparelsesmuligheder fortabes, bør der lægges størst mulig vægt på, hvordan kraftvarmeenhederne drives. |
| --- | --- |

(85)

Højeffektiv kraftvarmeproduktion er blevet defineret ved de energibesparelser, som kan opnås ved kombineret produktion sammenholdt med separat produktion af varme og elektricitet. Kravene til højeffektiv kraftvarmeproduktion bør være i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimapolitiske mål. Definitionerne af kraftvarmeproduktion og højeffektiv kraftvarmeproduktion i EU-lovgivningen bør ikke berøre anvendelsen i national lovgivning af andre definitioner til andre end de af den pågældende EU-lovgivning omfattede formål. Med henblik på at optimere energibesparelserne og undgå, at besparelsesmuligheder fortabes, bør der lægges størst mulig vægt på, hvordan kraftvarmeenhederne drives.

| (86) | For at sikre gennemskueligheden og gøre det muligt for slutkunderne at vælge mellem el fra kraftvarmeproduktion og el produceret på anden måde, bør der udstedes oprindelsesgaranti for højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af harmoniserede referenceværdier for virkningsgraden. Oprindelsesgarantiordninger indebærer ikke i sig selv ret til at blive omfattet af de nationale støtteordninger. Det er vigtigt, at alle former for elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion kan omfattes af en oprindelsesgaranti. Der bør klart sondres mellem oprindelsesgarantier og salgbare certifikater. |
| --- | --- |

(86)

For at sikre gennemskueligheden og gøre det muligt for slutkunderne at vælge mellem el fra kraftvarmeproduktion og el produceret på anden måde, bør der udstedes oprindelsesgaranti for højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af harmoniserede referenceværdier for virkningsgraden. Oprindelsesgarantiordninger indebærer ikke i sig selv ret til at blive omfattet af de nationale støtteordninger. Det er vigtigt, at alle former for elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion kan omfattes af en oprindelsesgaranti. Der bør klart sondres mellem oprindelsesgarantier og salgbare certifikater.

| (87) | Ikke mindst ved revisionen af de administrative procedurer for meddelelse af bevillinger til opførelse af kraftvarmeværker eller anlæg af dertil knyttede net bør der under anvendelse af »tænk småt først«-princippet tages hensyn til den særlige struktur i kraftvarmesektoren og fjernvarme- og fjernkølesektoren, som i vidt omfang består af små og mellemstore producenter. |
| --- | --- |

(87)

Ikke mindst ved revisionen af de administrative procedurer for meddelelse af bevillinger til opførelse af kraftvarmeværker eller anlæg af dertil knyttede net bør der under anvendelse af »tænk småt først«-princippet tages hensyn til den særlige struktur i kraftvarmesektoren og fjernvarme- og fjernkølesektoren, som i vidt omfang består af små og mellemstore producenter.

| (88) | De fleste EU-virksomheder er SMV'er. De udgør et enormt energibesparelsespotentiale for Unionen. For at hjælpe dem med at træffe energieffektivitetsforanstaltninger bør medlemsstaterne fastlægge gunstige rammer, der skal give SMV'er teknisk bistand og målrettet information. |
| --- | --- |

(88)

De fleste EU-virksomheder er SMV'er. De udgør et enormt energibesparelsespotentiale for Unionen. For at hjælpe dem med at træffe energieffektivitetsforanstaltninger bør medlemsstaterne fastlægge gunstige rammer, der skal give SMV'er teknisk bistand og målrettet information.

| (89) | Medlemsstaterne bør på grundlag af objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier fastsætte bestemmelser vedrørende afholdelse og deling af omkostningerne ved nettilslutninger og netforstærkninger samt til tekniske tilpasninger, der er nødvendige for at integrere nye producenter af elektricitet produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, under hensyntagen til retningslinjer og regler udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (44) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (45). Producenter af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion bør kunne give tilslutningsarbejdet i udbud. Adgangen til forsyningsnettet for elektricitet, der produceres ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, bør gøres lettere, navnlig for små kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/944 og artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/73/EF kan medlemsstaterne pålægge selskaber i henholdsvis elektricitets- og gassektoren offentlige serviceforpligtelser, herunder vedrørende energieffektivitet. |
| --- | --- |

(89)

Medlemsstaterne bør på grundlag af objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier fastsætte bestemmelser vedrørende afholdelse og deling af omkostningerne ved nettilslutninger og netforstærkninger samt til tekniske tilpasninger, der er nødvendige for at integrere nye producenter af elektricitet produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, under hensyntagen til retningslinjer og regler udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (44) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (45). Producenter af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion bør kunne give tilslutningsarbejdet i udbud. Adgangen til forsyningsnettet for elektricitet, der produceres ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, bør gøres lettere, navnlig for små kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/944 og artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/73/EF kan medlemsstaterne pålægge selskaber i henholdsvis elektricitets- og gassektoren offentlige serviceforpligtelser, herunder vedrørende energieffektivitet.

| (90) | Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser vedrørende fakturering, et fælles kontaktpunkt, udenretslig tvistbilæggelse, energifattigdom og grundlæggende kontraktlige rettigheder med henblik på, hvor det er relevant, at tilpasse dem til de relevante bestemmelser vedrørende elektricitet i henhold til direktiv (EU) 2019/944 for at styrke forbrugerbeskyttelsen og give slutkunderne mulighed for at
  have direkte adgang til detaljerede
  , klare og ajourførte oplysninger om deres forbrug af
  elektricitet,
  opvarmning, køling eller varmt brugsvand og for at regulere deres energiforbrug,
  idet energiforbruget gøres fuldstændig gennemsigtigt for forbrugerne. |
| --- | --- |

(90)

Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser vedrørende fakturering, et fælles kontaktpunkt, udenretslig tvistbilæggelse, energifattigdom og grundlæggende kontraktlige rettigheder med henblik på, hvor det er relevant, at tilpasse dem til de relevante bestemmelser vedrørende elektricitet i henhold til direktiv (EU) 2019/944 for at styrke forbrugerbeskyttelsen og give slutkunderne mulighed for at
  have direkte adgang til detaljerede
  , klare og ajourførte oplysninger om deres forbrug af
  elektricitet,
  opvarmning, køling eller varmt brugsvand og for at regulere deres energiforbrug,
  idet energiforbruget gøres fuldstændig gennemsigtigt for forbrugerne.

| (91) | Effektive, uafhængige ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister, der er tilgængelige for alle forbrugere, såsom en energiombudsmand, et forbrugerorgan eller en regulerende myndighed, bør sikre en øget forbrugerbeskyttelse. Medlemsstaterne bør derfor indføre procedurer for en hurtig og effektiv klagebehandling. |
| --- | --- |

(91)

Effektive, uafhængige ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister, der er tilgængelige for alle forbrugere, såsom en energiombudsmand, et forbrugerorgan eller en regulerende myndighed, bør sikre en øget forbrugerbeskyttelse. Medlemsstaterne bør derfor indføre procedurer for en hurtig og effektiv klagebehandling.

| (92) | Bidraget fra VE-fællesskaber i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 ▌og borgerenergifællesskaber i henhold til direktiv (EU) 2019/944 til opfyldelse af målene i den europæiske grønne pagt og klimaplanen for 2030 bør anerkendes
  og støttes aktivt
  . Medlemsstaterne bør derfor tage hensyn til og fremme den rolle, som VE-fællesskaber og borgerenergifællesskaber spiller. Sådanne fællesskaber kan hjælpe medlemsstaterne med at
  gennemføre princippet om energieffektivitet først på lokalt plan
  ved at fremme energieffektiviteten på lokalt plan eller i husholdningerne
  og i offentlige bygninger i samarbejde med de lokale myndigheder.
  De kan styrke og engagere forbrugerne og give visse grupper af privatkunder, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder
  og regioner i den yderste periferi
  , mulighed for at deltage i energieffektivitetsprojekter og -tiltag,
  ofte ved at kombinere sådanne foranstaltninger med investeringer i vedvarende energi
  .
  Energifællesskaber har også en vigtig rolle at spille med at uddanne borgerne og øge deres bevidsthed om de foranstaltninger, de kan træffe for at opnå energibesparelser. Hvis de får ordentlig støtte af medlemsstaterne, kan energifællesskaber
  bidrage til at bekæmpe energifattigdom ved at fremme energieffektivitetsprojekter, lavere energiforbrug og lavere forsyningstakster.
  Medlemsstaterne bør fjerne unødvendige forhindringer for at sikre, at det er attraktivt at etablere energifællesskaber. Offentlige myndigheder på alle niveauer bør uddannes ordentligt i dette område. |
| --- | --- |

(92)

Bidraget fra VE-fællesskaber i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 ▌og borgerenergifællesskaber i henhold til direktiv (EU) 2019/944 til opfyldelse af målene i den europæiske grønne pagt og klimaplanen for 2030 bør anerkendes
  og støttes aktivt
  . Medlemsstaterne bør derfor tage hensyn til og fremme den rolle, som VE-fællesskaber og borgerenergifællesskaber spiller. Sådanne fællesskaber kan hjælpe medlemsstaterne med at
  gennemføre princippet om energieffektivitet først på lokalt plan
  ved at fremme energieffektiviteten på lokalt plan eller i husholdningerne
  og i offentlige bygninger i samarbejde med de lokale myndigheder.
  De kan styrke og engagere forbrugerne og give visse grupper af privatkunder, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder
  og regioner i den yderste periferi
  , mulighed for at deltage i energieffektivitetsprojekter og -tiltag,
  ofte ved at kombinere sådanne foranstaltninger med investeringer i vedvarende energi
  .
  Energifællesskaber har også en vigtig rolle at spille med at uddanne borgerne og øge deres bevidsthed om de foranstaltninger, de kan træffe for at opnå energibesparelser. Hvis de får ordentlig støtte af medlemsstaterne, kan energifællesskaber
  bidrage til at bekæmpe energifattigdom ved at fremme energieffektivitetsprojekter, lavere energiforbrug og lavere forsyningstakster.
  Medlemsstaterne bør fjerne unødvendige forhindringer for at sikre, at det er attraktivt at etablere energifællesskaber. Offentlige myndigheder på alle niveauer bør uddannes ordentligt i dette område.

| (92a) | Langsigtede adfærdsændringer med hensyn til energiforbruget kan opnås ved at styrke borgernes indflydelse. Energifællesskaber kan bidrage til at opnå langsigtede energibesparelser, navnlig blandt husholdninger, og en stigning i bæredygtige investeringer fra borgere og små virksomheder. Medlemsstaterne bør give borgerne mulighed for at indgå i sådanne aktiviteter gennem støtte til energiprojekter og -organisationer i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

(92a)

Langsigtede adfærdsændringer med hensyn til energiforbruget kan opnås ved at styrke borgernes indflydelse. Energifællesskaber kan bidrage til at opnå langsigtede energibesparelser, navnlig blandt husholdninger, og en stigning i bæredygtige investeringer fra borgere og små virksomheder. Medlemsstaterne bør give borgerne mulighed for at indgå i sådanne aktiviteter gennem støtte til energiprojekter og -organisationer i lokalsamfundet.

| (93) | Bidraget fra fælles kontaktpunkter eller lignende strukturer såsom mekanismer, der kan sætte flere målgrupper, herunder borgere, SMV'er og offentlige myndigheder, i stand til at udforme og gennemføre projekter og foranstaltninger vedrørende omstillingen til ren energi, bør anerkendes.
  De fælles kontaktpunkters bidrag kan være meget vigtigt for de mest sårbare kunder, herunder kvinder i al deres mangfoldighed og enlige forældre, da de kan udgøre en lettere, pålidelig og tilgængelig kilde til information om forbedringer af energieffektiviteten.
  Dette bidrag kan omfatte teknisk, administrativ og finansiel rådgivning og bistand, lettelse af de nødvendige administrative procedurer eller adgang til finansielle markeder eller vejledning angående de nationale og europæiske retlige rammer, herunder regler og kriterier for offentlige udbud, og EU-klassificeringssystemet. |
| --- | --- |

(93)

Bidraget fra fælles kontaktpunkter eller lignende strukturer såsom mekanismer, der kan sætte flere målgrupper, herunder borgere, SMV'er og offentlige myndigheder, i stand til at udforme og gennemføre projekter og foranstaltninger vedrørende omstillingen til ren energi, bør anerkendes.
  De fælles kontaktpunkters bidrag kan være meget vigtigt for de mest sårbare kunder, herunder kvinder i al deres mangfoldighed og enlige forældre, da de kan udgøre en lettere, pålidelig og tilgængelig kilde til information om forbedringer af energieffektiviteten.
  Dette bidrag kan omfatte teknisk, administrativ og finansiel rådgivning og bistand, lettelse af de nødvendige administrative procedurer eller adgang til finansielle markeder eller vejledning angående de nationale og europæiske retlige rammer, herunder regler og kriterier for offentlige udbud, og EU-klassificeringssystemet.

| (94) | Kommissionen bør vurdere virkningen af sine foranstaltninger til støtte for udviklingen af platforme eller fora, der blandt andet inddrager europæiske organer inden for den sociale dialog i at fremme uddannelsesprogrammer inden for energieffektivitet, og fremmer yderligere foranstaltninger, hvis det er relevant. Kommissionen bør også støtte de europæiske arbejdsmarkedsparters drøftelser om energieffektivitet, navnlig for sårbare kunder og slutbrugere, herunder dem, der er ramt af energifattigdom. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen bør vurdere virkningen af sine foranstaltninger til støtte for udviklingen af platforme eller fora, der blandt andet inddrager europæiske organer inden for den sociale dialog i at fremme uddannelsesprogrammer inden for energieffektivitet, og fremmer yderligere foranstaltninger, hvis det er relevant. Kommissionen bør også støtte de europæiske arbejdsmarkedsparters drøftelser om energieffektivitet, navnlig for sårbare kunder og slutbrugere, herunder dem, der er ramt af energifattigdom.

| (95) | En retfærdig omstilling til en klimaneutral Union senest i 2050 er af central betydning for den europæiske grønne pagt. Ifølge den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017, er energi en af de basale tjenester, som alle har ret til adgang til. Støtte til adgang til disse tjenester skal være tilgængelig for dem, der har behov for det (46),
  navnlig i en situation med inflationspres og betydelige stigninger i energipriserne. |
| --- | --- |

(95)

En retfærdig omstilling til en klimaneutral Union senest i 2050 er af central betydning for den europæiske grønne pagt. Ifølge den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017, er energi en af de basale tjenester, som alle har ret til adgang til. Støtte til adgang til disse tjenester skal være tilgængelig for dem, der har behov for det (46),
  navnlig i en situation med inflationspres og betydelige stigninger i energipriserne.

| (96) | Det er nødvendigt at sikre, at personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, beskyttes og til dette formål sættes i stand til aktivt at deltage i de tiltag og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten og tilknyttede forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger eller informationsforanstaltninger, som medlemsstaterne gennemfører.
  Der bør udformes målrettede bevidstgørelseskampagner for at illustrere fordelene ved energieffektivitet og for at levere oplysninger om den økonomiske støtte, der er tilgængelig. |
| --- | --- |

(96)

Det er nødvendigt at sikre, at personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, beskyttes og til dette formål sættes i stand til aktivt at deltage i de tiltag og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten og tilknyttede forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger eller informationsforanstaltninger, som medlemsstaterne gennemfører.
  Der bør udformes målrettede bevidstgørelseskampagner for at illustrere fordelene ved energieffektivitet og for at levere oplysninger om den økonomiske støtte, der er tilgængelig.

| (97) | Offentlige midler, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, bør investeres strategisk i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, navnlig til gavn for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne bør drage fordel af ethvert finansielt bidrag, de måtte modtage fra Den Sociale Klimafond (47), og af indtægter fra kvoter fra EU's emissionshandelssystem. Disse indtægter vil hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelse til at prioritere gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger og politiktiltag inden for rammerne af energispareforpligtelsen blandt sårbare kunder og personer, der er berørt af energifattigdom, hvilket kan omfatte dem, der bor i landdistrikter og fjerntliggende regioner. |
| --- | --- |

(97)

Offentlige midler, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, bør investeres strategisk i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, navnlig til gavn for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne bør drage fordel af ethvert finansielt bidrag, de måtte modtage fra Den Sociale Klimafond (47), og af indtægter fra kvoter fra EU's emissionshandelssystem. Disse indtægter vil hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelse til at prioritere gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger og politiktiltag inden for rammerne af energispareforpligtelsen blandt sårbare kunder og personer, der er berørt af energifattigdom, hvilket kan omfatte dem, der bor i landdistrikter og fjerntliggende regioner.

| (98) | De nationale finansieringsordninger bør suppleres med passende ordninger for bedre information, teknisk og administrativ bistand, lettere adgang til finansiering, som vil danne grundlag for bedst muligt at udnytte de disponible midler, navnlig for personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. |
| --- | --- |

(98)

De nationale finansieringsordninger bør suppleres med passende ordninger for bedre information, teknisk og administrativ bistand, lettere adgang til finansiering, som vil danne grundlag for bedst muligt at udnytte de disponible midler, navnlig for personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri.

| (99) | Medlemsstaterne bør styrke og beskytte alle mennesker ligeligt uanset køn, kønsidentitet, alder, handicap, race eller etnisk oprindelse, seksuel orientering, religion eller tro og sikre, at de personer, der er mest berørt eller i højere grad risikerer at blive berørt af energifattigdom, eller som er mest udsat for de negative virkninger af energifattigdom, beskyttes tilstrækkeligt. Desuden bør medlemsstaterne sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger ikke forværrer eventuelle eksisterende uligheder, navnlig med hensyn til energifattigdom. |
| --- | --- |

(99)

Medlemsstaterne bør styrke og beskytte alle mennesker ligeligt uanset køn, kønsidentitet, alder, handicap, race eller etnisk oprindelse, seksuel orientering, religion eller tro og sikre, at de personer, der er mest berørt eller i højere grad risikerer at blive berørt af energifattigdom, eller som er mest udsat for de negative virkninger af energifattigdom, beskyttes tilstrækkeligt. Desuden bør medlemsstaterne sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger ikke forværrer eventuelle eksisterende uligheder, navnlig med hensyn til energifattigdom.

| (100) | Medlemsstaterne bør sikre, at nationale energitilsynsmyndigheder anvender en integreret fremgangsmåde omfattende potentielle besparelser i energiforsyningen og slutanvendelsessektorerne. Uden at det berører forsyningssikkerheden, markedsintegrationen og de foregribende investeringer i offshorenet, der er nødvendige for at udbygge den vedvarende offshore-energi, bør de nationale energitilsynsmyndigheder sikre, at princippet om energieffektivitet først anvendes i planlægnings- og beslutningsprocesserne, og at nettakster og -regler giver incitamenter til forbedringer af energieffektiviteten. Medlemsstaterne bør ligeledes sikre, at transmissions- og distributionssystemoperatørerne tager princippet om energieffektivitet først i betragtning. Dette vil bistå transmissions- og distributionssystemoperatørerne i deres overvejelser angående bedre energieffektivitetsløsninger og marginalomkostningerne i forbindelse med indkøb af ressourcer på efterspørgselssiden samt de miljømæssige og socioøkonomiske virkninger af forskellige netinvesteringer og driftsplaner. En sådan tilgang kræver et skift fra det snævre økonomiske effektivitetsperspektiv til den maksimale sociale velfærd. Princippet om »energieffektivitet først« bør navnlig anvendes i forbindelse med opstillingen af scenarier for udvidelse af energiinfrastrukturen, hvor løsninger på efterspørgselssiden kan betragtes som rentable alternativer og må vurderes i tilstrækkelig grad, og dette bør indgå som en uadskillelig del af vurderingen af netplanlægningsprojekter. Anvendelsen heraf bør granskes af de nationale regulerende myndigheder. |
| --- | --- |

(100)

Medlemsstaterne bør sikre, at nationale energitilsynsmyndigheder anvender en integreret fremgangsmåde omfattende potentielle besparelser i energiforsyningen og slutanvendelsessektorerne. Uden at det berører forsyningssikkerheden, markedsintegrationen og de foregribende investeringer i offshorenet, der er nødvendige for at udbygge den vedvarende offshore-energi, bør de nationale energitilsynsmyndigheder sikre, at princippet om energieffektivitet først anvendes i planlægnings- og beslutningsprocesserne, og at nettakster og -regler giver incitamenter til forbedringer af energieffektiviteten. Medlemsstaterne bør ligeledes sikre, at transmissions- og distributionssystemoperatørerne tager princippet om energieffektivitet først i betragtning. Dette vil bistå transmissions- og distributionssystemoperatørerne i deres overvejelser angående bedre energieffektivitetsløsninger og marginalomkostningerne i forbindelse med indkøb af ressourcer på efterspørgselssiden samt de miljømæssige og socioøkonomiske virkninger af forskellige netinvesteringer og driftsplaner. En sådan tilgang kræver et skift fra det snævre økonomiske effektivitetsperspektiv til den maksimale sociale velfærd. Princippet om »energieffektivitet først« bør navnlig anvendes i forbindelse med opstillingen af scenarier for udvidelse af energiinfrastrukturen, hvor løsninger på efterspørgselssiden kan betragtes som rentable alternativer og må vurderes i tilstrækkelig grad, og dette bør indgå som en uadskillelig del af vurderingen af netplanlægningsprojekter. Anvendelsen heraf bør granskes af de nationale regulerende myndigheder.

| (101) | Der bør være tilstrækkeligt mange pålidelige fagfolk med kompetencer inden for energieffektivitet til rådighed til at sikre en effektiv og rettidig gennemførelse af dette direktiv, eksempelvis med hensyn til overholdelse af kravene om energisyn og gennemførelse af ordninger for energispareforpligtelser. Medlemsstaterne bør derfor etablere attesterings- og/eller tilsvarende kvalifikations- og passende uddannelsesordninger til leverandører af energitjenester, energisyn og andre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter, udbydere af uddannelse og andre relevante interessenter. Ordningerne bør vurderes hvert fjerde år fra december 2024 og om nødvendigt ajourføres for at sikre det nødvendige kompetenceniveau for leverandører af energitjenester, eksperter i udførelse af energisyn, ansvarlige for energistyringen og montører af bygningsdele. |
| --- | --- |

(101)

Der bør være tilstrækkeligt mange pålidelige fagfolk med kompetencer inden for energieffektivitet til rådighed til at sikre en effektiv og rettidig gennemførelse af dette direktiv, eksempelvis med hensyn til overholdelse af kravene om energisyn og gennemførelse af ordninger for energispareforpligtelser. Medlemsstaterne bør derfor etablere attesterings- og/eller tilsvarende kvalifikations- og passende uddannelsesordninger til leverandører af energitjenester, energisyn og andre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter, udbydere af uddannelse og andre relevante interessenter. Ordningerne bør vurderes hvert fjerde år fra december 2024 og om nødvendigt ajourføres for at sikre det nødvendige kompetenceniveau for leverandører af energitjenester, eksperter i udførelse af energisyn, ansvarlige for energistyringen og montører af bygningsdele.

| (102) | Det er nødvendigt fortsat at udvikle markedet for energitjenester for at sikre, at der både efterspørges og udbydes energitjenester. Gennemsigtighed, eksempelvis ved hjælp af lister over attesterede leverandører af energitjenester og disponible standardkontrakter samt udveksling af bedste praksis og retningslinjer, bidrager meget til udbredelsen af energitjenester og kontrakter om energimæssig ydeevne og kan også bidrage til at stimulere efterspørgslen og øge tilliden til leverandører af energitjenester. Modtageren af en energitjeneste undgår investeringsomkostninger, når der foreligger en kontrakt om energimæssig ydeevne, ved at bruge en del af den økonomiske værdi af energibesparelsen til at betale den investering, der helt eller delvis finansieres af tredjepart. Dette kan bidrage til at tiltrække privat kapital, hvilket er afgørende for at øge renoveringsprocenten for bygninger i Unionen, tilføre markedet ekspertise og skabe innovative forretningsmodeller. Det bør derfor kræves, at erhvervsbygninger
  og offentlige beboelsesejendomme
  med et nytteareal på over
  500 m2 og bygninger til sociale formål
  vurderer gennemførligheden af at anvende kontrakter om energimæssig ydeevne til renovering. Dette er et skridt på vejen til at øge tilliden til energitjenesteselskaber og bane vejen for at udbygge sådanne projekter fremover. |
| --- | --- |

(102)

Det er nødvendigt fortsat at udvikle markedet for energitjenester for at sikre, at der både efterspørges og udbydes energitjenester. Gennemsigtighed, eksempelvis ved hjælp af lister over attesterede leverandører af energitjenester og disponible standardkontrakter samt udveksling af bedste praksis og retningslinjer, bidrager meget til udbredelsen af energitjenester og kontrakter om energimæssig ydeevne og kan også bidrage til at stimulere efterspørgslen og øge tilliden til leverandører af energitjenester. Modtageren af en energitjeneste undgår investeringsomkostninger, når der foreligger en kontrakt om energimæssig ydeevne, ved at bruge en del af den økonomiske værdi af energibesparelsen til at betale den investering, der helt eller delvis finansieres af tredjepart. Dette kan bidrage til at tiltrække privat kapital, hvilket er afgørende for at øge renoveringsprocenten for bygninger i Unionen, tilføre markedet ekspertise og skabe innovative forretningsmodeller. Det bør derfor kræves, at erhvervsbygninger
  og offentlige beboelsesejendomme
  med et nytteareal på over
  500 m2 og bygninger til sociale formål
  vurderer gennemførligheden af at anvende kontrakter om energimæssig ydeevne til renovering. Dette er et skridt på vejen til at øge tilliden til energitjenesteselskaber og bane vejen for at udbygge sådanne projekter fremover.

| (103) | I betragtning af de ambitiøse renoveringsmål for det næste årti, jf. Kommissionens meddelelse med titlen »En renoveringsbølge for Europa«, er det nødvendigt at styrke den rolle, som uafhængige markedsformidlere, herunder centrale kontaktpunkter eller lignende støttemekanismer, spiller for at stimulere markedsudviklingen på efterspørgsels- og udbudssiden og fremme indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne med henblik på renovering af både private og offentlige bygninger. Lokale energiagenturer kan spille en central rolle i den forbindelse og udpege og støtte etableringen af potentielle formidlere eller centrale kontaktpunkter.
  Dette direktiv bør bidrage til at forbedre tilgængeligheden af produkter, tjenester og rådgivning på Unionens og de lokale markeder, herunder ved at fremme kvindelige iværksætteres potentiale til at udfylde hullerne på markedet og skabe innovative måder til at forbedre energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(103)

I betragtning af de ambitiøse renoveringsmål for det næste årti, jf. Kommissionens meddelelse med titlen »En renoveringsbølge for Europa«, er det nødvendigt at styrke den rolle, som uafhængige markedsformidlere, herunder centrale kontaktpunkter eller lignende støttemekanismer, spiller for at stimulere markedsudviklingen på efterspørgsels- og udbudssiden og fremme indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne med henblik på renovering af både private og offentlige bygninger. Lokale energiagenturer kan spille en central rolle i den forbindelse og udpege og støtte etableringen af potentielle formidlere eller centrale kontaktpunkter.
  Dette direktiv bør bidrage til at forbedre tilgængeligheden af produkter, tjenester og rådgivning på Unionens og de lokale markeder, herunder ved at fremme kvindelige iværksætteres potentiale til at udfylde hullerne på markedet og skabe innovative måder til at forbedre energieffektiviteten.

| (104) | Kontrakter om energimæssig ydeevne påvirkes stadig af betydelige hindringer i adskillige medlemsstater på grund af de udestående lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer. Der må derfor tages fat på uklarhederne i de nationale lovgivningsrammer, manglen på ekspertise, navnlig med hensyn til udbudsprocedurer, samt konkurrerende lån og tilskud. |
| --- | --- |

(104)

Kontrakter om energimæssig ydeevne påvirkes stadig af betydelige hindringer i adskillige medlemsstater på grund af de udestående lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer. Der må derfor tages fat på uklarhederne i de nationale lovgivningsrammer, manglen på ekspertise, navnlig med hensyn til udbudsprocedurer, samt konkurrerende lån og tilskud.

| (105) | Medlemsstaterne bør fortsat støtte den offentlige sektor i udbredelsen af kontrakter om energimæssig ydeevne ved at udarbejde standardkontrakter, hvori der tages hensyn til de tilgængelige europæiske eller internationale standarder, udbudsretningslinjer og vejledningen om den statistiske behandling af kontrakter om energimæssig ydeevne (48), der blev offentliggjort i maj 2018 af Eurostat og Den Europæiske Investeringsbank angående behandlingen af kontrakter om energimæssig ydeevne i offentlige regnskaber, som har åbnet mulighed for at imødegå de resterende lovgivningsmæssige hindringer for disse kontrakter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(105)

Medlemsstaterne bør fortsat støtte den offentlige sektor i udbredelsen af kontrakter om energimæssig ydeevne ved at udarbejde standardkontrakter, hvori der tages hensyn til de tilgængelige europæiske eller internationale standarder, udbudsretningslinjer og vejledningen om den statistiske behandling af kontrakter om energimæssig ydeevne (48), der blev offentliggjort i maj 2018 af Eurostat og Den Europæiske Investeringsbank angående behandlingen af kontrakter om energimæssig ydeevne i offentlige regnskaber, som har åbnet mulighed for at imødegå de resterende lovgivningsmæssige hindringer for disse kontrakter i medlemsstaterne.

| (106) | Medlemsstaterne har truffet foranstaltninger for at udpege og afhjælpe lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer. Dog er der behov for at øge indsatsen med henblik på at fjerne reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for brugen af kontrakter om energimæssig ydeevne og ordninger, som bidrager til at opnå energibesparelser, og som finansieres af tredjepart. Disse hindringer er bl.a. regnskabsregler og -praksis, der forhindrer, at de kapitalinvesteringer og årlige økonomiske besparelser, som er en følge af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, i passende omfang afspejles i regnskabet for hele investeringens levetid. |
| --- | --- |

(106)

Medlemsstaterne har truffet foranstaltninger for at udpege og afhjælpe lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer. Dog er der behov for at øge indsatsen med henblik på at fjerne reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for brugen af kontrakter om energimæssig ydeevne og ordninger, som bidrager til at opnå energibesparelser, og som finansieres af tredjepart. Disse hindringer er bl.a. regnskabsregler og -praksis, der forhindrer, at de kapitalinvesteringer og årlige økonomiske besparelser, som er en følge af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, i passende omfang afspejles i regnskabet for hele investeringens levetid.

| (107) | Medlemsstaterne anvendte de nationale energieffektivitetshandlingsplaner fra 2014 og 2017 til at rapportere om fremskridt med hensyn til at fjerne lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer for energieffektivitet for så vidt angår fordelingen af incitamenter mellem ejere og lejere eller mellem ejere af en bygning eller bygningsenhed. Medlemsstaterne bør dog fortsat arbejde i samme retning og udnytte potentialet for energieffektivitet i forbindelse med Eurostats statistikker fra 2016, som beror på det forhold, at over fire ud af ti europæere bor i lejligheder, og over tre ud af ti europæere er lejere. |
| --- | --- |

(107)

Medlemsstaterne anvendte de nationale energieffektivitetshandlingsplaner fra 2014 og 2017 til at rapportere om fremskridt med hensyn til at fjerne lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer for energieffektivitet for så vidt angår fordelingen af incitamenter mellem ejere og lejere eller mellem ejere af en bygning eller bygningsenhed. Medlemsstaterne bør dog fortsat arbejde i samme retning og udnytte potentialet for energieffektivitet i forbindelse med Eurostats statistikker fra 2016, som beror på det forhold, at over fire ud af ti europæere bor i lejligheder, og over tre ud af ti europæere er lejere.

| (108) | Medlemsstaterne,
  regionale og lokale myndigheder
  bør tilskyndes til at gøre fuld brug af de EU-midler, som står til rådighed i FFR og Next Generation EU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, fondene under samhørighedspolitikken, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Fonden for Retfærdig Omstilling, samt de finansielle instrumenter og den tekniske bistand, der foreligger inden for InvestEU, for at udløse private og offentlige investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten. Investeringer i energieffektivitet har potentiale til at bidrage til økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og en reduktion af energifattigdom i husholdningerne, og de yder derfor et positivt bidrag til økonomisk, social og territorial samhørighed og grøn genopretning. Energieffektivitetsforanstaltninger for offentlige bygninger og boliger
  samt uddannelsen, omskolingen og opkvalificeringen af fagfolk, navnlig inden for job relateret til bygningsrenovering
  , for at fremme beskæftigelsen i sektoren for energieffektivitet er potentielle områder for finansiering. Kommissionen vil sikre synergier mellem de forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig midlerne under delt forvaltning og direkte forvaltning (såsom de centralt forvaltede programmer: Horisont Europa eller Life) samt mellem tilskud, lån og teknisk bistand for at maksimere deres løftestangseffekt for privat finansiering og deres indvirkning på opfyldelsen af målene for energieffektivitetspolitikken. |
| --- | --- |

(108)

Medlemsstaterne,
  regionale og lokale myndigheder
  bør tilskyndes til at gøre fuld brug af de EU-midler, som står til rådighed i FFR og Next Generation EU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, fondene under samhørighedspolitikken, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Fonden for Retfærdig Omstilling, samt de finansielle instrumenter og den tekniske bistand, der foreligger inden for InvestEU, for at udløse private og offentlige investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten. Investeringer i energieffektivitet har potentiale til at bidrage til økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og en reduktion af energifattigdom i husholdningerne, og de yder derfor et positivt bidrag til økonomisk, social og territorial samhørighed og grøn genopretning. Energieffektivitetsforanstaltninger for offentlige bygninger og boliger
  samt uddannelsen, omskolingen og opkvalificeringen af fagfolk, navnlig inden for job relateret til bygningsrenovering
  , for at fremme beskæftigelsen i sektoren for energieffektivitet er potentielle områder for finansiering. Kommissionen vil sikre synergier mellem de forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig midlerne under delt forvaltning og direkte forvaltning (såsom de centralt forvaltede programmer: Horisont Europa eller Life) samt mellem tilskud, lån og teknisk bistand for at maksimere deres løftestangseffekt for privat finansiering og deres indvirkning på opfyldelsen af målene for energieffektivitetspolitikken.

| (109) | Medlemsstaterne bør tilskynde til anvendelse af finansieringsfaciliteter med henblik på at fremme dette direktivs mål. Sådanne finansieringsfaciliteter kan omfatte finansielle bidrag og bøder i forbindelse med manglende opfyldelse af visse bestemmelserne i dette direktiv, ressourcer afsat til energieffektivitet i henhold til artikel 10, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (49), ressourcer afsat til energieffektivitet i de europæiske fonde og programmer og formålsbestemte europæiske finansielle instrumenter såsom den europæiske energisparefond.
  Medlemsstaterne bør arbejde på at opbygge platforme, der har til formål at samle små og mellemstore projekter med henblik på at skabe puljer af projekter, der er egnede til finansieringsformål. |
| --- | --- |

(109)

Medlemsstaterne bør tilskynde til anvendelse af finansieringsfaciliteter med henblik på at fremme dette direktivs mål. Sådanne finansieringsfaciliteter kan omfatte finansielle bidrag og bøder i forbindelse med manglende opfyldelse af visse bestemmelserne i dette direktiv, ressourcer afsat til energieffektivitet i henhold til artikel 10, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (49), ressourcer afsat til energieffektivitet i de europæiske fonde og programmer og formålsbestemte europæiske finansielle instrumenter såsom den europæiske energisparefond.
  Medlemsstaterne bør arbejde på at opbygge platforme, der har til formål at samle små og mellemstore projekter med henblik på at skabe puljer af projekter, der er egnede til finansieringsformål.

| (110) | Finansieringsfaciliteter vil i givet fald kunne baseres på ressourcer afsat til energieffektivitet fra EU-projektobligationer, ressourcer afsat til energieffektivitet fra Den Europæiske Investeringsbank og andre europæiske finansielle institutioner, særlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Europarådets Udviklingsbank, ressourcer lånefinansieret i finansielle institutioner, nationale ressourcer, bl.a. ved indførelse af lovgivnings- og skattemæssige rammer, der tilskynder til gennemførelse af initiativer og programmer vedrørende energieffektivitet, indtægter fra årlige emissionstildelinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF (50). |
| --- | --- |

(110)

Finansieringsfaciliteter vil i givet fald kunne baseres på ressourcer afsat til energieffektivitet fra EU-projektobligationer, ressourcer afsat til energieffektivitet fra Den Europæiske Investeringsbank og andre europæiske finansielle institutioner, særlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Europarådets Udviklingsbank, ressourcer lånefinansieret i finansielle institutioner, nationale ressourcer, bl.a. ved indførelse af lovgivnings- og skattemæssige rammer, der tilskynder til gennemførelse af initiativer og programmer vedrørende energieffektivitet, indtægter fra årlige emissionstildelinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF (50).

| (111) | Finansieringsfaciliteterne kan navnlig anvende disse bidrag, ressourcer og indtægter til at muliggøre og tilskynde til private kapitalinvesteringer, særlig ved at trække på institutionelle investorer, og anvende kriterier, der sikrer, at de tildelte midler fører til opnåelse af såvel miljømæssige som sociale mål, gøre brug af innovative finansieringsmekanismer (f.eks. lånegarantier for privat kapital, lånegarantier til fremme af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, tilskud, rentelettede lån og formålsbestemte kreditlinjer, tredjeparters finansieringssystemer), som reducerer risiciene i forbindelse med energieffektivitetsprojekter, og giver mulighed for omkostningseffektive renoveringer selv blandt husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, være tilknyttet programmer eller agenturer, som samler og vurderer kvaliteten af energispareprojekter, yder teknisk bistand, fremmer markedet for energitjenester og hjælper med at oparbejde forbrugerefterspørgsel efter energitjenester. |
| --- | --- |

(111)

Finansieringsfaciliteterne kan navnlig anvende disse bidrag, ressourcer og indtægter til at muliggøre og tilskynde til private kapitalinvesteringer, særlig ved at trække på institutionelle investorer, og anvende kriterier, der sikrer, at de tildelte midler fører til opnåelse af såvel miljømæssige som sociale mål, gøre brug af innovative finansieringsmekanismer (f.eks. lånegarantier for privat kapital, lånegarantier til fremme af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, tilskud, rentelettede lån og formålsbestemte kreditlinjer, tredjeparters finansieringssystemer), som reducerer risiciene i forbindelse med energieffektivitetsprojekter, og giver mulighed for omkostningseffektive renoveringer selv blandt husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, være tilknyttet programmer eller agenturer, som samler og vurderer kvaliteten af energispareprojekter, yder teknisk bistand, fremmer markedet for energitjenester og hjælper med at oparbejde forbrugerefterspørgsel efter energitjenester.

| (112) | Finansieringsfaciliteterne kan også tilvejebringe passende ressourcer til at støtte uddannelses- og certificeringsprogrammer, som forbedrer og attesterer færdigheder med hensyn til energieffektivitet, tilvejebringe ressourcer til forskning i samt demonstration og fremskyndelse af anvendelsen af mindre teknologier og mikroteknologier til energiproduktion og optimere tilslutningen af disse generatorer til nettet, være tilknyttet programmer, som fremmer energieffektiviteten i alle boliger med henblik på at forebygge energifattigdom og stimulere udlejere til at gøre deres ejendomme så energieffektive som muligt, tilvejebringe passende ressourcer til fremme af den sociale dialog og fastlæggelse af standarder med henblik på at forbedre energieffektiviteten og sikre gode arbejdsforhold samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

(112)

Finansieringsfaciliteterne kan også tilvejebringe passende ressourcer til at støtte uddannelses- og certificeringsprogrammer, som forbedrer og attesterer færdigheder med hensyn til energieffektivitet, tilvejebringe ressourcer til forskning i samt demonstration og fremskyndelse af anvendelsen af mindre teknologier og mikroteknologier til energiproduktion og optimere tilslutningen af disse generatorer til nettet, være tilknyttet programmer, som fremmer energieffektiviteten i alle boliger med henblik på at forebygge energifattigdom og stimulere udlejere til at gøre deres ejendomme så energieffektive som muligt, tilvejebringe passende ressourcer til fremme af den sociale dialog og fastlæggelse af standarder med henblik på at forbedre energieffektiviteten og sikre gode arbejdsforhold samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

| (113) | Finansielle EU-programmer og -instrumenter og innovative finansieringsmekanismer, der står til rådighed, bør anvendes til at opfylde målet om at forbedre den energimæssige ydeevne for offentlige organers bygninger. I den henseende kan medlemsstaterne anvende deres indtægter fra årlige emissionstildelinger i henhold til beslutning nr. 406/2009/EF i forbindelse med udvikling af sådanne mekanismer på frivillig basis og under hensyntagen til nationale budgetregler.
  Kommissionen og medlemsstaterne bør sørge for, at de regionale og lokale myndigheder bliver tilstrækkeligt informeret om sådanne programmer. Borgmesteraftalen kan f.eks. være et af redskaberne til at tilvejebringe den nødvendige information. |
| --- | --- |

(113)

Finansielle EU-programmer og -instrumenter og innovative finansieringsmekanismer, der står til rådighed, bør anvendes til at opfylde målet om at forbedre den energimæssige ydeevne for offentlige organers bygninger. I den henseende kan medlemsstaterne anvende deres indtægter fra årlige emissionstildelinger i henhold til beslutning nr. 406/2009/EF i forbindelse med udvikling af sådanne mekanismer på frivillig basis og under hensyntagen til nationale budgetregler.
  Kommissionen og medlemsstaterne bør sørge for, at de regionale og lokale myndigheder bliver tilstrækkeligt informeret om sådanne programmer. Borgmesteraftalen kan f.eks. være et af redskaberne til at tilvejebringe den nødvendige information.

| (114) | Ved gennemførelsen af energieffektivitetsmålet bør Kommissionen holde øje med, hvilke virkninger de relevante foranstaltninger får for direktiv 2003/87/EF om Unionens emissionshandelssystem for at fastholde systemets incitamenter, der belønner CO2-besparende investeringer og forbereder de kvotebelagte sektorer på de innovationer, der kræves i fremtiden. Den vil skulle overvåge virkningerne for de industrisektorer, der er udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage som fastsat i Kommissionens afgørelse 2014/746/EU (51), for at sikre, at nærværende direktiv fremmer og ikke hindrer udviklingen af disse sektorer. |
| --- | --- |

(114)

Ved gennemførelsen af energieffektivitetsmålet bør Kommissionen holde øje med, hvilke virkninger de relevante foranstaltninger får for direktiv 2003/87/EF om Unionens emissionshandelssystem for at fastholde systemets incitamenter, der belønner CO2-besparende investeringer og forbereder de kvotebelagte sektorer på de innovationer, der kræves i fremtiden. Den vil skulle overvåge virkningerne for de industrisektorer, der er udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage som fastsat i Kommissionens afgørelse 2014/746/EU (51), for at sikre, at nærværende direktiv fremmer og ikke hindrer udviklingen af disse sektorer.

| (115) | Medlemsstaternes foranstaltninger bør understøttes af veltilrettelagte og effektive finansielle EU-instrumenter inden for rammerne af InvestEU-programmet og gennem finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), som bør støtte investeringer i energieffektivitet på alle trin i energikæden og anvende en omfattende cost-benefit-analyse med en model med differentierede kalkulationsrenter. Den finansielle støtte bør fokusere på omkostningseffektive metoder til at øge energieffektiviteten, hvilket vil føre til et fald i energiforbruget. EIB og EBRD bør sammen med nationale erhvervsfremmende banker tilrettelægge, skabe og finansiere programmer eller projekter, der er skræddersyet til effektivitetssektoren, herunder til energifattige husholdninger. |
| --- | --- |

(115)

Medlemsstaternes foranstaltninger bør understøttes af veltilrettelagte og effektive finansielle EU-instrumenter inden for rammerne af InvestEU-programmet og gennem finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), som bør støtte investeringer i energieffektivitet på alle trin i energikæden og anvende en omfattende cost-benefit-analyse med en model med differentierede kalkulationsrenter. Den finansielle støtte bør fokusere på omkostningseffektive metoder til at øge energieffektiviteten, hvilket vil føre til et fald i energiforbruget. EIB og EBRD bør sammen med nationale erhvervsfremmende banker tilrettelægge, skabe og finansiere programmer eller projekter, der er skræddersyet til effektivitetssektoren, herunder til energifattige husholdninger.

| (116) | Tværsektoriel ret udgør et solidt grundlag for forbrugerbeskyttelse for en lang række eksisterende energitjenesteydelser, og denne udvikling forventes at fortsætte. Ikke desto mindre bør der fastsættes visse klare grundlæggende kontraktlige rettigheder for kunder. Forbrugerne bør råde over letforståelige og utvetydige oplysninger om deres rettigheder inden for energisektoren. |
| --- | --- |

(116)

Tværsektoriel ret udgør et solidt grundlag for forbrugerbeskyttelse for en lang række eksisterende energitjenesteydelser, og denne udvikling forventes at fortsætte. Ikke desto mindre bør der fastsættes visse klare grundlæggende kontraktlige rettigheder for kunder. Forbrugerne bør råde over letforståelige og utvetydige oplysninger om deres rettigheder inden for energisektoren.

| (117) | Effektive, uafhængige ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister, der er tilgængelige for alle forbrugere såsom en energiombudsmand, et forbrugerorgan eller en regulerende myndighed, sikrer en øget forbrugerbeskyttelse. Medlemsstaterne bør derfor indføre procedurer for en hurtig og effektiv behandling af klager. |
| --- | --- |

(117)

Effektive, uafhængige ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister, der er tilgængelige for alle forbrugere såsom en energiombudsmand, et forbrugerorgan eller en regulerende myndighed, sikrer en øget forbrugerbeskyttelse. Medlemsstaterne bør derfor indføre procedurer for en hurtig og effektiv behandling af klager.

| (118) | Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af nærværende direktiv bør der fastsættes et krav om at foretage en overordnet gennemgang af nærværende direktiv og om at fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 28. februar 2027. Denne gennemgang bør muliggøre nødvendige tilpasninger, idet der også tages hensyn til økonomiske og innovative udviklinger. |
| --- | --- |

(118)

Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af nærværende direktiv bør der fastsættes et krav om at foretage en overordnet gennemgang af nærværende direktiv og om at fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 28. februar 2027. Denne gennemgang bør muliggøre nødvendige tilpasninger, idet der også tages hensyn til økonomiske og innovative udviklinger.

| (119) | Lokale og regionale myndigheder bør tildeles en ledende rolle i forbindelse med udviklingen og tilrettelæggelsen, gennemførelsen og vurderingen af de foranstaltninger, der er fastsat i nærværende direktiv, således at de er i stand til at tage behørigt hensyn til de særlige forhold, der kendetegner deres klima, kultur og samfund. |
| --- | --- |

(119)

Lokale og regionale myndigheder bør tildeles en ledende rolle i forbindelse med udviklingen og tilrettelæggelsen, gennemførelsen og vurderingen af de foranstaltninger, der er fastsat i nærværende direktiv, således at de er i stand til at tage behørigt hensyn til de særlige forhold, der kendetegner deres klima, kultur og samfund.

| (119a) | I betragtning af de særlige karakteristika i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i TEUF, navnlig med hensyn til energitilslutning, produktion, forsyning og forbrug, og den øgede risiko for energifattigdom bør der lægges særlig vægt på regionerne i den yderste periferi og deres indbyggere ved udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af foranstaltningerne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(119a)

I betragtning af de særlige karakteristika i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i TEUF, navnlig med hensyn til energitilslutning, produktion, forsyning og forbrug, og den øgede risiko for energifattigdom bør der lægges særlig vægt på regionerne i den yderste periferi og deres indbyggere ved udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af foranstaltningerne i dette direktiv.

| (120) | Som følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet revideres med henblik på at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet og andre energibærere. Beregninger, som afspejler energimikset i PEF for elektricitet, baseres på årlige gennemsnitsværdier. Opgørelsesmetoden for »fysisk energiindhold« anvendes for nuklear el- og varmeproduktion, og metoden for »teknisk konverteringseffektivitet« anvendes for produktion af elektricitet og varme fra fossile brændsler og biomasse. For ikkebrændbar vedvarende energi anvendes direkte ækvivalens baseret på den »samlede primærenergi« som metode. Til beregning af primærenergiandelen for elektricitet i kraftvarmeproduktion anvendes den i bilag II til nærværende direktiv fastlagte metode. Der anvendes en gennemsnitlig markedsstilling snarere end en marginal. Konverteringseffektiviteten antages at være 100 % for ikkebrændbar vedvarende energi, 10 % for geotermiske kraftværker og 33 % for atomkraftværker. Beregningen af den samlede effektivitet for kraftvarmeproduktion baseres på de seneste data fra Eurostat. Hvad angår systemgrænser, er PEF 1 for alle energikilder. PEF-værdien henviser til 2018 og bygger på data interpoleret fra den seneste udgave af PRIMES-referencescenariet for 2015 og 2020 og tilpasset med data fra Eurostat indtil 2016. Analysen omfatter medlemsstaterne og Norge. Datasættet for Norge er baseret på data fra ENTSO-E. |
| --- | --- |

(120)

Som følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet revideres med henblik på at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet og andre energibærere. Beregninger, som afspejler energimikset i PEF for elektricitet, baseres på årlige gennemsnitsværdier. Opgørelsesmetoden for »fysisk energiindhold« anvendes for nuklear el- og varmeproduktion, og metoden for »teknisk konverteringseffektivitet« anvendes for produktion af elektricitet og varme fra fossile brændsler og biomasse. For ikkebrændbar vedvarende energi anvendes direkte ækvivalens baseret på den »samlede primærenergi« som metode. Til beregning af primærenergiandelen for elektricitet i kraftvarmeproduktion anvendes den i bilag II til nærværende direktiv fastlagte metode. Der anvendes en gennemsnitlig markedsstilling snarere end en marginal. Konverteringseffektiviteten antages at være 100 % for ikkebrændbar vedvarende energi, 10 % for geotermiske kraftværker og 33 % for atomkraftværker. Beregningen af den samlede effektivitet for kraftvarmeproduktion baseres på de seneste data fra Eurostat. Hvad angår systemgrænser, er PEF 1 for alle energikilder. PEF-værdien henviser til 2018 og bygger på data interpoleret fra den seneste udgave af PRIMES-referencescenariet for 2015 og 2020 og tilpasset med data fra Eurostat indtil 2016. Analysen omfatter medlemsstaterne og Norge. Datasættet for Norge er baseret på data fra ENTSO-E.

| (121) | Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-retten, bør ikke medregnes, medmindre de stammer fra en foranstaltning, der går videre end det, der som minimum kræves af den pågældende EU-retsakt, enten ved at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på medlemsstatsplan eller ved at styrke foranstaltningens udbredelse. Bygninger rummer et betydeligt potentiale for yderligere at øge energieffektiviteten, og renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag med stordriftsfordele til øgede energibesparelser. Det er derfor nødvendigt at tydeliggøre, at det er muligt at medregne alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger, forudsat at de overstiger de besparelser, som ville være fremkommet uden politiktiltaget, og forudsat at medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de energibesparelser, som er medregnet. |
| --- | --- |

(121)

Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-retten, bør ikke medregnes, medmindre de stammer fra en foranstaltning, der går videre end det, der som minimum kræves af den pågældende EU-retsakt, enten ved at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på medlemsstatsplan eller ved at styrke foranstaltningens udbredelse. Bygninger rummer et betydeligt potentiale for yderligere at øge energieffektiviteten, og renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag med stordriftsfordele til øgede energibesparelser. Det er derfor nødvendigt at tydeliggøre, at det er muligt at medregne alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger, forudsat at de overstiger de besparelser, som ville være fremkommet uden politiktiltaget, og forudsat at medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de energibesparelser, som er medregnet.

| (122) | I overensstemmelse med strategien for energiunionen og principperne om bedre lovgivning bør der lægges større vægt på reglerne for overvågning og kontrol med henblik på gennemførelsen af ordninger for energispareforpligtelser og alternative politiktiltag, herunder kravet om at kontrollere et statistisk repræsentativt udvalg af foranstaltninger. I nærværende direktiv bør der ved en statistisk signifikant andel og en repræsentativ prøve af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten forstås et krav om at udtage en delmængde af en statistisk population af de pågældende energibesparende foranstaltninger på en sådan måde, at den præcist afspejler hele populationen af alle energibesparende foranstaltninger, således at det bliver muligt at drage rimeligt pålidelige konklusioner med hensyn til tilliden til foranstaltningerne som helhed. |
| --- | --- |

(122)

I overensstemmelse med strategien for energiunionen og principperne om bedre lovgivning bør der lægges større vægt på reglerne for overvågning og kontrol med henblik på gennemførelsen af ordninger for energispareforpligtelser og alternative politiktiltag, herunder kravet om at kontrollere et statistisk repræsentativt udvalg af foranstaltninger. I nærværende direktiv bør der ved en statistisk signifikant andel og en repræsentativ prøve af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten forstås et krav om at udtage en delmængde af en statistisk population af de pågældende energibesparende foranstaltninger på en sådan måde, at den præcist afspejler hele populationen af alle energibesparende foranstaltninger, således at det bliver muligt at drage rimeligt pålidelige konklusioner med hensyn til tilliden til foranstaltningerne som helhed.

| (123) | Energi produceret på eller i bygninger ved hjælp af vedvarende energiteknologier reducerer mængden af energi leveret fra fossile brændsler. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger til at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale forpligtelse, der blev påtaget inden for rammerne af Parisaftalen. Med henblik på deres kumulative energispareforpligtelse kan medlemsstaterne medregne energibesparelser fra politiktiltag, der fremmer vedvarende teknologi, for at opfylde deres energibesparelseskrav i overensstemmelse med den beregningsmetode, som er angivet i dette direktiv. Energibesparelser fra politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændsler, bør ikke medregnes. |
| --- | --- |

(123)

Energi produceret på eller i bygninger ved hjælp af vedvarende energiteknologier reducerer mængden af energi leveret fra fossile brændsler. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger til at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale forpligtelse, der blev påtaget inden for rammerne af Parisaftalen. Med henblik på deres kumulative energispareforpligtelse kan medlemsstaterne medregne energibesparelser fra politiktiltag, der fremmer vedvarende teknologi, for at opfylde deres energibesparelseskrav i overensstemmelse med den beregningsmetode, som er angivet i dette direktiv. Energibesparelser fra politiktiltag, som involverer direkte forbrænding af fossile brændsler, bør ikke medregnes.

| (124) | Visse af de ændringer, der indføres ved dette direktiv, kan gøre det påkrævet efterfølgende at ændre forordning (EU) 2018/1999 for at sikre sammenhæng mellem de to retsakter. Nye bestemmelser, primært vedrørende fastsættelse af
  bindende
  nationale bidrag,
  forløb og milepæle
  , mekanismer til afhjælpe underopfyldelse og rapporteringsforpligtelser, bør strømlines og overføres til samme forordning, når denne er ændret. Visse bestemmelser i forordning (EU) 2018/1999 bør muligvis også tages op til fornyet overvejelse i lyset af de foreslåede ændringer i dette direktiv. De yderligere rapporterings- og overvågningskrav bør ikke skabe nye sideløbende rapporteringssystemer, men bør være underlagt den eksisterende overvågnings- og rapporteringsramme i henhold til forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Visse af de ændringer, der indføres ved dette direktiv, kan gøre det påkrævet efterfølgende at ændre forordning (EU) 2018/1999 for at sikre sammenhæng mellem de to retsakter. Nye bestemmelser, primært vedrørende fastsættelse af
  bindende
  nationale bidrag,
  forløb og milepæle
  , mekanismer til afhjælpe underopfyldelse og rapporteringsforpligtelser, bør strømlines og overføres til samme forordning, når denne er ændret. Visse bestemmelser i forordning (EU) 2018/1999 bør muligvis også tages op til fornyet overvejelse i lyset af de foreslåede ændringer i dette direktiv. De yderligere rapporterings- og overvågningskrav bør ikke skabe nye sideløbende rapporteringssystemer, men bør være underlagt den eksisterende overvågnings- og rapporteringsramme i henhold til forordning (EU) 2018/1999.

| (125) | For at fremme den praktiske gennemførelse af dette direktiv på nationalt, regionalt og lokalt plan bør Kommissionen fortsat støtte udvekslingen af erfaringer om praksis, benchmarking, netværksaktiviteter samt innovativ praksis via en onlineplatform. |
| --- | --- |

(125)

For at fremme den praktiske gennemførelse af dette direktiv på nationalt, regionalt og lokalt plan bør Kommissionen fortsat støtte udvekslingen af erfaringer om praksis, benchmarking, netværksaktiviteter samt innovativ praksis via en onlineplatform.

| (126) | Målene for dette direktiv, nemlig at opfylde Unionens mål for energieffektivitet og at bane vejen for yderligere energieffektivitetsforbedringer og for klimaneutralitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingernes omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(126)

Målene for dette direktiv, nemlig at opfylde Unionens mål for energieffektivitet og at bane vejen for yderligere energieffektivitetsforbedringer og for klimaneutralitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingernes omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (127) | For at muliggøre tilpasning til den tekniske udvikling og ændringer i fordelingen af energikilder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår gennemgangen af de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er fastsat på grundlag af nærværende direktiv, og i overensstemmelse med værdier, beregningsmetoder, standardkoefficient for primærenergi og krav i bilagene til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(127)

For at muliggøre tilpasning til den tekniske udvikling og ændringer i fordelingen af energikilder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår gennemgangen af de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er fastsat på grundlag af nærværende direktiv, og i overensstemmelse med værdier, beregningsmetoder, standardkoefficient for primærenergi og krav i bilagene til nærværende direktiv.

| (128) | Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(128)

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (129) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53). |
| --- | --- |

(129)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53).

| (130) | Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til det tidligere direktiv. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, der er uændrede, følger af det tidligere direktiv. |
| --- | --- |

(130)

Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til det tidligere direktiv. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, der er uændrede, følger af det tidligere direktiv.

| (131) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag V, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne – |
| --- | --- |

(131)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag V, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne –

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER OG ENERGIEFFEKTIVITETSMÅL

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv opstiller en fælles ramme af foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i Unionen med henblik på at sikre, at Unionens
  bindende
  mål for energieffektivitet nås, og det skaber grundlaget for yderligere forbedringer af energieffektiviteten, hvilket
  bidrager til gennemførelsen af Parisaftalen og til Unionens energiforsyningssikkerhed, idet dens afhængighed af importeret energi, herunder fossile brændstoffer, mindskes, samtidig med at Unionens energiforbindelser med tredjelandspartnere omdannes hen imod målet om at opnå klimaneutralitet.

Dette direktiv fastlægger regler beregnet til at gennemføre energieffektivitet på tværs af alle sektorer, fjerne hindringer på energimarkedet og overvinde markedssvigt, som hindrer en effektiv forsyning,
  transmission
  ,
  lagring
  og anvendelse af energi. Det pålægger endvidere, at der fastsættes
  bindende
  nationale energieffektivitetsbidrag for 2030.

Dette direktiv bidrager til gennemførelsen af princippet om energieffektivitet først og bidrager dermed til Unionen som et inklusivt, retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi.

2.   De i dette direktiv fastsatte krav er minimumskrav og er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger skal være forenelige med EU-retten. Hvis en medlemsstat fastsætter strengere lovgivning i sin nationale ret, underretter den Kommissionen om denne lovgivning.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| (1) | »energi«: alle former for energiprodukter, brændsel, varme, vedvarende energi, elektricitet og andre former for energi som defineret i artikel 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (54) |
| --- | --- |

(1)

»energi«: alle former for energiprodukter, brændsel, varme, vedvarende energi, elektricitet og andre former for energi som defineret i artikel 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (54)

| (2) | »energieffektivitet først«: »energieffektivitet først« som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

(2)

»energieffektivitet først«: »energieffektivitet først« som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2018/1999

| (3) | »energisystem«: et system, der primært er udformet til at levere energitjenester for at imødekomme slutanvendelsessektorers efterspørgsel efter energi i form af varme, brændsler og elektricitet |
| --- | --- |

(3)

»energisystem«: et system, der primært er udformet til at levere energitjenester for at imødekomme slutanvendelsessektorers efterspørgsel efter energi i form af varme, brændsler og elektricitet

| (3a) | »systemeffektivitet«: udvælgelse af energieffektive løsninger, hvor de også giver mulighed for et omkostningseffektivt forløb for at opnå dekarbonisering, yderligere fleksibilitet og effektiv ressourceanvendelse |
| --- | --- |

(3a)

»systemeffektivitet«: udvælgelse af energieffektive løsninger, hvor de også giver mulighed for et omkostningseffektivt forløb for at opnå dekarbonisering, yderligere fleksibilitet og effektiv ressourceanvendelse

| (4) | »primærenergiforbrug«: disponibel bruttoenergi, bortset fra international maritim bunkring, endeligt ikkeenergirelateret forbrug og omgivende varme
  og geotermisk energi, der anvendes i varmepumper |
| --- | --- |

(4)

»primærenergiforbrug«: disponibel bruttoenergi, bortset fra international maritim bunkring, endeligt ikkeenergirelateret forbrug og omgivende varme
  og geotermisk energi, der anvendes i varmepumper

| (5) | »endeligt energiforbrug«: al energi leveret til industri, transport, (herunder energiforbrug i den internationale luftfart), husholdninger, offentlige og private tjenesteydelser, landbrug, skovbrug og fiskeri samt andre slutbrugere (endelige energiforbrugere). Det omfatter ikke energiforbrug i forbindelse med international maritim bunkring, omgivende varme
  og geotermisk energi, der anvendes i varmepumper,
  og leverancer til omformningssektoren, energisektoren og transmissions- og distributionstab (definitionerne i bilag A til forordning (EF) nr. 1099/2008 finder anvendelse) |
| --- | --- |

(5)

»endeligt energiforbrug«: al energi leveret til industri, transport, (herunder energiforbrug i den internationale luftfart), husholdninger, offentlige og private tjenesteydelser, landbrug, skovbrug og fiskeri samt andre slutbrugere (endelige energiforbrugere). Det omfatter ikke energiforbrug i forbindelse med international maritim bunkring, omgivende varme
  og geotermisk energi, der anvendes i varmepumper,
  og leverancer til omformningssektoren, energisektoren og transmissions- og distributionstab (definitionerne i bilag A til forordning (EF) nr. 1099/2008 finder anvendelse)

| (6) | »energieffektivitet«: forholdet mellem resultat i form af ydeevne, tjenesteydelser, varer eller energi og tilførsel i form af energi |
| --- | --- |

(6)

»energieffektivitet«: forholdet mellem resultat i form af ydeevne, tjenesteydelser, varer eller energi og tilførsel i form af energi

| (7) | »energibesparelser«: en mængde sparet energi, der konstateres ved at måle og/eller anslå forbruget før og efter gennemførelsen af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, idet der korrigeres for eksterne forhold, der påvirker energiforbruget |
| --- | --- |

(7)

»energibesparelser«: en mængde sparet energi, der konstateres ved at måle og/eller anslå forbruget før og efter gennemførelsen af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, idet der korrigeres for eksterne forhold, der påvirker energiforbruget

| (8) | »forbedring af energieffektiviteten«: en forøgelse af energieffektiviteten som følge af teknologiske, adfærdsmæssige og/eller økonomiske ændringer |
| --- | --- |

(8)

»forbedring af energieffektiviteten«: en forøgelse af energieffektiviteten som følge af teknologiske, adfærdsmæssige og/eller økonomiske ændringer

| (9) | »energitjeneste«: fysisk gavn, nytteværdi eller gode fremkommet ved at kombinere energi med energieffektiv teknik eller tiltag, der kan omfatte de drifts-, vedligeholdelses- og kontrolaktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe tjenesten, som leveres på basis af en kontrakt, og som under normale omstændigheder har vist sig at medføre kontrollerbare forbedringer af energieffektiviteten eller primærenergibesparelser, der kan måles eller anslås |
| --- | --- |

(9)

»energitjeneste«: fysisk gavn, nytteværdi eller gode fremkommet ved at kombinere energi med energieffektiv teknik eller tiltag, der kan omfatte de drifts-, vedligeholdelses- og kontrolaktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe tjenesten, som leveres på basis af en kontrakt, og som under normale omstændigheder har vist sig at medføre kontrollerbare forbedringer af energieffektiviteten eller primærenergibesparelser, der kan måles eller anslås

| (10) | »offentlige organer«: »ordregivende myndigheder« som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (55) |
| --- | --- |

(10)

»offentlige organer«: »ordregivende myndigheder« som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (55)

| (10a) | »bygninger til sociale formål«: bygninger, der udelukkende benyttes af organer, der ikke er offentlige organer, og som er offentligt finansieret og leverer tjenesteydelser af almen interesse såsom uddannelse, sundhed, sociale tjenesteydelser eller sociale boliger |
| --- | --- |

(10a)

»bygninger til sociale formål«: bygninger, der udelukkende benyttes af organer, der ikke er offentlige organer, og som er offentligt finansieret og leverer tjenesteydelser af almen interesse såsom uddannelse, sundhed, sociale tjenesteydelser eller sociale boliger

| (11) | »samlet nettoetageareal«: etageareal i en bygning eller del af en bygning, hvor der anvendes energi til regulering af indeklimaet |
| --- | --- |

(11)

»samlet nettoetageareal«: etageareal i en bygning eller del af en bygning, hvor der anvendes energi til regulering af indeklimaet

| (12) | »ordregivende myndigheder«: ordregivende myndigheder som defineret i henholdsvis artikel 6, stk. 1, artikel 2, nr. 1), og artikel 3, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU, direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU |
| --- | --- |

(12)

»ordregivende myndigheder«: ordregivende myndigheder som defineret i henholdsvis artikel 6, stk. 1, artikel 2, nr. 1), og artikel 3, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU, direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU

| (13) | »ordregivende enheder«: ordregivende enheder som defineret i henholdsvis direktiv 2014/23/EU og 2014/25/EU |
| --- | --- |

(13)

»ordregivende enheder«: ordregivende enheder som defineret i henholdsvis direktiv 2014/23/EU og 2014/25/EU

| (14) | »energiledelsessystem«: en samling af elementer, der er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden, og som indgår i en plan med et fastsat mål, herunder overvågning af det faktiske energiforbrug, foranstaltninger, der træffes for at øge energieffektiviteten, og måling af fremskridt |
| --- | --- |

(14)

»energiledelsessystem«: en samling af elementer, der er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden, og som indgår i en plan med et fastsat mål, herunder overvågning af det faktiske energiforbrug, foranstaltninger, der træffes for at øge energieffektiviteten, og måling af fremskridt

| (15) | »europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation og stillet til rådighed for offentlig brug |
| --- | --- |

(15)

»europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation og stillet til rådighed for offentlig brug

| (16) | »international standard«: en standard, der er vedtaget af Den Internationale Standardiseringsorganisation og gjort offentlig tilgængelig |
| --- | --- |

(16)

»international standard«: en standard, der er vedtaget af Den Internationale Standardiseringsorganisation og gjort offentlig tilgængelig

| (17) | »forpligtet part«: en energidistributør eller energileverandør i detailleddet eller en transmissionssystemoperatør, der er bundet af den nationale ordning for energispareforpligtelser, jf. artikel 9 |
| --- | --- |

(17)

»forpligtet part«: en energidistributør eller energileverandør i detailleddet eller en transmissionssystemoperatør, der er bundet af den nationale ordning for energispareforpligtelser, jf. artikel 9

| (18) | »bemyndiget part«: en juridisk person, der er tillagt delegerede beføjelser af en regering eller et andet offentligt organ til at udvikle, forvalte eller anvende en finansieringsordning på vegne af regeringen eller et andet offentligt organ |
| --- | --- |

(18)

»bemyndiget part«: en juridisk person, der er tillagt delegerede beføjelser af en regering eller et andet offentligt organ til at udvikle, forvalte eller anvende en finansieringsordning på vegne af regeringen eller et andet offentligt organ

| (19) | »deltagende part«: en virksomhed eller et offentligt organ, der har forpligtet sig til at nå visse mål i henhold til en frivillig aftale eller er omfattet af et nationalt politisk lovgivningsinstrument |
| --- | --- |

(19)

»deltagende part«: en virksomhed eller et offentligt organ, der har forpligtet sig til at nå visse mål i henhold til en frivillig aftale eller er omfattet af et nationalt politisk lovgivningsinstrument

| (20) | »offentlig gennemførelsesmyndighed«: et offentligretligt organ, der har ansvaret for at udføre eller overvåge energi- eller CO2-beskatning, finansielle ordninger og instrumenter, skattemæssige incitamenter, standarder og normer, energimærkningsordninger eller uddannelse |
| --- | --- |

(20)

»offentlig gennemførelsesmyndighed«: et offentligretligt organ, der har ansvaret for at udføre eller overvåge energi- eller CO2-beskatning, finansielle ordninger og instrumenter, skattemæssige incitamenter, standarder og normer, energimærkningsordninger eller uddannelse

| (21) | »politiktiltag«: et lovgivningsmæssigt, finansielt, skattemæssigt, frivilligt eller informationsformidlende instrument, der formelt er oprettet og gennemført i en medlemsstat for at skabe gunstige rammer, krav eller incitamenter, der kan få markedsaktørerne til at levere og købe energitjenester og iværksætte andre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten |
| --- | --- |

(21)

»politiktiltag«: et lovgivningsmæssigt, finansielt, skattemæssigt, frivilligt eller informationsformidlende instrument, der formelt er oprettet og gennemført i en medlemsstat for at skabe gunstige rammer, krav eller incitamenter, der kan få markedsaktørerne til at levere og købe energitjenester og iværksætte andre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten

| (22) | »individuel foranstaltning«: en foranstaltning, der medfører kontrollerbare forbedringer af energieffektiviteten, der kan måles eller anslås, og som iværksættes som følge af et politiktiltag |
| --- | --- |

(22)

»individuel foranstaltning«: en foranstaltning, der medfører kontrollerbare forbedringer af energieffektiviteten, der kan måles eller anslås, og som iværksættes som følge af et politiktiltag

| (23) | »energidistributør«: en fysisk eller juridisk person, herunder en distributionssystemoperatør, der er ansvarlig for transport af energi med henblik på levering til slutkunder eller til distributionsstationer, der sælger energi til slutkunder |
| --- | --- |

(23)

»energidistributør«: en fysisk eller juridisk person, herunder en distributionssystemoperatør, der er ansvarlig for transport af energi med henblik på levering til slutkunder eller til distributionsstationer, der sælger energi til slutkunder

| (24) | »distributionssystemoperatør«: »distributionssystemoperatør« som defineret i artikel 2, nr. 29), i direktiv (EU) 2019/944, hvad angår elektricitet, og artikel 2, nr. 6), i direktiv 2009/73/EF, hvad angår gas |
| --- | --- |

(24)

»distributionssystemoperatør«: »distributionssystemoperatør« som defineret i artikel 2, nr. 29), i direktiv (EU) 2019/944, hvad angår elektricitet, og artikel 2, nr. 6), i direktiv 2009/73/EF, hvad angår gas

| (25) | »energileverandør i detailleddet«: en fysisk eller juridisk person, der sælger energi til slutkunder |
| --- | --- |

(25)

»energileverandør i detailleddet«: en fysisk eller juridisk person, der sælger energi til slutkunder

| (26) | »slutkunde«: en fysisk eller juridisk person, der køber energi til egen slutanvendelse |
| --- | --- |

(26)

»slutkunde«: en fysisk eller juridisk person, der køber energi til egen slutanvendelse

| (27) | »leverandør af energitjenester«: en fysisk eller juridisk person, der leverer energitjenester eller foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten til en slutkundes facilitet eller lokaler |
| --- | --- |

(27)

»leverandør af energitjenester«: en fysisk eller juridisk person, der leverer energitjenester eller foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten til en slutkundes facilitet eller lokaler

| (27a) | »lille eller mellemstor virksomhed« eller »SMV«: en virksomhed som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF
   (56) |
| --- | --- |

(27a)

»lille eller mellemstor virksomhed« eller »SMV«: en virksomhed som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF
   (56)

| (27b) | »mikrovirksomhed«: en virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 2, i bilaget til henstilling 2003/361/EF |
| --- | --- |

(27b)

»mikrovirksomhed«: en virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 2, i bilaget til henstilling 2003/361/EF

| (28) | »energisyn«: en systematisk fremgangsmåde, der har til formål at opnå tilstrækkelig viden om
  energiforbrugs- og -forvaltningsprofilen
  for en bygning eller gruppe af bygninger, en industri- eller handelsvirksomheds drift eller anlæg eller en privat eller offentlig tjeneste, at identificere og kvantificere mulighederne for omkostningseffektive energibesparelser ved at udpege potentialet for omkostningseffektiv anvendelse eller produktion af vedvarende energi og at aflægge rapport om resultaterne |
| --- | --- |

(28)

»energisyn«: en systematisk fremgangsmåde, der har til formål at opnå tilstrækkelig viden om
  energiforbrugs- og -forvaltningsprofilen
  for en bygning eller gruppe af bygninger, en industri- eller handelsvirksomheds drift eller anlæg eller en privat eller offentlig tjeneste, at identificere og kvantificere mulighederne for omkostningseffektive energibesparelser ved at udpege potentialet for omkostningseffektiv anvendelse eller produktion af vedvarende energi og at aflægge rapport om resultaterne

| (29) | »kontrakt om energimæssig ydeevne«: en kontraktlig ordning mellem modtageren og leverandøren af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, som kontrolleres og overvåges under hele kontraktens løbetid, hvor arbejdet, leverancerne eller tjenesteydelserne i den samme foranstaltning bliver betalt i forhold til en aftalt grad af forbedring af energieffektiviteten eller et andet aftalt kriterium for den energimæssige ydeevne, f.eks. økonomiske besparelser |
| --- | --- |

(29)

»kontrakt om energimæssig ydeevne«: en kontraktlig ordning mellem modtageren og leverandøren af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, som kontrolleres og overvåges under hele kontraktens løbetid, hvor arbejdet, leverancerne eller tjenesteydelserne i den samme foranstaltning bliver betalt i forhold til en aftalt grad af forbedring af energieffektiviteten eller et andet aftalt kriterium for den energimæssige ydeevne, f.eks. økonomiske besparelser

| (30) | »intelligent målersystem«: »intelligent målersystem« som defineret i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(30)

»intelligent målersystem«: »intelligent målersystem« som defineret i direktiv (EU) 2019/944

| (30a) | »ladestander«: en ladestander som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv ... [AFIR — 2021/0223(COD)] |
| --- | --- |

(30a)

»ladestander«: en ladestander som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv ... [AFIR — 2021/0223(COD)]

| (31) | »transmissionssystemoperatør«: »transmissionssystemoperatør« som defineret i artikel 2, nr. 35), i henholdsvis direktiv (EU) 2019/944 og direktiv 2009/73/EF for elektricitet og gas |
| --- | --- |

(31)

»transmissionssystemoperatør«: »transmissionssystemoperatør« som defineret i artikel 2, nr. 35), i henholdsvis direktiv (EU) 2019/944 og direktiv 2009/73/EF for elektricitet og gas

| (32) | »kraftvarmeproduktion«: samtidig produktion af termisk energi og elektrisk eller mekanisk energi i én og samme proces |
| --- | --- |

(32)

»kraftvarmeproduktion«: samtidig produktion af termisk energi og elektrisk eller mekanisk energi i én og samme proces

| (33) | »økonomisk begrundet efterspørgsel«: den efterspørgsel, der ikke overstiger behovet for opvarmning eller køling, og som ellers ville kunne imødekommes på markedets betingelser gennem andre energiproduktionsprocesser end kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

(33)

»økonomisk begrundet efterspørgsel«: den efterspørgsel, der ikke overstiger behovet for opvarmning eller køling, og som ellers ville kunne imødekommes på markedets betingelser gennem andre energiproduktionsprocesser end kraftvarmeproduktion

| (34) | »nyttevarme«: varme, der produceres i en kraftvarmeproduktionsproces, med henblik på tilfredsstillelse af en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme eller køling |
| --- | --- |

(34)

»nyttevarme«: varme, der produceres i en kraftvarmeproduktionsproces, med henblik på tilfredsstillelse af en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme eller køling

| (35) | »el fra kraftvarmeproduktion«: el, der produceres ved en proces, der er knyttet til produktionen af nyttevarme og beregnes i overensstemmelse med metoden i bilag II |
| --- | --- |

(35)

»el fra kraftvarmeproduktion«: el, der produceres ved en proces, der er knyttet til produktionen af nyttevarme og beregnes i overensstemmelse med metoden i bilag II

| (36) | »højeffektiv kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion, der opfylder kriterierne i bilag III »samlet effektivitet«: |
| --- | --- |

(36)

»højeffektiv kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion, der opfylder kriterierne i bilag III »samlet effektivitet«:

| (37) | »samlet effektivitet«: den årlige sum af el-, mekanisk energi- og nyttevarmeproduktion divideret med forbruget af brændsel til varmeproduktionen i en kraftvarmeproduktionsproces og til bruttoelektricitets- og mekanisk energiproduktion |
| --- | --- |

(37)

»samlet effektivitet«: den årlige sum af el-, mekanisk energi- og nyttevarmeproduktion divideret med forbruget af brændsel til varmeproduktionen i en kraftvarmeproduktionsproces og til bruttoelektricitets- og mekanisk energiproduktion

| (38) | »el/varmeforhold«: forholdet mellem el fra kraftvarmeproduktion og nyttevarme ved fuld kraftvarmeproduktion på baggrund af driftsdata for den bestemte enhed |
| --- | --- |

(38)

»el/varmeforhold«: forholdet mellem el fra kraftvarmeproduktion og nyttevarme ved fuld kraftvarmeproduktion på baggrund af driftsdata for den bestemte enhed

| (39) | »kraftvarmeenhed«: en enhed, der kan anvendes til kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

(39)

»kraftvarmeenhed«: en enhed, der kan anvendes til kraftvarmeproduktion

| (40) | »små kraftvarmeenheder«: kraftvarmeenheder med en installeret kapacitet på mindre end 1 MWe |
| --- | --- |

(40)

»små kraftvarmeenheder«: kraftvarmeenheder med en installeret kapacitet på mindre end 1 MWe

| (41) | »mikrokraftvarmeenhed«: kraftvarmeenhed med en maksimal kapacitet på mindre end 50 kWe |
| --- | --- |

(41)

»mikrokraftvarmeenhed«: kraftvarmeenhed med en maksimal kapacitet på mindre end 50 kWe

| (42) | »effektiv fjernvarme og fjernkøling«: et fjernvarme- eller fjernkølesystem, der opfylder de kriterier, som er fastsat i artikel 24 |
| --- | --- |

(42)

»effektiv fjernvarme og fjernkøling«: et fjernvarme- eller fjernkølesystem, der opfylder de kriterier, som er fastsat i artikel 24

| (43) | »effektiv opvarmning og køling«: en mulighed for opvarmning og køling, som sammenlignet med et grundscenarie, der afspejler en business-as-usual-situation, målbart reducerer den tilførsel af primærenergi, der er påkrævet for på en omkostningseffektiv måde at forsyne en enhed af leveret energi inden for en relevant systemgrænse som vurderet i den cost-benefit-analyse, som er omhandlet i dette direktiv, under hensyntagen til påkrævet energi i forbindelse med udvinding, omdannelse, transport og distribution |
| --- | --- |

(43)

»effektiv opvarmning og køling«: en mulighed for opvarmning og køling, som sammenlignet med et grundscenarie, der afspejler en business-as-usual-situation, målbart reducerer den tilførsel af primærenergi, der er påkrævet for på en omkostningseffektiv måde at forsyne en enhed af leveret energi inden for en relevant systemgrænse som vurderet i den cost-benefit-analyse, som er omhandlet i dette direktiv, under hensyntagen til påkrævet energi i forbindelse med udvinding, omdannelse, transport og distribution

| (44) | »effektiv individuel opvarmning og køling«: en forsyningsmulighed inden for individuel opvarmning og køling, som sammenlignet med effektiv fjernvarme og fjernkøling målbart reducerer den tilførsel af ikkevedvarende primærenergi, der er påkrævet for at forsyne en enhed af leveret energi inden for en relevant systemgrænse, eller som kræver den samme tilførsel af ikkevedvarende primærenergi men til en lavere pris, under hensyntagen til påkrævet energi i forbindelse med udvinding, omdannelse, transport og distribution |
| --- | --- |

(44)

»effektiv individuel opvarmning og køling«: en forsyningsmulighed inden for individuel opvarmning og køling, som sammenlignet med effektiv fjernvarme og fjernkøling målbart reducerer den tilførsel af ikkevedvarende primærenergi, der er påkrævet for at forsyne en enhed af leveret energi inden for en relevant systemgrænse, eller som kræver den samme tilførsel af ikkevedvarende primærenergi men til en lavere pris, under hensyntagen til påkrævet energi i forbindelse med udvinding, omdannelse, transport og distribution

| (45) | »datacenter«: en struktur eller gruppe af strukturer,
  der anvendes til at huse, forbinde og drive computersystemer/servere og tilhørende udstyr til datalagring, -behandling og/eller -distribution samt relaterede aktiviteter som defineret i Kommissionens forordning (EU) 2022/132
   (57) |
| --- | --- |

(45)

»datacenter«: en struktur eller gruppe af strukturer,
  der anvendes til at huse, forbinde og drive computersystemer/servere og tilhørende udstyr til datalagring, -behandling og/eller -distribution samt relaterede aktiviteter som defineret i Kommissionens forordning (EU) 2022/132
   (57)

| (46) | »omfattende renovering«: en renovering, hvis omkostninger overstiger 50 % af investeringsomkostningerne for en ny lignende enhed |
| --- | --- |

(46)

»omfattende renovering«: en renovering, hvis omkostninger overstiger 50 % af investeringsomkostningerne for en ny lignende enhed

| (47) | »aggregator«: har samme betydning som den, der tillægges begrebet »uafhængig aggregator« i definitionen i artikel 2, nr. 19), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(47)

»aggregator«: har samme betydning som den, der tillægges begrebet »uafhængig aggregator« i definitionen i artikel 2, nr. 19), i direktiv (EU) 2019/944

| (48) | »energifattigdom«: en husholdnings
  manglende evne, kombineret med utilstrækkelige økonomiske midler, til at opfylde sine grundlæggende energiforsyningsbehov og
  manglende adgang til væsentlige energitjenester
  for at sikre grundlæggende niveauer for komfort og sundhed,
  en ordentlig levestandard, herunder tilstrækkelig opvarmning,
  varmt vand,
  køling, belysning og energi til elapparater, i den relevante nationale kontekst, eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker
  som følge af en eller en kombination af følgende faktorer
  :
  utilstrækkelig disponibel indkomst, høje energiudgifter og dårlig energieffektivitet i boliger |
| --- | --- |

(48)

»energifattigdom«: en husholdnings
  manglende evne, kombineret med utilstrækkelige økonomiske midler, til at opfylde sine grundlæggende energiforsyningsbehov og
  manglende adgang til væsentlige energitjenester
  for at sikre grundlæggende niveauer for komfort og sundhed,
  en ordentlig levestandard, herunder tilstrækkelig opvarmning,
  varmt vand,
  køling, belysning og energi til elapparater, i den relevante nationale kontekst, eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker
  som følge af en eller en kombination af følgende faktorer
  :
  utilstrækkelig disponibel indkomst, høje energiudgifter og dårlig energieffektivitet i boliger

| (49) | »slutbruger«: en fysisk eller juridisk person, der køber opvarmning, køling eller varmt brugsvand til eget brug, eller en fysisk eller juridisk person, der bebor en individuel bygning eller enhed i en ejendom med flere lejligheder eller bygninger til flere formål, som forsynes med opvarmning, køling eller varmt brugsvand fra en central kilde, og som ikke har en direkte eller individuel kontrakt med energileverandøren |
| --- | --- |

(49)

»slutbruger«: en fysisk eller juridisk person, der køber opvarmning, køling eller varmt brugsvand til eget brug, eller en fysisk eller juridisk person, der bebor en individuel bygning eller enhed i en ejendom med flere lejligheder eller bygninger til flere formål, som forsynes med opvarmning, køling eller varmt brugsvand fra en central kilde, og som ikke har en direkte eller individuel kontrakt med energileverandøren

| (50) | »fordeling af incitamenter«: manglende retfærdig og rimelig fordeling af finansielle forpligtelser og belønninger i forbindelse med investeringer i energieffektivitet blandt de berørte aktører, f.eks. ejere og lejere eller de forskellige ejere af bygningsenheder eller ejere og lejere eller forskellige ejere af ejendomme med flere lejligheder eller bygninger til flere formål. |
| --- | --- |

(50)

»fordeling af incitamenter«: manglende retfærdig og rimelig fordeling af finansielle forpligtelser og belønninger i forbindelse med investeringer i energieffektivitet blandt de berørte aktører, f.eks. ejere og lejere eller de forskellige ejere af bygningsenheder eller ejere og lejere eller forskellige ejere af ejendomme med flere lejligheder eller bygninger til flere formål.

| (50a) | »inddragelsesstrategi«: strategi, hvor der opstilles mål, udvikles teknikker og fastlægges en proces, hvor alle relevante interessenter på nationalt og lokalt plan, herunder civilsamfundets repræsentanter såsom forbrugerorganisationer, inddrages i den politiske beslutningsproces med henblik på at øge bevidstheden og få tilbagemeldinger om sådanne politikker og forbedre deres offentlige accept |
| --- | --- |

(50a)

»inddragelsesstrategi«: strategi, hvor der opstilles mål, udvikles teknikker og fastlægges en proces, hvor alle relevante interessenter på nationalt og lokalt plan, herunder civilsamfundets repræsentanter såsom forbrugerorganisationer, inddrages i den politiske beslutningsproces med henblik på at øge bevidstheden og få tilbagemeldinger om sådanne politikker og forbedre deres offentlige accept

| (50b) | »fælles kontaktpunkt«: et samlet sted for rådgivning, vejledning og information |
| --- | --- |

(50b)

»fælles kontaktpunkt«: et samlet sted for rådgivning, vejledning og information

Artikel 3

Princippet om »energieffektivitet først«

1.   I overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først sikrer medlemsstaterne, at energieffektivitetsløsninger
  , herunder ressourcer og systemfleksibilitet på efterspørgselssiden, vurderes
  i forbindelse med
  udformning og
  planlægning
  af politiske beslutninger samt
  større investeringsbeslutninger vedrørende følgende sektorer:

| a) | energisystemer og |
| --- | --- |

a)

energisystemer og

| b) | sektorer uden for energisektoren, hvis disse sektorer har en indvirkning på energiforbruget og energieffektiviteten,
  herunder bygninger, transport, vand, informations- og kommunikationsteknologi (IKT), landbrug og finansielle sektorer
  . |
| --- | --- |

b)

sektorer uden for energisektoren, hvis disse sektorer har en indvirkning på energiforbruget og energieffektiviteten,
  herunder bygninger, transport, vand, informations- og kommunikationsteknologi (IKT), landbrug og finansielle sektorer
  .

2.   Medlemsstaterne sikrer, at anvendelsen af princippet om energieffektivitet først
  , herunder, hvor det er relevant, sektorintegration og tværsektorielle indvirkninger,
  kontrolleres af de relevante enheder, i det omfang politik, planlægning og investeringsbeslutninger er underlagt krav om godkendelse og overvågning.

2a.
     
  Ved anvendelsen af denne artikel tager medlemsstaterne hensyn til Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749
   (58).

3.   Ved anvendelsen af princippet om energieffektivitet først skal medlemsstaterne:

| a) | udvikle, anvende og offentliggøre en cost-benefit-metodologi, der giver mulighed for korrekt vurdering af de mere overordnede fordele ved energieffektivitetsløsninger under hensyntagen til hele livscyklussen og den forudsigelige udvikling, system- og omkostningseffektivitet, forsyningssikkerhed og kvantificering
  fra
  et
  samfundsmæssigt
  , sundhedsmæssigt, økonomisk og klimaneutralt
  perspektiv |
| --- | --- |

a)

udvikle, anvende og offentliggøre en cost-benefit-metodologi, der giver mulighed for korrekt vurdering af de mere overordnede fordele ved energieffektivitetsløsninger under hensyntagen til hele livscyklussen og den forudsigelige udvikling, system- og omkostningseffektivitet, forsyningssikkerhed og kvantificering
  fra
  et
  samfundsmæssigt
  , sundhedsmæssigt, økonomisk og klimaneutralt
  perspektiv

| aa) | sikre, at anvendelsen af princippet om energieffektivitet først vil få en positiv indvirkning på bekæmpelsen af energifattigdom |
| --- | --- |

aa)

sikre, at anvendelsen af princippet om energieffektivitet først vil få en positiv indvirkning på bekæmpelsen af energifattigdom

| b) | udpege en enhed, der er ansvarlig for at overvåge anvendelsen af princippet om energieffektivitet først samt
  de lovgivningsmæssige rammers, herunder finansforordningernes,
  planlægningens, politikkers og investeringsbeslutningers indvirkning på energiforbrug og energieffektivitet
  og energisystemer |
| --- | --- |

b)

udpege en enhed, der er ansvarlig for at overvåge anvendelsen af princippet om energieffektivitet først samt
  de lovgivningsmæssige rammers, herunder finansforordningernes,
  planlægningens, politikkers og investeringsbeslutningers indvirkning på energiforbrug og energieffektivitet
  og energisystemer

| ba) | sikre, at de foretagne investeringer er miljømæssigt bæredygtige i alle faser af energiværdikæden, og anvende cirkularitetsprincipper ved overgangen til klimaneutralitet |
| --- | --- |

ba)

sikre, at de foretagne investeringer er miljømæssigt bæredygtige i alle faser af energiværdikæden, og anvende cirkularitetsprincipper ved overgangen til klimaneutralitet

| c) | rapportere til Kommissionen som led i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 om, hvordan der på nationalt, regionalt
  og lokalt
  plan er taget hensyn til princippet
  om energieffektivitet først
  i forbindelse med planlægning, politikker og større investeringsbeslutninger i relation til de nationale og regionale energisystemer
  samt til sektorer uden for energisektoren, hvor disse sektorer har indflydelse på energiforbruget og energieffektiviteten, herunder, men ikke begrænset til følgende:










  i) | en vurdering af den systematiske anvendelse af og fordelene ved princippet om energieffektivitet først i energisystemer, navnlig i relation til energiforbrug |
| --- | --- | --- |

c)

rapportere til Kommissionen som led i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 om, hvordan der på nationalt, regionalt
  og lokalt
  plan er taget hensyn til princippet
  om energieffektivitet først
  i forbindelse med planlægning, politikker og større investeringsbeslutninger i relation til de nationale og regionale energisystemer
  samt til sektorer uden for energisektoren, hvor disse sektorer har indflydelse på energiforbruget og energieffektiviteten, herunder, men ikke begrænset til følgende:

i)

en vurdering af den systematiske anvendelse af og fordelene ved princippet om energieffektivitet først i energisystemer, navnlig i relation til energiforbrug

| ii) | en liste over foranstaltninger til afskaffelse af alle unødvendige lovgivningsmæssige eller ikkelovgivningsmæssige hindringer for gennemførelsen af princippet om energieffektivitet først og løsninger på efterspørgselssiden gennem identificering af national lovgivning og foranstaltninger, der strider mod princippet om energieffektivitet først |
| --- | --- |

ii)

en liste over foranstaltninger til afskaffelse af alle unødvendige lovgivningsmæssige eller ikkelovgivningsmæssige hindringer for gennemførelsen af princippet om energieffektivitet først og løsninger på efterspørgselssiden gennem identificering af national lovgivning og foranstaltninger, der strider mod princippet om energieffektivitet først

3a.
     
  Senest ... [6 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] vedtager Kommissionen en delegeret retsakt, der supplerer dette direktiv ved at indføre en fælles overordnet ramme, der inkluderer tilsyn, overvågnings- og rapporteringsproceduren, som medlemsstaterne kan anvende ved udformningen af de i stk. 3, litra a), omhandlede cost-benefit-metodologier, for at sikre sammenlignelighed og samtidig give medlemsstaterne mulighed for at tilpasse sig til de nationale og lokale omstændigheder.

Artikel 4

Energieffektivitetsmål

1.   Medlemsstaterne sikrer i fællesskab en reduktion af energiforbruget på mindst
  40 %
  i 2030
  i endeligt energiforbrug og 42,5 % i primærenergiforbrug
  i forhold til fremskrivningerne i referencescenariet fra
  2007
  , således at Unionens endelige energiforbrug ikke overstiger
  740
  Mtoe, og Unionens primærenergiforbrug ikke overstiger
  960
  Mtoe i 2030. (59)

2.   Hver medlemsstat fastsætter
  bindende
  nationale energieffektivitetsbidrag for endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug med henblik på i fællesskab at nå det bindende EU-mål, som er fastsat i stk. 1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bidrag tillige med
  et
  forløb
  med to referencepunkter (milepæle) i 2025 og 2027
  for disse bidrag som led i ajourføringerne af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999 og som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner som omhandlet i og i overensstemmelse den procedure, der er fastsat i artikel 3 og 7-12 i forordning (EU) 2018/1999.
  Ved fastsættelse af deres bindende nationale bidrag skal
   medlemsstaterne anvende den formel, som er fastsat i bilag I til dette direktiv, og forklare, hvordan og på grundlag af hvilke data disse bidrag er blevet beregnet.

Medlemsstaterne angiver også andelene af energiforbruget i slutanvendelsessektorerne som fastlagt i forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik, herunder industri-, bolig-, service- og transportsektoren, i deres nationale energieffektivitetsbidrag. Prognoser for energiforbruget inden for ▌IKT ▌skal også angives.

Ved fastsættelsen af disse bidrag tager medlemsstaterne hensyn til:

| a) | at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 
  740
  Mtoe endeligt energiforbrug eller maksimalt
  960
  Mtoe primærenergi forbrug |
| --- | --- |

a)

at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 
  740
  Mtoe endeligt energiforbrug eller maksimalt
  960
  Mtoe primærenergi forbrug

| b) | de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv |
| --- | --- |

b)

de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv

| c) | andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan |
| --- | --- |

c)

andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan

| d) | følgende
  relevante faktorer, der påvirker effektivitetsindsatsen
  , som indgår i formlen i bilag I
  :






  i. | det fælles ambitionsniveau, der er nødvendigt for at nå klimamålene |
| --- | --- | --- |

d)

følgende
  relevante faktorer, der påvirker effektivitetsindsatsen
  , som indgår i formlen i bilag I
  :

i.

det fælles ambitionsniveau, der er nødvendigt for at nå klimamålene

| ii. | den rimelige fordeling af indsatsen i hele Unionen |
| --- | --- |

ii.

den rimelige fordeling af indsatsen i hele Unionen

| iii. | økonomiens energiintensitet |
| --- | --- |

iii.

økonomiens energiintensitet

| iv) | resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser |
| --- | --- |

iv)

resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser

| e) | andre nationale
  faktorer
  , der påvirker energiforbruget, navnlig:






  i) | udviklingen i og prognoser for BNP |
| --- | --- | --- |

e)

andre nationale
  faktorer
  , der påvirker energiforbruget, navnlig:

i)

udviklingen i og prognoser for BNP

| ii) | ændringer i import og eksport af energi, udviklingen i energimikset og ibrugtagning af nye bæredygtige brændsler |
| --- | --- |

ii)

ændringer i import og eksport af energi, udviklingen i energimikset og ibrugtagning af nye bæredygtige brændsler

| iii) | udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring, og |
| --- | --- |

iii)

udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring, og

| iv) | dekarbonisering af energiintensive industrier. |
| --- | --- |

iv)

dekarbonisering af energiintensive industrier.

| iva) | ambitionsniveauet i de nationale dekarboniserings-/klimaneutralitetsplaner. |
| --- | --- |

iva)

ambitionsniveauet i de nationale dekarboniserings-/klimaneutralitetsplaner.

Når medlemsstaterne tager højde for de nationale faktorer, der er omhandlet i tredje afsnit, litra e), må dette ikke føre til manglende opfyldelse af Unionens energieffektivitetesmål. Kommissionen vurderer, om medlemsstaternes kollektive bidrag er tilstrækkeligt til at opfylde Unionens energieffektivitetsmål, og vurderer, om bidragene er i overensstemmelse med opnåelsen af milepælene. Hvis den konkluderer, at det ikke er tilstrækkeligt, foreslår den inden for to måneder efter medlemsstaternes meddelelse af deres nationale energieffektivitetsbidrag hver medlemsstat et korrigeret nationalt energieffektivitetsbidrag, der sikrer, at medlemsstaterne kollektive bidrag opfylder Unionens energieffektivitetsmål. Ved anvendelsen af denne mekanisme sikrer Kommissionen, at der ikke er nogen forskel i primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug mellem summen af medlemsstaternes nationale bidrag og Unionens energieffektivitetsmål.

3.   Kommissionen vurderer på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 29, stk. 1 og 3, i forordning (EU) 2018/1999
  medlemsstaternes fremskridt med gennemførelsen af deres bindende nationale bidrag og milepæle, jf. denne artikels stk. 2
  .
  Hvis Kommissionen på grundlag af sin vurdering konkluderer
  , at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde energieffektivitetsbidragene, sikrer de medlemsstater, der ligger over deres ▌forløb
  og milepæle
  , jf. nærværende artikels stk. 2, at der gennemføres yderligere foranstaltninger senest et år efter datoen for modtagelsen af Kommissionens vurdering for at sikre, at de kommer tilbage på rette spor til at yde deres energieffektivitetsbidrag. Disse yderligere foranstaltninger omfatter, men er ikke begrænset til, følgende foranstaltninger:

| a. | nationale foranstaltninger, der giver yderligere energibesparelser, herunder styrket projektudviklingsbistand til gennemførelse af energieffektivitetsfremmende foranstaltninger |
| --- | --- |

a.

nationale foranstaltninger, der giver yderligere energibesparelser, herunder styrket projektudviklingsbistand til gennemførelse af energieffektivitetsfremmende foranstaltninger

| b. | forøgelse af energispareforpligtelsen i artikel 8 |
| --- | --- |

b.

forøgelse af energispareforpligtelsen i artikel 8

| c. | tilpasning af forpligtelsen for den offentlige sektor |
| --- | --- |

c.

tilpasning af forpligtelsen for den offentlige sektor

| d. | ydelse af et frivilligt finansielt bidrag til den nationale energieffektivitetsfond, jf. artikel 28, eller et andet finansieringsinstrument, der er øremærket til energieffektivitet, hvor de årlige finansielle bidrag skal svare til de investeringer, der er nødvendige for at nå
  forløbet
  . |
| --- | --- |

d.

ydelse af et frivilligt finansielt bidrag til den nationale energieffektivitetsfond, jf. artikel 28, eller et andet finansieringsinstrument, der er øremærket til energieffektivitet, hvor de årlige finansielle bidrag skal svare til de investeringer, der er nødvendige for at nå
  forløbet
  .

Hvis en medlemsstat ligger over sit ▌forløb, jf. denne artikels stk. 2, medtager den i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 en redegørelse for
  de foranstaltninger,
  den vil
  træffe for at
  dække efterslæbet for at sikre, at dens nationale energieffektivitetsbidrag nås
  , og omfanget af energibesparelser, som hver foranstaltning ventes at medfør
  e.

Kommissionen vurderer, om de nationale foranstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, er tilstrækkelige til at nå Unionens energieffektivitetsmål. Hvis de nationale foranstaltninger vurderes at være utilstrækkelige, foreslår Kommissionen i det relevante omfang foranstaltninger og udøver sin beføjelse på EU-plan ud over disse henstillinger for navnlig at sikre, at Unionens 2030-mål for energieffektivitet opfyldes.

4.   Kommissionen vurderer senest den 31. december 2026 eventuelle metoderelaterede ændringer i de data, der indberettes i henhold til forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik, hvad angår metoden til beregning af energibalancen og i energimodellerne for europæisk energianvendelse og foreslår om nødvendigt tekniske justeringer af beregningen af Unionens 2030-mål med henblik på at opretholde det ambitionsniveau, som er fastsat i nærværende artikels stk. 1.

KAPITEL II

KAPITEL II

DEN OFFENTLIGE SEKTORS ROLLE SOM FORBILLEDE

DEN OFFENTLIGE SEKTORS ROLLE SOM FORBILLEDE

Artikel 5

Den offentlige sektors førende rolle med hensyn til energieffektivitet

1.   Medlemsstaterne sørger for, at alle offentlige organers samlede endelige energiforbrug under et reduceres med mindst
  2 %
  hvert år sammenlignet med året X-2 (hvor X er det år, hvor dette direktiv træder i kraft).

Medlemsstaterne kan tage hensyn til klimavariationer i medlemsstaten, når de beregner deres offentlige organers endelige energiforbrug.

2.   Medlemsstaterne medtager i deres nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer heraf i henhold til forordning (EU) 2018/1999
  listen
  over
  alle
  offentlige organer, der skal bidrage til at opfylde forpligtelsen i nærværende artikels stk. 1, og angiver den reduktion af energiforbruget
  og de energibesparelser
  , som hver af dem skal opnå, og de foranstaltninger, de planlægger at gennemføre til dette formål. Som led i medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimarapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 aflægger de rapport til Kommissionen om den opnåede årlige reduktion af det endelige energiforbrug.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de regionale og lokale myndigheder fastsætter specifikke energieffektivitetsforanstaltninger i deres dekarboniseringsplaner efter høring af
  relevante
  interessenter
  , deres energiagenturer, hvor det er relevant,
  og offentligheden, herunder de særlige grupper med en relativt større risiko for at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for virkningerne heraf
  på grund af deres indkomst, køn, demografi, sundhedstilstand eller tilhørsforhold til en minoritetsgruppe
  , såsom ▌personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund.
  Medlemsstaterne sikrer også, at regionale og lokale myndigheder ved udformningen og gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger undgår negative direkte eller indirekte virkninger af energieffektivitetsforanstaltningerne på energifattige lavindkomsthusholdninger eller sårbare grupper.

4.   Medlemsstaterne
  yder økonomisk og teknisk støtte til
  offentlige organer i forbindelse med udbredelsen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten
  og tilskynder dem til at tage hensyn til de yderligere fordele ud over energibesparelser, såsom kvaliteten af indeklimaet og miljøet samt en forbedring af folks livskvalitet og komforten ved renovering af offentlige bygninger, navnlig skoler, daginstitutioner, plejecentre, beskyttede boliger, hospitaler og sociale boliger
  , herunder på regionalt og lokalt plan
  . Medlemsstaterne udstikker
  retningslinjer,
  fremmer
  kompetenceopbygning og uddannelsesmuligheder
  , herunder energirenovering ved hjælp af kontrakter om energimæssig ydeevne og offentlige-private partnerskaber og tilskynder til
  samarbejde mellem offentlige organer.
  Medlemsstaterne støtter offentlige organer for at tage hånd om manglen på menneskelige ressourcer, som er nødvendig i alle faser af den grønne omstilling, herunder såvel håndværkere som højtuddannede eksperter inden for grøn teknologi, forskere inden for anvendt videnskab og innovatorer.

5.   Medlemsstaterne tilskynder offentlige organer til at tage hensyn til CO2-emissioner
  samt økonomiske, samfundsmæssige og energisikkerhedsmæssige fordele
  over hele livscyklussen for deres offentlige organers investeringer og politiske aktiviteter
  og stiller specifik vejledning til rådighed i den henseende
  .

5a.
     
  Medlemsstaterne tilskynder offentlige organer til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende opvarmningsdimensionen for bygninger, der ejes eller lejes af offentlige organer, navnlig gennem udskiftning af gamle og ineffektive varmeapparater og udfasning af fossile brændsler.

5b.
     
  Medlemsstaterne fremmer brugen af offentlig transport og andre mindre forurenende og mere energieffektive mobilitetsformer, såsom jernbane, cykling, gang eller delt mobilitet, ved at forny og dekarbonisere flåder, tilskynde til et modalskift og medtage disse former i mobilitetsplanlægning i byerne.

Artikel 6

Offentlige organers bygninger som forbillede

1.   Uden at det berører artikel 7 i ▌direktiv 2010/31/EU110, sikrer hver medlemsstat, at mindst 3 % af det samlede etageareal i opvarmede og/eller nedkølede bygninger, der ejes af offentlige organer
  , af følgende kategorier og i bygninger til sociale formål
  renoveres hvert år, så de mindst omdannes til næsten energineutrale bygninger
  eller energineutrale bygninger
  i henhold til artikel 9 i direktiv 2010/31/EU
  under behørig hensyntagen til omkostningseffektivitet og teknisk gennemførlighed:

| a) | bygninger ejet af offentlige organer |
| --- | --- |

a)

bygninger ejet af offentlige organer

| b) | bygninger, der nyligt er taget i brug af offentlige organer fra ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] |
| --- | --- |

b)

bygninger, der nyligt er taget i brug af offentlige organer fra ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

| c) | bygninger, der benyttes af offentlige organer, når de når en udløsende begivenhed (fornyelse af leje, salg, ændring af anvendelse, omfattende reparations- eller vedligeholdelsesarbejde). |
| --- | --- |

c)

bygninger, der benyttes af offentlige organer, når de når en udløsende begivenhed (fornyelse af leje, salg, ændring af anvendelse, omfattende reparations- eller vedligeholdelsesarbejde).

Medlemsstaterne kan fritage socialt boligbyggeri fra forpligtelsen til at renovere som omhandlet i første afsnit, hvis sådanne renoveringer ikke vil være omkostningsneutrale og vil føre til huslejestigninger for personer, der bor i socialt boligbyggeri, som ikke på nogen måder kan begrænses til det, der svarer til de økonomiske besparelser på energiregningen.

Hvis offentlige organer benytter en bygning, som de ikke ejer, skal de så vidt muligt udøve deres kontraktlige rettigheder og tilskynde ejeren af bygningen til at renovere bygningen til en næsten energineutral bygning i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2010/31/EU
  eller gennemføre et energiledelsessystem eller en kontrakt om energimæssig ydeevne for at opretholde og øge den energimæssige ydeevne med tiden
  . Når offentlige myndigheder indgår en ny kontrakt om at benytte en bygning, som de ikke ejer, skal de
  sikre
  , at bygningen henhører under de to bedste energieffektivitetsklasser på energiattesten
  , eller fastsætte kontraktlige bestemmelser, der forpligter ejeren af bygningen til at renovere den til en næsten energineutral bygning, før den benyttes af det offentlige organ
  .

De 3 % beregnes af det samlede etageareal i bygninger, der har et samlet nettoetageareal på mere end 250 m2, som ejes af offentlige organer ▌, og
  i bygninger til sociale formål,
  som den 1. januar 2024 ikke er næsten energineutrale bygninger.

Medlemsstaterne kan fastsætte krav, der skal sikre, at bygninger, der ejes eller benyttes af offentlige organer som omhandlet i første og tredje afsnit af dette stykke, og bygninger til sociale formål over 250 m2, hvor det er teknisk og økonomisk muligt, skal udstyres med bygningsautomatiserings- og kontrolsystemer eller andre løsninger til aktiv styring af energistrømmene i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i direktiv 2010/31/EU.

Hvor det er teknisk muligt og omkostningseffektivt, bestræber medlemsstaterne sig på at installere en række ladestandere i bygninger, der ejes eller benyttes af offentlige organer, og som overstiger minimumskravet i artikel [12] i direktiv ... [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)]

1a.
     
  Uden at det berører stk. 1 kan medlemsstaterne anvende mindre strenge krav og fastsætte andre energieffektivitetskrav for følgende kategorier af bygninger:

| a) | bygninger, der er officielt beskyttet som en del af et særligt udpeget miljø eller på grund af deres særlige arkitektoniske eller historiske værdi, for så vidt overholdelse af visse mindstekrav til energimæssig ydeevne ville ændre deres karakter eller udseende uacceptabelt |
| --- | --- |

a)

bygninger, der er officielt beskyttet som en del af et særligt udpeget miljø eller på grund af deres særlige arkitektoniske eller historiske værdi, for så vidt overholdelse af visse mindstekrav til energimæssig ydeevne ville ændre deres karakter eller udseende uacceptabelt

| b) | bygninger, der ejes af de væbnede styrker eller statsforvaltningen og anvendes til nationale forsvarsformål, med undtagelse af indkvarteringsbygninger med enkeltværelser eller kontorbygninger til de væbnede styrker og andet personale, der er ansat af forsvarsmyndighederne |
| --- | --- |

b)

bygninger, der ejes af de væbnede styrker eller statsforvaltningen og anvendes til nationale forsvarsformål, med undtagelse af indkvarteringsbygninger med enkeltværelser eller kontorbygninger til de væbnede styrker og andet personale, der er ansat af forsvarsmyndighederne

| c) | bygninger, der anvendes til gudstjenester og religiøse formål. |
| --- | --- |

c)

bygninger, der anvendes til gudstjenester og religiøse formål.

1b.
     
  For at fremskynde energibesparelserne og give et incitament til tidlige foranstaltninger kan en medlemsstat, som i ethvert år renoverer mere end 3 % af det samlede etageareal i sine bygninger i overensstemmelse med stk. 1 frem til 31. december 2026, medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for et af de efterfølgende tre år. En medlemsstat, der renoverer mere end 3 % af det samlede etageareal i sine bygninger fra den 1. januar 2027, kan medregne overskuddet i den årlige renoveringsprocent for de efterfølgende to år.

2.   I ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne i den årlige renoveringsprocent for bygninger medregne nye bygninger, der ejes som erstatning for offentlige organers bestemte bygninger, der er nedrevet inden for de to foregående år. Sådanne fritagelser finder kun anvendelse, hvis de vil være mere omkostningseffektive og bæredygtige målt på de opnåede besparelser på energi og CO2-livscyklusemissioner i forhold til at renovere sådanne bygninger. Hver medlemsstat fastlægger klare generelle kriterier, metoder og procedurer til at udpege sådanne ekstraordinære tilfælde og offentliggør disse.

3.   Med henblik på denne artikel offentliggør medlemsstaterne en fortegnelse over opvarmede og/eller afkølede bygninger
  , der ejes eller benyttes af offentlige organer som omhandlet i første og tredje afsnit af stk. 1, og bygninger til sociale formål
  med et samlet nettoetageareal på mere end 250 m2. Denne fortegnelse
  udarbejdes senest den 30. juni 2024 og
  ajourføres mindst én gang om året.
  Den samles i en brugervenlig database og kædes sammen med oversigten over bygningsmassen, der udarbejdes inden for rammerne af de nationale langsigtede renoveringsstrategier i henhold til artikel 2a i direktiv 2010/31/EU og databaserne, der etableres i overensstemmelse med artikel [19] i dette direktiv [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)].

Hvis sådanne fortegnelser allerede findes på lokalt eller regionalt plan, træffer hver medlemsstat passende foranstaltninger for at lette dataindsamlingen og -behandlingen med tilknytning til dens fortegnelse. Fortegnelsen skal også gøre det muligt for private aktører, herunder energitjenesteselskaber, at deltage i renoveringsløsninger. Data om bygningsmassens karakteristika, bygningens ydre mures ydeevne, tekniske byggesystemer, bygningsrenovation og energimæssig ydeevne kan aggregeres af EU-overvågningsorganet for bygningsmassen for at sikre bedre forståelse af byggesektorens energimæssige ydeevne gennem sammenlignelige data.

Fortegnelsen skal som minimum indeholde følgende oplysninger:

| a) | etagearealet i m2 |
| --- | --- |

a)

etagearealet i m2

| ab) | det årlige forbrug af varme, køling, elektricitet og varmt vand, hvis disse data er tilgængelige |
| --- | --- |

ab)

det årlige forbrug af varme, køling, elektricitet og varmt vand, hvis disse data er tilgængelige

| b) | den enkelte bygnings energiattest udstedt i overensstemmelse med artikel
  16 i direktiv
  ...
  [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)] eller, hvis der ikke findes nogen energiattest for bygningen, oplysninger om bygningens varmekilde, bygningens energiintensitet udtrykt i kWh/(m2*y), ventilations- og køleanlæg samt andre tekniske installationer fremlægges |
| --- | --- |

b)

den enkelte bygnings energiattest udstedt i overensstemmelse med artikel
  16 i direktiv
  ...
  [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)] eller, hvis der ikke findes nogen energiattest for bygningen, oplysninger om bygningens varmekilde, bygningens energiintensitet udtrykt i kWh/(m2*y), ventilations- og køleanlæg samt andre tekniske installationer fremlægges

| ba) | de målte energibesparelser som følge af renoveringen af bygninger, der ejes eller benyttes af offentlige organer, og bygninger til sociale formål og andre energieffektivitetsforanstaltninger for disse bygninger |
| --- | --- |

ba)

de målte energibesparelser som følge af renoveringen af bygninger, der ejes eller benyttes af offentlige organer, og bygninger til sociale formål og andre energieffektivitetsforanstaltninger for disse bygninger

| bb) | bygningernes alder, brugstype, type og placering (byområde eller landdistrikt). |
| --- | --- |

bb)

bygningernes alder, brugstype, type og placering (byområde eller landdistrikt).

Ud over de data, der er omhandlet i tredje afsnit, bestræber medlemsstaterne sig på på bedst mulig måde at medtage kvalitative aspekter i deres fortegnelser. De kan navnlig i deres fortegnelser medtage en beskrivelse af foranstaltningerne i forbindelse med deres inddragelsesstrategier med henblik på at sikre, at ejerne og lejerne af bygningerne tilpasser deres adfærd til energibesparelser og til næsten energineutrale bygningers operationelle krav. Sådanne bilag stilles til rådighed i form af — eller tilføjes til allerede eksisterende — ressourcecentre, der forvaltes af lokale myndigheder, og som skal være tilgængelige for interessenter, herunder politiske beslutningstagere, private udlejere af sociale boliger og lejerorganisationer samt administratorer af private kontorer.

Artikel 7

Offentlige udbud

1.   Medlemsstaterne sikrer, at ordregivende myndigheder og ordregivende enheder ved indgåelse af offentlige kontrakter og koncessioner med en værdi, der svarer til eller overstiger tærskelværdierne i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU og artikel 15 i direktiv 2014/25/EU, kun køber produkter, tjenesteydelser, bygninger og bygværker, der opfylder høje krav til energieffektivitet,
  og samtidig tager behørig højde for effektiv forvaltning af finansielle ressourcer
   i overensstemmelse med de krav, der er omhandlet i bilag IV til dette direktiv .

Medlemsstaterne sikrer også, at ordregivende myndigheder og ordregivende enheder ved indgåelse af offentlige kontrakter og koncessioner med en værdi, der svarer til eller overstiger de i første afsnit nævnte tærskelværdier, anvender princippet om energieffektivitet først, jf. artikel 3 i dette direktiv, herunder for offentlige kontrakter og koncessioner, for hvilke der ikke er fastsat specifikke krav i bilag IV.

2.   Forpligtelsen i stk. 1 finder kun anvendelse på de væbnede styrkers kontrakter, i det omfang dens anvendelse ikke skaber nogen konflikt med arten af og det primære mål med de væbnede styrkers aktiviteter. Forpligtelsen finder ikke anvendelse på kontrakter om levering af militært materiel som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF (60).

3.   Uanset dette direktivs artikel 26, stk. 4, sørger medlemsstaterne for, at ordregivende myndigheder og ordregivende enheder skal vurdere gennemførligheden af at indgå langsigtede kontrakter om energimæssig ydeevne, som fører til langsigtede energibesparelser, ved udbud af kontrakter vedrørende tjenesteydelser med et betydeligt energiindhold.

4.   Med forbehold af stk. 1 kan medlemsstaterne, når de køber en produktpakke, der fuldt ud er omfattet af en delegeret retsakt vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 (61), kræve, at den samlede energieffektivitet går forud for energieffektiviteten for de enkelte produkter i pakken, ved at købe den produktpakke, der opfylder kriteriet om at tilhøre den højeste
  tilgængelige
  energieffektivitetsklasse.

5.   Medlemsstaterne
  pålægger
  ordregivende myndigheder og ordregivende enheder, hvor det er relevant, at tage hensyn til generelle aspekter vedrørende bæredygtighed, sociale forhold, miljø og cirkulær økonomi i forbindelse med udbudspraksis
  , navnlig for transportsektoren,
  med henblik på at nå Unionens mål om dekarbonisering og nulforurening. Hvor det er relevant og i overensstemmelse med kravene i bilag IV pålægger medlemsstaterne de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder at tage hensyn til Unionens kriterier for grønne offentlige indkøb.

For at sikre gennemsigtighed i anvendelsen af energieffektivitetskrav i udbudsproceduren offentliggør medlemsstaterne oplysninger om energieffektivitetsvirkningen af kontrakter med en værdi, der svarer til eller overstiger de tærskler, der er nævnt i stk. 1. De ordregivende myndigheder
  pålægger
  tilbudsgivere at oplyse om
  det
  globale opvarmningspotentiale i hele livscyklussen
  for nye bygninger og bygninger, der skal renoveres, herunder brug af kulstoffattige materialer og cirkulariteten af de anvendte materialer, og gør
  disse oplysninger offentligt tilgængelige med henblik på kontrakterne, navnlig for nye bygninger med et etageareal på over 2 000 kvadratmeter.

Medlemsstaterne støtter ordregivende myndigheder og ordregivende enheder med hensyn til udbredelsen af energieffektivitetskrav, herunder på regionalt og lokalt plan, ved at tilvejebringe klare regler og retningslinjer, herunder metoder til at vurdere livscyklusomkostninger samt miljøpåvirkninger og -omkostninger, oprette kompetencecentre, tilskynde til samarbejde mellem ordregivende myndigheder, også på tværs af landegrænserne, og anvende samlede udbud og digitale udbud, hvis det er muligt.

5a.
     
  Hvor det er relevant, kan Kommissionen yde yderligere vejledning og stille værktøjer til rådighed for nationale myndigheder og indkøbsansvarlige i anvendelsen af energieffektivitetskrav i udbudsproceduren. Denne støtte kan styrke eksisterende støttefora (f.eks. samordnet indsats) for medlemsstaterne og bistå dem med at tage hensyn til kriterier for grønne offentlige indkøb.

6.   Medlemsstaterne fastsætter love og reguleringsmæssige bestemmelser samt administrativ praksis for offentlige indkøb og årlig budgettering og regnskabsføring, som er nødvendig for at sikre, at de enkelte ordregivende myndigheder ikke afholder sig fra at foretage investeringer i forbedring af energieffektiviteten og fra at benytte kontrakter om energimæssig ydeevne og mekanismer til tredjepartsfinansiering på langsigtet kontraktlig basis.

7.   Medlemsstaterne fjerner reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for energieffektivitet, navnlig hvad angår love og reguleringsmæssige bestemmelser samt administrativ praksis for offentlige indkøb og årlig budgettering og regnskabsføring med henblik på at sikre, at de enkelte offentlige organer ikke afholder sig fra at foretage investeringer i forbedring af energieffektiviteten og fra at benytte indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne og mekanismer til tredjepartsfinansiering på langsigtet kontraktlig basis.

Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå hindringerne for at indføre forbedringer af energieffektiviteten som led i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999.

KAPITEL III

KAPITEL III

EFFEKTIVITET I ENERGIANVENDELSEN

EFFEKTIVITET I ENERGIANVENDELSEN

Artikel 8

Energispareforpligtelse

-1.
     
  Med henblik på at sikre et stabilt og forudsigeligt bidrag til at nå Unionens energi- og klimamål 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050 skal medlemsstaterne opnå kumulative besparelser på det endelige energiforbrug i forpligtelsesperioderne. Den første forpligtelsesperiode, der er omhandlet i stk. 1, litra a), var fra 2014 til 2020. Den anden forpligtelsesperiode, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og c), går fra 2021 til 2030.

1.   Medlemsstaterne skal opnå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst:

| a) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5 % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængde i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013. Energisalg målt i mængde, der anvendes til transport, kan udelukkes helt eller delvis fra denne beregning |
| --- | --- |

a)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5 % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængde i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013. Energisalg målt i mængde, der anvendes til transport, kan udelukkes helt eller delvis fra denne beregning

| b) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023 på 0,8 % af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019. Som en undtagelse fra dette krav skal Cypern og Malta opnå nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023 svarende til 0,24 % af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019 |
| --- | --- |

b)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023 på 0,8 % af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019. Som en undtagelse fra dette krav skal Cypern og Malta opnå nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023 svarende til 0,24 % af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019

| c) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2024 til den 31. december 2030 på
  2 %
  af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over treårsperioden forud for den 1. januar 2020. |
| --- | --- |

c)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2024 til den 31. december 2030 på
  2 %
  af det årlige endelige energiforbrug målt i gennemsnit over treårsperioden forud for den 1. januar 2020.

Medlemsstaterne beslutter, hvordan den beregnede mængde af nye besparelser fordeles over de i første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede perioder, forudsat at de krævede samlede kumulative energibesparelser i slutanvendelserne er blevet opnået ved slutningen af hver forpligtelsesperiode.

Medlemsstaterne skal fortsætte med at opnå nye årlige besparelser i overensstemmelse med den besparelsesprocent, der er angivet i første afsnit, litra c) for tiårsperioder efter 2030.

2.   Medlemsstaterne opnår den mængde energibesparelser, som er krævet i henhold til denne artikels stk. 1, ved enten at indføre en ordning for energispareforpligtelser som omhandlet i artikel 9 eller ved at vedtage alternative politiktiltag som omhandlet i artikel 10. Medlemsstaterne kan kombinere en ordning for energispareforpligtelser med alternative politiktiltag. Medlemsstaterne sikrer, at de energibesparelser, som følger af de i artikel 9 og 10 og artikel 28, stk. 11, omhandlede politiktiltag, beregnes i overensstemmelse med bilag V.

3.   Medlemsstaterne gennemfører ordninger for energispareforpligtelser, alternative politiktiltag eller en kombination heraf eller programmer eller foranstaltninger, der finansieres via en national energisparefond, som en prioritet blandt personer, der er berørt af energifattigdom,
  lavindkomsthusholdninger,
  sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne sikrer, at politiktiltag, der gennemføres i henhold til denne artikel, ikke har ugunstige virkninger for disse personer. Hvor det er relevant, gør medlemsstaterne bedst mulig brug af finansiering, herunder offentlig finansiering, finansieringsfaciliteter, der er etableret på EU-plan, og indtægter fra kvoter i henhold til artikel 22, stk. 3, litra b), med henblik på at fjerne ugunstige virkninger og sikre en retfærdig og inklusiv energiomstilling.

Med henblik på at opnå det omfang af energibesparelser, der er krævet under stk. 1, tager medlemsstaterne
  ved udformningen af sådanne politiktiltag hensyn til og fremmer VE-fællesskabers og borgerenergifællesskabers rolle i og deres bidrag til gennemførelsen af disse politiktiltag.

Medlemsstaterne skal
  fastsætte og
  opnå en
  minimumsandel
  af den påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne blandt personer, der er berørt af energifattigdom,
  lavindkomsthusholdninger,
  sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Denne andel skal mindst svare til den andel af husholdninger, som befinder sig i energifattigdom ifølge vurderingen i deres nationale energi- og klimaplan, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning.
  Medlemsstaterne skal, når de vurderer andelen af energifattigdom i forbindelse med deres nationale energi- og klimaplan, tage de indikatorer, der er omhandlet i dette afsnits litra a)-bb), i betragtning.
  Hvis en medlemsstat ikke har meddelt andelen af husholdninger, som ifølge vurderingen i den nationale energi- og klimaplan er ramt af energifattigdom, skal andelen af den påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne blandt personer, der er berørt af energifattigdom,
  lavindkomsthusholdninger,
  sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, mindst svare til den aritmetiske gennemsnitlige andel af følgende indikatorer for 2019 eller, hvor den ikke foreligger for 2019, til den lineære ekstrapolering af værdierne heraf for de seneste tre år, som er til rådighed:

| a) | Manglende evne til at opvarme boligen tilstrækkeligt (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]) |
| --- | --- |

a)

Manglende evne til at opvarme boligen tilstrækkeligt (Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

| b) | restancer med betaling af forsyningsregninger (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) og |
| --- | --- |

b)

restancer med betaling af forsyningsregninger (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) og

| ba) | det totale antal borgere, der lever i en bolig med utæt tag, fugtige vægge, gulve eller fundament eller råd i vinduesrammer eller gulve (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]) |
| --- | --- |

ba)

det totale antal borgere, der lever i en bolig med utæt tag, fugtige vægge, gulve eller fundament eller råd i vinduesrammer eller gulve (Eurostat, SILC [ilc_mdho01])

| bb) | andel af borgere i fattigdomsrisiko (Eurostat-, SILC- og ECHP-undersøgelser [ilc_li02]) (skæringsindkomst: 60 % af den medianækvivalerede indkomst efter sociale overførsler). |
| --- | --- |

bb)

andel af borgere i fattigdomsrisiko (Eurostat-, SILC- og ECHP-undersøgelser [ilc_li02]) (skæringsindkomst: 60 % af den medianækvivalerede indkomst efter sociale overførsler).

▌

4.   Medlemsstaterne medtager oplysninger om de anvendte indikatorer, den aritmetiske gennemsnitlige andel og resultatet af de politiktiltag, der er fastsat i henhold til nærværende artikels stk. 3, i ajourføringerne af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999, i deres efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplaner i medfør af artikel 3 og 7-12 i forordning (EU) 2018/1999 og de respektive statusrapporter i overensstemmelse med artikel 17 i nævnte forordning.

5.   Medlemsstaterne kan medregne energibesparelser, der skyldes politiktiltag, uanset om de er indført senest den 31. december 2020 eller efter nævnte dato, forudsat at disse tiltag fører til nye individuelle foranstaltninger, som gennemføres efter den 31. december 2020. Energibesparelser opnået i en forpligtelsesperiode medregnes ikke i den krævede mængde af energibesparelser for de tidligere forpligtelsesperioder, der er fastsat i stk. 1.

6.   Forudsat at medlemsstaterne mindst opnår deres kumulative energispareforpligtelse i slutanvendelserne som omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra b), kan de beregne den krævede mængde af energibesparelser, der er nævnt i stk. 1, første afsnit, litra b), på en eller flere af følgende måder:

| a) | anvendelse af en årlig besparelsesprocent på energisalg til slutkunder eller på det endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019 |
| --- | --- |

a)

anvendelse af en årlig besparelsesprocent på energisalg til slutkunder eller på det endelige energiforbrug målt i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019

| b) | helt eller delvis udelukkelse af energi anvendt til transport fra det beregningsmæssige grundscenarie |
| --- | --- |

b)

helt eller delvis udelukkelse af energi anvendt til transport fra det beregningsmæssige grundscenarie

| c) | gøren brug af en af mulighederne i stk. 8. |
| --- | --- |

c)

gøren brug af en af mulighederne i stk. 8.

7.   Hvis medlemsstaterne gør brug af nogen af mulighederne i stk. 6 angående de energibesparelser, der er nævnt i stk. 1, første afsnit, litra b), fastsætter de:

| a) | deres egen årlige besparelsesprocent, som vil blive anvendt ved beregningen af deres kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, og som skal sikre, at den endelige mængde af deres nettoenergibesparelser ikke er lavere end den, der kræves i henhold til stk. 1, første afsnit, litra b), |
| --- | --- |

a)

deres egen årlige besparelsesprocent, som vil blive anvendt ved beregningen af deres kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, og som skal sikre, at den endelige mængde af deres nettoenergibesparelser ikke er lavere end den, der kræves i henhold til stk. 1, første afsnit, litra b),

| b) | deres eget beregningsmæssige grundscenarie, der helt eller delvis kan udelukke energi anvendt til transport. |
| --- | --- |

b)

deres eget beregningsmæssige grundscenarie, der helt eller delvis kan udelukke energi anvendt til transport.

8.   Med forbehold af stk. 9 kan hver medlemsstat:

| a) | udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, første afsnit, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25 % i 2016 og 2017 og 1,5 % i 2018, 2019 og 2020 |
| --- | --- |

a)

udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, første afsnit, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25 % i 2016 og 2017 og 1,5 % i 2018, 2019 og 2020

| b) | fra beregningen udelukke hele eller en del af salget af energi målt i mængde, for så vidt angår den i stk. 1, første afsnit, litra a), omhandlede forpligtelsesperiode, eller det endelige energiforbrug, for så vidt angår den i nævnte afsnits litra b) omhandlede forpligtelsesperiode, der anvendes til de industrielle aktiviteter, der er anført i bilag I til direktiv 2003/87/EF |
| --- | --- |

b)

fra beregningen udelukke hele eller en del af salget af energi målt i mængde, for så vidt angår den i stk. 1, første afsnit, litra a), omhandlede forpligtelsesperiode, eller det endelige energiforbrug, for så vidt angår den i nævnte afsnits litra b) omhandlede forpligtelsesperiode, der anvendes til de industrielle aktiviteter, der er anført i bilag I til direktiv 2003/87/EF

| c) | i den krævede mængde af energibesparelser, jf. stk. 1, første afsnit, litra a) og b), medregne energibesparelser, som opnås i energiomdannelsessektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder ved infrastruktur til effektiv fjernvarme og fjernkøling, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 23, stk. 4, artikel 24, stk. 4, litra a), og artikel 25, stk. 1, 5-9 og 11. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om deres påtænkte politiktiltag i henhold til nærværende litra for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. Virkningen af disse tiltag beregnes i overensstemmelse med bilag V og inkluderes i disse planer |
| --- | --- |

c)

i den krævede mængde af energibesparelser, jf. stk. 1, første afsnit, litra a) og b), medregne energibesparelser, som opnås i energiomdannelsessektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder ved infrastruktur til effektiv fjernvarme og fjernkøling, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 23, stk. 4, artikel 24, stk. 4, litra a), og artikel 25, stk. 1, 5-9 og 11. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om deres påtænkte politiktiltag i henhold til nærværende litra for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. Virkningen af disse tiltag beregnes i overensstemmelse med bilag V og inkluderes i disse planer

| d) | i den krævede mængde af energibesparelser medregne energibesparelser fra nylige individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsat har virkninger i 2020 for så vidt angår forpligtelsesperioden omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a), og efter 2020 for så vidt angår perioden omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra b), og som kan måles og verificeres |
| --- | --- |

d)

i den krævede mængde af energibesparelser medregne energibesparelser fra nylige individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsat har virkninger i 2020 for så vidt angår forpligtelsesperioden omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a), og efter 2020 for så vidt angår perioden omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra b), og som kan måles og verificeres

| e) | i den krævede mængde af energibesparelser medregne energibesparelser, der skyldes politiktiltag, forudsat at det kan dokumenteres, at disse tiltag fører til individuelle foranstaltninger gennemført fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2020, som giver besparelser efter den 31. december 2020 |
| --- | --- |

e)

i den krævede mængde af energibesparelser medregne energibesparelser, der skyldes politiktiltag, forudsat at det kan dokumenteres, at disse tiltag fører til individuelle foranstaltninger gennemført fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2020, som giver besparelser efter den 31. december 2020

| f) | fra beregningen af den krævede mængde af energibesparelser i medfør af stk. 1, første afsnit, litra a) og b), udelukke 30 % af den verificerbare mængde af energi produceret på eller i bygninger til eget brug, når denne mængde er produceret som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energiteknologier |
| --- | --- |

f)

fra beregningen af den krævede mængde af energibesparelser i medfør af stk. 1, første afsnit, litra a) og b), udelukke 30 % af den verificerbare mængde af energi produceret på eller i bygninger til eget brug, når denne mængde er produceret som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energiteknologier

| g) | i den krævede mængde af energibesparelser i medfør af stk. 1, første afsnit, litra a) og b), medregne energibesparelser, der overstiger de energibesparelser, som kræves for forpligtelsesperioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, forudsat at disse besparelser følger af individuelle foranstaltninger gennemført i henhold til politiktiltag, der er omhandlet i artikel 9 og 10, meddelt af medlemsstaterne i deres nationale energieffektivitetshandlingsplaner og rapporteret i deres statusrapporter i overensstemmelse med artikel 24. |
| --- | --- |

g)

i den krævede mængde af energibesparelser i medfør af stk. 1, første afsnit, litra a) og b), medregne energibesparelser, der overstiger de energibesparelser, som kræves for forpligtelsesperioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, forudsat at disse besparelser følger af individuelle foranstaltninger gennemført i henhold til politiktiltag, der er omhandlet i artikel 9 og 10, meddelt af medlemsstaterne i deres nationale energieffektivitetshandlingsplaner og rapporteret i deres statusrapporter i overensstemmelse med artikel 24.

9.   Medlemsstaterne anvender og beregner virkningen af de muligheder, der er valgt i henhold til stk. 8, for den periode, som er omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a) og b), separat:

| a) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, første afsnit, litra a), omhandlede forpligtelsesperiode, kan medlemsstaterne anvende stk. 8, litra a)-d). Alle de muligheder, der er valgt i henhold til stk. 8, må tilsammen ikke udgøre mere end 25 % af den mængde energibesparelser, som er omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a) |
| --- | --- |

a)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, første afsnit, litra a), omhandlede forpligtelsesperiode, kan medlemsstaterne anvende stk. 8, litra a)-d). Alle de muligheder, der er valgt i henhold til stk. 8, må tilsammen ikke udgøre mere end 25 % af den mængde energibesparelser, som er omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a)

| b) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, første afsnit, litra b), omhandlede forpligtelsesperiode, kan medlemsstaterne anvende stk. 8, litra b)-g), forudsat at de individuelle foranstaltninger som omhandlet i stk. 8, litra d), fortsat har en verificerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020. Alle de muligheder, der er valgt i henhold til stk. 8, må tilsammen ikke føre til en reduktion på mere end 35 % af den mængde energibesparelser, der er beregnet i overensstemmelse med stk. 6 og 7. |
| --- | --- |

b)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, første afsnit, litra b), omhandlede forpligtelsesperiode, kan medlemsstaterne anvende stk. 8, litra b)-g), forudsat at de individuelle foranstaltninger som omhandlet i stk. 8, litra d), fortsat har en verificerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020. Alle de muligheder, der er valgt i henhold til stk. 8, må tilsammen ikke føre til en reduktion på mere end 35 % af den mængde energibesparelser, der er beregnet i overensstemmelse med stk. 6 og 7.

Uanset om medlemsstaterne udelukker energi anvendt til transport fra deres beregningsmæssige grundscenarie helt eller delvis eller gør brug af en af mulighederne i stk. 8, sikrer de, at den beregnede nettomængde af nye besparelser, der skal opnås i det endelige energiforbrug i forpligtelsesperioden, jf. stk. 1, første afsnit, litra b), fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023, ikke er lavere end den mængde, der følger af at anvende den årlige besparelsesprocent, som er omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra b).

10.   Medlemsstaterne beskriver i ajourføringerne af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999, deres efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplaner i medfør af artikel 3 og 7-12 i forordning (EU) 2018/1999 og, jf. bilag III til forordning (EU) 2018/1999, de respektive statusrapporter beregningen af den mængde energibesparelser, der skal opnås over perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 og, hvis det er relevant, redegør for, hvordan den årlige besparelsesprocent og det beregningsmæssige grundscenarie er fastsat, samt for, hvordan og i hvilket omfang der er gjort brug af de i stk. 8 omhandlede muligheder.

11.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen mængden af de påkrævede energibesparelser, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra c), og stk. 3, en beskrivelse af de politiktiltag, der skal gennemføres for at opnå den påkrævede samlede mængde af de kumulative energibesparelser i slutanvendelserne og deres beregningsmetode i henhold til bilag V til dette direktiv, som led i ajourføringerne af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999 og som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, som omhandlet i, og i overensstemmelse med proceduren i medfør af artikel 3 og artikel 7-12 i forordning (EU) 2018/1999. Medlemsstaterne anvender den rapporteringsmodel, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne.

12.   Hvis Kommissionen på grundlag af vurderingen af de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 29 i forordning (EU) 2018/1999 eller udkastet til eller den endelige ajourføring af den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999 eller vurderingen af det efterfølgende udkast til og de endelige integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 3 og artikel 7-12 i forordning (EU) 2018/1999 konkluderer, at politiktiltagene ikke sikrer opnåelsen af den påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne inden udgangen af forpligtelsesperioden, kan Kommissionen udstede henstillinger i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2018/1999 til de medlemsstater, hvis politiktiltag den anser for at være utilstrækkelige til at sikre, at de når deres energispareforpligtelser.

13.   Hvis en medlemsstat ikke har opnået de påkrævede kumulative energibesparelser i slutanvendelserne ved udgangen af hver forpligtelsesperiode som fastsat i denne artikels stk. 1, skal den opnå de udestående påkrævede energibesparelser foruden de kumulative energibesparelser i slutanvendelserne senest ved udgangen af den efterfølgende forpligtelsesperiode.

14.   Som en del af deres ajourføringer af nationale energi- og klimaplaner og respektive statusrapporter og deres efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplaner og meddelelse i henhold til forordning (EU) 2018/1999 dokumenterer medlemsstaterne, herunder hvis det er relevant med belæg og beregninger:

| a) | såfremt virkningen af politiktiltag eller individuelle foranstaltninger overlapper, at energibesparelserne ikke medregnes to gange |
| --- | --- |

a)

såfremt virkningen af politiktiltag eller individuelle foranstaltninger overlapper, at energibesparelserne ikke medregnes to gange

| b) | hvordan energibesparelser, der er opnået i henhold til stk. 1, første afsnit, litra b) og c), bidrager til at yde deres nationale bidrag i medfør af artikel 4 |
| --- | --- |

b)

hvordan energibesparelser, der er opnået i henhold til stk. 1, første afsnit, litra b) og c), bidrager til at yde deres nationale bidrag i medfør af artikel 4

| c) | at der er indført politiktiltag for at opfylde deres energispareforpligtelse, at de er udformet i overensstemmelse med kravene i denne artikel, og at disse politiktiltag kan komme i betragtning og er tilstrækkelige til at sikre, at den påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne opnås senest ved udgangen af hver forpligtelsesperiode. |
| --- | --- |

c)

at der er indført politiktiltag for at opfylde deres energispareforpligtelse, at de er udformet i overensstemmelse med kravene i denne artikel, og at disse politiktiltag kan komme i betragtning og er tilstrækkelige til at sikre, at den påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne opnås senest ved udgangen af hver forpligtelsesperiode.

Artikel 9

Ordninger for energispareforpligtelser

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå den mængde besparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, ved hjælp af en ordning for energispareforpligtelser, sikrer de, at de i nærværende artikels stk. 2 omhandlede forpligtede parter, som opererer på hver medlemsstats område, opfylder kravet med hensyn til deres kumulative energibesparelser i slutanvendelserne som fastsat i artikel 8, stk. 1, uden at dette dog berører artikel 8, stk. 8 og 9.

Hvor det er relevant, kan medlemsstaterne beslutte, at de forpligtede parter opfylder besparelserne helt eller delvist ved at yde et bidrag til den nationale energisparefond i overensstemmelse med artikel 28, stk. 11.

2.   Medlemsstaterne udpeger på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier forpligtede parter blandt de transmissionssystemoperatører,
  distributionssystemoperatører,
  energidistributører, energileverandører i detailleddet og distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport, der opererer på deres område. Den mængde af energibesparelser, der kræves for at opfylde forpligtelsen, skal de forpligtede parter opnå hos slutkunder, som medlemsstaten har udpeget, uafhængigt af beregningen foretaget i henhold til artikel 8, stk. 1, eller, hvis medlemsstaterne beslutter det, ved hjælp af certificerede besparelser fra andre parter som beskrevet i stk. 10, litra a).

3.   Når energileverandører i detailleddet udpeges som forpligtede parter i henhold til stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at energileverandører i detailleddet i forbindelse med opfyldelsen af deres forpligtelse ikke skaber nogen hindringer, som forhindrer forbrugerne i at skifte fra en leverandør til en anden.

4.   Medlemsstaterne
  tilskynder
  forpligtede parter
  til
  at opnå en andel af deres påkrævede mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder
  og lavindkomsthusholdninger
  og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Medlemsstaterne kan også pålægge forpligtede parter at opfylde mål for reduktion af energiomkostningerne og opnå energibesparelser ved at fremme foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder finansielle støtteforanstaltninger, der mindsker CO2-priseffekten for SMV'ers og mikrovirksomheders vedkommende.

5.   Medlemsstaterne
  pålægger
  forpligtede parter at samarbejde med
  regionale og
  lokale myndigheder eller kommuner
  og samarbejder med sociale tjenester og civilsamfundsorganisationer om at oprette en samarbejdsplatform, der er dedikeret til at afhjælpe energifattigdom, med det formål at
  fremme foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder
  og lavindkomsthusholdninger
  og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. Dette omfatter afdækning og imødekommelse af særlige behov hos bestemte grupper, som risikerer at blive ramt af energifattigdom, eller som er mere udsatte over for virkningerne heraf. For at beskytte personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, tilskynder medlemsstaterne forpligtede parter til at gennemføre foranstaltninger såsom renovering af bygninger, herunder socialt boligbyggeri, udskiftning af apparater, finansiel støtte og incitamenter til foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i overensstemmelse med nationale finansierings- og støtteordninger eller energisyn.

6.   Medlemsstaterne pålægger forpligtede parter årligt at indberette de energibesparelser, som de forpligtede parter har opnået ved foranstaltninger, der fremmes blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, og kræver aggregerede statistiske oplysninger om deres slutkunder (afdækning af ændringer i energibesparelser i forhold til tidligere indsendte oplysninger) og om ydet teknisk og finansiel støtte.

7.   Medlemsstaterne udtrykker den mængde af energibesparelser, der kræves af hver forpligtet part, som enten endeligt energiforbrug eller primærenergiforbrug. Den metode, der vælges til at udtrykke den krævede mængde energibesparelser, anvendes også til at beregne de besparelser, forpligtede parter hævder at have opnået. Når mængden af energibesparelser omregnes, anvendes de nedre brændværdier i bilag VI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (62), og primærenergifaktoren i henhold til artikel 29 finder anvendelse, medmindre anvendelsen af andre omregningsfaktorer kan begrundes.

8.   Medlemsstaterne etablerer måle-, kontrol- og verifikationssystemer med henblik på udførelsen af dokumenteret verifikation på mindst en statistisk signifikant andel og en repræsentativ prøve af de foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, der er indført af de forpligtede parter. Målingen, kontrollen og verifikationen udføres uafhængigt af de forpligtede parter. [Hvis en enhed er en forpligtet part ifølge en national ordning for energispareforpligtelser i henhold til artikel 9 og i henhold til EU's emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport [COM(2021)0551, 2021/0211 (COD) (63)], skal overvågnings- og kontrolsystemet sikre, at den CO2-pris, der videregives ved frigivelse af brændsel og brændstof til forbrug [i henhold til artikel 1, nr. 21), i COM(2021)0551, 2021/0211 (COD)], skal tages i betragtning ved beregningen og rapporteringen af energibesparelser som følge af enhedens energibesparelsesforanstaltninger.]

9.   Medlemsstaterne underretter som led i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen om de indførte måle-, kontrol- og verifikationssystemer, herunder, men ikke begrænset til, anvendte metoder og afdækkede problemer, og hvordan disse er håndteret.

10.   Inden for rammerne af ordningen for energispareforpligtelser kan medlemsstaterne godkende forpligtede parter til at gøre følgende:

| a) | medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opfyldelsen af forpligtelsen, herunder når forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at certificeringen af energibesparelser følger en godkendelsesproces, som er indført i medlemsstaterne, som er klar, gennemsigtig og åben for alle markedsdeltagere, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering |
| --- | --- |

a)

medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opfyldelsen af forpligtelsen, herunder når forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at certificeringen af energibesparelser følger en godkendelsesproces, som er indført i medlemsstaterne, som er klar, gennemsigtig og åben for alle markedsdeltagere, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering

| b) | medregne besparelser opnået i et givet år, som om de var opnået i et af de fire foregående eller tre efterfølgende år, så længe dette ikke er efter afslutningen af de forpligtelsesperioder, der er fastlagt i artikel 8, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

medregne besparelser opnået i et givet år, som om de var opnået i et af de fire foregående eller tre efterfølgende år, så længe dette ikke er efter afslutningen af de forpligtelsesperioder, der er fastlagt i artikel 8, stk. 1.

Medlemsstaterne vurderer og, hvis det er relevant, træffer foranstaltninger til at minimere virkningerne af de direkte og indirekte omkostninger ved ordninger for energispareforpligtelser for konkurrenceevnen for energiintensive industrier, der er udsat for international konkurrence.

11.   Medlemsstaterne offentliggør årligt de energibesparelser, der er opnået af hver forpligtet part eller af hver underkategori af forpligtede parter og samlet set under ordningen.

Artikel 10

Alternative politiktiltag

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå de besparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, ved hjælp af alternative politiktiltag, sikrer de, uden at dette berører artikel 8, stk. 8 og 9, at de i henhold til artikel 8, stk. 1, krævede energibesparelser opnås hos slutkunderne.

2.   For alle andre tiltag end dem, der vedrører beskatning, indfører medlemsstaterne måle-, kontrol- og verifikationssystemer, som indebærer, at der udføres dokumenteret verifikation på mindst en statistisk signifikant andel og en repræsentativ prøve af de foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, der er indført af de deltagende eller bemyndigede parter. Målingen, kontrollen og verifikationen udføres uafhængigt af de deltagende eller bemyndigede parter.

3.   Medlemsstaterne underretter som led i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen om de indførte måle-, kontrol- og verifikationssystemer, herunder, men ikke begrænset til, anvendte metoder og afdækkede problemer, og hvordan disse er håndteret.

4.   Ved indberetning af en beskatningsforanstaltning
  , herunder skattelignende afgifter eller skatter,
  skal medlemsstaterne påvise
  , at de var udformet med det formål at generere energibesparelser, og
  hvordan effektiviteten af prissignalet, såsom skatteprocent og synlighed over tid, er blevet sikret i forbindelse med udformningen af skatteforanstaltningen. Hvis skatteprocenten nedsættes, skal medlemsstaterne begrunde, hvordan beskatningsforanstaltningerne stadig fører til nye energibesparelser.

Artikel 11

Energiledelsessystemer og energisyn

1.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder
  indfører et energiledelsessystem, hvor deres gennemsnitlige årlige energiforbrug i de foregående tre år, alle energibærere iberegnet, er:

| a) | over 100 TJ fra den 1. januar 2024 |
| --- | --- |

a)

over 100 TJ fra den 1. januar 2024

| b) | over 70 TJ fra den 1. januar 2027 |
| --- | --- |

b)

over 70 TJ fra den 1. januar 2027

Energiledelsessystemet skal certificeres af et uafhængigt organ i overensstemmelse med de relevante europæiske eller internationale standarder.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at virksomheder, ▌som ikke gennemfører et energiledelsessystem, underkastes et energisyn
  , hvor deres gennemsnitlige årlige energiforbrug i de foregående tre år, alle energibærere iberegnet, er:

| a) | over 10 TJ fra den 1. januar 2024 |
| --- | --- |

a)

over 10 TJ fra den 1. januar 2024

| b) | over 6 TJ fra den 1. januar 2027 |
| --- | --- |

b)

over 6 TJ fra den 1. januar 2027

Energisyn gennemføres
  i overensstemmelse med de relevante europæiske eller internationale standarder
  på en uafhængig og omkostningseffektiv måde af kvalificerede eller akkrediterede
  sektorspecifikke
  eksperter
  eller akkrediterede uafhængige organer
  i overensstemmelse med kravene i artikel 26 eller gennemføres og overvåges af uafhængige myndigheder i henhold til national lovgivning. Energisyn skal foretages mindst hvert fjerde år fra datoen for det foregående energisyn.

Resultaterne af energisynene, herunder anbefalingerne fra disse energisyn, skal
  munde ud i konkrete og gennemførlige gennemførelsesplaner, der angiver omkostninger og tilbagebetalingsperioder for hver anbefalet energieffektivitetsforanstaltning og skal
  fremsendes til virksomhedens ledelse.
  Medlemsstaterne sikrer, at gennemførelsen af anbefalingerne er obligatorisk, undtagen hvis tilbagebetalingsperioden er længere end tre år.
  Medlemsstaterne sikrer, at resultaterne og de gennemførte anbefalinger offentliggøres i virksomhedens årsberetning
  og gøres offentligt tilgængelige, bortset fra oplysninger, der er omfattet af national lovgivning om beskyttelse af handels- og forretningshemmeligheder og fortrolighed
  .

2a.
     
  Medlemsstaterne kan tilskynde alle støtteberettigede virksomheder til at fremlægge følgende oplysninger i deres årsrapporter:

| a) | oplysninger om det årlige energiforbrug i kWh |
| --- | --- |

a)

oplysninger om det årlige energiforbrug i kWh

| b) | oplysninger om den årlige mængde vand, der forbruges i kubikmeter |
| --- | --- |

b)

oplysninger om den årlige mængde vand, der forbruges i kubikmeter

| c) | sammenligninger af det årlige energi- og vandforbrug med foregående år fra det samme anlæg |
| --- | --- |

c)

sammenligninger af det årlige energi- og vandforbrug med foregående år fra det samme anlæg

3.   Medlemsstaterne arbejder for, at alle slutkunder får mulighed for at få udført energisyn af høj kvalitet, der er omkostningseffektive og

| a) | udføres på en uafhængig måde af kvalificerede og/eller akkrediterede eksperter i overensstemmelse med kvalifikationskriterier, eller |
| --- | --- |

a)

udføres på en uafhængig måde af kvalificerede og/eller akkrediterede eksperter i overensstemmelse med kvalifikationskriterier, eller

| b) | gennemføres og overvåges af uafhængige myndigheder i henhold til national lovgivning. |
| --- | --- |

b)

gennemføres og overvåges af uafhængige myndigheder i henhold til national lovgivning.

De energisyn, der er omhandlet i første afsnit, kan udføres af egne eksperter eller eksperter i udførelse af energisyn, hvis den pågældende medlemsstat har indført
  sikkerhedsforanstaltninger til at sikre deres evne til at foretage syn på en uafhængig måde samt
  en ordning for at sikre og kontrollere deres kvalitet, herunder om nødvendigt en tilfældig årlig udvælgelse af en statistisk signifikant procentdel af alle de energisyn, som de udfører.

For at sikre energisyn og energiledelsessystemer af høj kvalitet fastsætter medlemsstaterne gennemsigtige og ikkediskriminerende minimumskriterier for energisyn i bilag VI
  og præciseret i europæiske og internationale standarder
  . Medlemsstaterne sikrer, at der foretages kvalitetskontrol for at sikre gyldigheden og nøjagtigheden af energisyn.

Energisyn må ikke indeholde bestemmelser, der forhindrer, at resultaterne af energisynene overføres til kvalificerede/akkrediterede leverandører af energitjenester, forudsat kunden ikke gør indsigelse.

4.   Medlemsstaterne tilrettelægger programmer
  med det formål at tilskynde og yde teknisk støtte til
  SMV'er, som ikke er omfattet af stk. 1 eller 2, til at få foretaget energisyn og den efterfølgende gennemførelse af anbefalingerne fra disse energisyn
  under overholdelse af minimumskriterierne fastlagt i bilag VI
  .

På grundlag af gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier og med forbehold af de EU-retlige regler om statsstøtte
  indfører
  medlemsstaterne
  mekanismer såsom energisynscentre for SMV'er og mikrovirksomheder, såfremt disse ikke konkurrerer med private eksperter i udførelse af energisyn, for at yde støttede energisyn samt andre
  støtteordninger for SMV'er, herunder hvis de har indgået frivillige aftaler, for at dække omkostningerne ved et energisyn og gennemførelsen af meget omkostningseffektive anbefalinger fra energisynene, hvis de foreslåede foranstaltninger gennemføres.

Medlemsstaterne støtter og yder incitamenter til gennemførelse af anbefalingerne ved hjælp af teknisk og finansiel støtte, som ikke medregnes under maksimumsbeløbet for de minimis-støtte til virksomheder, lettere adgang til finansiering, med særlig vægt på SMV'er og de virksomheder, der gennemfører anbefalinger med den største dekarboniseringseffekt inden for energieffektivitet.

Medlemsstaterne gør bl.a. gennem deres respektive repræsentative organisationer SMV'er opmærksom på konkrete eksempler, der viser, hvordan energiledelsessystemer kunne gavne deres forretning. Kommissionen bistår medlemsstaterne ved at støtte udveksling af bedste praksis på dette område.

4a.
     
  Med henblik på stk. 4 sikrer medlemsstaterne, at programmerne omfatter:

| a) | integration af energistyringssystemer, der berører ledelsen af virksomheden, herunder finansielle incitamenter, med virksomhedens forpligtelse til at anvende de identificerede energieffektivitetsforanstaltninger |
| --- | --- |

a)

integration af energistyringssystemer, der berører ledelsen af virksomheden, herunder finansielle incitamenter, med virksomhedens forpligtelse til at anvende de identificerede energieffektivitetsforanstaltninger

| b) | støtte til SMV'er med hensyn til kvantificering af de mange fordele ved energieffektivitetsforanstaltninger inden for deres operationer |
| --- | --- |

b)

støtte til SMV'er med hensyn til kvantificering af de mange fordele ved energieffektivitetsforanstaltninger inden for deres operationer

| c) | udvikling af virksomhedsspecifikke energieffektivitetskøreplaner, som udvikles i en interaktiv proces, med en prioritering af mål, foranstaltninger, finansielle og teknologiske muligheder |
| --- | --- |

c)

udvikling af virksomhedsspecifikke energieffektivitetskøreplaner, som udvikles i en interaktiv proces, med en prioritering af mål, foranstaltninger, finansielle og teknologiske muligheder

| d) | udvikling af SMV-netværk for energiomstilling, der faciliteres af uafhængige aktører |
| --- | --- |

d)

udvikling af SMV-netværk for energiomstilling, der faciliteres af uafhængige aktører

| e) | støttemekanismer til sådanne netværk til udbredelsen af energisyn eller energiledelsessystemer. |
| --- | --- |

e)

støttemekanismer til sådanne netværk til udbredelsen af energisyn eller energiledelsessystemer.

5.   Medlemsstaterne tilrettelægger programmer for at tilskynde andre virksomheder end SMV'er, som ikke er omfattet af stk. 1 eller 2, til at få foretaget energisyn og efterfølgende gennemføre anbefalingerne fra disse energisyn
  under overholdelse af minimumskriterierne fastlagt i bilag VI
  .

6.   Energisyn anses for at opfylde kravene i stk. 2, når de udføres på en uafhængig måde, på grundlag af minimumskriterier i bilag VI, og gennemføres inden for rammerne af frivillige aftaler indgået mellem de berørte parters organisationer og et udpeget organ, som den berørte medlemsstat eller Kommissionen overvåger, eller andre organer, til hvem de kompetente myndigheder har uddelegeret det pågældende ansvar.

Adgangen for markedsdeltagere, der tilbyder energitjenester, baseres på gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier.

7.   Virksomheder, der gennemfører en kontrakt om energimæssig ydeevne,
  anses for at opfylde
  kravene i stk. 1 og 2, forudsat at kontrakten om energimæssig ydeevne
  omfatter de nødvendige elementer af energiledelsessystemet og
  opfylder kravene i bilag XIV.

8.   Virksomheder, som indfører et miljøledelsessystem, som er certificeret af et uafhængigt organ i overensstemmelse med de relevante europæiske eller internationale standarder,
  anses for at opfylde
  kravene i stk. 1 og 2, forudsat at medlemsstaterne sikrer, at det pågældende miljøledelsessystem omfatter et energisyn på grundlag af minimumskriterierne i bilag VI.

9.   Energisyn kan stå alene eller indgå i en bredere miljørevision. Medlemsstaterne kan kræve, at en vurdering af den tekniske og økonomiske gennemførlighed af tilslutningen til et eksisterende eller planlagt fjernvarme- eller fjernkølenet skal være en del af energisynet.

Med forbehold af de EU-retlige regler om statsstøtte kan medlemsstaterne indføre incitaments- og støtteordninger med henblik på gennemførelse af anbefalingerne fra energisyn og lignende foranstaltninger.

9a.
     
  Medlemsstaterne fremmer gennemførelsen af energiledelsessystemer og energisyn i den offentlige forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan.

▌

Artikel 11a

Datacentre

1.   
  Senest den 15. marts 2024 og efterfølgende hvert år pålægger medlemsstaterne ejere og operatører af alle datacentre på deres område med et installeret energiforbrug til IT på mindst 100 KW, navnlig i IKT-sektoren, at gøre de oplysninger, som er fastsat i bilag VIa, offentligt tilgængelige på grundlag af et harmoniseret format.

2.
     
  Medlemsstaterne indsender straks de oplysninger, de har samlet i medfør af stk. 1, til Kommissionen. Oplysningerne offentliggøres via en database, der oprettes og drives af Kommissionen.

3.
     
  Kommissionen vedtager retningslinjer for overvågning og offentliggørelse af datacentres energimæssige ydeevne i overensstemmelse med bilag VIa. Disse retningslinjer skal indeholde harmoniserede definitioner for hver oplysning samt en ensartet målemetode, rapporteringsretningslinjer og en harmoniseret model for overførsel af oplysninger for at muliggøre ensartet indberetning på tværs af alle medlemsstater.

4.
     
  Medlemsstaterne tilskynder ejere og operatører af alle datacentre på deres område med et installeret energiforbrug til IT på 1 MW eller derover til at tage højde for bedste praksis som omhandlet i den seneste udgave af den europæiske adfærdskodeks for energieffektivitet i datacentre eller i CEN-CENELEC-dokument CLC TR50600-99-1 »Datacenterfaciliteter og -infrastrukturer — Del 99-1: Anbefalet praksis for energiforvaltning«, indtil ikrafttrædelsen af den delegerede retsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 31, stk. 3, i dette direktiv.

5.   
  Senest den 15. marts 2025 vurderer Kommissionen de tilgængelige data om energieffektiviteten af datacentre, der er indsendt til den af medlemsstaterne i overensstemmelse med stk. 2 og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport. Rapporten ledsages i givet fald af et forslag til yderligere foranstaltninger til at forbedre energieffektiviteten, herunder om fastsættelse af mindstestandarder for ydeevne og en vurdering af gennemførligheden af omstillingen til nulemissionscentre i tæt samråd med de relevante interessenter. Sådan et forslag kan fastsætte en tidsfrist, inden for hvilken de eksisterende datacentre vil skulle overholde disse mindstestandarder for ydeevne.

Artikel 12

Målere for naturgas

1.   Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser, udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug og angiver det faktiske forbrugstidspunkt.

En sådan individuel måler til konkurrencedygtig pris stilles altid til rådighed, når:

| a) | en eksisterende måler udskiftes, medmindre dette ikke er teknisk muligt eller ikke er omkostningseffektivt i forhold til den anslåede potentielle energibesparelse på lang sigt |
| --- | --- |

a)

en eksisterende måler udskiftes, medmindre dette ikke er teknisk muligt eller ikke er omkostningseffektivt i forhold til den anslåede potentielle energibesparelse på lang sigt

| b) | der oprettes en ny forbindelse i en ny bygning, eller der foretages større renoveringsarbejder i en bygning, jf. direktiv 2010/31/EU. |
| --- | --- |

b)

der oprettes en ny forbindelse i en ny bygning, eller der foretages større renoveringsarbejder i en bygning, jf. direktiv 2010/31/EU.

2.   Såfremt og i det omfang medlemsstaterne gennemfører intelligente målersystemer og indfører intelligente målere for naturgas i henhold til direktiv 2009/73/EF

| a) | sikrer de sig, at målersystemerne angiver oplysninger om det faktiske forbrugstidspunkt til slutkunderne, og at der tages fuldt hensyn til målsætningerne om energieffektivitet og slutkundefordele, når der fastsættes mindstekrav til målerfunktioner og forpligtelser for markedsdeltagerne |
| --- | --- |

a)

sikrer de sig, at målersystemerne angiver oplysninger om det faktiske forbrugstidspunkt til slutkunderne, og at der tages fuldt hensyn til målsætningerne om energieffektivitet og slutkundefordele, når der fastsættes mindstekrav til målerfunktioner og forpligtelser for markedsdeltagerne

| b) | sikrer de sig de intelligente måleres og datakommunikationens sikkerhed samt beskyttelse af slutkundernes privatliv i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred |
| --- | --- |

b)

sikrer de sig de intelligente måleres og datakommunikationens sikkerhed samt beskyttelse af slutkundernes privatliv i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred

| c) | kræver de, at der gives passende rådgivning og information til kunderne på tidspunktet for installationen af intelligente målere, navnlig vedrørende deres fulde potentiale med hensyn til administration af måleraflæsning og overvågning af energiforbruget. |
| --- | --- |

c)

kræver de, at der gives passende rådgivning og information til kunderne på tidspunktet for installationen af intelligente målere, navnlig vedrørende deres fulde potentiale med hensyn til administration af måleraflæsning og overvågning af energiforbruget.

Artikel 13

Måling af opvarmning, køling og varmt brugsvand

1.   Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder af fjernvarme, fjernkøling og varmt brugsvand udstyres med målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler deres faktiske energiforbrug.

2.   Leveres opvarmning, køling eller varmt brugsvand til en bygning fra en central kilde, der betjener flere bygninger, eller fra et fjernvarme- eller fjernkølingssystem, installeres der en måler ved varmeveksleren eller på leveringsstedet.

Artikel 14

Fordelingsmåling og omkostningsfordeling i forbindelse med opvarmning, køling og varmt brugsvand

1.   I ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål med en central varme- eller central kølekilde eller forsyning fra et fjernvarme- eller fjernkølingssystem skal der installeres individuelle målere, der måler forbruget af opvarmning, køling eller varmt brugsvand for hver bygningsenhed, hvis det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt i den forstand, at det står i rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser.

Er det ikke teknisk gennemførligt eller omkostningseffektivt at benytte individuelle målere til at måle varmeforbruget i hver bygningsenhed, anvendes der individuelle varmefordelingsmålere til at måle varmeforbruget i hver radiator, medmindre den pågældende medlemsstat godtgør, at installationen af sådanne varmefordelingsmålere ikke vil være omkostningseffektiv. Der kan i disse tilfælde overvejes alternative omkostningseffektive metoder til måling af varmeforbruget. Hver medlemsstat fastlægger klare generelle kriterier, metoder og/eller procedurer til at fastslå, om der foreligger manglende teknisk gennemførlighed og manglende omkostningseffektivitet, og offentliggør disse.

2.   I nye ejendomme med flere lejligheder og i beboelsesdelene af nye bygninger til flere formål, som er udstyret med en central varmekilde til varmt brugsvand eller forsynes fra fjernvarmesystemer, skal der uanset stk. 1, første afsnit, være individuelle målere for varmt brugsvand.

3.   Forsynes ejendomme med flere lejligheder eller bygninger til flere formål af fjernvarme eller fjernkøling, eller er egne fælles opvarmnings- eller kølingssystemer til sådanne ejendomme almindelige, sikrer medlemsstaterne indførelse af gennemsigtige, offentligt tilgængelige nationale regler for fordeling af omkostningerne ved opvarmning, køling og forbrug af varmt brugsvand i sådanne ejendomme for at sikre gennemsigtighed og nøjagtighed i opgørelsen af det individuelle forbrug. Sådanne regler skal, når det er relevant, omfatte retningslinjer for metoden til fordeling af omkostningerne ved energi som følger:

| a) | varmt brugsvand |
| --- | --- |

a)

varmt brugsvand

| b) | varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer, hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer |
| --- | --- |

b)

varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer, hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer

| c) | med henblik på opvarmning eller køling af lejligheder. |
| --- | --- |

c)

med henblik på opvarmning eller køling af lejligheder.

Artikel 15

Fjernaflæsningskrav

1.   Med henblik på artikel 13 og 14 skal nyinstallerede målere og varmefordelingsmålere være fjernaflæselige anordninger. De betingelser om teknisk gennemførlighed og omkostningseffektivitet, der er fastsat i artikel 14, stk. 1, finder anvendelse.

2.   Målere og varmefordelingsmålere, som ikke kan fjernaflæses, men allerede er blevet installeret, skal gøres fjernaflæselige eller udskiftes med fjernaflæselige anordninger senest den 1. januar 2027, medmindre den pågældende medlemsstat påviser, at dette ikke er omkostningseffektivt.

Artikel 16

Faktureringsoplysninger for naturgas

1.   Har slutkunderne ikke intelligente målere som omhandlet i direktiv 2009/73/EF, sikrer medlemsstaterne, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, at faktureringsoplysningerne for naturgas er pålidelige, nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug, jf. bilag VII, punkt 1.1.

Denne forpligtelse kan opfyldes ved at indføre et system, hvor slutkunderne selv regelmæssigt foretager aflæsningen og underretter energileverandøren om aflæsningerne fra deres måler. Kun i de tilfælde, hvor slutkunden ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst.

2.   De målere, der installeres i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF, skal muliggøre nøjagtig fakturering baseret på faktisk forbrug. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne har mulighed for let adgang til supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug, der giver dem mulighed for selv at foretage detaljeret kontrol.

De supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug skal omfatte:

| a) | de samlede oplysninger for mindst de foregående tre år eller perioden siden starten på forsyningskontrakten, hvis den er kortere. Oplysningerne skal svare til de perioder, for hvilke der er fremskaffet hyppige faktureringsoplysninger |
| --- | --- |

a)

de samlede oplysninger for mindst de foregående tre år eller perioden siden starten på forsyningskontrakten, hvis den er kortere. Oplysningerne skal svare til de perioder, for hvilke der er fremskaffet hyppige faktureringsoplysninger

| b) | detaljerede oplysninger om forbrugstidspunktet for en hvilken som helst dag, uge eller måned og et hvilket som helst år. Disse oplysninger stilles til rådighed for slutkunden via internettet eller målergrænsefladen for en periode på mindst de foregående 24 måneder eller perioden siden starten på forsyningskontrakten, hvis den er kortere. |
| --- | --- |

b)

detaljerede oplysninger om forbrugstidspunktet for en hvilken som helst dag, uge eller måned og et hvilket som helst år. Disse oplysninger stilles til rådighed for slutkunden via internettet eller målergrænsefladen for en periode på mindst de foregående 24 måneder eller perioden siden starten på forsyningskontrakten, hvis den er kortere.

3.   Uanset om der er installeret intelligente målere:

| a) | skal medlemsstaterne kræve, at i det omfang der foreligger oplysninger om slutkundernes energifakturering og hidtidige forbrug, stilles de på slutkundens anmodning til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutkunden |
| --- | --- |

a)

skal medlemsstaterne kræve, at i det omfang der foreligger oplysninger om slutkundernes energifakturering og hidtidige forbrug, stilles de på slutkundens anmodning til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutkunden

| b) | skal medlemsstaterne sikre, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer, og at de på anmodning modtager en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan deres faktura er fremkommet, navnlig hvis fakturaer ikke er baseret på det faktiske forbrug |
| --- | --- |

b)

skal medlemsstaterne sikre, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer, og at de på anmodning modtager en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan deres faktura er fremkommet, navnlig hvis fakturaer ikke er baseret på det faktiske forbrug

| c) | skal medlemsstaterne sikre, at fakturaen ledsages af relevante oplysninger, der giver slutkunderne en samlet oversigt over de aktuelle energiomkostninger, jf. bilag VII |
| --- | --- |

c)

skal medlemsstaterne sikre, at fakturaen ledsages af relevante oplysninger, der giver slutkunderne en samlet oversigt over de aktuelle energiomkostninger, jf. bilag VII

| d) | kan medlemsstaterne fastsætte, at oplysningerne på disse fakturaer på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at leverandører af energikilder tilbyder fleksible ordninger for faktiske betalinger |
| --- | --- |

d)

kan medlemsstaterne fastsætte, at oplysningerne på disse fakturaer på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at leverandører af energikilder tilbyder fleksible ordninger for faktiske betalinger

| e) | skal medlemsstaterne kræve, at oplysninger om og overslag over energiomkostninger rettidigt gives til forbrugerne efter anmodning og i et letforståeligt format, som de kan bruge til at sammenligne aftaler på et ensartet grundlag. |
| --- | --- |

e)

skal medlemsstaterne kræve, at oplysninger om og overslag over energiomkostninger rettidigt gives til forbrugerne efter anmodning og i et letforståeligt format, som de kan bruge til at sammenligne aftaler på et ensartet grundlag.

Artikel 17

Fakturerings- og forbrugsoplysninger om opvarmning, køling og varmt brugsvand

1.   Er der installeret målere eller varmefordelingsmålere, sikrer medlemsstaterne, at fakturerings- og forbrugsoplysningerne er pålidelige og nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere, jf. bilag VIII, punkt 1 og 2, for alle slutbrugere.

Med undtagelse af forbrug, der måles ved hjælp af fordelingsmåling på grundlag af varmefordelingsmålere i henhold til artikel 14, kan denne forpligtelse, hvis det fastsættes af en medlemsstat, opfyldes ved at indføre et system, hvor slutkunden eller slutbrugeren selv regelmæssigt aflæser sin måler og meddeler aflæsningen. Kun hvor slutkunden eller slutbrugeren ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst.

2.   Medlemsstaterne:

| a) | kræver, at hvis der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere, stilles de på anmodning af slutbrugeren til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren |
| --- | --- |

a)

kræver, at hvis der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere, stilles de på anmodning af slutbrugeren til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren

| b) | sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer |
| --- | --- |

b)

sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer

| c) | sikrer, at der med fakturaen følger klare og letforståelige oplysninger til alle slutbrugere i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 3, |
| --- | --- |

c)

sikrer, at der med fakturaen følger klare og letforståelige oplysninger til alle slutbrugere i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 3,

| d) | fremmer cybersikkerhed og sikrer beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse for slutbrugere i overensstemmelse med gældende EU-ret. |
| --- | --- |

d)

fremmer cybersikkerhed og sikrer beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse for slutbrugere i overensstemmelse med gældende EU-ret.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at meddelelsen af faktureringsoplysninger på slutkundens anmodning ikke anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sørger medlemsstaterne for, at der tilbydes fleksible ordninger for faktiske betalinger.

3.   Medlemsstaterne beslutter, hvem der skal være ansvarlig for at give de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, til slutbrugere uden direkte eller individuel kontrakt med en energileverandør.

Artikel 18

Omkostninger ved adgang til målings- og faktureringsoplysninger for naturgas

Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder gratis modtager alle deres fakturaer for og faktureringsoplysninger om energiforbrug, og at slutkunder har passende og gratis adgang til deres forbrugsoplysninger.

Artikel 19

Omkostninger ved adgang til målings- og faktureringsoplysninger samt forbrugsoplysninger om opvarmning, køling og varmt brugsvand

1.   Medlemsstaterne sikrer, at slutbrugere gratis modtager alle deres fakturaer for og faktureringsoplysninger om energiforbrug, og at slutbrugere har passende og gratis adgang til deres forbrugsoplysninger.

2.   Uanset denne artikels stk. 1 skal fordelingen af omkostningerne ved faktureringsoplysninger om individuelt forbrug af varme, køling og varmt brugsvand i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål i henhold til artikel 14, udføres på nonprofitbasis. Omkostninger som følge af overdragelsen af denne opgave til en tredjepart, såsom en tjenesteleverandør eller den lokale energileverandør, som omfatter måling og fordeling af samt opgørelse af det faktiske individuelle forbrug i sådanne ejendomme, kan videreføres til slutbrugerne, i det omfang sådanne omkostninger er rimelige.

3.   For at sikre rimelige omkostninger ved fordelingsmålingstjenester som omhandlet i stk. 2 kan medlemsstaterne stimulere konkurrencen i denne servicesektor ved at træffe passende foranstaltninger, såsom at anbefale eller på anden måde fremme brug af udbud og/eller brug af interoperable anordninger og systemer, der gør det lettere at skifte mellem tjenesteleverandører.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

FORBRUGEROPLYSNING OG -INDFLYDELSE

FORBRUGEROPLYSNING OG -INDFLYDELSE

Artikel 20

Grundlæggende kontraktlige rettigheder vedrørende opvarmning, køling og varmt brugsvand

1.   Med forbehold af Unionens bestemmelser om forbrugerbeskyttelse, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU (64) og Rådets direktiv 93/13/EØF (65), sikrer medlemsstaterne, at slutkunderne, og slutbrugerne hvis disse nævnes eksplicit, tildeles de i denne artikels stk. 2-8 fastsatte rettigheder.

2.   Slutkunder har ret til en kontrakt med deres leverandør, idet der i kontrakten skal angives følgende:

| a) | leverandørens navn og adresse |
| --- | --- |

a)

leverandørens navn og adresse

| b) | hvilke ydelser der leveres og på hvilket kvalitetsniveau |
| --- | --- |

b)

hvilke ydelser der leveres og på hvilket kvalitetsniveau

| c) | hvilke typer vedligeholdsservice der tilbydes |
| --- | --- |

c)

hvilke typer vedligeholdsservice der tilbydes

| d) | hvordan aktuel information om gældende tariffer, vedligeholdsgebyrer og pakketilbudsprodukter eller -tjenesteydelser kan indhentes |
| --- | --- |

d)

hvordan aktuel information om gældende tariffer, vedligeholdsgebyrer og pakketilbudsprodukter eller -tjenesteydelser kan indhentes

| e) | kontraktens løbetid, betingelserne for fornyelse og opsigelse af kontrakten og ydelserne, herunder pakketilbudsprodukter eller -tjenesteydelser i forbindelse med disse tjenesteydelser, og hvorvidt det er muligt at opsige kontrakten uden omkostninger |
| --- | --- |

e)

kontraktens løbetid, betingelserne for fornyelse og opsigelse af kontrakten og ydelserne, herunder pakketilbudsprodukter eller -tjenesteydelser i forbindelse med disse tjenesteydelser, og hvorvidt det er muligt at opsige kontrakten uden omkostninger

| f) | eventuel erstatning eller tilbagebetaling, hvis det i kontrakten fastsatte kvalitetsniveau ikke overholdes, herunder unøjagtig og forsinket fakturering |
| --- | --- |

f)

eventuel erstatning eller tilbagebetaling, hvis det i kontrakten fastsatte kvalitetsniveau ikke overholdes, herunder unøjagtig og forsinket fakturering

| g) | hvordan en procedure til udenretslig bilæggelse af tvister, jf. artikel 21, iværksættes |
| --- | --- |

g)

hvordan en procedure til udenretslig bilæggelse af tvister, jf. artikel 21, iværksættes

| h) | oplysninger om forbrugerrettigheder, herunder oplysninger om klagebehandling og alle de i dette stykke omhandlede oplysninger, som videreformidles ved fakturering og via virksomhedernes websteder på en klar og letforståelig måde
  , og som indeholder kontaktoplysninger eller link til webstedet for det fælles kontaktpunkt, der er omtalt i artikel 21
  . |
| --- | --- |

h)

oplysninger om forbrugerrettigheder, herunder oplysninger om klagebehandling og alle de i dette stykke omhandlede oplysninger, som videreformidles ved fakturering og via virksomhedernes websteder på en klar og letforståelig måde
  , og som indeholder kontaktoplysninger eller link til webstedet for det fælles kontaktpunkt, der er omtalt i artikel 21
  .

Betingelserne skal være rimelige og kendte på forhånd. Under alle omstændigheder skal der gives oplysninger herom forud for kontraktens indgåelse eller bekræftelse. Hvis kontrakterne indgås via mellemmænd, gives der ligeledes oplysning om de i dette stykke omhandlede forhold forud for kontraktens indgåelse.

Slutkunder og slutbrugere skal have et resumé af de vigtigste kontraktbetingelser på en forståelig måde i et præcist og enkelt sprog.

2a.
     
  Leverandører skal give slutkunder og slutbrugere en kopi af kontrakten, gennemsigtige oplysninger om gældende priser og tariffer og om standardvilkår og betingelser for adgang til og brug af varme- og køletjenester samt varmt brugsvand.

3.   Slutkunderne underrettes med et passende varsel, hvis det påtænkes at ændre kontraktbestemmelserne. Leverandører giver på en gennemsigtig og forståelig måde deres kunder direkte meddelelse om enhver justering af leveringsprisen og om årsagerne hertil og forudsætningerne herfor samt om justeringens omfang på et passende tidspunkt og senest to uger, eller for så vidt angår husholdningskunder senest én måned, før justeringens ikrafttræden.
  Slutkunderne underrettes om deres ret til at opsige en kontrakt, hvis de ikke godkender de nye kontraktvilkår eller justeringer af prisen, som leverandøren har underrettet dem om i overensstemmelse med kontrakten. Slutkunder oplyser straks slutbrugere om de påtænkte kontraktændringer.

4.   Leverandører skal tilbyde slutkunder et bredt udvalg af betalingsmetoder. Sådanne betalingsmetoder må ikke indebære urimelig forskelsbehandling af kunder. Eventuelle forskelle i gebyrer i forbindelse med betalingsmetoder eller forudbetalingssystemer skal være objektive, ikkeforskelsbehandlende og forholdsmæssige og må i overensstemmelse med artikel 62 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 ikke overstige de direkte omkostninger, som afholdes af betalingsmodtageren for brug af den pågældende betalingsmetode eller et forudbetalingssystem (66).

5.   I henhold til stk. 6 må husholdningskunder, som har adgang til forudbetalingssystemer, ikke stilles ufordelagtigt som følge af forudbetalingssystemerne.

6.   Leverandører skal tilbyde slutkunder og
  , hvor det er relevant,
  slutbrugere rimelige og gennemsigtige generelle vilkår og betingelser, som skal anføres i et letforståeligt og utvetydigt sprog, og som ikke må indeholde ikkekontraktmæssige hindringer for at udøve kundernes rettigheder såsom overdreven kontraktmæssig dokumentation. Slutbrugerne skal efter anmodning gives adgang til disse generelle vilkår og betingelser. Slutkunderne og slutbrugerne skal beskyttes mod urimelige eller vildledende salgsmetoder. Slutkunder med et handicap gives alle relevante oplysninger om deres kontrakt med deres leverandør i tilgængelige formater.

7.   Slutkunder og slutbrugere har ret til ydelser og klagebehandling af god standard fra deres leverandørs side. Leverandører skal behandle klager på en enkel, retfærdig og hurtig måde.

7a.
     
  De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for håndhævelsen af de forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i dette direktiv, skal være uafhængige af markedsinteresser og være i stand til at træffe administrative afgørelser.

Artikel 21

Oplysning og bevidstgørelse

1.   Medlemsstaterne sikrer
  i samarbejde med regionale og lokale myndigheder
  , at oplysninger om tilgængelige foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, individuelle foranstaltninger og økonomiske og juridiske rammer er gennemsigtige
  , tilgængelige
  og formidles bredt til alle relevante markedsaktører, f.eks. slutkunder, slutbrugere, forbrugerorganisationer, repræsentanter for civilsamfundet, VE-fællesskaber, borgerenergifællesskaber, lokale og regionale myndigheder, energiagenturer, udbydere af sociale tjenester, entreprenører, arkitekter, ingeniører, miljørevisorer og eksperter i udførelse af energisyn samt montører af bygningsdele som defineret i artikel 2, nr. 9), i direktiv 2010/31/EU.

2.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at fremme og lette en effektiv brug af energi hos slutkunder og slutbrugere. Disse foranstaltninger skal være en del af en national strategi såsom den integrerede nationale energi- og klimaplan i henhold til forordning (EU) 2018/1999 eller den langsigtede renoveringsstrategi som fastlagt ved
  direktiv... [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)]

Med henblik på denne artikel omfatter disse foranstaltninger en række instrumenter og politikker til fremme af adfærdsændring, f.eks.:

| i) | skattemæssige incitamenter |
| --- | --- |

i)

skattemæssige incitamenter

| ii) | adgang til finansiering, værdikuponer, tilskud eller subsidier |
| --- | --- |

ii)

adgang til finansiering, værdikuponer, tilskud eller subsidier

| iia) | tilgængelighed af offentligt støttede energisyn og skræddersyede rådgivningstjenester og støtte for private forbrugere, navnlig sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

iia)

tilgængelighed af offentligt støttede energisyn og skræddersyede rådgivningstjenester og støtte for private forbrugere, navnlig sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| iib) | skræddersyede rådgivningstjenester for SMV'er og mikrovirksomheder |
| --- | --- |

iib)

skræddersyede rådgivningstjenester for SMV'er og mikrovirksomheder

| iii) | formidling af oplysninger i tilgængelig form for personer med et handicap |
| --- | --- |

iii)

formidling af oplysninger i tilgængelig form for personer med et handicap

| iv) | forbilledlige projekter |
| --- | --- |

iv)

forbilledlige projekter

| v) | arbejdspladsaktiviteter |
| --- | --- |

v)

arbejdspladsaktiviteter

| vi) | uddannelsesaktiviteter |
| --- | --- |

vi)

uddannelsesaktiviteter

| vii) | digitale værktøjer |
| --- | --- |

vii)

digitale værktøjer

| viia) | strategier for deltagelse. |
| --- | --- |

viia)

strategier for deltagelse.

Med henblik på denne artikel omfatter disse foranstaltninger også, men er ikke begrænset til, følgende metoder og midler til at engagere markedsaktører som dem, der er omhandlet i stk. 1:

| i) | oprettelse af fælles kontaktpunkter eller lignende mekanismer til levering af teknisk, administrativ og finansiel rådgivning og bistand vedrørende energieffektivitet, herunder
  energikontroller på stedet for husholdninger,
  energirenovering af bygninger,
  information om udskiftning af gamle og ineffektive varmesystemer med moderne og mere effektive apparater
  og ibrugtagning af vedvarende energi
  og energilagring
  i bygninger til slutkunder og slutbrugere, navnlig husholdninger og andre små slutkunder og slutbrugere
  , herunder SMV'er og mikrovirksomheder
  . |
| --- | --- |

i)

oprettelse af fælles kontaktpunkter eller lignende mekanismer til levering af teknisk, administrativ og finansiel rådgivning og bistand vedrørende energieffektivitet, herunder
  energikontroller på stedet for husholdninger,
  energirenovering af bygninger,
  information om udskiftning af gamle og ineffektive varmesystemer med moderne og mere effektive apparater
  og ibrugtagning af vedvarende energi
  og energilagring
  i bygninger til slutkunder og slutbrugere, navnlig husholdninger og andre små slutkunder og slutbrugere
  , herunder SMV'er og mikrovirksomheder
  .

| ia) | samarbejde med private aktører, der leverer tjenesteydelser såsom energisyn, finansieringsløsninger og gennemførelse af energirenoveringer og fremme af sådanne tjenesteydelser |
| --- | --- |

ia)

samarbejde med private aktører, der leverer tjenesteydelser såsom energisyn, finansieringsløsninger og gennemførelse af energirenoveringer og fremme af sådanne tjenesteydelser

| ii) | omkostningseffektive og letopnåelige ændringer i energianvendelse |
| --- | --- |

ii)

omkostningseffektive og letopnåelige ændringer i energianvendelse

| iii) | formidling af oplysninger om energieffektivitetsforanstaltninger og finansieringsinstrumenter |
| --- | --- |

iii)

formidling af oplysninger om energieffektivitetsforanstaltninger og finansieringsinstrumenter

| iv) | etablering af fælles kontaktpunkter for at give slutkunderne og slutbrugerne alle nødvendige oplysninger om deres rettigheder, gældende ret og de tilgængelige tvistbilæggelsesordninger i tilfælde af tvister. Disse fælles kontaktpunkter kan være en del af et generelt informationspunkt for forbrugere. |
| --- | --- |

iv)

etablering af fælles kontaktpunkter for at give slutkunderne og slutbrugerne alle nødvendige oplysninger om deres rettigheder, gældende ret og de tilgængelige tvistbilæggelsesordninger i tilfælde af tvister. Disse fælles kontaktpunkter kan være en del af et generelt informationspunkt for forbrugere.

2a.
     
  Med henblik på denne artikel samarbejder medlemsstaterne med relevante myndigheder og private interessenter med henblik på at etablere dedikerede lokale, regionale eller nationale fælles kontaktpunkter for energieffektivitet. Disse fælles kontaktpunkter skal være på tværs af sektorer og tværfaglige samt resultere i lokalt udviklede projekter ved at:

| a) | rådgive og tilvejebringe strømlinet information om tekniske og økonomiske muligheder og løsninger til husholdninger, SMV'er, mikrovirksomheder, offentlige organer |
| --- | --- |

a)

rådgive og tilvejebringe strømlinet information om tekniske og økonomiske muligheder og løsninger til husholdninger, SMV'er, mikrovirksomheder, offentlige organer

| b) | koble projekter sammen med markedsaktører, især mindre projekter |
| --- | --- |

b)

koble projekter sammen med markedsaktører, især mindre projekter

| c) | rådgive om energiforbrugsmønstre med det formål at få forbrugerne til at engagere sig aktivt |
| --- | --- |

c)

rådgive om energiforbrugsmønstre med det formål at få forbrugerne til at engagere sig aktivt

| d) | stille information til rådighed om erhvervsuddannelsesordninger og uddannelse for at få flere fagfolk inden for energieffektivitet og at omskole og opkvalificere fagfolk for at dække markedsbehovene |
| --- | --- |

d)

stille information til rådighed om erhvervsuddannelsesordninger og uddannelse for at få flere fagfolk inden for energieffektivitet og at omskole og opkvalificere fagfolk for at dække markedsbehovene

| e) | indsamle og forelægge typologiaggregerede data fra energieffektivitetsprojekter faciliteret af fælles kontaktpunkter for Kommissionen, som Kommissionen offentliggør i en rapport hvert andet år med henblik på at udveksle erfaringer og øge samarbejdet på tværs af landegrænser mellem medlemsstater for at fremme eksempler på bedste praksis fra forskellige bygnings-, bolig- og virksomhedstyper |
| --- | --- |

e)

indsamle og forelægge typologiaggregerede data fra energieffektivitetsprojekter faciliteret af fælles kontaktpunkter for Kommissionen, som Kommissionen offentliggør i en rapport hvert andet år med henblik på at udveksle erfaringer og øge samarbejdet på tværs af landegrænser mellem medlemsstater for at fremme eksempler på bedste praksis fra forskellige bygnings-, bolig- og virksomhedstyper

| f) | yde holistisk støtte til alle husholdninger med særlig opmærksomhed på husholdninger i energifattigdom og bygninger i de ringeste energiklasser samt akkrediterede virksomheder og installatører, som leverer eftermontage, tilpasset forskellige boligtyper og geografiske forhold, og yde støtte, som dækker de forskellige faser af et eftermontageprojekt, navnlig for at lette gennemførelsen af mindstestandarder for energimæssig ydeevne, der er fastsat i artikel 9 i direktiv ... [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)] |
| --- | --- |

f)

yde holistisk støtte til alle husholdninger med særlig opmærksomhed på husholdninger i energifattigdom og bygninger i de ringeste energiklasser samt akkrediterede virksomheder og installatører, som leverer eftermontage, tilpasset forskellige boligtyper og geografiske forhold, og yde støtte, som dækker de forskellige faser af et eftermontageprojekt, navnlig for at lette gennemførelsen af mindstestandarder for energimæssig ydeevne, der er fastsat i artikel 9 i direktiv ... [omarbejdning af bygningsdirektivet — 2021/0426(COD)]

| g) | udvikle tjenesteydelser til energifattige og sårbare forbrugere samt lavindkomsthusholdninger. |
| --- | --- |

g)

udvikle tjenesteydelser til energifattige og sårbare forbrugere samt lavindkomsthusholdninger.

Medlemsstaterne skal samarbejde med lokale og regionale myndigheder for at tilskynde til samarbejde mellem offentlige organer, energiagenturer og lokalsamfundsbaserede initiativer, og fremme, udvikle og opskalere fælles kontaktpunkter gennem en integreret proces
  .
  Kommissionen giver medlemsstaterne retningslinjer for at etablere disse fælles kontaktpunkter med det mål at skabe en harmoniseret tilgang i Unionen.

3.   Medlemsstaterne skaber hensigtsmæssige rammer for, at markeds aktørerne kan give passende og målrettet oplysning og rådgivning til slutforbrugere, herunder personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri om energieffektivitet
  , SMV'er og mikrovirksomheder
  .

4.   Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, slutbrugere, sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, har adgang til enkle, retfærdige, gennemsigtige, uafhængige, virkningsfulde og effektive ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister vedrørende rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, i kraft af en uafhængig ordning som f.eks. en energiombudsmand eller et forbrugerorgan eller gennem en regulerende myndighed. Hvis slutkunden er en forbruger som omhandlet i definitionen i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU (67), skal sådanne ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister opfylde de krav, der er fastsat deri.

Om nødvendigt sikrer medlemsstaterne, at alternative tvistbilæggelsesinstanser samarbejder om at sikre en enkel, retfærdig, gennemsigtig, uafhængig og effektiv ordning til udenretslig bilæggelse af tvister i forbindelse med enhver tvist, der hidrører fra produkter eller ydelser, der er knyttet til eller er en del af ethvert produkt eller ydelse, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

Det er obligatorisk for virksomheder at deltage i ordninger til udenretslig bilæggelse af tvister for husholdningskunder, medmindre medlemsstaten over for Kommissionen godtgør, at andre ordninger er tilsvarende effektive.

5.   Med forbehold af de grundlæggende principper i medlemsstaternes ejendoms- og lejeret træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at afvikle reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for energieffektivitet hvad angår fordelingen af incitamenter mellem ejere og lejere eller mellem flere ejere af en bygning eller en bygningsenhed med henblik på at sikre, at disse parter ikke afholder sig fra at investere i større effektivitet, alene fordi de ikke hver især vil få det fulde udbytte, eller fordi der ikke er regler for, hvordan omkostninger og fordele skal fordeles mellem dem.

Foranstaltninger til at afvikle sådanne hindringer kan omfatte tilvejebringelse af incitamenter,
  herunder om finansiering og muligheden for at anvende løsninger baseret på tredjepartsfinansiering,
  ophævelse eller ændring af love eller andre retsforskrifter eller vedtagelse af retningslinjer og fortolkende meddelelser eller forenkling af administrative procedurer, herunder nationale regler og foranstaltninger, der regulerer beslutningsprocesser i ejendomme med flere ejere. Foranstaltningerne kan kombineres med uddannelse i, specifik oplysning om samt teknisk bistand til energieffektivitet til markedsaktører såsom dem, der er nævnt i stk. 1.

Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger med henblik på at støtte en multilateral dialog med deltagelse af relevante
  lokale og regionale myndigheder,
  offentlige og sociale partnere, f.eks. ejer- og lejerorganisationer, forbrugerorganisationer,
  energidistributører eller energileverandører i detailleddet, energitjenesteselskaber,
  VE-fællesskaber, borgerenergifællesskaber, lokale og regionale myndigheder, relevante offentlige myndigheder og agenturer, med det formål at fremsætte forslag til alment godkendte foranstaltninger, incitamenter og retningslinjer, der er relevante for fordelingen af incitamenter mellem ejere og lejere eller blandt ejere af en bygning eller bygningsenhed.

Hver medlemsstat indberetter sådanne hindringer og de foranstaltninger, den har truffet i sin langsigtede renoveringsstrategi i henhold til artikel 2a i direktiv 2010/31/EU og forordning (EU) 2018/1999.

6.   Kommissionen tilskynder til
  udveksling og bred udbredelse af
  oplysninger om god praksis for energieffektivitet og metoder
  og yder teknisk bistand
  til at rette op på fordelingen af incitamenter i medlemsstaterne.

Artikel 21a

Energieffektivitetspartnerskaber

1.
     
  Senest ... [12 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] opretter Kommissionen europæiske sektorspecifikke energieffektivitetspartnerskaber ved at samle centrale interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, i sektorer såsom IKT-, transport-, finans- og byggesektoren på en inklusiv og repræsentativ måde. Kommissionen udpeger en formand for hvert europæisk sektorspecifikt energieffektivitetspartnerskab.

2.
     
  De partnerskaber, der er omhandlet i stk. 1, skal fremme klimadialoger og tilskynde sektorerne til at udarbejde køreplaner for energieffektivitet med henblik på at kortlægge tilgængelige foranstaltninger og teknologiske muligheder for at opnå energieffektivitetsbesparelser, forberede sig på vedvarende energi og dekarbonisere sektorerne. Sådanne køreplaner yder et værdifuldt bidrag til at bistå sektorerne med at planlægge de investeringer, der er nødvendige for at nå målene i dette direktiv og forordning (EU) 2021/1119, og letter det grænseoverskridende samarbejde mellem aktører for at styrke Unionens indre marked.

Artikel 22

Styrkelse og beskyttelse af sårbare kunder og afhjælpning af energifattigdom

1.   Medlemsstaterne
  udvikler en robust langsigtet strategi og
  træffer passende foranstaltninger for at styrke og beskytte personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og
  lavindkomsthusholdninger og
  , hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri.

Ved definitionen af begrebet sårbare kunder i henhold til artikel 28, stk. 1, og 29 i direktiv (EU) 2019/944 og artikel 3, stk. 3, i direktiv 2009/73/EF tager medlemsstaterne slutbrugerne i betragtning.

2.   Medlemsstaterne gennemfører foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten og dertil knyttede forbruger- eller informationsforanstaltninger, navnlig dem, der er omhandlet i artikel 21 og artikel 8, stk. 3, som en prioritet blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder
  , lavindkomsthusholdninger
  og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, for at afhjælpe energifattigdom.
  Medlemsstaterne indfører passende overvågnings- og evalueringsinstrumenter for at sikre, at personer, der er berørt af energifattigdom, støttes af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten.

3.   For at støtte sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom
  , lavindkomsthusholdninger
  og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, skal medlemsstaterne:

| a) | gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten for at afbøde de fordelingsmæssige virkninger af andre politikker og foranstaltninger, f.eks. beskatningsforanstaltninger, der gennemføres i henhold til artikel 10 i dette direktiv, eller anvendelse af emissionshandel i bygnings- og transportsektoren i henhold til ETS-direktivet [COM(2021)0551, 2021/0211 (COD)] |
| --- | --- |

a)

gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten for at afbøde de fordelingsmæssige virkninger af andre politikker og foranstaltninger, f.eks. beskatningsforanstaltninger, der gennemføres i henhold til artikel 10 i dette direktiv, eller anvendelse af emissionshandel i bygnings- og transportsektoren i henhold til ETS-direktivet [COM(2021)0551, 2021/0211 (COD)]

| aa) | sikre, at foranstaltninger til fremme eller lettelse af energieffektivitet, navnlig dem, der vedrører bygninger og mobilitet, ikke fører til en uforholdsmæssig stigning i omkostningerne for disse tjenester eller til social udstødelse |
| --- | --- |

aa)

sikre, at foranstaltninger til fremme eller lettelse af energieffektivitet, navnlig dem, der vedrører bygninger og mobilitet, ikke fører til en uforholdsmæssig stigning i omkostningerne for disse tjenester eller til social udstødelse

| b) | bedst muligt gøre brug af de offentlige midler, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, herunder, hvor det er relevant, det finansielle bidrag, som medlemsstaten modtager fra den sociale klimafond i henhold til [artikel 9 og artikel 14 i forordningen om den sociale klimafond, COM(2021)0568], og indtægter fra kvoteauktioner fra emissionshandel i medfør af Den Europæiske Unions emissionshandelssystem [COM(2021)0551, 2021/0211 (COD)] til investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten som prioriterede aktioner |
| --- | --- |

b)

bedst muligt gøre brug af de offentlige midler, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, herunder, hvor det er relevant, det finansielle bidrag, som medlemsstaten modtager fra den sociale klimafond i henhold til [artikel 9 og artikel 14 i forordningen om den sociale klimafond, COM(2021)0568], og indtægter fra kvoteauktioner fra emissionshandel i medfør af Den Europæiske Unions emissionshandelssystem [COM(2021)0551, 2021/0211 (COD)] til investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten som prioriterede aktioner

| c) | hvor det er relevant, foretage tidlige, fremtidsorienterede investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten
  , såsom opgradering af varme-, køle- og ventilationssystemer
  , før de fordelingsmæssige virkninger af andre politikker og foranstaltninger får gennemslagskraft |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, foretage tidlige, fremtidsorienterede investeringer i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten
  , såsom opgradering af varme-, køle- og ventilationssystemer
  , før de fordelingsmæssige virkninger af andre politikker og foranstaltninger får gennemslagskraft

| d) | fremme teknisk bistand
  , der letter udvekslingen af bedste praksis vedrørende reformer af de lovgivningsmæssige rammer såsom ejendoms- og udlejningslove i forbindelse med energieffektivitetsforanstaltninger og udrulning af
   støttefinansiering og finansielle redskaber såsom ordninger via regning, lokal reserve til imødegåelse af tab på udlån, garantifonde, midler til gennemgribende renoveringer og renoveringer med et mindstemål af energigevinster |
| --- | --- |

d)

fremme teknisk bistand
  , der letter udvekslingen af bedste praksis vedrørende reformer af de lovgivningsmæssige rammer såsom ejendoms- og udlejningslove i forbindelse med energieffektivitetsforanstaltninger og udrulning af
   støttefinansiering og finansielle redskaber såsom ordninger via regning, lokal reserve til imødegåelse af tab på udlån, garantifonde, midler til gennemgribende renoveringer og renoveringer med et mindstemål af energigevinster

| e) | fremme teknisk bistand til sociale aktører for at fremme sårbare kunders aktive engagement på energimarkedet og gunstige ændringer i deres energiforbrugsadfærd |
| --- | --- |

e)

fremme teknisk bistand til sociale aktører for at fremme sårbare kunders aktive engagement på energimarkedet og gunstige ændringer i deres energiforbrugsadfærd

| f) | sikre adgang til finansiering, tilskud eller subsidier på betingelse af, at der opnås et mindstemål af energigevinster
  , og lette adgang til prisoverkommelige banklån eller særlige kreditlinjer |
| --- | --- |

f)

sikre adgang til finansiering, tilskud eller subsidier på betingelse af, at der opnås et mindstemål af energigevinster
  , og lette adgang til prisoverkommelige banklån eller særlige kreditlinjer

3a.
     
  Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at beskytte personer, der er ramt af energifattigdom, lavindkomsthusholdninger, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, mod urimelige prisfastsættelser og prisstigninger i forbindelse med leveringen af varme, køling og varmt brugsvand.

4.   Medlemsstaterne opretter et netværk af eksperter fra forskellige sektorer såsom sundhedssektoren,
  energisektoren,
  byggesektoren
  , varme- og kølesektoren
  og de sociale sektorer
  , herunder lokale og regionale energiagenturer, hvor det er relevant,
  med henblik på at opstille strategier til støtte for lokale og nationale beslutningstagere i gennemførelsen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, foranstaltninger til at skabe solide langsigtede løsninger til afhjælpning af energifattigdom og udviklingen af passende teknisk bistand og finansielle redskaber. Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre, at netværket af eksperter har en sammensætning, der sikrer balance mellem kønnene og afspejler perspektiverne for mennesker i al deres mangfoldighed.

Det
  nævnte netværk af eksperter
  støtter medlemsstaterne
  :

| a) | at fastlægge nationale definitioner, indikatorer og kriterier for energifattigdom, energifattige personer og konceptet sårbare kunder inklusive slutbrugere |
| --- | --- |

a)

at fastlægge nationale definitioner, indikatorer og kriterier for energifattigdom, energifattige personer og konceptet sårbare kunder inklusive slutbrugere

| b) | at udvikle eller forbedre de relevante indikatorer og datasæt vedrørende energifattigdomsproblemet, som bør anvendes, og der bør rapporteres om. |
| --- | --- |

b)

at udvikle eller forbedre de relevante indikatorer og datasæt vedrørende energifattigdomsproblemet, som bør anvendes, og der bør rapporteres om.

| c) | at indføre metoder og foranstaltninger til at sikre overkommelige priser, fremme af boligers omkostningsneutralitet eller metoder til at sikre, at offentlig finansiering, der investeres i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, gavner både ejere og lejere af bygninger og bygningsenheder, navnlig hvad angår sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

c)

at indføre metoder og foranstaltninger til at sikre overkommelige priser, fremme af boligers omkostningsneutralitet eller metoder til at sikre, at offentlig finansiering, der investeres i foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, gavner både ejere og lejere af bygninger og bygningsenheder, navnlig hvad angår sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| d) | at vurdere og, hvor det er relevant, foreslå foranstaltninger til at forebygge eller afhjælpe situationer, hvor bestemte grupper er mere berørt eller i større risiko for at blive berørt af energifattigdom eller er mere udsatte over for de ugunstige virkninger af energifattigdom, f.eks. kvinder, personer med handicap, ældre, børn og personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. |
| --- | --- |

d)

at vurdere og, hvor det er relevant, foreslå foranstaltninger til at forebygge eller afhjælpe situationer, hvor bestemte grupper er mere berørt eller i større risiko for at blive berørt af energifattigdom eller er mere udsatte over for de ugunstige virkninger af energifattigdom, f.eks. kvinder, personer med handicap, ældre, børn og personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund.

KAPITEL V

KAPITEL V

EFFEKTIVITET I ENERGIFORSYNINGEN

EFFEKTIVITET I ENERGIFORSYNINGEN

Artikel 23

Opvarmning og køling — vurdering og planlægning

1.   Hver medlemsstat meddeler Kommissionen en omfattende vurdering af opvarmning og køling som led i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplan og de respektive statusrapporter, der meddeles i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999
  , herunder kortlægning af områder, der er udpeget til nye varme- og kølenet
  . Denne omfattende vurdering skal indeholde de oplysninger, der er anført i bilag IX, og skal ledsages af den vurdering, der foretages i medfør af artikel 15, stk. 7, i direktiv (EU) 2018/2001.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle relevante parter, herunder offentlige og private interessenter,
  gives lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af planerne for opvarmning og køling, den omfattende vurdering samt politikker og foranstaltninger.

3.   Med henblik på den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, gennemfører medlemsstaterne en cost-benefit-analyse for deres land, der er baseret på klimatiske forhold, økonomisk gennemførlighed og teknisk egnethed. Cost-benefit-analysen skal kunne lette identifikationen af de mest ressource- og omkostningseffektive løsninger med henblik på at opfylde varme- og kølebehovene
  under hensyntagen til den overordnede systemeffektivitet, elsystemets tilstrækkelighed og modstandsdygtighed og princippet om energieffektivitet først
  . Cost-benefit-analysen kan være en del af en miljøvurdering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (68).

Medlemsstaterne udpeger de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for at udføre cost-benefit-analyserne, forelægger de detaljerede metoder og antagelser i henhold til bilag X og fastlægger og offentliggør procedurerne for den økonomiske analyse.

4.   Identificerer vurderingen, der er omhandlet i stk. 1, og analysen, der er omhandlet i stk. 3, et potentiale for anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion og/eller effektiv fjernvarme og fjernkøling
  og/eller produktion af elektricitet fra spildvarme til eget forbrug
  , hvor fordelene er større end omkostningerne, træffer medlemsstaterne
  eller de ansvarlige lokale og regionale myndigheder
  passende foranstaltninger for at udvikle en effektiv fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur
  og/eller tilskynde til udvikling af anlæg til konvertering af overskydende spildvarme til elektricitet til eget forbrug
  og/eller åbne for udvikling af højeffektiv kraftvarmeproduktion og anvendelse af opvarmning og køling fra spildvarme og vedvarende energikilder i overensstemmelse med stk. 1 og artikel 24, stk. 4 og 6 .

Identificerer vurderingen, der er omhandlet i stk. 1 og analysen, der er omhandlet i stk. 3, ikke et potentiale, hvis fordele er større end omkostningerne, herunder de administrative omkostninger ved at gennemføre den cost-benefit-analyse, der er omhandlet i artikel 24, stk. 4, kan den pågældende medlemsstat
  sammen med de pågældende lokale og regionale myndigheder
  fritage anlæg for kravene i nævnte stykke.

5.   Medlemsstaterne vedtager politikker og foranstaltninger, hvormed det sikres, at potentialet ifølge de omfattende vurderinger, som foretages i henhold til stk. 1, virkeliggøres. Disse politikker og foranstaltninger skal mindst omfatte de elementer, der er anført i bilag IX. Hver medlemsstat meddeler disse politikker og foranstaltninger som led i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplan og de respektive statusrapporter, der meddeles i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.

Når medlemsstaterne udarbejder deres politikker og foranstaltninger, indsamler de information om kraftvarmeanlæg og -enheder i eksisterende fjernvarme- eller fjernkølenet og vurdere potentialet for energibesparelser. Denne information skal som et minimum indeholde data om effektivitet og tab i systemet, tilslutningstæthed, tab og temperaturfordeling i nettet, energiforbruget på primærsiden og hos slutkunderne, emissionsfaktorer og de øvre led i energikildernes forsyningskæder. Disse data offentliggøres, og medlemsstaterne gør dem offentligt tilgængelige.

6.   Medlemsstaterne
  sikrer, at
  de regionale og lokale myndigheder udarbejder lokale varme- og køleplaner — som minimum i kommuner med en befolkning
  på mindst 35 000 indbyggere — og opfordrer kommuner med et lavere antal indbyggere til at udarbejde sådanne planer
  . Disse planer
  skal
  :

| a) | være baseret på oplysningerne og dataene i de omfattende vurderinger, der er foretaget i henhold til stk. 1, og anslå og kortlægge potentialet for at øge dels energieffektiviteten, herunder gennem
  forberedelse af lavtemperaturfjernvarme, højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  genvinding af spildvarme, og dels vedvarende energi til opvarmning og køling i det pågældende område
  ; derudover skal der foretages en analyse af varme- og køleapparater i lokale bygningsmasser, som tager hensyn til de områdespecifikke potentialer for energieffektivitetsforanstaltninger, og som udvikler modeller for renoveringskøreplaner for lignende bygningstyper med henblik på en hurtig, omkostningseffektiv og gensidigt koordineret omdannelse af bygninger og forsyningsinfrastruktur |
| --- | --- |

a)

være baseret på oplysningerne og dataene i de omfattende vurderinger, der er foretaget i henhold til stk. 1, og anslå og kortlægge potentialet for at øge dels energieffektiviteten, herunder gennem
  forberedelse af lavtemperaturfjernvarme, højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  genvinding af spildvarme, og dels vedvarende energi til opvarmning og køling i det pågældende område
  ; derudover skal der foretages en analyse af varme- og køleapparater i lokale bygningsmasser, som tager hensyn til de områdespecifikke potentialer for energieffektivitetsforanstaltninger, og som udvikler modeller for renoveringskøreplaner for lignende bygningstyper med henblik på en hurtig, omkostningseffektiv og gensidigt koordineret omdannelse af bygninger og forsyningsinfrastruktur

| aa) | være fuldt ud i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først |
| --- | --- |

aa)

være fuldt ud i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først

| b) | indeholde en strategi for udnyttelse af det afdækkede potentiale i henhold til stk. 6, litra a) |
| --- | --- |

b)

indeholde en strategi for udnyttelse af det afdækkede potentiale i henhold til stk. 6, litra a)

| c) | udarbejdes under medvirken af alle relevante regionale eller lokale interessenter, og den brede offentligheds deltagelse sikres
  , herunder operatører af lokal energiinfrastruktur på et tidligt tidspunkt |
| --- | --- |

c)

udarbejdes under medvirken af alle relevante regionale eller lokale interessenter, og den brede offentligheds deltagelse sikres
  , herunder operatører af lokal energiinfrastruktur på et tidligt tidspunkt

| ca) | tage hensyn til den eksisterende energiinfrastruktur for gas, varme og elektricitet |
| --- | --- |

ca)

tage hensyn til den eksisterende energiinfrastruktur for gas, varme og elektricitet

| d) | tage hensyn til lokalsamfundenes og talrige lokale eller regionale administrative enheders eller regioners fælles behov |
| --- | --- |

d)

tage hensyn til lokalsamfundenes og talrige lokale eller regionale administrative enheders eller regioners fælles behov

| da) | vurdere betydningen af energifællesskaber og andre forbrugerledede initiativer, der aktivt kan bidrage til gennemførelse af lokale varme- og køleprojekter |
| --- | --- |

da)

vurdere betydningen af energifællesskaber og andre forbrugerledede initiativer, der aktivt kan bidrage til gennemførelse af lokale varme- og køleprojekter

| db) | inkludere en strategi for at prioritere personer, der er ramt af energifattigdom, lavindkomsthusholdninger, sårbare forbrugere og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med artikel 22, herunder markedsanalyse med henblik på identifikation og forståelse af målgruppernes behov og at foreslå skræddersyede programmer |
| --- | --- |

db)

inkludere en strategi for at prioritere personer, der er ramt af energifattigdom, lavindkomsthusholdninger, sårbare forbrugere og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med artikel 22, herunder markedsanalyse med henblik på identifikation og forståelse af målgruppernes behov og at foreslå skræddersyede programmer

| dc) | vurdere mulighederne for finansiering af gennemførelsen af de udpegede politikker og foranstaltninger og sørge for finansielle mekanismer, der giver forbrugere mulighed for at skifte til varme og køling fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

dc)

vurdere mulighederne for finansiering af gennemførelsen af de udpegede politikker og foranstaltninger og sørge for finansielle mekanismer, der giver forbrugere mulighed for at skifte til varme og køling fra vedvarende energikilder

| dd) | overveje overkommelige energipriser, forsyningssikkerhed, strømforsyningssystemernes tilstrækkelighed og modstandsdygtighed |
| --- | --- |

dd)

overveje overkommelige energipriser, forsyningssikkerhed, strømforsyningssystemernes tilstrækkelighed og modstandsdygtighed

| e) | omfatte
  en kurs med henblik på opnåelse af planens mål i overensstemmelse med klimaneutralitet samt
  overvågning af fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af de udpegede politikker og foranstaltninger |
| --- | --- |

e)

omfatte
  en kurs med henblik på opnåelse af planens mål i overensstemmelse med klimaneutralitet samt
  overvågning af fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af de udpegede politikker og foranstaltninger

| ea) | udvikle en strategi til planlægning af udskiftning af gamle og ineffektive varme- og køleapparater i offentlige organer med højeffektive alternativer med det formål at udfase fossile brændstoffer |
| --- | --- |

ea)

udvikle en strategi til planlægning af udskiftning af gamle og ineffektive varme- og køleapparater i offentlige organer med højeffektive alternativer med det formål at udfase fossile brændstoffer

| eb) | vurdere mulige synergieffekter med planerne hos nærliggende regionale eller lokale myndigheder for at tilskynde til fælles investeringer og omkostningseffektivitet |
| --- | --- |

eb)

vurdere mulige synergieffekter med planerne hos nærliggende regionale eller lokale myndigheder for at tilskynde til fælles investeringer og omkostningseffektivitet

Medlemsstaterne sikrer, at
  alle relevante parter, herunder offentlige og relevante private interessenter,
  gives lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af planerne for opvarmning og køling, den omfattende vurdering samt politikker og foranstaltninger.

Til dette formål udarbejder medlemsstaterne anbefalinger, der støtter de regionale og lokale myndigheders gennemførelse af politikker og foranstaltninger inden for energieffektiv opvarmning og køling, der er baseret på vedvarende energi, på regionalt og lokalt plan ved at udnytte det afdækkede potentiale. Medlemsstaterne støtter i videst muligt omfang de regionale og lokale myndigheder med alle midler, herunder finansiel støtte og tekniske støtteordninger.
  Medlemsstaterne sikrer, at varme- og køleplaner er i overensstemmelse med andre lokale klima-, energi- og miljøplanlægningskrav for at undgå administrative byrder for lokale og regionale myndigheder og tilskynde til en effektiv gennemførelse af planerne.

6a.
     
  Lokale varme- og køleplaner kan gennemføres i fællesskab af en gruppe af flere nabomyndigheder, forudsat at den geografiske og administrative kontekst samt opvarmnings- og kølingsinfrastrukturen er hensigtsmæssig.

6b.
     
  Gennemførelsen af lokale varme- og køleplaner verificeres og vurderes af en kompetent myndighed. Hvis gennemførelsen anses for at være utilstrækkelig på grundlag af kursen og overvågningen i henhold til stk. 6, litra e), foreslår den kompetente myndighed foranstaltninger til at lukke gennemførelseshullet.

Artikel 24

Varme- og køleforsyning

1.   For at øge primærenergieffektiviteten og andelen af vedvarende energi i varme- og køleforsyningen forstås ved et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem et system, der opfylder følgende kriterier:

| a. | indtil den 31. december
  2027
  et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi, 50 % spildvarme, 75 % kraftvarme eller 50 % af en kombination af energi og varme af den nævnte art
  , der tilføres nettet |
| --- | --- |

a.

indtil den 31. december
  2027
  et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi, 50 % spildvarme, 75 % kraftvarme eller 50 % af en kombination af energi og varme af den nævnte art
  , der tilføres nettet

| b. | fra den 1. januar
  2028
  et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi, 50 % spildvarme, 80 % højeffektiv kraftvarme eller mindst en kombination af denne type termisk energi, der tilføres nettet, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 5 %, og den samlede andel af vedvarende energi, spildvarme eller højeffektiv kraftvarme udgør mindst 50 % |
| --- | --- |

b.

fra den 1. januar
  2028
  et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi, 50 % spildvarme, 80 % højeffektiv kraftvarme eller mindst en kombination af denne type termisk energi, der tilføres nettet, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 5 %, og den samlede andel af vedvarende energi, spildvarme eller højeffektiv kraftvarme udgør mindst 50 %

| c. | fra den 1. januar 2035 et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi og/eller spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 20 % |
| --- | --- |

c.

fra den 1. januar 2035 et system, der anvender mindst 50 % vedvarende energi og/eller spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 20 %

| d. | fra den 1. januar 2045 et system, der anvender mindst 75 % vedvarende energi og spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 40 % |
| --- | --- |

d.

fra den 1. januar 2045 et system, der anvender mindst 75 % vedvarende energi og spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 40 %

| e. | fra den 1. januar 2050 et system, der udelukkende anvender vedvarende energi og spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 60 %. |
| --- | --- |

e.

fra den 1. januar 2050 et system, der udelukkende anvender vedvarende energi og spildvarme, hvor andelen af vedvarende energi udgør mindst 60 %.

| f. | i henhold til princippet om energieffektivitet først kan spildvarme erstatte alle de øvrige energikilder, når andelen af spildvarme overstiger kriterierne i litra c), d) og e), og hvor spildvarmen ellers ville gå tabt |
| --- | --- |

f.

i henhold til princippet om energieffektivitet først kan spildvarme erstatte alle de øvrige energikilder, når andelen af spildvarme overstiger kriterierne i litra c), d) og e), og hvor spildvarmen ellers ville gå tabt

| g. | der er foretaget en vurdering af de nødvendige maksimumstemperaturer i distributionsnettet. |
| --- | --- |

g.

der er foretaget en vurdering af de nødvendige maksimumstemperaturer i distributionsnettet.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at et fjernvarme- og fjernkølingssystem, der opføres eller får foretaget en omfattende renovering, opfylder de kriterier i stk. 1, der finder anvendelse på det tidspunkt, hvor systemet idriftsættes eller fortsætter driften efter renoveringen. Medlemsstaterne sikrer desuden, at der ved opførelse eller omfattende renovering af et fjernvarme- og fjernkølingssystem ikke sker en stigning i anvendelsen af andre fossile brændsler end naturgas i eksisterende varmekilder sammenholdt med det gennemsnitlige årlige forbrug i de foregående tre kalenderår med fuld drift forud for renoveringen, og at eventuelle nye varmekilder i dette system ikke anvender andre fossile brændsler ▌.
  Medlemsstaterne sikrer også, at den geografiske linjeføring for eksisterende fjernvarme- og fjernkølingssystemer kortlægges og offentliggøres.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at operatører af alle eksisterende fjernvarme- og fjernkølingssystemer med en samlet energiproduktion på mere end 5 MW, som ikke opfylder kriterierne i stk. 1, litra b)-e), fra den 1. januar 2025 og derefter hvert femte år udarbejder en plan for at øge primærenergieffektiviteten og andelen af vedvarende energi
  og reducere distributionstab
  . Planen skal omfatte foranstaltninger til at opfylde kriterierne i stk. 1, litra b)-e), og den skal godkendes af den kompetente myndighed.

3a.
     
  medlemsstaterne sikrer, at et datacenter med en samlet nominel energitilførsel på mere end 100 kW udnytter spildvarmen eller andre former for genvinding af spildvarme medmindre, at det kan påvise, at det ikke er teknisk eller økonomisk gennemførligt i henhold til den vurdering, der er omhandlet i stk. 4.

4.   Medlemsstaterne sikrer med henblik på at vurdere den økonomiske gennemførlighed af at øge energieffektiviteten i varme- og køleforsyningen, at der gennemføres en cost-benefit-analyse på anlægsniveau i overensstemmelse med bilag X, når de følgende anlæg planlægges opført eller får foretaget en omfattende renovering,
  og deres materialeomkostninger endnu ikke er afholdt:

| a) | et termisk kraftværk med en gennemsnitlig årlig samlet indfyret energi effekt på mere end 5 MW, for at vurdere omkostningerne og fordelene ved at sikre anlæggets drift som et højeffektivt kraftvarmeværk |
| --- | --- |

a)

et termisk kraftværk med en gennemsnitlig årlig samlet indfyret energi effekt på mere end 5 MW, for at vurdere omkostningerne og fordelene ved at sikre anlæggets drift som et højeffektivt kraftvarmeværk

| b) | et industrianlæg med en gennemsnitlig årlig samlet energitilførsel på mere end 5 MW, for at vurdere udnyttelsen af spildvarmen på og uden for anlægget |
| --- | --- |

b)

et industrianlæg med en gennemsnitlig årlig samlet energitilførsel på mere end 5 MW, for at vurdere udnyttelsen af spildvarmen på og uden for anlægget

| c) | en servicefacilitet med en årlig gennemsnitlig samlet energitilførsel på mere end 5 MW, f.eks. spildevandsrensningsanlæg og LNG-anlæg, for at vurdere udnyttelsen af spildvarme på og uden for anlægget |
| --- | --- |

c)

en servicefacilitet med en årlig gennemsnitlig samlet energitilførsel på mere end 5 MW, f.eks. spildevandsrensningsanlæg og LNG-anlæg, for at vurdere udnyttelsen af spildvarme på og uden for anlægget

| d) | et datacenter med en samlet nominel energitilførsel på mere end
  100 kW
  , for at vurdere
  den tekniske gennemførlighed, omkostningseffektiviteten og indvirkningen på energieffektiviteten og efterspørgslen efter lokal varme, herunder sæsonudsving,
  ved at udnytte spildvarmen til at dække en økonomisk begrundet efterspørgsel og dette anlægs tilslutning til et fjernvarmenet eller et effektivt/VE-baseret fjernkølingssystem
  eller andre anlæg til genvinding af spildvarme
  . Analysen skal omfatte kølesystemløsninger, der gør det muligt at fjerne eller opfange spildvarmen på et nyttigt temperaturniveau med minimale supplerende energitilførsler. |
| --- | --- |

d)

et datacenter med en samlet nominel energitilførsel på mere end
  100 kW
  , for at vurdere
  den tekniske gennemførlighed, omkostningseffektiviteten og indvirkningen på energieffektiviteten og efterspørgslen efter lokal varme, herunder sæsonudsving,
  ved at udnytte spildvarmen til at dække en økonomisk begrundet efterspørgsel og dette anlægs tilslutning til et fjernvarmenet eller et effektivt/VE-baseret fjernkølingssystem
  eller andre anlæg til genvinding af spildvarme
  . Analysen skal omfatte kølesystemløsninger, der gør det muligt at fjerne eller opfange spildvarmen på et nyttigt temperaturniveau med minimale supplerende energitilførsler.

Medlemsstaterne sikrer, at regulative hindringer for anvendelsen af spildvarme fjernes, og at der ydes tilstrækkelig støtte til anvendelse af spildvarme, når de anlæg, der er omhandlet i litra a)-d), planlægges opført eller får foretaget en renovering.
  Med henblik på at vurdere spildvarme på stedet med litra b)-d) for øje kan der foretages energisyn i tråd med bilag VI i stedet for den cost-benefit-analyse, der er fastlagt i dette stykke.

Installationen af udstyr til opsamling af kuldioxid produceret af et fyringsanlæg med henblik på at lagre det geologisk som fastsat i direktiv 2009/31/EF anses ikke for at være renovering i henhold til dette stykkes litra b) og c).

Medlemsstaterne stiller krav om, at cost-benefit-analysen gennemføres i samarbejde med de virksomheder, der har ansvaret for driften af faciliteten.

5.   Medlemsstaterne kan fritage følgende for kravene i stk. 4:

| a) | de spidsbelastnings- og backupanlæg til elproduktion, der efter planen skal være i drift mindre end 1 500 driftstimer om året som rullende gennemsnit over en femårsperiode, på baggrund af en verifikationsprocedure fastlagt af medlemsstaterne, der skal sikre, at dette fritagelseskriterium opfyldes |
| --- | --- |

a)

de spidsbelastnings- og backupanlæg til elproduktion, der efter planen skal være i drift mindre end 1 500 driftstimer om året som rullende gennemsnit over en femårsperiode, på baggrund af en verifikationsprocedure fastlagt af medlemsstaterne, der skal sikre, at dette fritagelseskriterium opfyldes

| b) | anlæg, der skal placeres tæt på en geologisk lagringslokalitet med godkendelse i henhold til direktiv 2009/31/EF |
| --- | --- |

b)

anlæg, der skal placeres tæt på en geologisk lagringslokalitet med godkendelse i henhold til direktiv 2009/31/EF

| c) | datacentre, hvis spildvarme anvendes eller vil blive anvendt i et fjernvarmenet eller direkte til rumopvarmning, varmt brugsvand eller andre anvendelser i den bygning eller gruppe af bygninger, hvori de er beliggende,
  eller andre anvendelser i en relevant zone omkring datacentrene
  . |
| --- | --- |

c)

datacentre, hvis spildvarme anvendes eller vil blive anvendt i et fjernvarmenet eller direkte til rumopvarmning, varmt brugsvand eller andre anvendelser i den bygning eller gruppe af bygninger, hvori de er beliggende,
  eller andre anvendelser i en relevant zone omkring datacentrene
  .

Medlemsstaterne kan også fastsætte tærskelværdier udtrykt som mængden af tilgængelig nyttig spildvarme, efterspørgslen efter varme eller afstandene mellem industrianlæggene og fjernvarmenettene for at fritage individuelle anlæg fra bestemmelserne i stk. 4, litra c) og d).

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om fritagelser vedtaget i medfør af nærværende stykke.

6.   Medlemsstaterne vedtager bevillingskriterier som omhandlet i artikel 8 i direktiv (EU) 2019/944 eller tilsvarende tilladelseskriterier for at:

| a) | tage hensyn til resultatet af den omfattende vurdering, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

tage hensyn til resultatet af den omfattende vurdering, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1

| b) | sikre, at kravene i stk. 4 opfyldes, og |
| --- | --- |

b)

sikre, at kravene i stk. 4 opfyldes, og

| c) | tage hensyn til resultatet af cost-benefit-analysen, der er omhandlet i stk. 4. |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til resultatet af cost-benefit-analysen, der er omhandlet i stk. 4.

7.   Medlemsstaterne kan fritage individuelle anlæg for i henhold til bevillings- og tilladelseskriterierne, der er omhandlet i stk. 6, at skulle gennemføre de muligheder, hvis fordele er større end omkostningerne, hvis dette af retlige, ejendomsretlige eller finansielle grunde er strengt nødvendigt. I disse tilfælde fremsender medlemsstaten senest tre måneder efter at have truffet sin afgørelse en begrundet meddelelse herom til Kommissionen Kommissionen kan afgive udtalelse om meddelelsen inden for tre måneder efter modtagelsen.

8.   Stk. 4, 5, 6 og 7 i denne artikel finder anvendelse på anlæg, der omfattet af direktiv 2010/75/EU, uden at det berører kravene i nævnte direktiv.

9.   Medlemsstaterne indsamler oplysninger om cost-benefit-analyser, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 4, litra a), b), c) og d), i denne artikel. Disse oplysninger bør som minimum indeholde data om tilgængelige varmeforsyningsmængder og varmeparametre, antal planlagte driftstimer pr. år og lokaliteternes geografiske beliggenhed. Disse data offentliggøres under behørig hensyntagen til deres potentielle følsomhed.

10.   Medlemsstaterne sikrer, at oprindelsen af elektricitet produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion kan garanteres ved hjælp af objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, som hver medlemsstat fastsætter på grundlag af de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er nævnt i bilag III, litra f). De sikrer, at denne oprindelsesgaranti opfylder de krav og mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilag XI. Medlemsstaterne anerkender gensidigt hinandens oprindelsesgarantier, udelukkende som bevis for de i dette stykke omhandlede oplysninger. En eventuel afvisning af at anerkende en oprindelsesgaranti som et sådant bevis — særlig af grunde, der vedrører forebyggelse af svig — skal bygge på objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om en sådan afvisning og om dens begrundelse. Hvis en medlemsstat afviser at anerkende en oprindelsesgaranti, kan Kommissionen træffe afgørelse om at tvinge den pågældende medlemsstat til at anerkende den, navnlig under hensyn til objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, som ligger til grund for anerkendelsen.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 31 for at revidere de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er fastsat ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2402 (69).

11.   Medlemsstaterne sikrer, at det er en forudsætning for eventuel støtte til kraftvarmeproduktion, at elproduktionen foregår på højeffektive kraftvarmeværker, og at spildvarmen faktisk udnyttes til at opnå primærenergibesparelser. Statsstøttereglerne finder anvendelse på offentlig støtte til kraftvarmeproduktion og til fjernvarmeproduktion og -net, hvor det er relevant.

Artikel 25

Energiomformning, -transmission og -distribution

1.   Nationale energitilsynsmyndigheder anvender under udførelsen af de tilsynsopgaver, der er anført i direktiv (EU) 2019/944 og 2009/73/EF, princippet om energieffektivitet først i henhold til nærværende direktivs artikel 3 i deres beslutninger vedrørende driften af gas- og elinfrastrukturen, herunder deres beslutninger om nettakster,
  jf. dog principperne om ikke-diskrimination og omkostningseffektivitet. Ud over princippet om energieffektivitet først tager de nationale energitilsynsmyndigheder hensyn til omkostningseffektivitet, systemeffektivitet og forsyningssikkerhed og vedtager en livscyklustilgang, der sikrer Unionens klimamål og bæredygtighed.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at transmissions- og distributionssystemoperatørerne for gas og elektricitet anvender princippet om energieffektivitet først i overensstemmelse med dette direktivs artikel 3
  og i overensstemmelse med Unionens klima- og bæredygtighedsmål
  i forbindelse med deres netplanlægning, netudvikling og investeringsbeslutninger.
  Fleksibilitet på efterspørgselssiden skal være en central del af vurderingen af netplanlægning og -drift.
  Under hensyntagen til forsyningssikkerhed og markedsintegration sikrer medlemsstaterne, at transmissions- og distributionssystemoperatørerne ▌investerer i 
  fremtidssikrede
  aktiver for at bidrage til at afbøde klimaændringer. De nationale regulerende myndigheder
  kan fastsætte
  metoder og retningslinjer for, hvordan alternativer kan vurderes i cost-benefit-analysen
  i tæt samarbejde med transmissionssystemoperatørerne og distributionssystemoperatørerne, der kan dele vigtig teknisk ekspertise,
  under hensyntagen til generelle fordele, og kontrollere transmissionssystemoperatørernes eller distributionssystemoperatørernes gennemførelse af princippet om energieffektivitet først, når de godkender, kontrollerer eller overvåger de projekter, som transmissionssystemoperatørerne eller distributionssystemoperatørerne forelægger.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at transmissions- og distributionsnetoperatørerne
  overvåger og kvantificerer den samlede størrelse
  af nettab
  for de net, de driver
  , og træffer omkostningseffektive foranstaltninger med henblik på at
  øge neteffektiviteten og adressere behov for infrastrukturudvikling og tab, der hidrører fra øget elektrificering på både efterspørgsels- og udbudssiden
  . Transmissions- og distributionssystemoperatørerne indberetter disse foranstaltninger ▌til den nationale energitilsynsmyndighed. ▌Medlemsstaterne sikrer, at transmissions- og distributionsnetoperatørerne vurderer foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i forhold til deres eksisterende transmissions- eller distributionssystemer for gas eller elektricitet og forbedrer energieffektiviteten i forbindelse med udformningen og driften af infrastrukturen,
  navnlig med hensyn til intelligent udvikling af nettet.
  Medlemsstaterne tilskynder transmissions- og distributionssystemoperatørerne til at udvikle innovative løsninger for at forbedre
  effektiviteten og bæredygtigheden, herunder
  energieffektiviteten i eksisterende
  og fremtidige
  systemer med incitamentsbaserede regler.

4.   De nationale energitilsynsmyndigheder medtager et særligt afsnit om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at forbedre energieffektiviteten i relation til driften af gas- og elinfrastrukturen, i den årlige rapport, der udarbejdes i henhold til artikel 59, litra i), i direktiv (EU) 2019/944 og i henhold til artikel 41 i direktiv 2009/73/EF. I disse rapporter forelægger de nationale energitilsynsmyndigheder en vurdering af
  den samlede effektivitet
  i forbindelse med driften af gas- og elinfrastrukturen, transmissions- og distributionssystemoperatørernes gennemførte foranstaltninger, og fremsætter anbefalinger til, hvordan energieffektiviteten kan forbedres, hvor det er relevant,
  herunder omkostningseffektive alternativer, der reducerer spidsbelastninger og det samlede elforbrug.

5.   For så vidt angår el sikrer medlemsstaterne, at netregulering og nettakster opfylder kriterierne i bilag XII under hensyntagen til de retningslinjer og regler, der er udarbejdet i henhold til forordning (EU) 2019/943.

6.   Medlemsstaterne kan tillade, at der ved netbunden energitransmission og -distribution indføres komponenter i ordninger og takststrukturer med socialt sigte, såfremt eventuelle forstyrrelser af transmissions- og distributionssystemet begrænses mest muligt og ikke er ude af proportioner med det sociale sigte.

7.   De nationale regulerende myndigheder sørger for at fjerne incitamenter i transmissions- og distributionstaksterne, der er skadelige for energieffektiviteten af
  og efterspørgselsreaktionen ved
  produktionen, transmissionen, distributionen og forsyningen af elektricitet og gas.
  Medlemsstaterne sikrer effektivitet i udformningen af infrastrukturen og driften af den eksisterende infrastruktur, og at taksterne inden for rammerne af direktiv (EU) 2019/944 giver leverandørerne mulighed for at forbedre forbrugernes deltagelse i systemeffektiviteten.

8.   Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal opfylde kravene i bilag XII.

9.   I relevante tilfælde kan de nationale regulerende myndigheder kræve, at transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører tilskynder til placering af højeffektiv kraftvarmeproduktion tæt på områder med efterspørgsel efter varme ved at nedsætte tilslutningsafgifterne og afgifterne for brug af systemet.

10.   Medlemsstaterne kan tillade, at producenter af el fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, der ønsker tilslutning til elforsyningsnettet, sender tilslutningsarbejdet i udbud.

11.   Ved indberetning i henhold til direktiv 2010/75/EU og med forbehold af nævnte direktivs artikel 9, stk. 2, overvejer medlemsstaterne at medtage oplysninger om energieffektivitetsniveauet for anlæg, der foretager forbrænding af brændsler med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 50 MW eller derover i lyset af de relevante bedste tilgængelige teknikker, der er udviklet i medfør af direktiv 2010/75/EU.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

HORISONTALE BESTEMMELSER

HORISONTALE BESTEMMELSER

Artikel 26

Kvalifikations-, akkrediterings- og attesteringsordninger

1.   Medlemsstaterne sikrer et passende kompetenceniveau inden for erhverv, der beskæftiger sig med energieffektivitet, svarende til markedets behov. Medlemsstaterne sikrer i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, at attesterings- og/eller tilsvarende kvalifikationsordninger, herunder om nødvendigt passende uddannelsesprogrammer, står til rådighed for energieffektivitetsrelaterede erhverv, herunder leverandører af energitjenester, leverandører af energisyn, ansvarlige for energistyringen, uafhængige eksperter og montører af bygningsdele i henhold til direktiv 2010/31/EU, og at de er pålidelige og bidrager til de nationale energieffektivitetsmål og EU's overordnede dekarboniseringsmål.

Udbydere af attestering og/eller tilsvarende kvalifikationsordninger, herunder om nødvendigt passende uddannelsesprogrammer, skal være akkrediteret i henhold til forordning (EF) nr. 765/2008 (70).

1a.
     
  Medlemsstaterne fremmer certificerings- og uddannelsesprogrammer for at sikre et passende kompetenceniveau inden for erhverv, der beskæftiger sig med energieffektivitet, svarende til markedets behov. Medlemsstaterne indfører foranstaltninger for at fremme deltagelsen i sådanne programmer, navnlig for SMV'er og selvstændige. Senest den... [12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden] iværksætter Kommissionen en EU-dækkende kampagne for at få flere til at vælge erhverv, der beskæftiger sig med energieffektivitet, og sikre lige adgang for kvinder.

1b.
     
  Senest den ... [12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden] opretter Kommissionen en central platform til støtte og videndeling med henblik på at sikre et passende niveau af kvalificerede fagfolk til at nå Unionens klima- og energimål. Platformen samler medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner, den akademiske verden og andre relevante interessenter for at styrke og fremme bedste praksis med henblik på at sikre flere fagfolk inden for energieffektivitet samt omskoling og opkvalificering af eksisterende fagfolk med henblik på at opfylde markedets behov.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at nationale attesterings- og eller tilsvarende kvalifikationsordninger, herunder om nødvendigt uddannelsesprogrammer,
  er baseret på
  eksisterende europæiske eller internationale standarder.

3.   Medlemsstaterne offentliggør de i stk. 1 omhandlede attesteringsordninger eller tilsvarende kvalifikationsordninger — eller passende uddannelsesprogrammer — og samarbejder indbyrdes og med Kommissionen om sammenligning og anerkendelse af ordningerne.

Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1, passende foranstaltninger for at gøre forbrugerne opmærksom på, at ordningerne er til rådighed.

4.   Medlemsstaterne vurderer senest den 31. december 2024 og derefter hvert
  andet
  år, om ordningerne sikrer det nødvendige kompetenceniveau
  og niveau af kønsbalance
  for leverandører af energitjenester, leverandører af energisyn, ansvarlige for energistyringen, uafhængige eksperter og montører af bygningsdele i henhold til direktiv 2010/31/EU.
  De vurderer også kløften mellem tilgængelige og nødvendige fagfolk. De
  gør vurderingen og anbefalingerne på grundlag heraf offentligt tilgængelige.

Artikel 27

Energitjenester

1.   Medlemsstaterne fremmer markedet for energitjenester og SMV'ers adgang til det ved at udbrede klar og lettilgængelig information om:

| a) | foreliggende energitjenestekontrakter og om de bestemmelser, de bør omfatte for at sikre, at der opnås energibesparelser, og at slutkundernes rettigheder beskyttes |
| --- | --- |

a)

foreliggende energitjenestekontrakter og om de bestemmelser, de bør omfatte for at sikre, at der opnås energibesparelser, og at slutkundernes rettigheder beskyttes

| b) | finansieringsinstrumenter, incitamenter, tilskud, revolverende fonde, garantier, forsikringsordninger og lån som støtte for energieffektivitetstjenesteprojekter |
| --- | --- |

b)

finansieringsinstrumenter, incitamenter, tilskud, revolverende fonde, garantier, forsikringsordninger og lån som støtte for energieffektivitetstjenesteprojekter

| c) | tilgængelige leverandører af energitjenester, der er kvalificerede og/eller attesterede, og deres kvalifikationer og/eller attester i overensstemmelse med artikel 26 |
| --- | --- |

c)

tilgængelige leverandører af energitjenester, der er kvalificerede og/eller attesterede, og deres kvalifikationer og/eller attester i overensstemmelse med artikel 26

| d) | tilgængelige overvågnings- og kontrolmetoder og kvalitetskontrolordninger. |
| --- | --- |

d)

tilgængelige overvågnings- og kontrolmetoder og kvalitetskontrolordninger.

2.   Medlemsstaterne fremmer udviklingen af kvalitetsmærker, der bl.a. udvikles af handelssammenslutninger, baseret på europæiske eller internationale standarder, hvis det er relevant;

3.   Medlemsstaterne skal offentliggøre og regelmæssigt ajourføre en liste over disponible og kvalificerede og/eller attesterede leverandører af energitjenester og deres kvalifikationer og/eller attesteringer, jf. artikel 26, eller skabe en grænseflade, hvor leverandører af energitjenester kan formidle oplysninger.

4.   Medlemsstaterne
  sikrer, at
  offentlige organer anvender kontrakter om energimæssig ydeevne i forbindelse med renovering af store bygninger. Ved renoveringer af store erhvervsbygninger og
  offentlige beboelsesejendomme
  med et nettoetageareal på over
  500
   m2 og
  af bygninger til sociale formål
  sikrer medlemsstaterne, at de offentlige organer vurderer gennemførligheden af at anvende kontrakter om energimæssig ydeevne
  og andre ydeevnebaserede energitjenester
  .

Medlemsstaterne kan tilskynde offentlige organer til at kombinere kontrakter om energimæssig ydeevne med udvidede energitjenester, herunder efterspørgselsreaktion og lagring,
  for at sikre energibesparelser og opretholde de opnåede resultater over tid ved hjælp af løbende overvågning, effektiv drift og vedligeholdelse.

5.   Medlemsstaterne skal støtte den offentlige sektor med at tage imod tilbud om energitjenester, navnlig i forbindelse med renovering af bygninger ved at tilvejebringe:

| a) | standardkontrakter i forbindelse med indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, der mindst omfatter de i bilag XIII anførte punkter og tage hensyn til de tilgængelige europæiske eller internationale standarder, tilgængelige udbudsretningslinjer og Eurostats vejledning om den statistiske behandling af kontrakter om energimæssig ydeevne i offentlige regnskaber |
| --- | --- |

a)

standardkontrakter i forbindelse med indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, der mindst omfatter de i bilag XIII anførte punkter og tage hensyn til de tilgængelige europæiske eller internationale standarder, tilgængelige udbudsretningslinjer og Eurostats vejledning om den statistiske behandling af kontrakter om energimæssig ydeevne i offentlige regnskaber

| b) | oplysninger om bedste praksis vedrørende indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, herunder, hvis den forefindes, en cost-benefit-analyse på grundlag af en livscyklustilgang |
| --- | --- |

b)

oplysninger om bedste praksis vedrørende indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, herunder, hvis den forefindes, en cost-benefit-analyse på grundlag af en livscyklustilgang

| c) | fremme og
  offentliggørelse af en database over gennemførte og igangværende projekter om indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, som omfatter de forventede og opnåede energibesparelser. |
| --- | --- |

c)

fremme og
  offentliggørelse af en database over gennemførte og igangværende projekter om indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne, som omfatter de forventede og opnåede energibesparelser.

6.   Medlemsstaterne støtter den korrekte funktion af markedet for energitjenester ved at træffe følgende foranstaltninger, for:

| a) | at identificere og offentliggøre kontaktpunkt(er), hvor slutkunderne kan indhente de i stk. 1 nævnte oplysninger |
| --- | --- |

a)

at identificere og offentliggøre kontaktpunkt(er), hvor slutkunderne kan indhente de i stk. 1 nævnte oplysninger

| b) | at fjerne de reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for brugen af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne og andre energieffektivitetstjenestemodeller med henblik på identificering og/eller gennemførelse af energibesparende foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

at fjerne de reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige hindringer for brugen af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne og andre energieffektivitetstjenestemodeller med henblik på identificering og/eller gennemførelse af energibesparende foranstaltninger

| c) | at oprette de rådgivende organer,
  ESCO'er
  og uafhængige markedsformidlere og fremme deres rolle, herunder fælles kontaktpunkter eller lignende støttemekanismer, der skal stimulere markedsudviklingen på efterspørgsels- og udbudssiden, og stille oplysninger om disse støttemekanismer til rådighed for offentligheden og gøre dem tilgængelige for markedsaktørerne. |
| --- | --- |

c)

at oprette de rådgivende organer,
  ESCO'er
  og uafhængige markedsformidlere og fremme deres rolle, herunder fælles kontaktpunkter eller lignende støttemekanismer, der skal stimulere markedsudviklingen på efterspørgsels- og udbudssiden, og stille oplysninger om disse støttemekanismer til rådighed for offentligheden og gøre dem tilgængelige for markedsaktørerne.

7.   Med henblik på at støtte et velfungerende marked for energitjenester kan medlemsstaterne oprette en individuel mekanisme eller udpege en ombudsmand for at sikre en effektiv behandling af klager og udenretslig bilæggelse af tvister, der opstår i forbindelse med energitjenestekontrakter og kontrakter om energimæssig ydeevne.

8.   Medlemsstaterne sikrer, at energidistributører, distributionssystemoperatører og energileverandører i detailleddet afstår fra enhver aktivitet, der kan hæmme efterspørgslen efter eller leveringen af energitjenester eller foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten eller hindre udviklingen af markeder for sådanne tjenester eller foranstaltninger, herunder aktiviteter, der kan holde konkurrenter ude af markedet eller udgøre misbrug af en dominerende stilling.

Artikel 28

National energisparefond, finansiering og teknisk støtte

1.   Med forbehold af artikel 107 og 108 i TEUF letter medlemsstaterne oprettelsen af finansieringsfaciliteter eller anvendelsen af eksisterende faciliteter til foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten med henblik på at maksimere fordelene ved en flerstrenget finansiering og kombinationen af tilskud, finansielle instrumenter og teknisk støtte.

2.   Kommissionen bistår i givet fald direkte eller gennem de europæiske finansielle institutioner medlemsstaterne med oprettelsen af finansieringsfaciliteter og faciliteter rettet mod projektudviklingsbistand på nationalt, regionalt eller lokalt niveau med henblik på at øge investeringerne i energieffektiviteten i forskellige sektorer, samt styrke og beskytte personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, bl.a. ved at integrere et ligestillingsperspektiv, således at ingen lades i stikken.

3.   Medlemsstaterne vedtager foranstaltninger, hvormed det sikres, at finansielle institutioner tilbyder energieffektive udlånsprodukter, f.eks. grønne realkreditlån og grønne lån, sikrede og usikrede, bredt og uden forskelsbehandling, og at disse er synlige og tilgængelige for forbrugerne. Medlemsstaterne vedtager foranstaltninger med henblik på at lette gennemførelsen af finansieringsordninger via regning og skattefinansieringsordninger. Medlemsstaterne sørger for, at banker og andre finansielle institutioner får oplysninger om mulighederne for at deltage i finansieringen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder gennem oprettelse af offentlig-private partnerskaber.

3a.
     
  Med forbehold af artikel 107 og 108 i TEUF vedtager medlemsstaterne finansielle støtteordninger for at øge udbredelsen af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten for nyopførte eller væsentlig renovering af individuelle systemer og fjernvarme- og fjernkølingssystemer og udskiftning af gamle og ineffektive varme- og køleapparater med højeffektive alternativer.

Medlemsstaterne fremmer etableringen af lokal ekspertise og teknisk bistand med henblik på rådgivning om bedste praksis med hensyn til dekarbonisering af lokal fjernvarme og -køling, såsom adgang til projekter, som er tilgængelige på lokalt plan, og specifik finansiel støtte.

4.   Kommissionen fremmer udvekslingen af bedste praksis mellem de kompetente nationale eller regionale myndigheder eller organer, f.eks. via årlige møder mellem tilsynsorganerne, offentlige databaser med oplysninger om medlemsstaternes gennemførelse af foranstaltninger samt landesammenligninger.

5.   For at mobilisere privat finansiering til energieffektivitetsforanstaltninger og energirenovering,
  der skal bidrage til gennemførelsen af Unionens energieffektivitetsmål og de nationale bidrag i henhold til artikel 4 i dette direktiv og målene
  i ▌direktiv 2010/31/EU, fører Kommissionen en dialog med både offentlige og private finansielle institutioner
  samt specifikke sektorer som transport, IKT og bygninger
  for at
  kortlægge behov og
  mulige foranstaltninger, den kan træffe.

6.   De i stk. 5 omhandlede foranstaltninger omfatter følgende elementer:

| a) | mobilisering af kapitalinvesteringer i energieffektivitet i lyset af energibesparelsers bredere virkninger |
| --- | --- |

a)

mobilisering af kapitalinvesteringer i energieffektivitet i lyset af energibesparelsers bredere virkninger

| aa) | lettelse af gennemførelsen af særlige finansielle instrumenter og finansieringsordninger til energieffektivitet i stor skala oprettet af finansieringsinstitutter |
| --- | --- |

aa)

lettelse af gennemførelsen af særlige finansielle instrumenter og finansieringsordninger til energieffektivitet i stor skala oprettet af finansieringsinstitutter

| b) | sikring af bedre data vedrørende energi- og finansieringsmæssig ydeevne ved at:






  i) | undersøge yderligere, hvordan investeringer i energieffektivitet forbedrer de underliggende aktivers værdi |
| --- | --- | --- |

b)

sikring af bedre data vedrørende energi- og finansieringsmæssig ydeevne ved at:

i)

undersøge yderligere, hvordan investeringer i energieffektivitet forbedrer de underliggende aktivers værdi

| ii) | støtte undersøgelser, der skal vurdere monetariseringen af ikkeenergirelaterede fordele ved investeringer i energieffektivitet. |
| --- | --- |

ii)

støtte undersøgelser, der skal vurdere monetariseringen af ikkeenergirelaterede fordele ved investeringer i energieffektivitet.

7.   Med henblik på at mobilisere privat finansiering af energieffektivitetsforanstaltninger og energirenovering skal medlemsstaterne, når de gennemfører dette direktiv:

| a) | overveje metoder til at gøre bedre brug af
  energiforvaltningssystemer og
  energisyn i henhold til artikel 11 for at påvirke beslutningstagning |
| --- | --- |

a)

overveje metoder til at gøre bedre brug af
  energiforvaltningssystemer og
  energisyn i henhold til artikel 11 for at påvirke beslutningstagning

| b) | gøre optimal brug af de muligheder og redskaber, der er til rådighed via Unionens budget, og som foreslås i initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger og i Kommissionens meddelelse med titlen »renoveringsbølgen«. |
| --- | --- |

b)

gøre optimal brug af de muligheder og redskaber, der er til rådighed via Unionens budget, og som foreslås i initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger og i Kommissionens meddelelse med titlen »renoveringsbølgen«.

8.   Kommissionen yder senest den 31. december 2024 vejledning til medlemsstaterne og markedsaktørerne om, hvordan private investeringer kan frigøres.

Vejledningen har til formål at hjælpe medlemsstaterne og markedsaktørerne med at udvikle og gennemføre deres investeringer i energieffektivitet i de forskellige EU-programmer, og der vil blive foreslået passende finansielle mekanismer og løsninger med en kombination af tilskud, finansielle instrumenter og projektudviklingsstøtte med henblik på at opskalere eksisterende initiativer og anvende EU-finansiering som en katalysator til at mobilisere og udløse privat finansiering.

9.   
  Senest den ... [gennemførelsesfristen]
  kan medlemsstaterne oprette en national energisparefond. Formålet med
  den nationale energisparefond
  skal være at gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten
  til støtte for medlemsstaternes nationale bidrag i henhold til artikel 4, stk. 2. Den nationale energisparefond kan oprettes som en særlig fond inden for en allerede eksisterende national facilitet, der fremmer kapitalinvesteringer.

Medlemsstaterne opretter finansieringsinstrumenter, herunder offentlige garantier i deres nationale energisparefonde for at øge andelen af private investeringer i energieffektivitet og af de udlånsprodukter og innovative ordninger til energieffektivitet, der er omhandlet i denne artikels stk. 3. I
  medfør af artikel 8, stk. 3, og artikel 22
  støtter den nationale energisparefond
  som en prioritet
  gennemførelsen af foranstaltninger
  blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri.
  Støtten omfatter finansiering til SMV'er af energieffektivitetsforanstaltninger med henblik på at mobilisere og udløse privat finansiering til SMV'er og derved støtte gennemførelsen
  af nationale foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten med henblik på at støtte medlemsstaterne i at yde deres nationale energieffektivitetsbidrag og deres vejledende forløb som nævnt i artikel 4, stk. 2. [Den nationale energisparefond kan finansieres med indtægter fra kvoteauktioner i henhold til EU's emissionshandelssystem for bygnings- og transportsektoren.]

10.   Medlemsstaterne kan tillade, at de offentlige myndigheder opfylder de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, stk.1, ved hjælp af årlige bidrag til den nationale energisparefond svarende til det investeringsbeløb, der er nødvendigt for at opfylde disse forpligtelser.

11.   Medlemsstaterne kan fastsætte, at forpligtede parter kan opfylde deres forpligtelser i artikel 8, stk. 1 og 4, ved at yde et årligt bidrag til den nationale energisparefond, der svarer til de investeringer, der er nødvendige for at opfylde disse forpligtelser.

12.   Medlemsstaterne kan anvende deres indtægter fra de årlige emissionstildelinger i henhold til beslutning nr. 406/2009/EF til udvikling af innovativ finansiering med henblik på forbedringer af energieffektiviteten.

12a.
     
  Kommissionen vurderer effektiviteten og virkningsfuldheden af foranstaltningerne vedrørende investeringer i energieffektivitet i medlemsstaterne og deres evne til at øge andelen af private investeringer i energieffektivitet og tager samtidig hensyn til de offentlige finansieringsbehov, der kommer til udtryk i de nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen evaluerer, hvorvidt en energisparemekanisme på EU-niveau, der skal levere en EU-garanti, teknisk bistand, herunder fælles kontaktpunkter, og tilhørende tilskud, der kan muliggøre anvendelsen af finansielle instrumenter, samt finansierings- og støtteordninger på nationalt plan kan være en omkostningseffektiv måde at støtte gennemførelsen af Unionens energieffektivitets- og klimamål, og foreslår i givet fald oprettelsen af en sådan mekanisme.

Med henblik herpå forelægger Kommissionen senest den ... [30. marts 2024] en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som i givet fald ledsages af et forslag til retsakt.

12b.
     
  Medlemsstaterne indberetter følgende data til Kommissionen senest den ... [15. marts 2025] og herefter hvert andet år som led i deres integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 og 21 i forordning (EU) 2018/1999.

| a) | et overslag over mængden af offentlige og private investeringer i energieffektivitet, herunder investeringer, der gennemføres via kontrakter om energimæssig ydeevne, og den løftestangseffekt, der er opnået ved offentlig finansiering til støtte for energieffektivitetsforanstaltninger |
| --- | --- |

a)

et overslag over mængden af offentlige og private investeringer i energieffektivitet, herunder investeringer, der gennemføres via kontrakter om energimæssig ydeevne, og den løftestangseffekt, der er opnået ved offentlig finansiering til støtte for energieffektivitetsforanstaltninger

| b) | mængden af udlånsprodukter til energieffektivitet med sondring mellem sikrede og usikrede udlånsprodukter |
| --- | --- |

b)

mængden af udlånsprodukter til energieffektivitet med sondring mellem sikrede og usikrede udlånsprodukter

| c) | nationale finansieringsprogrammer, der er indført for at øge udbredelsen af energieffektivitet og bedste praksis, og innovative finansieringsordninger til energieffektivitet. |
| --- | --- |

c)

nationale finansieringsprogrammer, der er indført for at øge udbredelsen af energieffektivitet og bedste praksis, og innovative finansieringsordninger til energieffektivitet.

For at lette udarbejdelsen af den rapport, der er omhandlet i første afsnit, stiller Kommissionen en fælles skabelon til rådighed for medlemsstaterne senest den [15. marts 2024]. Medlemsstaterne vedlægger et bilag til deres integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter, der udarbejdes i overensstemmelse med denne skabelon.

Artikel 29

Konverteringsfaktorer og primærenergifaktorer

1.   De nedre brændværdier i bilag VI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (71) og primærenergifaktorerne i stk. 2 anvendes ved omregning af energibesparelser til en fælles enhed med henblik på sammenligning, medmindre anvendelse af andre værdier eller faktorer kan begrundes.

2.   En primærenergifaktor finder anvendelse, når energibesparelser er opgjort i primærenergi ved hjælp af en bottom-up-tilgang baseret på det endelige energiforbrug.

3.   For besparelser i kWh elektricitet anvender medlemsstaterne en koefficient til nøjagtigt at beregne de deraf følgende besparelser i primærenergiforbruget. Medlemsstaterne anvender en standardkoefficient på 2,1, medmindre de anvender deres skønsbeføjelser til at fastsætte en anden koefficient baseret på begrundede nationale forhold.

4.   For besparelser i kWh for andre energibærere anvender medlemsstaterne en koefficient for nøjagtigt at beregne de deraf følgende besparelser i primærenergiforbruget.

5.   Hvis medlemsstaterne fastsætter deres egen koefficient for en standardværdi i henhold til dette direktiv, fastsætter medlemsstaterne denne ved hjælp af en gennemsigtig metode på grundlag af nationale
  eller lokale
  forhold, der påvirker primærenergiforbruget. Forholdene skal være begrundede, verificerbare og baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier.

6.   Medlemsstaterne skal ved fastsættelsen af en sådan koefficient tage hensyn til energimikset i ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplan, som skal meddeles Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999. Hvis medlemsstaterne afviger fra standardværdien, underretter de Kommissionen om den koefficient, de anvender, sammen med beregningsmetoden og de underliggende data i forbindelse med ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.

7.   Senest den 25. december 2022 og hvert fjerde år derefter reviderer Kommissionen standardkoefficienten på grundlag af registrerede data. Denne revision foretages under hensyntagen til dens indvirkning på anden EU-lovgivning såsom direktiv 2009/125/EF og forordning (EU) 2017/1369.
  Metoden vurderes regelmæssigt for at sikre, at energibesparelser fører til den højeste reduktion af drivhusgasemissionerne, samtidig med at den bidrager til udfasningen af fossile brændstoffer.

KAPITEL VII

KAPITEL VII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 30

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den [gennemførelsesfristen] Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler den omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.

Artikel 31

Delegerede retsakter

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 vedrørende revisionen af de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er omhandlet i artikel 24, stk. 10, andet afsnit.

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre eller supplere dette direktiv ved at tilpasse værdierne, beregningsmetoderne, standardkoefficienterne for primærenergi og kravene i artikel 29 og bilag II, III, V, VII-XI og XIII til den tekniske udvikling.

3.   
  Senest en måned efter dette direktivs ikrafttræden
  tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at ændre eller supplere dette direktiv ved efter høring af de relevante interessenter at fastlægge en fælles ordning i Unionen for vurdering af bæredygtigheden af datacentre på dens område. I ordningen fastlægges definitionen af indikatorer for datacentres bæredygtighed og i henhold til artikel 
  11a
  i dette direktiv fastsættes minimumstærsklerne for et betydeligt energiforbrug, og desuden fastsættes nøgleindikatorerne og metoden til at måle disse.

Artikel 32

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 31, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den [datoen for offentliggørelse i EUT]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 31 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 31 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 33

Evaluering og tilsyn med gennemførelsen

1.   Inden for rammerne af rapporten om status over energiunionen aflægger Kommissionen rapport om det europæiske kvotemarkeds funktion i overensstemmelse med artikel 35, stk. 1, og artikel 35, stk. 2, litra c), i forordning (EU) 2018/1999, idet der tages hensyn til virkningerne af gennemførelsen af dette direktiv.

2.   Senest den 31. oktober 2025 og derefter hvert fjerde år evaluerer Kommissionen de eksisterende foranstaltninger med henblik på at opnå øget energieffektivitet og dekarbonisering inden for opvarmning og køling. I evalueringen tages følgende i betragtning:

| a) | tendenser med hensyn til energieffektivitet og drivhusgasemissioner inden for opvarmning og køling, herunder inden for fjernvarme og fjernkøling |
| --- | --- |

a)

tendenser med hensyn til energieffektivitet og drivhusgasemissioner inden for opvarmning og køling, herunder inden for fjernvarme og fjernkøling

| b) | indbyrdes forbindelser mellem de trufne foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

indbyrdes forbindelser mellem de trufne foranstaltninger

| c) | ændringer med hensyn til energieffektivitet og drivhusgasemissioner inden for opvarmning og køling |
| --- | --- |

c)

ændringer med hensyn til energieffektivitet og drivhusgasemissioner inden for opvarmning og køling

| d) | eksisterende og planlagte energieffektivitetspolitikker og -foranstaltninger tillige med politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner på nationalt plan og EU-plan og |
| --- | --- |

d)

eksisterende og planlagte energieffektivitetspolitikker og -foranstaltninger tillige med politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner på nationalt plan og EU-plan og

| e) | foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet ifølge deres omfattende vurderinger i henhold til dette direktivs artikel 23, stk. 1, og meddelt i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1), i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

e)

foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet ifølge deres omfattende vurderinger i henhold til dette direktivs artikel 23, stk. 1, og meddelt i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1), i forordning (EU) 2018/1999.

Senest de datoer, der er omhandlet i første afsnit, indsender
  Kommissionen
  en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen og foreslår,
  hvis det er relevant, foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af Unionens klima- og energimål.

3.   Inden den 30. april hvert år sender medlemsstaterne Kommissionen statistiske oplysninger om den nationale el- og varmeproduktion fra høj- og laveffektiv kraftvarmeproduktion opgjort efter metoden i bilag II og sat i forhold til den samlede varme- og elproduktion. Desuden fremsender de årlige statistikker om varme- og elkapaciteten i kraftvarmeanlæg, om hvilke brændstoffer der anvendes i kraftvarmeanlæggene samt produktions- og kapacitetstal for fjernvarme og fjernkøling sat i forhold til den samlede varme- og elproduktion og -kapacitet. Medlemsstaterne fremsender statistiske oplysninger om, hvilke primærenergibesparelser der er opnået ved udnyttelse af kraftvarmeproduktion opgjort efter metoden i bilag III.

4.   Senest den 1. januar 2021 foretager Kommissionen en vurdering af energieffektivitetspotentialet inden for konvertering, omformning, transmission, transport og lagring af energi og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne rapport ledsages, hvis det er relevant, af lovgivningsforslag.

5.   Med forbehold af eventuelle ændringer af bestemmelserne om detailmarkeder i direktiv 2009/73/EF foretager Kommissionen senest den 31. december 2021 en vurdering af bestemmelserne vedrørende måling, fakturering og forbrugeroplysninger i forbindelse med naturgas og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på, hvor det er relevant, at tilpasse bestemmelserne til de relevante bestemmelser om elektricitet i direktiv (EU) 2019/944 for at styrke forbrugerbeskyttelsen og gøre det muligt for slutkunder at modtage hyppigere, klarere og bedre ajourførte oplysninger om deres forbrug af naturgas og at regulere deres energiforbrug. Hurtigst muligt efter forelæggelse af denne rapport vedtager Kommissionen lovgivningsforslag, hvor det er relevant.

6.   Kommissionen vurderer senest den 31. oktober 2022, om Unionen har nået sit overordnede 2020-mål for energieffektivitet.

7.   Senest den 28. februar 2027 og derefter hvert femte år evaluerer Kommissionen nærværende direktiv og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet.

Denne evaluering skal omfatte:

| a) | en vurdering af dette direktivs generelle virkning og behovet for at tilpasse Unionens politik for energieffektivitet yderligere i overensstemmelse med målene i Parisaftalen fra 2015 og i lyset af den økonomiske og innovative udvikling. |
| --- | --- |

a)

en vurdering af dette direktivs generelle virkning og behovet for at tilpasse Unionens politik for energieffektivitet yderligere i overensstemmelse med målene i Parisaftalen fra 2015 og i lyset af den økonomiske og innovative udvikling.

| aa) | en omfattende vurdering af de aggregerede makroøkonomiske virkninger af dette direktiv med vægt på indvirkningen på Unionens energisikkerhed, energipriser, minimering af energifattigdom, økonomiske vækst, konkurrenceevne, jobskabelse, mobilitetsomkostninger og husholdningernes købekraft |
| --- | --- |

aa)

en omfattende vurdering af de aggregerede makroøkonomiske virkninger af dette direktiv med vægt på indvirkningen på Unionens energisikkerhed, energipriser, minimering af energifattigdom, økonomiske vækst, konkurrenceevne, jobskabelse, mobilitetsomkostninger og husholdningernes købekraft

| b) | Unionens overordnede 2030-mål for energieffektivitet, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, med henblik på at opjustere dette mål i tilfælde af væsentlige nedbringelser af omkostningerne som følge af den økonomiske eller teknologiske udvikling eller om nødvendigt for at opfylde Unionens dekarboniseringsmål for 2040 og 2050 og dens internationale forpligtelser med hensyn til dekarbonisering |
| --- | --- |

b)

Unionens overordnede 2030-mål for energieffektivitet, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, med henblik på at opjustere dette mål i tilfælde af væsentlige nedbringelser af omkostningerne som følge af den økonomiske eller teknologiske udvikling eller om nødvendigt for at opfylde Unionens dekarboniseringsmål for 2040 og 2050 og dens internationale forpligtelser med hensyn til dekarbonisering

| c) | hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå nye årlige besparelser i overensstemmelse med artikel 8, første afsnit, litra c), for tiårsperioderne efter 2030 |
| --- | --- |

c)

hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå nye årlige besparelser i overensstemmelse med artikel 8, første afsnit, litra c), for tiårsperioderne efter 2030

| d) | hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal sikre, at mindst 3 % af det samlede etageareal i opvarmede og/eller afkølede bygninger, der ejes af offentlige organer, renoveres hvert år i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, med henblik på at revidere renoveringsprocenten i nævnte artikel |
| --- | --- |

d)

hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal sikre, at mindst 3 % af det samlede etageareal i opvarmede og/eller afkølede bygninger, der ejes af offentlige organer, renoveres hvert år i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, med henblik på at revidere renoveringsprocenten i nævnte artikel

| e) | hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå en andel af energibesparelser blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, i tiårsperioderne efter 2030 |
| --- | --- |

e)

hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå en andel af energibesparelser blandt sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, i tiårsperioderne efter 2030

| f) | hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå en reduktion af det endelige energiforbrug i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1. |
| --- | --- |

f)

hvorvidt medlemsstaterne fortsat skal opnå en reduktion af det endelige energiforbrug i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1.

Rapporten ledsages
  af en omfattende vurdering af, om der er behov for at revidere dette direktiv af hensyn til lovgivningsmæssig forenkling og
  , hvor det er relevant, af forslag til yderligere foranstaltninger.
  Kommissionen tilpasser løbende til bedste praksis med hensyn til administrative procedurer og træffer alle foranstaltninger for at forenkle gennemførelsen af dette direktiv, således at de administrative byrder holdes på et minimum.

Artikel 34

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 35

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel [...] og bilag [...] [de artikler og bilag, der er ændret materielt sammenholdt med det ophævede direktiv] senest den [...].

De meddeler straks Kommissionen teksten til disse foranstaltninger.

Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal ligeledes indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til det direktiv, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen og træffer bestemmelse om affattelsen af den nævnte oplysning.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 36

Ophævelse

Direktiv 2012/27/EU som ændret ved de retsakter, der er nævnt i bilag XV, del A, ophæves med virkning fra den [...] [dagen efter den dato, som nævnes i artikel 35, stk. 1, første afsnit] , uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til tidsfristerne for gennemførelsen i national ret derved berøres af de direktiver, der er omhandlet i bilag XV, del B.

Henvisninger til det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende direktiv og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag XVI.

Artikel 37

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel [...] og bilag [...] [artikler og bilag, der er uændrede i forhold til det ophævede direktiv] anvendes fra den [...] [dagen efter den dato, der er nævnt i artikel 35, stk. 1, første afsnit].

Artikel 38

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

NATIONALE BIDRAG TIL UNIONENS MÅL FOR ENERGIEFFEKTIVITET I 2030 I ENDELIGT ENERGIFORBRUG OG/ELLER PRIMÆRENERGIFORBRUG

| 1. | De nationale bidragsniveauer beregnes på grundlag af ▌formlen:


  C1252023DA16610120220913DA0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation)(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/1999.)C1252023DA17110120220913DA0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2036.)C1252023DA29310120220913DA0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2037.)C1252023DA29410120220913DA0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2056.)C1252023DA39710120220914DA0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/2041.)C1252023DA46210120220915DA0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/1628.)

  hvor CEU er en korrektionsfaktor
  fastsat af Kommissionen efter medlemsstaternes indberetning af målet
  , Target er det nationale specifikke ambitionsniveau, og FECB2030 PECB2030 er referencescenariet for 2020, der anvendes som grundscenarie for 2030. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023DA16610120220913DA0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation)(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/1999.)C1252023DA17110120220913DA0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2036.)C1252023DA29310120220913DA0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2037.)C1252023DA29410120220913DA0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2056.)C1252023DA39710120220914DA0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/2041.)C1252023DA46210120220915DA0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/1628.)

hvor CEU er en korrektionsfaktor
  fastsat af Kommissionen efter medlemsstaternes indberetning af målet
  , Target er det nationale specifikke ambitionsniveau, og FECB2030 PECB2030 er referencescenariet for 2020, der anvendes som grundscenarie for 2030.

| 2. | Følgende ▌formel udgør de objektive kriterier, som afspejler de i artikel 4, stk. 2, litra d), nr. i)-iv) anførte faktorer, og som hver især anvendes til at fastlægge det nationale specifikke ambitionsniveau i % (Target) og har samme vægt i formlen (0,25):






  a) | et fast bidrag (»Fflat«) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

et fast bidrag (»Fflat«)

| b) | et bidrag baseret på BNP pr. indbygger (»Fwealth«); |
| --- | --- |

b)

et bidrag baseret på BNP pr. indbygger (»Fwealth«);

| c) | et bidrag baseret på energiintensitet (»Fintensity«); |
| --- | --- |

c)

et bidrag baseret på energiintensitet (»Fintensity«);

| d) | et bidrag baseret på potentialet for omkostningseffektive energibesparelser (»Fpotential«). |
| --- | --- |

d)

et bidrag baseret på potentialet for omkostningseffektive energibesparelser (»Fpotential«).

| 3. | Fflat er EU-målet for 2030, som omfatter den yderligere indsats, der er nødvendig for at nå Unionens energieffektivitetsmål i FEC og PEC, sammenholdt med fremskrivningerne for 2030 i referencescenariet fra
  2007
  . |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth beregnes for hver medlemsstat på grundlag af dennes treårige gennemsnit af Eurostats indeks over realt BNP pr. indbygger i forhold til Unionens treårige gennemsnit i perioden 2017-2019 udtrykt i købekraftspariteter (PPP'er). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity beregnes for hver medlemsstat på grundlag af dennes treårige gennemsnitlige endelige energiintensitet (FEC eller PEC pr. realt BNP i PPP) i forhold til Unionens treårige gennemsnit i perioden 2017-2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential beregnes for hver medlemsstat på grundlag af de endelige energibesparelser eller primærenergibesparelser under PRIMES MIX 55 % -scenariet for 2030. Besparelserne er udtrykt i forhold til fremskrivningerne for 2030 i referencescenariet fra
  2007
  . |
| --- | --- |

6.

| 7. | For hvert af kriterierne i punkt 2, litra a)-d), anvendes en nedre og øvre grænse. For hver faktor begrænses ambitionsniveauet til 50 % og 150 % af Unionens gennemsnitlige ambitionsniveau inden for rammerne af en given faktor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eurostat er kilden til de inputdata, der anvendes til at beregne faktorerne, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal beregnes som den vægtede sum af alle fire faktorer (Fflat. Fwealth Fintensity og Fpotential). Målet beregnes derefter som produktet af den samlede faktor Ftotal og EU-målet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionen fastlægger en
  endelig og primærenergikorrektionsfaktor CEU,
  der
  anvendes for alle medlemsstaters
  måltildeling
  med henblik på at kalibrere summen af alle nationale bidrag til Unionens mål for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i 2030. Faktoren CEU er identisk for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

BILAG II

GENERELLE PRINCIPPER FOR BEREGNINGEN AF EL FRA KRAFTVARMEPRODUKTION

Del I

Generelle principper

De værdier, der benyttes til beregning af el fra kraftvarmeproduktion, fastsættes på grundlag af den forventede eller faktiske drift af enheden under normale forhold. I forbindelse med mikrokraftvarmeenheder kan beregningen baseres på certificerede værdier.

| a) | El produceret ved kraftvarme ansættes til den samlede årlige elproduktion fra enheden målt ved hovedgeneratorernes afgangsklemmer, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  i) | i kraftvarmeenheder af type b), d), e), f), g) og h), jf. del II, med en af medlemsstaterne fastsat årlig samlet effektivitet på mindst 75 % |
| --- | --- | --- |

a)

El produceret ved kraftvarme ansættes til den samlede årlige elproduktion fra enheden målt ved hovedgeneratorernes afgangsklemmer, hvis følgende betingelser er opfyldt:

i)

i kraftvarmeenheder af type b), d), e), f), g) og h), jf. del II, med en af medlemsstaterne fastsat årlig samlet effektivitet på mindst 75 %

| ii) | i kraftvarmeenheder af type a) og c), jf. del II, med en af medlemsstaterne fastsat årlig samlet effektivitet på mindst 80 %. |
| --- | --- |

ii)

i kraftvarmeenheder af type a) og c), jf. del II, med en af medlemsstaterne fastsat årlig samlet effektivitet på mindst 80 %.

| b) | I kraftvarmeenheder med en årlig samlet effektivitet på mindre end værdien i litra a), nr. i), (kraftvarmeenheder af type b), d), e), f), g) og h), jf. del II) eller en årlig samlet effektivitet på mindre end værdien i litra a), nr. ii), (kraftvarmeenheder af type a) og c), jf. del II) beregnes elektricitet fra kraftvarmeproduktionen efter følgende formel:
  ECHP=HCHP*C
  hvor:
  ECHP er mængden af el fra kraftvarmeproduktion
  C er el/varmeforholdet
  HCHP er mængden af nyttevarme fra kraftvarmeproduktion (i denne forbindelse beregnet som den samlede varmeproduktion minus al varme, der produceres i separate kedler eller ved udtag af fri damp fra dampgeneratoren før turbinen).
  Beregningen af el fra kraftvarmeproduktion skal baseres på det faktiske el/varmeforhold. Hvis det faktiske el/varmeforhold i en kraftvarmeenhed ikke er kendt, kan nedenstående standardværdier benyttes, navnlig i statistisk øjemed, for enheder af type a), b), c), d) og e), jf. del II, men den beregnede kraftvarme-el må ikke være større end enhedens samlede elproduktion:






  Type | Standard el/varmeforhold, C |
| --- | --- | --- |
| Gasturbine med kombineret cyklus og varmegenvinding | 0,95 |
| Dampturbine med modtryksdrift | 0,45 |
| Dampturbine med kondensation og dampudtag | 0,45 |
| Gasturbine med varmegenvinding | 0,55 |
| Forbrændingsmotor | 0,75 |

b)

I kraftvarmeenheder med en årlig samlet effektivitet på mindre end værdien i litra a), nr. i), (kraftvarmeenheder af type b), d), e), f), g) og h), jf. del II) eller en årlig samlet effektivitet på mindre end værdien i litra a), nr. ii), (kraftvarmeenheder af type a) og c), jf. del II) beregnes elektricitet fra kraftvarmeproduktionen efter følgende formel:

ECHP=HCHP*C

hvor:

ECHP er mængden af el fra kraftvarmeproduktion

C er el/varmeforholdet

HCHP er mængden af nyttevarme fra kraftvarmeproduktion (i denne forbindelse beregnet som den samlede varmeproduktion minus al varme, der produceres i separate kedler eller ved udtag af fri damp fra dampgeneratoren før turbinen).

Beregningen af el fra kraftvarmeproduktion skal baseres på det faktiske el/varmeforhold. Hvis det faktiske el/varmeforhold i en kraftvarmeenhed ikke er kendt, kan nedenstående standardværdier benyttes, navnlig i statistisk øjemed, for enheder af type a), b), c), d) og e), jf. del II, men den beregnede kraftvarme-el må ikke være større end enhedens samlede elproduktion:

Type

Standard el/varmeforhold, C

Gasturbine med kombineret cyklus og varmegenvinding

0,95

Dampturbine med modtryksdrift

0,45

Dampturbine med kondensation og dampudtag

0,45

Gasturbine med varmegenvinding

0,55

Forbrændingsmotor

0,75

Hvis medlemsstaterne indfører standardværdier for el/varmeforholdet for enheder af type f), g), h), i), j) og k), jf. del II, skal de offentliggøre dem og give Kommissionen meddelelse herom.

| c) | Hvis en del af energiindholdet i det brændsel, der benyttes til kraftvarmeproduktionsprocessen, kan genvindes i kemikalier og genanvendes, kan denne del fratrækkes brændselsforbruget, inden den samlede effektivitet i litra a) og b) beregnes. |
| --- | --- |

c)

Hvis en del af energiindholdet i det brændsel, der benyttes til kraftvarmeproduktionsprocessen, kan genvindes i kemikalier og genanvendes, kan denne del fratrækkes brændselsforbruget, inden den samlede effektivitet i litra a) og b) beregnes.

| d) | Medlemsstaterne kan bestemme el/varmeforholdet som forholdet mellem elektricitet og nyttevarme ved kraftvarmeproduktion ved lavere kapacitet på baggrund af driftsdata for den bestemte enhed. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterne kan bestemme el/varmeforholdet som forholdet mellem elektricitet og nyttevarme ved kraftvarmeproduktion ved lavere kapacitet på baggrund af driftsdata for den bestemte enhed.

| e) | Medlemsstaterne kan anvende andre indberetningsperioder end et år i forbindelse med beregningerne i henhold til litra a) og b). |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaterne kan anvende andre indberetningsperioder end et år i forbindelse med beregningerne i henhold til litra a) og b).

Del II

Kraftvarmeteknologier, der er omfattet af dette direktiv

| a) | Gasturbine med kombineret cyklus og varmegenvinding |
| --- | --- |

a)

Gasturbine med kombineret cyklus og varmegenvinding

| b) | Dampturbine med modtryksdrift |
| --- | --- |

b)

Dampturbine med modtryksdrift

| c) | Dampturbine med kondensation og dampudtag |
| --- | --- |

c)

Dampturbine med kondensation og dampudtag

| d) | Gasturbine med varmegenvinding |
| --- | --- |

d)

Gasturbine med varmegenvinding

| e) | Forbrændingsmotor |
| --- | --- |

e)

Forbrændingsmotor

| f) | Mikroturbiner |
| --- | --- |

f)

Mikroturbiner

| g) | Stirlingmotor |
| --- | --- |

g)

Stirlingmotor

| h) | Brændselscelle |
| --- | --- |

h)

Brændselscelle

| i) | Dampmaskine |
| --- | --- |

i)

Dampmaskine

| j) | Rankine kredsproces med organisk medium |
| --- | --- |

j)

Rankine kredsproces med organisk medium

| k) | Anden teknologi eller kombination af teknologier, der falder inden for definitionen i artikel 2, nr. 32). |
| --- | --- |

k)

Anden teknologi eller kombination af teknologier, der falder inden for definitionen i artikel 2, nr. 32).

Ved gennemførelsen og anvendelsen af de generelle principper for beregning af el fra kraftvarmeproduktion skal medlemsstaterne anvende de detaljerede retningslinjer, der er fastsat ved Kommissionens beslutning 2008/952/EF (72).

BILAG III

METODE TIL BESTEMMELSE AF EFFEKTIVITETEN AF KRAFTVARMEPRODUKTIONSPROCESSEN

De værdier, der benyttes til beregning af kraftvarmeproduktionens effektivitet og primærenergibesparelserne, fastsættes på grundlag af den forventede eller faktiske drift af enheden under normale forhold.

a)   Højeffektiv kraftvarmeproduktion

Med henblik på dette direktiv skal højeffektiv kraftvarmeproduktion opfylde følgende kriterier:

| — | Kraftvarmeproduktionen fra kraftvarmeenheder skal føre til primærenergibesparelser beregnet i overensstemmelse med litra b) på mindst 10 % i forhold til referenceværdien for separat produktion af el og varme. |
| --- | --- |

—

Kraftvarmeproduktionen fra kraftvarmeenheder skal føre til primærenergibesparelser beregnet i overensstemmelse med litra b) på mindst 10 % i forhold til referenceværdien for separat produktion af el og varme.

| — | Produktionen fra små kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder, som giver primærenergibesparelser, kan betegnes som højeffektiv kraftvarmeproduktion. |
| --- | --- |

—

Produktionen fra små kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder, som giver primærenergibesparelser, kan betegnes som højeffektiv kraftvarmeproduktion.

| — | De direkte emissioner af kuldioxid fra kraftvarmeproduktion, som benytter fossile brændsler, er mindre end 270 gCO2 pr. 1 kWh energiproduktion fra den kombinerede produktion (herunder opvarmning/køling, energi og mekanisk energi). |
| --- | --- |

—

De direkte emissioner af kuldioxid fra kraftvarmeproduktion, som benytter fossile brændsler, er mindre end 270 gCO2 pr. 1 kWh energiproduktion fra den kombinerede produktion (herunder opvarmning/køling, energi og mekanisk energi).

| — | Når en kraftvarmeenhed opføres eller får foretaget en omfattende renovering, sikrer medlemsstaterne, at der ikke sker en stigning i anvendelsen af andre fossile brændsler end naturgas i eksisterende varmekilder sammenholdt med det årlige gennemsnitlige forbrug over de seneste tre kalenderår i fuld drift forud for renoveringen, og at nye varmekilder i dette system ikke anvender andre fossile brændsler end naturgas. |
| --- | --- |

—

Når en kraftvarmeenhed opføres eller får foretaget en omfattende renovering, sikrer medlemsstaterne, at der ikke sker en stigning i anvendelsen af andre fossile brændsler end naturgas i eksisterende varmekilder sammenholdt med det årlige gennemsnitlige forbrug over de seneste tre kalenderår i fuld drift forud for renoveringen, og at nye varmekilder i dette system ikke anvender andre fossile brændsler end naturgas.

b)   Beregning af primærenergibesparelser

Primærenergibesparelsen ved kraftvarmeproduktion som defineret i bilag II beregnes ved hjælp af nedenstående formel:

Image 2C1252023DA16610120220913DA0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej (kodifikation)(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/1999.)C1252023DA17110120220913DA0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2036.)C1252023DA29310120220913DA0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2037.)C1252023DA29410120220913DA0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der finder anvendelse i konventionsområdet for fiskeri i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/2056.)C1252023DA39710120220914DA0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/2041.)C1252023DA46210120220915DA0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/1628.)

hvor:

PES er primærenergibesparelsen.

CHP Hη er varmevirkningsgraden ved kraftvarmeproduktionen defineret som den årlige nyttevarmeproduktion divideret med det brændselsforbrug, der er medgået til at producere summen af nyttevarme og el fra kraftvarmeproduktion.

Ref Hη er referenceværdien for effektiviteten ved separat varmeproduktion.

CHP Eη er elvirkningsgraden ved kraftvarmeproduktionen defineret som den årlige mængde el fra kraftvarmeproduktion divideret med det brændselsforbrug, der er medgået til at producere summen af nyttevarme og el fra kraftvarmeproduktion Hvis en kraftvarmeenhed producerer mekanisk energi, kan den årlige mængde el fra kraftvarmeproduktion forøges med et supplerende element, som udgøres af den mængde elektricitet, der svarer til mængden af mekanisk energi. Et sådant supplerende element giver ikke ret til at udstede oprindelsesgarantier i henhold til artikel 24, stk. 10.

Ref Eη er referenceværdien for effektiviteten ved separat elproduktion.

c)   Beregning af energibesparelser efter alternative metoder

Medlemsstaterne kan beregne primærenergibesparelsen ved produktion af el, varme og mekanisk energi som anført nedenfor uden at anvende bilag II for at udelukke den ikke-kraftvarmeproducerede el og varme inden for samme proces. En sådan produktion kan betragtes som højeffektiv kraftvarmeproduktion, hvis den opfylder effektivitetskriterierne i litra a) i dette bilag, og hvis den samlede effektivitet er over 70 %, når der er tale om kraftvarmeenheder med en elkapacitet på over 25 MW. Med henblik på udstedelse af en oprindelsesgaranti og til statistiske formål fastlægges mængden af el fra kraftvarmeproduktion produceret ved en sådan produktion imidlertid i overensstemmelse med bilag II.

Hvis primærenergibesparelserne for en proces beregnes ved anvendelse af en alternativ beregning som anført ovenfor, beregnes primærenergibesparelserne efter formlen i litra b) i dette bilag, idet »CHP Hη« ændres til »Hη« og »CHP Eη« ændres til »Eη«, hvor:

Hη er varmeeffektiviteten ved processen defineret som den årlige varmeproduktion divideret med det brændselsforbrug, der er medgået til at producere summen af varme og elektricitet.

Eη er elvirkningsgraden ved processen defineret som den årlige elproduktion divideret med det brændselsforbrug, der er medgået til at producere summen af varme og elektricitet. Hvis en kraftvarmeenhed producerer mekanisk energi, kan den årlige mængde el fra kraftvarmeproduktion forøges med et supplerende element, som udgøres af den mængde elektricitet, der svarer til mængden af mekanisk energi. Et sådant supplerende element giver ikke ret til at udstede oprindelsesgarantier i henhold til artikel 24, stk. 10.

| d) | Medlemsstaterne kan anvende andre indberetningsperioder end et år i forbindelse med beregningerne i henhold til litra b) og c) i dette bilag. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterne kan anvende andre indberetningsperioder end et år i forbindelse med beregningerne i henhold til litra b) og c) i dette bilag.

| e) | For mikrokraftvarmeenheder kan beregningen af primærenergibesparelserne baseres på certificerede data. |
| --- | --- |

e)

For mikrokraftvarmeenheder kan beregningen af primærenergibesparelserne baseres på certificerede data.

f)   Referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme

Disse harmoniserede referenceværdier for effektiviteten skal bestå af en matrix af værdier, der differentieres på grundlag af relevante faktorer, herunder bygningsår og brændselstype, og skal bygge på en veldokumenteret analyse, der bl.a. tager hensyn til data fra drift under realistiske forhold, brændselssammensætning, klimaforhold samt anvendte kraftvarmeteknologier.

Driftseffektiviteten ved den separate produktion af el og varme, som kraftvarmeproduktionen skal erstatte, fastsættes efter referenceværdierne for effektiviteten ved separat produktion af el og varme, jf. formlen i litra b).

Referenceværdierne for effektiviteten beregnes efter følgende principper:

| i) | for kraftvarmeenheder tages der ved sammenligningen med separat elproduktion udgangspunkt i princippet om sammenligning mellem samme brændselskategorier |
| --- | --- |

i)

for kraftvarmeenheder tages der ved sammenligningen med separat elproduktion udgangspunkt i princippet om sammenligning mellem samme brændselskategorier

| ii) | hver kraftvarmeenhed sammenlignes med den bedste tilgængelige og økonomisk begrundede teknologi for separat produktion af el og varme på markedet i det år, hvor kraftvarmeenheden blev bygget |
| --- | --- |

ii)

hver kraftvarmeenhed sammenlignes med den bedste tilgængelige og økonomisk begrundede teknologi for separat produktion af el og varme på markedet i det år, hvor kraftvarmeenheden blev bygget

| iii) | referenceværdierne for effektiviteten af kraftvarmeenheder, der er over ti år gamle, fastsættes på grundlag af referenceværdierne for enheder, der er ti år gamle |
| --- | --- |

iii)

referenceværdierne for effektiviteten af kraftvarmeenheder, der er over ti år gamle, fastsættes på grundlag af referenceværdierne for enheder, der er ti år gamle

| iv) | referenceværdierne for effektiviteten af separat produktion af el og varme afspejler de klimatiske forskelle mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

iv)

referenceværdierne for effektiviteten af separat produktion af el og varme afspejler de klimatiske forskelle mellem medlemsstaterne.

BILAG IV

ENERGIEFFEKTIVITETSKRAV I FORBINDELSE MED OFFENTLIGE INDKØB

I forbindelse med ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af offentlige kontrakter og koncessioner om indkøb af produkter, tjenesteydelser, bygninger og anlægsarbejder skal de foretage sig følgende:

| a) | Når et produkt er omfattet af en delegeret retsakt vedtaget i henhold til forordning (EU) 2017/1369 eller af et relateret gennemførelsesdirektiv vedtaget af Kommissionen, køber den kun produkter, der opfylder kriteriet i den nævnte forordnings artikel 7, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

Når et produkt er omfattet af en delegeret retsakt vedtaget i henhold til forordning (EU) 2017/1369 eller af et relateret gennemførelsesdirektiv vedtaget af Kommissionen, køber den kun produkter, der opfylder kriteriet i den nævnte forordnings artikel 7, stk. 2

| b) | Når et produkt, der ikke er omfattet af litra a), er omfattet af en gennemførelsesforanstaltning i henhold til direktiv 2009/125/EF, som er vedtaget efter nærværende direktivs ikrafttræden, køber den kun produkter, der opfylder gennemførelsesforanstaltningens referenceværdier for energieffektivitet. |
| --- | --- |

b)

Når et produkt, der ikke er omfattet af litra a), er omfattet af en gennemførelsesforanstaltning i henhold til direktiv 2009/125/EF, som er vedtaget efter nærværende direktivs ikrafttræden, køber den kun produkter, der opfylder gennemførelsesforanstaltningens referenceværdier for energieffektivitet.

| c) | Hvis et produkt eller en tjenesteydelse er omfattet af Unionens kriterier for grønne offentlige indkøb med relevans for produktets eller tjenesteydelsens energieffektivitet, gøre deres bedste for kun at købe produkter og tjenesteydelser, der som minimum overholder de tekniske specifikationer, der er fastsat på »centralt« niveau i de relevante EU-kriterier for grønne offentlige indkøb, herunder bl.a. for datacentre, serverrum og cloudtjenester, Unionens grønne kriterier for offentlige indkøb for vejbelysning og trafiksignaler, Unionens grønne kriterier for offentlige indkøb for computere, tablets og smartphones. |
| --- | --- |

c)

Hvis et produkt eller en tjenesteydelse er omfattet af Unionens kriterier for grønne offentlige indkøb med relevans for produktets eller tjenesteydelsens energieffektivitet, gøre deres bedste for kun at købe produkter og tjenesteydelser, der som minimum overholder de tekniske specifikationer, der er fastsat på »centralt« niveau i de relevante EU-kriterier for grønne offentlige indkøb, herunder bl.a. for datacentre, serverrum og cloudtjenester, Unionens grønne kriterier for offentlige indkøb for vejbelysning og trafiksignaler, Unionens grønne kriterier for offentlige indkøb for computere, tablets og smartphones.

| d) | Den køber kun dæk, der opfylder kriterierne for at tilhøre den højeste brændstofeffektivitetsklasse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/740 (73). Dette krav hindrer ikke offentlige organer i at købe dæk i den højeste vådgrebsklasse eller klasse for afgivelse af rullestøj til omgivelserne, hvis sikkerheds- eller sundhedshensyn berettiger det. |
| --- | --- |

d)

Den køber kun dæk, der opfylder kriterierne for at tilhøre den højeste brændstofeffektivitetsklasse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/740 (73). Dette krav hindrer ikke offentlige organer i at købe dæk i den højeste vådgrebsklasse eller klasse for afgivelse af rullestøj til omgivelserne, hvis sikkerheds- eller sundhedshensyn berettiger det.

| e) | Den kræver i sine udbud af tjenesteydelseskontrakter, at tjenesteleverandørerne kun bruger produkter, der opfylder kravene i litra a), b) og d), når de leverer de pågældende tjenesteydelser. Dette krav finder kun anvendelse på nye produkter, der delvis eller udelukkende er købt af tjenesteleverandører med henblik på at levere den pågældende tjenesteydelse. |
| --- | --- |

e)

Den kræver i sine udbud af tjenesteydelseskontrakter, at tjenesteleverandørerne kun bruger produkter, der opfylder kravene i litra a), b) og d), når de leverer de pågældende tjenesteydelser. Dette krav finder kun anvendelse på nye produkter, der delvis eller udelukkende er købt af tjenesteleverandører med henblik på at levere den pågældende tjenesteydelse.

| f) | Den køber eller indgår kun nye lejeaftaler for bygninger, der som minimum opfylder de mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2010/31/EU, medmindre formålet med købet er:






  i) | at foretage gennemgribende renovering eller nedrivning |
| --- | --- | --- |

f)

Den køber eller indgår kun nye lejeaftaler for bygninger, der som minimum opfylder de mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2010/31/EU, medmindre formålet med købet er:

i)

at foretage gennemgribende renovering eller nedrivning

| ii) | for så vidt angår offentlige organer, at videresælge bygningen uden at anvende den til det offentlige organs eget formål, eller |
| --- | --- |

ii)

for så vidt angår offentlige organer, at videresælge bygningen uden at anvende den til det offentlige organs eget formål, eller

| iii) | at bevare bygningen som en bygning, der officielt er fredet som en del af et særligt område eller som følge af dens særlige arkitektoniske eller historiske værdi. |
| --- | --- |

iii)

at bevare bygningen som en bygning, der officielt er fredet som en del af et særligt område eller som følge af dens særlige arkitektoniske eller historiske værdi.

Overholdelsen af disse krav verificeres ved energiattester, jf. artikel 11 i direktiv 2010/31/EU.

BILAG V

FÆLLES METODER TIL OG PRINCIPPER FOR BEREGNING AF VIRKNINGEN AF ORDNINGER FOR ENERGISPAREFORPLIGTELSER ELLER ANDRE POLITIKTILTAG I HENHOLD TIL ARTIKEL 8, 9 OG 10 OG ARTIKEL 28, STK. 11:

| 1. | Metoder til beregning af energibesparelser med henblik på artikel 8, 9 og 10 og artikel 28, stk. 11, undtagen når disse besparelser skyldes beskatningsforanstaltninger.
  De forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter eller offentlige gennemførelsesmyndigheder kan benytte følgende metoder til beregning af energibesparelser:






  a) | antagne besparelser, med henvisning til resultaterne af tidligere uafhængigt overvågede energiforbedringer i lignende anlæg. Den generiske tilgang kaldes »ex-ante« |
| --- | --- | --- |

1.

De forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter eller offentlige gennemførelsesmyndigheder kan benytte følgende metoder til beregning af energibesparelser:

a)

antagne besparelser, med henvisning til resultaterne af tidligere uafhængigt overvågede energiforbedringer i lignende anlæg. Den generiske tilgang kaldes »ex-ante«

| b) | målte besparelser, hvor besparelserne ved installationen af en foranstaltning eller pakke af foranstaltninger fastslås ved at registrere den faktiske reduktion i energiforbruget, hvor der skal tages behørigt hensyn til faktorer som additionalitet, beboelse, produktionsniveauer og vejret, der kan påvirke forbruget. Den generiske tilgang kaldes »ex-post« |
| --- | --- |

b)

målte besparelser, hvor besparelserne ved installationen af en foranstaltning eller pakke af foranstaltninger fastslås ved at registrere den faktiske reduktion i energiforbruget, hvor der skal tages behørigt hensyn til faktorer som additionalitet, beboelse, produktionsniveauer og vejret, der kan påvirke forbruget. Den generiske tilgang kaldes »ex-post«

| c) | skalerede besparelser, hvor der anvendes tekniske vurderinger af besparelser. Denne tilgang må kun anvendes, hvis det er vanskeligt eller uforholdsmæssigt dyrt at opnå solide målte data for et specifikt anlæg, f.eks. ved udskiftning af en kompressor eller elektrisk motor med en anden kWh-ydelse end den, som de uafhængige oplysninger om besparelser er blevet målt for, eller hvis disse vurderinger foretages på grundlag af nationalt fastsatte metoder og benchmarks af kvalificerede eller akkrediterede eksperter, der er uafhængige af de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter, der er involveret |
| --- | --- |

c)

skalerede besparelser, hvor der anvendes tekniske vurderinger af besparelser. Denne tilgang må kun anvendes, hvis det er vanskeligt eller uforholdsmæssigt dyrt at opnå solide målte data for et specifikt anlæg, f.eks. ved udskiftning af en kompressor eller elektrisk motor med en anden kWh-ydelse end den, som de uafhængige oplysninger om besparelser er blevet målt for, eller hvis disse vurderinger foretages på grundlag af nationalt fastsatte metoder og benchmarks af kvalificerede eller akkrediterede eksperter, der er uafhængige af de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter, der er involveret

| d) | undersøgte besparelser, hvor forbrugernes reaktion på rådgivning, oplysningskampagner, mærknings- eller certificeringsordninger eller intelligent måling fastslås. Denne tilgang må kun anvendes for besparelser, der skyldes ændringer i forbrugernes adfærd. Den må ikke anvendes for besparelser, der skyldes installation af fysiske foranstaltninger. |
| --- | --- |

d)

undersøgte besparelser, hvor forbrugernes reaktion på rådgivning, oplysningskampagner, mærknings- eller certificeringsordninger eller intelligent måling fastslås. Denne tilgang må kun anvendes for besparelser, der skyldes ændringer i forbrugernes adfærd. Den må ikke anvendes for besparelser, der skyldes installation af fysiske foranstaltninger.

| 2. | Ved beregning af energibesparelser ved en energieffektivitetsforanstaltning med henblik på artikel 8, 9 og 10 og artikel 28, stk. 11, gælder følgende principper:






  a) | Medlemsstaterne dokumenterer, at politiktiltaget er gennemført med henblik på at opfylde energispareforpligtelsen og opnå energibesparelser i slutanvendelserne i henhold til artikel 8, stk. 1. Medlemsstaterne forelægger belæg og dokumentation for, at energibesparelserne følger af et politiktiltag, herunder frivillige aftaler |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Medlemsstaterne dokumenterer, at politiktiltaget er gennemført med henblik på at opfylde energispareforpligtelsen og opnå energibesparelser i slutanvendelserne i henhold til artikel 8, stk. 1. Medlemsstaterne forelægger belæg og dokumentation for, at energibesparelserne følger af et politiktiltag, herunder frivillige aftaler

| b) | besparelserne skal påviseligt supplere de besparelser, som under alle omstændigheder ville være fremkommet uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters eller offentlige gennemførelsesmyndigheders aktiviteter. Med henblik på at fastslå de besparelser, der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne tage hensyn til, hvordan energiforbrug og -efterspørgsel ville udvikle sig uden det pågældende politiktiltag, ved som minimum at tage følgende faktorer i betragtning: tendenser inden for energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres på EU-plan og nationalt plan |
| --- | --- |

b)

besparelserne skal påviseligt supplere de besparelser, som under alle omstændigheder ville være fremkommet uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters eller offentlige gennemførelsesmyndigheders aktiviteter. Med henblik på at fastslå de besparelser, der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne tage hensyn til, hvordan energiforbrug og -efterspørgsel ville udvikle sig uden det pågældende politiktiltag, ved som minimum at tage følgende faktorer i betragtning: tendenser inden for energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres på EU-plan og nationalt plan

| c) | besparelser som følge af gennemførelsen af obligatorisk EU-ret betragtes som besparelser, der under alle omstændigheder ville være fremkommet, og må således ikke medregnes som energibesparelser med henblik på artikel 8, stk. 1. Som en undtagelse til nævnte krav kan besparelser i forbindelse med renovering af eksisterende bygninger medregnes som energibesparelser med henblik på artikel 8, stk. 1, forudsat at væsentlighedskriteriet omhandlet i dette bilags punkt 3, litra h), er opfyldt. Foranstaltninger, der fremmer forbedringer af energieffektiviteten i den offentlige sektor i medfør af artikel 5 og 6, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag |
| --- | --- |

c)

besparelser som følge af gennemførelsen af obligatorisk EU-ret betragtes som besparelser, der under alle omstændigheder ville være fremkommet, og må således ikke medregnes som energibesparelser med henblik på artikel 8, stk. 1. Som en undtagelse til nævnte krav kan besparelser i forbindelse med renovering af eksisterende bygninger medregnes som energibesparelser med henblik på artikel 8, stk. 1, forudsat at væsentlighedskriteriet omhandlet i dette bilags punkt 3, litra h), er opfyldt. Foranstaltninger, der fremmer forbedringer af energieffektiviteten i den offentlige sektor i medfør af artikel 5 og 6, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag

| d) | foranstaltninger, der træffes i henhold til forordning (EU) 2018/842 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner, kan anses for væsentlige, men medlemsstaterne skal dokumentere, at de fører til verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der træffes i henhold til forordning (EU) 2018/842 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner, kan anses for væsentlige, men medlemsstaterne skal dokumentere, at de fører til verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag

| e) | medlemsstaterne må ikke medregne reduceret energiforbrug i sektorer, herunder transport- og byggesektoren, som under alle omstændigheder ville være fremkommet som følge af emissionshandel inden for rammerne af EU's emissionshandelsdirektiv med henblik på at opfylde energispareforpligtelsen i henhold til artikel 8, stk. 1. Hvis en enhed er en forpligtet part i henhold til en national ordning for energispareforpligtelser i henhold til artikel 9 i dette direktiv og EU's emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], skal overvågnings- og verifikationssystemet sikre, at der tages hensyn til den CO2-pris, der videregives ved frigivelse af brændstof til forbrug [i henhold til artikel 1, nr. 21), i COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], ved beregning og rapportering af energibesparelser i forbindelse med dennes energibesparende foranstaltninger |
| --- | --- |

e)

medlemsstaterne må ikke medregne reduceret energiforbrug i sektorer, herunder transport- og byggesektoren, som under alle omstændigheder ville være fremkommet som følge af emissionshandel inden for rammerne af EU's emissionshandelsdirektiv med henblik på at opfylde energispareforpligtelsen i henhold til artikel 8, stk. 1. Hvis en enhed er en forpligtet part i henhold til en national ordning for energispareforpligtelser i henhold til artikel 9 i dette direktiv og EU's emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], skal overvågnings- og verifikationssystemet sikre, at der tages hensyn til den CO2-pris, der videregives ved frigivelse af brændstof til forbrug [i henhold til artikel 1, nr. 21), i COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], ved beregning og rapportering af energibesparelser i forbindelse med dennes energibesparende foranstaltninger

| f) | kun besparelser, der overstiger følgende niveauer, må medregnes:






  i) | Unionens præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers emissioner efter gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (74). Medlemsstaterne forelægger belæg samt deres antagelser og beregningsmetode for at påvise additionalitet i forhold til Unionens nye CO2-krav til køretøjer |
| --- | --- | --- |

f)

kun besparelser, der overstiger følgende niveauer, må medregnes:

i)

Unionens præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers emissioner efter gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (74). Medlemsstaterne forelægger belæg samt deres antagelser og beregningsmetode for at påvise additionalitet i forhold til Unionens nye CO2-krav til køretøjer

| ii) | Unionens krav vedrørende visse energirelaterede produkters fjernelse fra markedet efter gennemførelsen af gennemførelsesforanstaltningerne i henhold til direktiv 2009/125/EF. Medlemsstaterne forelægger belæg samt deres antagelser og beregningsmetode for at påvise additionalitet |
| --- | --- |

ii)

Unionens krav vedrørende visse energirelaterede produkters fjernelse fra markedet efter gennemførelsen af gennemførelsesforanstaltningerne i henhold til direktiv 2009/125/EF. Medlemsstaterne forelægger belæg samt deres antagelser og beregningsmetode for at påvise additionalitet

| g) | politikker, der har til formål at tilskynde til højere niveauer af energieffektivitet i produkter, udstyr, transportsystemer, køretøjer og brændstoffer, bygninger og bygningsdele, processer eller markeder, er tilladt, bortset fra de politiktiltag vedrørende teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, som gennemføres fra og med den
  1. juli 2028, og bortset fra de politiktiltag, der yder tilskud til anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, i beboelsesejendomme fra og med den 1. januar 2024. Energibesparelser som følge af politiktiltag vedrørende anvendelse af direkte forbrænding af fossile brændstoffer kan medregnes i opfyldelsen af energispareforpligtelsen op til et maksimumsbeløb svarende til en fjerdedel af energibesparelsen fra og med den 1. januar 2024 til den 30. juni 2028 |
| --- | --- |

g)

politikker, der har til formål at tilskynde til højere niveauer af energieffektivitet i produkter, udstyr, transportsystemer, køretøjer og brændstoffer, bygninger og bygningsdele, processer eller markeder, er tilladt, bortset fra de politiktiltag vedrørende teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, som gennemføres fra og med den
  1. juli 2028, og bortset fra de politiktiltag, der yder tilskud til anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, i beboelsesejendomme fra og med den 1. januar 2024. Energibesparelser som følge af politiktiltag vedrørende anvendelse af direkte forbrænding af fossile brændstoffer kan medregnes i opfyldelsen af energispareforpligtelsen op til et maksimumsbeløb svarende til en fjerdedel af energibesparelsen fra og med den 1. januar 2024 til den 30. juni 2028

| ga) | individuelle foranstaltninger vedrørende anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, er ikke tilladt fra og med den 1. juli 2028. Individuelle foranstaltninger, der fremmer kombinationer af teknologier, er tilladt. Hvis der er tale om individuelle foranstaltninger, der fremmer kombinationer af teknologier, kan andelen af energibesparelser i forbindelse med teknologier til forbrænding af fossile brændstoffer medregnes fra og med den 1. juli 2028. |
| --- | --- |

ga)

individuelle foranstaltninger vedrørende anvendelse af teknologier, hvori direkte forbrænding af fossile brændsler indgår, er ikke tilladt fra og med den 1. juli 2028. Individuelle foranstaltninger, der fremmer kombinationer af teknologier, er tilladt. Hvis der er tale om individuelle foranstaltninger, der fremmer kombinationer af teknologier, kan andelen af energibesparelser i forbindelse med teknologier til forbrænding af fossile brændstoffer medregnes fra og med den 1. juli 2028.

| ▌ | [AM 20] |
| --- | --- |

▌

[AM 20]

| i) | foranstaltninger, der fremmer installation af mindre teknologier inden for vedvarende energi på eller i bygninger, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger, der fremmer installation af mindre teknologier inden for vedvarende energi på eller i bygninger, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Beregningen af energibesparelser skal opfylde kravene i dette bilag

| j) | foranstaltninger, der fremmer installation af solvarmeteknologier, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Den omgivende varme, der opfanges af solvarmeteknologier, kan udelukkes fra deres energiforbrug i slutanvendelserne |
| --- | --- |

j)

foranstaltninger, der fremmer installation af solvarmeteknologier, kan tages i betragtning med henblik på opfyldelsen af de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, forudsat at de medfører verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne, der kan måles eller anslås. Den omgivende varme, der opfanges af solvarmeteknologier, kan udelukkes fra deres energiforbrug i slutanvendelserne

| k) | for politikker, som fremskynder udbredelsen af mere effektive produkter og køretøjer, bortset fra dem, der vedrører direkte forbrænding af fossilt brændsel, kan der foretages fuld medregning, forudsat at det påvises, at en sådan udbredelse finder sted inden udløbet af produktets eller køretøjets gennemsnitlige forventede levetid, eller inden produktet eller køretøjet normalt ville blive udskiftet, og besparelserne kan kun medregnes for perioden indtil udløbet af den gennemsnitlige forventede levetid for det produkt eller køretøj, som udskiftes |
| --- | --- |

k)

for politikker, som fremskynder udbredelsen af mere effektive produkter og køretøjer, bortset fra dem, der vedrører direkte forbrænding af fossilt brændsel, kan der foretages fuld medregning, forudsat at det påvises, at en sådan udbredelse finder sted inden udløbet af produktets eller køretøjets gennemsnitlige forventede levetid, eller inden produktet eller køretøjet normalt ville blive udskiftet, og besparelserne kan kun medregnes for perioden indtil udløbet af den gennemsnitlige forventede levetid for det produkt eller køretøj, som udskiftes

| l) | i forbindelse med fremme af udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger skal medlemsstaterne, hvor det er relevant, sikre, at kvalitetsstandarder for produkter, tjenesteydelser og installation af foranstaltninger opretholdes eller, såfremt sådanne standarder ikke findes, indføres |
| --- | --- |

l)

i forbindelse med fremme af udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger skal medlemsstaterne, hvor det er relevant, sikre, at kvalitetsstandarder for produkter, tjenesteydelser og installation af foranstaltninger opretholdes eller, såfremt sådanne standarder ikke findes, indføres

| m) | for at tage hensyn til variationer i klimaforhold mellem regioner kan medlemsstaterne vælge at justere besparelserne til en standardværdi eller tillade forskellige energibesparelser i overensstemmelse med variationer i temperatur mellem regioner |
| --- | --- |

m)

for at tage hensyn til variationer i klimaforhold mellem regioner kan medlemsstaterne vælge at justere besparelserne til en standardværdi eller tillade forskellige energibesparelser i overensstemmelse med variationer i temperatur mellem regioner

| n) | beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid og den hastighed, hvormed besparelsen mindskes over tid. Denne beregning skal optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil opnå i perioden fra dens gennemførelsesdato til udløbet af hver forpligtelsesperiode. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme samlede mængde besparelser. Når der anvendes en anden metode, skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med denne anden metode, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil opnå i perioden fra dens gennemførelsesdato til 2030. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til forordning (EU) 2018/1999 i detaljer beskrive de andre metoder og de forholdsregler, der er truffet til at sikre, at det bindende beregningskrav overholdes. |
| --- | --- |

n)

beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid og den hastighed, hvormed besparelsen mindskes over tid. Denne beregning skal optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil opnå i perioden fra dens gennemførelsesdato til udløbet af hver forpligtelsesperiode. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme samlede mængde besparelser. Når der anvendes en anden metode, skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med denne anden metode, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil opnå i perioden fra dens gennemførelsesdato til 2030. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til forordning (EU) 2018/1999 i detaljer beskrive de andre metoder og de forholdsregler, der er truffet til at sikre, at det bindende beregningskrav overholdes.

| 3. | Medlemsstaterne sikrer, at følgende krav til politiktiltag truffet i henhold til artikel 10 og artikel 28, stk. 11, er opfyldt:






  a) | politiktiltag og individuelle foranstaltninger giver verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne |
| --- | --- | --- |

3.

a)

politiktiltag og individuelle foranstaltninger giver verificerbare energibesparelser i slutanvendelserne

| b) | hver deltagende parts, bemyndiget parts eller offentlig gennemførelsesmyndigheds ansvar, alt efter hvad der er relevant, er klart defineret |
| --- | --- |

b)

hver deltagende parts, bemyndiget parts eller offentlig gennemførelsesmyndigheds ansvar, alt efter hvad der er relevant, er klart defineret

| c) | de energibesparelser, der opnås eller skal opnås, fastlægges på en gennemsigtig måde |
| --- | --- |

c)

de energibesparelser, der opnås eller skal opnås, fastlægges på en gennemsigtig måde

| d) | den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes i enten endeligt energiforbrug eller primærenergiforbrug under anvendelse af faktorerne nedre brændværdier eller primærenergi, der er nævnt i artikel 29 |
| --- | --- |

d)

den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes i enten endeligt energiforbrug eller primærenergiforbrug under anvendelse af faktorerne nedre brændværdier eller primærenergi, der er nævnt i artikel 29

| e) | en årlig rapport om de energibesparelser, som de bemyndigede parter, de deltagende parter og offentlige gennemførelsesmyndigheder har opnået, fremsendes og gøres offentligt tilgængelig sammen med data om den årlige tendens i energibesparelserne |
| --- | --- |

e)

en årlig rapport om de energibesparelser, som de bemyndigede parter, de deltagende parter og offentlige gennemførelsesmyndigheder har opnået, fremsendes og gøres offentligt tilgængelig sammen med data om den årlige tendens i energibesparelserne

| f) | overvågning af resultaterne og iværksættelse af passende foranstaltninger foretages, hvis der ikke gøres tilfredsstillende fremskridt |
| --- | --- |

f)

overvågning af resultaterne og iværksættelse af passende foranstaltninger foretages, hvis der ikke gøres tilfredsstillende fremskridt

| g) | energibesparelserne fra en individuel foranstaltning medregnes ikke af mere end én part |
| --- | --- |

g)

energibesparelserne fra en individuel foranstaltning medregnes ikke af mere end én part

| h) | det påvises, at den deltagende parts, bemyndigede parts eller offentlige gennemførelsesmyndigheds aktiviteter er væsentlige for, at de angivne besparelser er opnået |
| --- | --- |

h)

det påvises, at den deltagende parts, bemyndigede parts eller offentlige gennemførelsesmyndigheds aktiviteter er væsentlige for, at de angivne besparelser er opnået

| i) | den deltagende parts, den bemyndigede parts eller den offentlige gennemførelsesmyndigheds aktiviteter har ingen ugunstige virkninger for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvis det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri. |
| --- | --- |

i)

den deltagende parts, den bemyndigede parts eller den offentlige gennemførelsesmyndigheds aktiviteter har ingen ugunstige virkninger for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvis det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri.

| 4. | Ved beregning af energibesparelsen ved beskatningsrelaterede
  og skattelignende
  politiktiltag, der er iværksat i henhold til artikel 10, gælder følgende principper:






  a) | der medregnes alene energibesparelser ved beskatningsforanstaltninger, som overstiger minimumsafgiftssatserne for brændsel og brændstoffer i Rådets direktiv 2003/96/EF (75) eller 2006/112/EF (76) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

der medregnes alene energibesparelser ved beskatningsforanstaltninger, som overstiger minimumsafgiftssatserne for brændsel og brændstoffer i Rådets direktiv 2003/96/EF (75) eller 2006/112/EF (76)

| aa) | der medregnes alene energibesparelser ved beskatningsforanstaltninger og skattelignende afgifter, der har til formål at generere energibesparelser som defineret i artikel 2, nr. 7 |
| --- | --- |

aa)

der medregnes alene energibesparelser ved beskatningsforanstaltninger og skattelignende afgifter, der har til formål at generere energibesparelser som defineret i artikel 2, nr. 7

| b) | ▌priselasticiteter ved beregningen af beskatningsforanstaltningernes virkning (for energi)
  skal være specifikke for slutbrugersegmentet, herunder indkomstklasser, virksomhedstyper og -størrelser, og dermed
  repræsentere energiefterspørgslens følsomhed over for prisændringer og vurderes på grundlag af nylige og repræsentative officielle datakilder, som gælder for medlemsstaten og, hvis det er relevant, på grundlag af ledsagende undersøgelser fra et uafhængigt institut ▌; |
| --- | --- |

b)

▌priselasticiteter ved beregningen af beskatningsforanstaltningernes virkning (for energi)
  skal være specifikke for slutbrugersegmentet, herunder indkomstklasser, virksomhedstyper og -størrelser, og dermed
  repræsentere energiefterspørgslens følsomhed over for prisændringer og vurderes på grundlag af nylige og repræsentative officielle datakilder, som gælder for medlemsstaten og, hvis det er relevant, på grundlag af ledsagende undersøgelser fra et uafhængigt institut ▌;

| c) | energibesparelserne fra ledsagende skattepolitiske instrumenter, herunder skattemæssige incitamenter eller indbetalinger til en fond, opgøres separat |
| --- | --- |

c)

energibesparelserne fra ledsagende skattepolitiske instrumenter, herunder skattemæssige incitamenter eller indbetalinger til en fond, opgøres separat

| d) | skøn over den kortsigtede elasticitet ▌anvendes til at vurdere energibesparelserne fra beskatningsforanstaltninger for at undgå overlapning med EU-retten og andre politiktiltag |
| --- | --- |

d)

skøn over den kortsigtede elasticitet ▌anvendes til at vurdere energibesparelserne fra beskatningsforanstaltninger for at undgå overlapning med EU-retten og andre politiktiltag

| e) | medlemsstaterne fastslår de fordelingsmæssige virkninger af beskatning og tilsvarende foranstaltninger for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvis det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, og angiver virkningerne af de afbødende foranstaltninger, der gennemføres i henhold til artikel 22, stk. 1-3 |
| --- | --- |

e)

medlemsstaterne fastslår de fordelingsmæssige virkninger af beskatning og tilsvarende foranstaltninger for sårbare kunder, personer, der er berørt af energifattigdom, og, hvis det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, og angiver virkningerne af de afbødende foranstaltninger, der gennemføres i henhold til artikel 22, stk. 1-3

| f) | medlemsstaterne forelægger belæg og herunder beregningsmetoder for, at energibesparelserne ikke medregnes to gange i tilfælde af overlapning mellem virkningen af energi- eller CO2-beskatningsforanstaltninger eller emissionshandel i henhold til EU's emissionshandelsdirektiv [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)]. |
| --- | --- |

f)

medlemsstaterne forelægger belæg og herunder beregningsmetoder for, at energibesparelserne ikke medregnes to gange i tilfælde af overlapning mellem virkningen af energi- eller CO2-beskatningsforanstaltninger eller emissionshandel i henhold til EU's emissionshandelsdirektiv [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)].

| 5. | Meddelelse om metoder
  Medlemsstaterne giver i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen meddelelse om deres foreslåede detaljerede metoder til anvendelse af ordningerne for energispareforpligtelser og de alternative foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 9 og 10 samt artikel 28, stk. 11. Denne meddelelse skal, medmindre det drejer sig om beskatning, indeholde nærmere oplysninger om:






  a) | niveauet af energibesparelse krævet i henhold til artikel 8, stk. 1, første afsnit, eller de besparelser, der forventes opnået over hele perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 |
| --- | --- | --- |

5.

Medlemsstaterne giver i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 Kommissionen meddelelse om deres foreslåede detaljerede metoder til anvendelse af ordningerne for energispareforpligtelser og de alternative foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 9 og 10 samt artikel 28, stk. 11. Denne meddelelse skal, medmindre det drejer sig om beskatning, indeholde nærmere oplysninger om:

a)

niveauet af energibesparelse krævet i henhold til artikel 8, stk. 1, første afsnit, eller de besparelser, der forventes opnået over hele perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030

| b) | hvordan den beregnede mængde nye energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, første afsnit, eller de energibesparelser, der forventes opnået, fordeles over forpligtelsesperioden |
| --- | --- |

b)

hvordan den beregnede mængde nye energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, første afsnit, eller de energibesparelser, der forventes opnået, fordeles over forpligtelsesperioden

| c) | forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter eller offentlige gennemførelsesmyndigheder |
| --- | --- |

c)

forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter eller offentlige gennemførelsesmyndigheder

| d) | omfattede sektorer |
| --- | --- |

d)

omfattede sektorer

| e) | politiktiltag og individuelle foranstaltninger, herunder de forventede samlede kumulative energibesparelser for hvert tiltag |
| --- | --- |

e)

politiktiltag og individuelle foranstaltninger, herunder de forventede samlede kumulative energibesparelser for hvert tiltag

| f) | oplysninger om politiktiltag, programmer eller foranstaltninger finansieret via en national energisparefond, der gennemføres som en prioritet blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

f)

oplysninger om politiktiltag, programmer eller foranstaltninger finansieret via en national energisparefond, der gennemføres som en prioritet blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| g) | andelen og mængden af energibesparelser, der skal opnås blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

g)

andelen og mængden af energibesparelser, der skal opnås blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| h) | hvor det er relevant, oplysninger om de anvendte indikatorer, den aritmetiske gennemsnitlige andel og resultatet af de politiktiltag, der er fastsat i henhold til artikel 8, stk. 3 |
| --- | --- |

h)

hvor det er relevant, oplysninger om de anvendte indikatorer, den aritmetiske gennemsnitlige andel og resultatet af de politiktiltag, der er fastsat i henhold til artikel 8, stk. 3

| i) | hvor det er relevant, oplysninger om konsekvenser og ugunstige virkninger af politiktiltag, der gennemføres i henhold til artikel 8, stk. 3, for personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

i)

hvor det er relevant, oplysninger om konsekvenser og ugunstige virkninger af politiktiltag, der gennemføres i henhold til artikel 8, stk. 3, for personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| j) | varigheden af forpligtelsesperioden for ordningen for energispareforpligtelser |
| --- | --- |

j)

varigheden af forpligtelsesperioden for ordningen for energispareforpligtelser

| k) | hvor det er relevant, mængden af energibesparelser eller omkostningsreduktionsmål, der skal opnås af forpligtede parter blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

k)

hvor det er relevant, mængden af energibesparelser eller omkostningsreduktionsmål, der skal opnås af forpligtede parter blandt personer, der er berørt af energifattigdom, sårbare kunder og, hvor det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri

| l) | de foranstaltninger, der indgår i politiktiltaget |
| --- | --- |

l)

de foranstaltninger, der indgår i politiktiltaget

| m) | beregningsmetoderne, herunder hvordan additionalitet og væsentlighed er blevet fastslået, og hvilke metoder og benchmarks der benyttes i forbindelse med antagne og skalerede besparelser og, hvis det er relevant, de anvendte nedre brændværdier og konverteringsfaktorer |
| --- | --- |

m)

beregningsmetoderne, herunder hvordan additionalitet og væsentlighed er blevet fastslået, og hvilke metoder og benchmarks der benyttes i forbindelse med antagne og skalerede besparelser og, hvis det er relevant, de anvendte nedre brændværdier og konverteringsfaktorer

| n) | foranstaltningernes levetid, og hvordan de er beregnet, eller hvad de bygger på |
| --- | --- |

n)

foranstaltningernes levetid, og hvordan de er beregnet, eller hvad de bygger på

| o) | den anvendte tilgang til håndtering af klimavariationer i medlemsstaten |
| --- | --- |

o)

den anvendte tilgang til håndtering af klimavariationer i medlemsstaten

| p) | overvågnings- og kontrolsystemerne for foranstaltninger i henhold til artikel 9 og 10, og hvordan deres uafhængighed af de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter sikres |
| --- | --- |

p)

overvågnings- og kontrolsystemerne for foranstaltninger i henhold til artikel 9 og 10, og hvordan deres uafhængighed af de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parter sikres

| q) | når det drejer sig om beskatning:






  i) | de omfattede sektorer og skatteydersegmentet |
| --- | --- | --- |

q)

når det drejer sig om beskatning:

i)

de omfattede sektorer og skatteydersegmentet

| ii) | den offentlige gennemførelsesmyndighed |
| --- | --- |

ii)

den offentlige gennemførelsesmyndighed

| iii) | de besparelser, der forventes opnået |
| --- | --- |

iii)

de besparelser, der forventes opnået

| iv) | beskatningsforanstaltningens varighed |
| --- | --- |

iv)

beskatningsforanstaltningens varighed

| v) | beregningsmetoden, herunder de anvendte priselasticiteter, og hvordan de er blevet fastlagt. og |
| --- | --- |

v)

beregningsmetoden, herunder de anvendte priselasticiteter, og hvordan de er blevet fastlagt. og

| vi) | hvordan der er taget højde for overlapninger med emissionshandel i overensstemmelse med EU's emissionshandelsdirektiv [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], og risikoen for dobbelttælling er elimineret. |
| --- | --- |

vi)

hvordan der er taget højde for overlapninger med emissionshandel i overensstemmelse med EU's emissionshandelsdirektiv [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], og risikoen for dobbelttælling er elimineret.

BILAG VI

MINIMUMSKRITERIER FOR ENERGISYN, HERUNDER DEM, DER GENNEMFØRES SOM EN DEL AF ENERGILEDELSESSYSTEMER

De energisyn, der er omhandlet i artikel 11, baseres på følgende kriterier:

| a) | bygge på ajourførte, målte, sporbare driftsdata om energiforbrug og (for elektricitet) belastningsprofiler |
| --- | --- |

a)

bygge på ajourførte, målte, sporbare driftsdata om energiforbrug og (for elektricitet) belastningsprofiler

| b) | omfatte en detaljeret gennemgang af energiforbrugsprofilen for bygninger eller grupper af bygninger, industrielle aktiviteter eller anlæg, herunder transport |
| --- | --- |

b)

omfatte en detaljeret gennemgang af energiforbrugsprofilen for bygninger eller grupper af bygninger, industrielle aktiviteter eller anlæg, herunder transport

| c) | udpege energieffektivitetsforanstaltninger med henblik på at nedbringe energiforbruget |
| --- | --- |

c)

udpege energieffektivitetsforanstaltninger med henblik på at nedbringe energiforbruget

| d) | afdække potentialet for omkostningseffektiv anvendelse eller produktion af vedvarende energi |
| --- | --- |

d)

afdække potentialet for omkostningseffektiv anvendelse eller produktion af vedvarende energi

| e) | når det er muligt bygge på en livscyklusomkostningsanalyse i stedet for simple tilbagebetalingsperioder for at tage hensyn til langsigtede besparelser, langsigtede investeringers restværdier og kalkulationsrenter |
| --- | --- |

e)

når det er muligt bygge på en livscyklusomkostningsanalyse i stedet for simple tilbagebetalingsperioder for at tage hensyn til langsigtede besparelser, langsigtede investeringers restværdier og kalkulationsrenter

| f) | være forholdsmæssige og tilstrækkeligt repræsentative til at gøre det muligt at tegne et troværdigt billede af den samlede energimæssige ydeevne og pålideligt identificere de betydeligste muligheder for forbedringer. |
| --- | --- |

f)

være forholdsmæssige og tilstrækkeligt repræsentative til at gøre det muligt at tegne et troværdigt billede af den samlede energimæssige ydeevne og pålideligt identificere de betydeligste muligheder for forbedringer.

Energisyn skal give mulighed for detaljerede og validerede beregninger af de foreslåede foranstaltninger, således at der tilvejebringes præcise oplysninger om potentielle besparelser.

De data, der anvendes i energisyn, skal kunne opbevares med henblik på historisk analyse og udvikling i ydeevne.

▌

BILAG VIA

MINDSTEKRAV TIL OVERVÅGNING OG OFFENTLIGGØRELSE AF DATACENTRES ENERGIMÆSSIGE YDEEVNE

Følgende udgør mindstekrav til overvågning og offentliggørelse af oplysninger om datacentrenes energimæssige ydeevne, jf. artikel 11a, stk. 1:

| a) | navnet på datacentret, navnet på datacentrets ejer og operatører, den kommune, hvor datacentret er beliggende, undtagen for datacentre, der har relation til national sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

a)

navnet på datacentret, navnet på datacentrets ejer og operatører, den kommune, hvor datacentret er beliggende, undtagen for datacentre, der har relation til national sikkerhed og forsvar

| b) | datacentrets etageareal, den installerede effekt, temperaturindstillingspunkter, den årlige indgående og udgående datatrafik, hvis den er tilgængelig for datacenteroperatøren og tager hensyn til forretningsmodellen og kundetypen, og mængden af data, der lagres og behandles i datacentret, når dette påvirker datacentrets energiforbrug |
| --- | --- |

b)

datacentrets etageareal, den installerede effekt, temperaturindstillingspunkter, den årlige indgående og udgående datatrafik, hvis den er tilgængelig for datacenteroperatøren og tager hensyn til forretningsmodellen og kundetypen, og mængden af data, der lagres og behandles i datacentret, når dette påvirker datacentrets energiforbrug

| c) | datacentrets præstationer i det seneste hele kalenderår i overensstemmelse med følgende centrale præstationsindikatorer fra CEN/CENELEC EN 50600-4 »Information technology — Data centre facilities and infrastructures«, under behørig hensyntagen til datacenterets geografiske placering, efterspørgslen efter genbrug af varme og de tilgængelige varmeinfrastrukturer indtil ikrafttrædelsen af den delegerede retsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 31 i dette direktiv










  i) | Power Usage Effectiveness (strømforbrugseffektivitet) (PUE) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-2 |
| --- | --- | --- |

c)

datacentrets præstationer i det seneste hele kalenderår i overensstemmelse med følgende centrale præstationsindikatorer fra CEN/CENELEC EN 50600-4 »Information technology — Data centre facilities and infrastructures«, under behørig hensyntagen til datacenterets geografiske placering, efterspørgslen efter genbrug af varme og de tilgængelige varmeinfrastrukturer indtil ikrafttrædelsen af den delegerede retsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 31 i dette direktiv

i)

Power Usage Effectiveness (strømforbrugseffektivitet) (PUE) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-2

| ii) | Renewable Energy Factor (faktor for vedvarende energi) (REF) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-3 |
| --- | --- |

ii)

Renewable Energy Factor (faktor for vedvarende energi) (REF) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-3

| iii) | Energy Re-use Factor (energigenbrugsfaktor) (ERF) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-6 |
| --- | --- |

iii)

Energy Re-use Factor (energigenbrugsfaktor) (ERF) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-6

| iv) | Cooling Effectiveness Ratio (afkølingseffektivitetsfaktor)(CER) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-7 |
| --- | --- |

iv)

Cooling Effectiveness Ratio (afkølingseffektivitetsfaktor)(CER) ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-7

| v) | Carbon Usage Effectiveness (kulstofanvendelseseffektivitet) (CUE), ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-8 |
| --- | --- |

v)

Carbon Usage Effectiveness (kulstofanvendelseseffektivitet) (CUE), ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-8

| vi) | Water Usage Effectiveness (vandudnyttelseseffektivitet) (WUE), ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-9 |
| --- | --- |

vi)

Water Usage Effectiveness (vandudnyttelseseffektivitet) (WUE), ifølge CEN/CENELEC EN 50600-4-9

BILAG VII

MINDSTEKRAV TIL FAKTURERING OG FAKTURERINGSOPLYSNINGER BASERET PÅ FAKTISK FORBRUG AF NATURGAS

1.   Mindstekrav til fakturering

1.1.   Fakturering baseret på faktisk forbrug

For at give slutkunderne mulighed for at styre deres eget energiforbrug bør faktureringen finde sted på grundlag af det faktiske forbrug mindst en gang årligt, og faktureringsoplysningerne bør stilles til rådighed mindst hvert kvartal, på anmodning eller hvis forbrugerne har valgt elektronisk fakturering, ellers to gange årligt. Gas, der kun anvendes til madlavning, kan fritages for dette krav.

1.2.   Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen

Medlemsstaterne sørger for, at slutkunderne i relevant omfang får klare og letforståelige oplysninger om følgende forhold i eller sammen med fakturaer, kontrakter, transaktioner og kvitteringer fra distributionsstationer:

| a) | faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug |
| --- | --- |

a)

faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug

| b) | sammenligning af slutkundens aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, helst i en grafisk fremstilling |
| --- | --- |

b)

sammenligning af slutkundens aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, helst i en grafisk fremstilling

| c) | kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr. |
| --- | --- |

c)

kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr.

Endvidere sørger medlemsstaterne for, at slutkunderne, når det er muligt og nyttigt, får klare og letforståelige oplysninger om sammenligninger med en normeret, gennemsnitlig slutkunde eller referenceslutkunde i samme brugerkategori i, sammen med eller som henvisninger i fakturaer, kontrakter, transaktioner og kvitteringer fra distributionsstationer.

1.3.   Rådgivning om energieffektivitet som bilag til fakturaer og anden feedback til slutkunder

Ved afsendelse af kontrakter og kontraktændringer og i de fakturaer, kunderne modtager, eller via websteder til individuelle kunder, skal energidistributører, distributionssystemoperatører og energileverandører i detailleddet give deres kunder klare og letforståelige oplysninger om, hvordan de kan kontakte uafhængige forbrugerrådgivningscentre, energimyndigheder eller lignende institutioner, herunder disses internetadresser, hvor de kan få råd om, hvilke energieffektivitetsforanstaltninger der tilbydes, referenceprofiler for deres energiforbrug og tekniske specifikationer for energiforbrugende apparater, der kan tjene til at begrænse forbruget af disse apparater.

BILAG VIII

MINDSTEKRAV TIL FAKTURERINGS- OG FORBRUGSOPLYSNINGER OM OPVARMNING, KØLING OG VARMT BRUGSVAND

1.   Fakturering baseret på faktisk forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere

For at give slutbrugerne mulighed for at styre deres eget energiforbrug skal faktureringen finde sted mindst én gang årligt på grundlag af det faktiske forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere.

2.   Mindstehyppighed af fakturerings- og forbrugsoplysninger

Indtil den 31. december 2021 skal der, såfremt der er installeret fjernaflæselige målere eller varmefordelingsmålere, leveres fakturerings- eller forbrugsoplysninger baseret på faktisk forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere til slutbrugere, der anmoder herom, eller hvor slutkunder har valgt at modtage elektroniske fakturaer, mindst hvert kvartal og ellers to gange årligt.

Fra den 1. januar 2022 skal der, såfremt der er installeret fjernaflæselige målere eller varmefordelingsmålere, leveres fakturerings- eller forbrugsoplysninger baseret på faktisk forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere til slutbrugerne mindst hver måned. De kan også gøres tilgængelige via internettet og opdateres så ofte, som de anvendte måleanordninger og -systemer tillader. Opvarmning og køling kan undtages fra dette krav uden for sæsonen for opvarmning/køling.

3.   Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen

Medlemsstaterne sikrer, at slutbrugerne i eller sammen med deres fakturaer får følgende klare og letforståelige oplysninger, når disse oplysninger er baseret på faktisk forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere:

| a) | aktuelle faktiske priser og aktuelt faktisk energiforbrug eller samlede varmeomkostninger og aflæsninger af varmefordelingsmålere |
| --- | --- |

a)

aktuelle faktiske priser og aktuelt faktisk energiforbrug eller samlede varmeomkostninger og aflæsninger af varmefordelingsmålere

| b) | oplysninger om brændselssammensætningen og de hermed forbundne årlige drivhusgasemissioner, herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling, og en beskrivelse af de forskellige afgifter, gebyrer og takster, der anvendes. Medlemsstaterne kan begrænse kravet om at fremlægge oplysninger om drivhusgasemissioner til kun at omfatte forsyninger fra fjernvarmesystemer med en samlet nominel indfyret termisk effekt på over 20 MW |
| --- | --- |

b)

oplysninger om brændselssammensætningen og de hermed forbundne årlige drivhusgasemissioner, herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling, og en beskrivelse af de forskellige afgifter, gebyrer og takster, der anvendes. Medlemsstaterne kan begrænse kravet om at fremlægge oplysninger om drivhusgasemissioner til kun at omfatte forsyninger fra fjernvarmesystemer med en samlet nominel indfyret termisk effekt på over 20 MW

| c) | sammenligninger af slutbrugernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før i en grafisk fremstilling og klimakorrigeret for opvarmning og køling |
| --- | --- |

c)

sammenligninger af slutbrugernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før i en grafisk fremstilling og klimakorrigeret for opvarmning og køling

| d) | kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, og om sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr. |
| --- | --- |

d)

kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, og om sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr.

| e) | oplysninger om tilknyttede klageprocedurer, ombudsmandstjenester eller alternative tvistbilæggelsesmekanismer, som er gældende i medlemsstaterne |
| --- | --- |

e)

oplysninger om tilknyttede klageprocedurer, ombudsmandstjenester eller alternative tvistbilæggelsesmekanismer, som er gældende i medlemsstaterne

| f) | sammenligning med en normeret, gennemsnitlig slutbruger eller referenceslutbruger i samme brugerkategori. I forbindelse med elektroniske fakturaer kan sådanne sammenligninger i stedet gøres tilgængelige online med henvisning i fakturaerne. |
| --- | --- |

f)

sammenligning med en normeret, gennemsnitlig slutbruger eller referenceslutbruger i samme brugerkategori. I forbindelse med elektroniske fakturaer kan sådanne sammenligninger i stedet gøres tilgængelige online med henvisning i fakturaerne.

Fakturaer, der ikke er baseret på faktisk forbrug eller aflæsninger af varmefordelingsmålere, skal indeholde en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan det beløb, der er angivet på fakturaen, er beregnet, og som minimum de oplysninger, der er omhandlet i litra d) og e).

BILAG IX

POTENTIALE FOR VARME- OG KØLEEFFEKTIVITET

Den omfattende vurdering af nationale varme- og kølepotentialer i henhold til artikel 23, stk. 1, skal omfatte og være baseret på følgende:

Del I

ET OVERBLIK OVER OPVARMNING OG NEDKØLING

| 1. | varme- og kølebehovet, dvs. den anslåede nytteenergi (77) og det kvantificerede endelige energiforbrug i GWh/år (78) fordelt på følgende sektorer:






  a) | beboelse |
| --- | --- | --- |

1.

a)

beboelse

| b) | tjenesteydelser |
| --- | --- |

b)

tjenesteydelser

| c) | industri |
| --- | --- |

c)

industri

| d) | andre sektorer, der isoleret set forbruger mere end 5 % af den samlede nationale nytteenergi til varme- og kølebehov |
| --- | --- |

d)

andre sektorer, der isoleret set forbruger mere end 5 % af den samlede nationale nytteenergi til varme- og kølebehov

| 2. | identifikationen af eller, for så vidt angår punkt 2, litra a), nr. i), identifikationen af eller et overslag over den nuværende varme- og køleforsyning:






  a) | identifikationen af teknologier, i GWh/år (79), hvis det er muligt indenfor de i punkt 1 anførte sektorer, idet der skelnes mellem energi fra fossile energikilder og vedvarende energikilder:






  i) | der stilles til rådighed på stedet på beboelses- eller tjenesteydelseslokaliteter i form af:






  — | kedler, der kun producerer varme |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

identifikationen af teknologier, i GWh/år (79), hvis det er muligt indenfor de i punkt 1 anførte sektorer, idet der skelnes mellem energi fra fossile energikilder og vedvarende energikilder:

i)

der stilles til rådighed på stedet på beboelses- eller tjenesteydelseslokaliteter i form af:

—

kedler, der kun producerer varme

| — | højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

—

højeffektiv kraftvarmeproduktion

| — | varmepumper |
| --- | --- |

—

varmepumper

| — | andre teknologier og kilder på stedet |
| --- | --- |

—

andre teknologier og kilder på stedet

| ii) | der stilles til rådighed på stedet på andre lokaliteter end tjenesteydelses- eller beboelseslokaliteter i form af:






  — | kedler, der kun producerer varme |
| --- | --- | --- |

ii)

der stilles til rådighed på stedet på andre lokaliteter end tjenesteydelses- eller beboelseslokaliteter i form af:

—

kedler, der kun producerer varme

| — | højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

—

højeffektiv kraftvarmeproduktion

| — | varmepumper |
| --- | --- |

—

varmepumper

| — | andre teknologier og kilder på stedet |
| --- | --- |

—

andre teknologier og kilder på stedet

| iii) | der stilles til rådighed udefra i form af:






  — | højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- | --- |

iii)

der stilles til rådighed udefra i form af:

—

højeffektiv kraftvarmeproduktion

| — | spildvarme |
| --- | --- |

—

spildvarme

| — | andre teknologier og kilder udefra |
| --- | --- |

—

andre teknologier og kilder udefra

| b) | identifikationen af anlæg, der producerer spildvarme eller -kulde, og disses potentielle varme- eller køleforsyning, i GWh/år:






  i) | termiske kraftproduktionsanlæg, som kan levere eller opgraderes til at levere spildvarme med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 50 MW |
| --- | --- | --- |

b)

identifikationen af anlæg, der producerer spildvarme eller -kulde, og disses potentielle varme- eller køleforsyning, i GWh/år:

i)

termiske kraftproduktionsanlæg, som kan levere eller opgraderes til at levere spildvarme med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 50 MW

| ii) | kraftvarmeanlæg, som anvender de teknologier, der er anført i del II i bilag II, med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW |
| --- | --- |

ii)

kraftvarmeanlæg, som anvender de teknologier, der er anført i del II i bilag II, med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW

| iii) | affaldsforbrændingsanlæg |
| --- | --- |

iii)

affaldsforbrændingsanlæg

| iv) | anlæg, som producerer vedvarende energi, med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW, med undtagelse af de anlæg, der er omhandlet i punkt 2, litra b), nr. i) og ii), som producerer varme eller kulde fra energi fra vedvarende kilder |
| --- | --- |

iv)

anlæg, som producerer vedvarende energi, med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW, med undtagelse af de anlæg, der er omhandlet i punkt 2, litra b), nr. i) og ii), som producerer varme eller kulde fra energi fra vedvarende kilder

| v) | industrianlæg med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW, som kan levere spildvarme |
| --- | --- |

v)

industrianlæg med en samlet indfyret termisk effekt på mere end 20 MW, som kan levere spildvarme

| c) | den indberettede andel af energi fra vedvarende energikilder og fra spildvarme og -kulde af det endelige energiforbrug for sektoren for fjernvarme og fjernkøling (80) de sidste fem år, jf. direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

c)

den indberettede andel af energi fra vedvarende energikilder og fra spildvarme og -kulde af det endelige energiforbrug for sektoren for fjernvarme og fjernkøling (80) de sidste fem år, jf. direktiv (EU) 2018/2001

| 3. | et kort over hele det nationale territorium, der (samtidig med at forretningsmæssigt følsomme oplysninger beskyttes) angiver:






  a) | varme- og kølebehovsområder, jf. punkt 1, idet der anvendes konsekvente kriterier, der koncentrerer de energitætte områder i kommuner og bysammenvoksninger |
| --- | --- | --- |

3.

a)

varme- og kølebehovsområder, jf. punkt 1, idet der anvendes konsekvente kriterier, der koncentrerer de energitætte områder i kommuner og bysammenvoksninger

| b) | eksisterende varme- og køleforsyningspunkter, jf. punkt 2, litra b), og fjernvarmetransmissionsanlæg |
| --- | --- |

b)

eksisterende varme- og køleforsyningspunkter, jf. punkt 2, litra b), og fjernvarmetransmissionsanlæg

| c) | planlagte varme- og køleforsyningspunkter, jf. punkt 2, litra b), og fjernvarmetransmissionsanlæg |
| --- | --- |

c)

planlagte varme- og køleforsyningspunkter, jf. punkt 2, litra b), og fjernvarmetransmissionsanlæg

| 4. | en prognose over tendenserne for varme- og kølebehovet med henblik på at få et overblik over de næste 30 år, angivet i GWh, og idet der især tages højde for fremskrivningerne for de næste 10 år, ændringerne i behovet i bygninger og forskellige sektorer i industrien og virkningen af politikker og strategier vedrørende efterspørgselsstyring, såsom de langsigtede renoveringsstrategier for bygninger, jf. direktiv (EU) 2018/844. |
| --- | --- |

4.

Del II

MÅLSÆTNINGER, STRATEGIER OG POLITIKTILTAG

| 5. | medlemsstatens planlagte bidrag til dens nationale målsætninger, mål og bidrag i relation til energiunionens fem dimensioner, jf. artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2018/1999, der nås ved hjælp af varme- og køleeffektivitet, jf. navnlig artikel 4, litra b), nr. 1 til 4, og artikel 15, stk. 4, litra b), idet det præciseres, hvilke af disse elementer der supplerer de integrerede nationale energi- og klimaplaner |
| --- | --- |

5.

| 6. | generelt overblik over eksisterende politikker og foranstaltninger som beskrevet i den seneste rapportering i henhold til artikel 3, 20, 21 og artikel 27, litra a) i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

6.

Del III

ANALYSE AF DET ØKONOMISKE POTENTIALE FOR VARME- OG KØLEEFFEKTIVITET

| 7. | analyse af det økonomiske potentiale (81) for forskellige varme- og køleteknologier, som dækker hele det nationale territorium, og som udarbejdes ved hjælp af den cost-benefit-analyse, der er omhandlet i artikel 23, stk. 3. Analysen skal identificere alternative scenarier med henblik på mere effektive teknologier til opvarmning og køling ved hjælp af vedvarende energikilder, idet der skelnes mellem energi fra fossile energikilder og vedvarende energikilder, hvis det er relevant.
  Følgende teknologier bør analyseres:






  a) | industriel spildvarme og -kulde |
| --- | --- | --- |

7.

Følgende teknologier bør analyseres:

a)

industriel spildvarme og -kulde

| b) | affaldsforbrænding |
| --- | --- |

b)

affaldsforbrænding

| c) | højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

c)

højeffektiv kraftvarmeproduktion

| d) | andre vedvarende energikilder (såsom geotermisk energi, solvarmeenergi og biomasseenergi) end dem, der anvendes til højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

d)

andre vedvarende energikilder (såsom geotermisk energi, solvarmeenergi og biomasseenergi) end dem, der anvendes til højeffektiv kraftvarmeproduktion

| e) | varmepumper |
| --- | --- |

e)

varmepumper

| f) | reduktion af varme- og kuldetabet på eksisterende fjernvarmenet |
| --- | --- |

f)

reduktion af varme- og kuldetabet på eksisterende fjernvarmenet

| 8. | ovenstående analyse af det økonomiske potentiale skal omfatte følgende trin og overvejelser:






  a) | Overvejelser:






  i) | Cost-benefit-analyser med henblik på artikel 23, stk. 3, skal omfatte en økonomisk analyse af de samfundsøkonomiske og miljømæssige faktorer (82) og en finansiel analyse med henblik på at vurdere projekterne fra investors synsvinkel. Såvel den økonomiske som den finansielle analyse skal anvende nettonutidsværdikriteriet med henblik på vurderingen. |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

Overvejelser:

i)

Cost-benefit-analyser med henblik på artikel 23, stk. 3, skal omfatte en økonomisk analyse af de samfundsøkonomiske og miljømæssige faktorer (82) og en finansiel analyse med henblik på at vurdere projekterne fra investors synsvinkel. Såvel den økonomiske som den finansielle analyse skal anvende nettonutidsværdikriteriet med henblik på vurderingen.

| ii) | Grundscenariet skal fungere som referencepunkt og tage højde for de politikker, der er gældende på det tidspunkt, den omfattende vurdering udarbejdes (83), og være knyttet til de data, der indsamles med henblik på del I og punkt 6 i del II i dette bilag. |
| --- | --- |

ii)

Grundscenariet skal fungere som referencepunkt og tage højde for de politikker, der er gældende på det tidspunkt, den omfattende vurdering udarbejdes (83), og være knyttet til de data, der indsamles med henblik på del I og punkt 6 i del II i dette bilag.

| iii) | Alternative scenarier til grundscenariet skal tage hensyn til målsætningerne om energieffektivitet og vedvarende energi i forordning (EU) 2018/1999. Hvert scenarie skal omfatte følgende elementer sammenlignet med grundscenariet:






  — | det økonomiske potentiale undersøgt ved anvendelse af nettonutidsværdikriteriet |
| --- | --- | --- |

iii)

Alternative scenarier til grundscenariet skal tage hensyn til målsætningerne om energieffektivitet og vedvarende energi i forordning (EU) 2018/1999. Hvert scenarie skal omfatte følgende elementer sammenlignet med grundscenariet:

—

det økonomiske potentiale undersøgt ved anvendelse af nettonutidsværdikriteriet

| — | reduktion af drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

—

reduktion af drivhusgasemissioner

| — | primærenergibesparelser i GWh pr. år |
| --- | --- |

—

primærenergibesparelser i GWh pr. år

| — | virkningen for andelen af vedvarende energi i det nationale energimiks. |
| --- | --- |

—

virkningen for andelen af vedvarende energi i det nationale energimiks.

Scenarier, der af tekniske eller finansielle årsager eller på grund af national lovgivning ikke er gennemførlige, kan udelukkes i en tidlig fase af cost-benefit-analysen, hvis det kan begrundes i nøje, klare og veldokumenterede overvejelser.

Vurderingen og beslutningstagningen bør tage hensyn til omkostninger og energibesparelser som følge af den øgede fleksibilitet i energiforsyningen og af en mere optimal drift af elnettene, herunder undgåede omkostninger og besparelser som følge af reducerede infrastrukturinvesteringer, i de analyserede scenarier.

| b) | Omkostninger og fordele:
  De omkostninger og fordele, der er omhandlet i punkt 8, litra a), skal mindst omfatte følgende:






  i) | Fordele:






  — | værdien af produktionen for forbrugeren (varme, kulde og elektricitet) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Omkostninger og fordele:

De omkostninger og fordele, der er omhandlet i punkt 8, litra a), skal mindst omfatte følgende:

i)

Fordele:

—

værdien af produktionen for forbrugeren (varme, kulde og elektricitet)

| — | eksterne fordele såsom fordele med hensyn til miljø, drivhusgasemissioner samt sundhed og sikkerhed i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

—

eksterne fordele såsom fordele med hensyn til miljø, drivhusgasemissioner samt sundhed og sikkerhed i det omfang, det er muligt

| — | indvirkninger på arbejdsmarkedet, energisikkerhed og konkurrenceevne i det omfang, det er muligt. |
| --- | --- |

—

indvirkninger på arbejdsmarkedet, energisikkerhed og konkurrenceevne i det omfang, det er muligt.

| ii) | Omkostninger:






  — | kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr |
| --- | --- | --- |

ii)

Omkostninger:

—

kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr

| — | kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet |
| --- | --- |

—

kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet

| — | variable og faste driftsomkostninger |
| --- | --- |

—

variable og faste driftsomkostninger

| — | energiomkostninger |
| --- | --- |

—

energiomkostninger

| — | miljø-, sundheds- og sikkerhedsomkostninger i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

—

miljø-, sundheds- og sikkerhedsomkostninger i det omfang, det er muligt

| — | arbejdsmarkedsomkostninger, energisikkerhed og konkurrenceevne i det omfang, det er muligt. |
| --- | --- |

—

arbejdsmarkedsomkostninger, energisikkerhed og konkurrenceevne i det omfang, det er muligt.

| c) | Scenarier, der er relevante for grundscenariet:
  Alle scenarier, der er relevante for grundscenariet, skal overvejes, herunder den rolle som individuel varme- og køleeffektivitet spiller.






  i) | Cost-benefit-analysen kan enten omfatte en vurdering af et projekt eller en gruppe projekter eller en bredere lokal, regional eller national vurdering med det formål at fastlægge den mest omkostningseffektive og fordelagtige mulighed for opvarmning eller køling sammenlignet med et grundscenarie for et bestemt geografisk område med henblik på planlægning. |
| --- | --- | --- |

c)

Scenarier, der er relevante for grundscenariet:

Alle scenarier, der er relevante for grundscenariet, skal overvejes, herunder den rolle som individuel varme- og køleeffektivitet spiller.

i)

Cost-benefit-analysen kan enten omfatte en vurdering af et projekt eller en gruppe projekter eller en bredere lokal, regional eller national vurdering med det formål at fastlægge den mest omkostningseffektive og fordelagtige mulighed for opvarmning eller køling sammenlignet med et grundscenarie for et bestemt geografisk område med henblik på planlægning.

| d) | Grænser og integreret tilgang:






  i) | Den geografiske grænse skal dække et passende og veldefineret geografisk område. |
| --- | --- | --- |

d)

Grænser og integreret tilgang:

i)

Den geografiske grænse skal dække et passende og veldefineret geografisk område.

| ii) | Cost-benefit-analyserne skal tage hensyn til alle relevante centraliserede og decentraliserede forsyningskilder, som er tilgængelige inden for systemet og den geografiske grænse, herunder teknologierne i punkt 7 i del III i dette bilag, og til tendenser i og karakteristikaene for varme- og kølebehov. |
| --- | --- |

ii)

Cost-benefit-analyserne skal tage hensyn til alle relevante centraliserede og decentraliserede forsyningskilder, som er tilgængelige inden for systemet og den geografiske grænse, herunder teknologierne i punkt 7 i del III i dette bilag, og til tendenser i og karakteristikaene for varme- og kølebehov.

| e) | Antagelser:






  i) | Medlemsstaterne anslår med henblik på cost-benefit-analyserne priserne på væsentlige input- og outputfaktorer og kalkulationsrenten. |
| --- | --- | --- |

e)

Antagelser:

i)

Medlemsstaterne anslår med henblik på cost-benefit-analyserne priserne på væsentlige input- og outputfaktorer og kalkulationsrenten.

| ii) | Den kalkulationsrente, der anvendes til beregning af nettonutidsværdien i den økonomiske analyse, vælges ud fra europæiske eller nationale retningslinjer. |
| --- | --- |

ii)

Den kalkulationsrente, der anvendes til beregning af nettonutidsværdien i den økonomiske analyse, vælges ud fra europæiske eller nationale retningslinjer.

| iii) | Medlemsstaterne anvender nationale, europæiske eller internationale prognoser for udviklingen i energipriserne, hvis det er hensigtsmæssigt i deres nationale og/eller regionale/lokale kontekst. |
| --- | --- |

iii)

Medlemsstaterne anvender nationale, europæiske eller internationale prognoser for udviklingen i energipriserne, hvis det er hensigtsmæssigt i deres nationale og/eller regionale/lokale kontekst.

| iv) | De priser, der anvendes i den økonomiske analyse, skal afspejle de samfundsøkonomiske omkostninger og fordele. De bør omfatte eksterne omkostninger, f.eks. miljø- og sundhedsmæssige virkninger i det omfang, det er muligt, dvs. når en markedspris foreligger, eller når den allerede indgår i europæisk eller national lovgivning. |
| --- | --- |

iv)

De priser, der anvendes i den økonomiske analyse, skal afspejle de samfundsøkonomiske omkostninger og fordele. De bør omfatte eksterne omkostninger, f.eks. miljø- og sundhedsmæssige virkninger i det omfang, det er muligt, dvs. når en markedspris foreligger, eller når den allerede indgår i europæisk eller national lovgivning.

| f) | Følsomhedsanalyse






  i) | Der skal foretages en følsomhedsanalyse for at vurdere omkostningerne og fordelene ved et projekt eller en gruppe projekter på grundlag af variable faktorer, der har væsentlig indflydelse på resultatet af beregningerne, såsom forskellige energipriser, efterspørgsel, kalkulationsrenter og andre. |
| --- | --- | --- |

f)

Følsomhedsanalyse

i)

Der skal foretages en følsomhedsanalyse for at vurdere omkostningerne og fordelene ved et projekt eller en gruppe projekter på grundlag af variable faktorer, der har væsentlig indflydelse på resultatet af beregningerne, såsom forskellige energipriser, efterspørgsel, kalkulationsrenter og andre.

Del IV

POTENTIELLE NYE STRATEGIER OG POLITIKTILTAG

| 9. | et overblik over nye lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige politiktiltag (84) med henblik på at realisere det økonomiske potentiale, der er identificeret i punkt 7 og 8, samt den/de prognosticerede:






  a) | reduktion af drivhusgasemissioner |
| --- | --- | --- |

9.

a)

reduktion af drivhusgasemissioner

| b) | primærenergibesparelser i GWh pr. år |
| --- | --- |

b)

primærenergibesparelser i GWh pr. år

| c) | virkning for andelen af højeffektiv kraftvarmeproduktion |
| --- | --- |

c)

virkning for andelen af højeffektiv kraftvarmeproduktion

| d) | virkning for andelen af vedvarende energi i det nationale energimiks og i varme- og kølesektoren |
| --- | --- |

d)

virkning for andelen af vedvarende energi i det nationale energimiks og i varme- og kølesektoren

| e) | forbindelse til de nationale finansieringsprogrammer og omkostningsbesparelser for det offentlige budget og markedsdeltagerne |
| --- | --- |

e)

forbindelse til de nationale finansieringsprogrammer og omkostningsbesparelser for det offentlige budget og markedsdeltagerne

| f) | anslåede offentlige støtteordninger, hvis sådanne findes, og deres årsbudget samt identifikation af det potentielle støtteelement. |
| --- | --- |

f)

anslåede offentlige støtteordninger, hvis sådanne findes, og deres årsbudget samt identifikation af det potentielle støtteelement.

BILAG X

COST-BENEFIT-ANALYSE

Principper med henblik på artikel 24, stk. 4 og 6

Cost-benefit-analyserne skal give oplysninger med henblik på foranstaltningerne i artikel 24, stk. 4 og 6.

Hvis der planlægges et rent elproducerende anlæg eller et anlæg uden varmegenvinding, foretages der en sammenligning mellem de planlagte anlæg eller den planlagte renovering og et tilsvarende anlæg, der producerer den samme mængde elektricitet eller procesvarme, men genvinder spildvarmen og leverer varme gennem højeffektiv kraftvarmeproduktion og/eller fjernvarme- og fjernkølenet.

Inden for en given geografisk afgrænsning skal vurderingen tage hensyn til det planlagte anlæg og eventuelle hensigtsmæssige, eksisterende eller potentielle varme- eller kølebehovspunkter, der kan forsynes derfra, under hensyntagen til rationelle muligheder (for eksempel teknisk gennemførlighed og afstand).

Systemgrænsen sættes til at omfatte det planlagte anlæg og varme- og kølebelastningerne såsom bygning(er) og industriprocesser. Inden for denne systemgrænse fastsættes de samlede omkostninger til varme- og elproduktion for begge tilfælde og sammenlignes.

Varme — eller køle belastninger skal omfatte eksisterende varme — eller køle belastninger såsom et industrianlæg eller et eksisterende fjernvarme — eller fjernkøle system og i byområder tillige den varme — eller køle belastning og de omkostninger, der ville forekomme, hvis en gruppe bygninger eller en bydel blev forsynet med og/eller tilsluttet til et nyt fjernvarme — eller fjernkøle net.

Cost-benefit-analysen baseres på en beskrivelse af det planlagte anlæg og det/de anlæg, det sammenlignes med, og omfatter i givet fald elektrisk kapacitet og varmekapacitet, brændselstype, planlagt anvendelse og antallet af planlagte driftstimer pr. år, beliggenhed og el- og varmebehov.

Ved vurderingen af spildvarmens udnyttelse skal der tages hensyn til de nuværende teknologier. Vurderingen skal tage hensyn til den direkte brug af spildvarme eller opgradering heraf til højere temperaturer eller begge dele. Genvindes spildvarme på stedet, vurderes som minimum brugen af varmevekslere, varmepumper og varme til elproduktion. Genvindes spildvarme uden for stedet, vurderes som minimum industrianlæg, landbrugsanlæg og fjernvarmenet som potentielle behovspunkter.

Ved sammenligningen tages varmeenergibehovet og de former for opvarmning og køling, der anvendes af de nærliggende varme- eller kølebehovspunkter, i betragtning. Sammenligningen skal omfatte infrastrukturrelaterede omkostninger for det planlagte anlæg og det anlæg, det sammenlignes med.

Cost-benefit-analyser med henblik på artikel 24, stk. 4, skal omfatte en økonomisk analyse med en finansiel analyse, der viser faktiske pengestrømstransaktioner som følge af investeringer i og drift af de enkelte anlæg.

Projekter med positivt cost-benefit-resultat er dem, hvor summen af tilbagediskonterede fordele i den økonomiske og finansielle analyse overstiger summen af tilbagediskonterede omkostninger (cost-benefit-overskud).

Medlemsstaterne fastsætter de vejledende principper metoderne, antagelserne og tidshorisonten for den økonomiske analyse.

Medlemsstaterne kan kræve, at de selskaber, der har ansvar for driften af de termiske elproduktionsanlæg, industriselskaber, fjernvarme- og fjernkølenet eller andre parter, der er berørt af den fastlagte systemgrænse og geografiske grænse, giver oplysninger til brug for vurderingen af omkostningerne og fordelene ved et bestemt anlæg.

BILAG XI

OPRINDELSESGARANTI FOR ELEKTRICITET FRA HØJEFFEKTIV KRAFTVARMEPRODUKTION

| a) | Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre,






  i) | at oprindelsesgarantien for elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion






  — | gør det muligt for producenter at dokumentere, at den elektricitet, de sælger, er produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion og udstedes med henblik herpå efter anmodning fra producenten: |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre,

i)

at oprindelsesgarantien for elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion

—

gør det muligt for producenter at dokumentere, at den elektricitet, de sælger, er produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion og udstedes med henblik herpå efter anmodning fra producenten:

| — | er nøjagtig, pålidelig og sikret mod svindel |
| --- | --- |

—

er nøjagtig, pålidelig og sikret mod svindel

| — | udstedes, overføres og annulleres elektronisk |
| --- | --- |

—

udstedes, overføres og annulleres elektronisk

| ii) | at den samme enhed af energi fra højeffektiv kraftvarmeproduktion kun medregnes en gang. |
| --- | --- |

ii)

at den samme enhed af energi fra højeffektiv kraftvarmeproduktion kun medregnes en gang.

| b) | Den i artikel 24, stk. 10, omhandlede oprindelsesgaranti skal mindst indeholde følgende oplysninger:






  i) | navn, beliggenhed, type og kapacitet (varme og elektrisk) for det anlæg, hvor energien er produceret |
| --- | --- | --- |

b)

Den i artikel 24, stk. 10, omhandlede oprindelsesgaranti skal mindst indeholde følgende oplysninger:

i)

navn, beliggenhed, type og kapacitet (varme og elektrisk) for det anlæg, hvor energien er produceret

| ii) | dato og sted for produktionen |
| --- | --- |

ii)

dato og sted for produktionen

| iii) | nedre brændværdi for det brændsel, der er brugt til at producere den pågældende elektricitet |
| --- | --- |

iii)

nedre brændværdi for det brændsel, der er brugt til at producere den pågældende elektricitet

| iv) | mængde og anvendelse af den varme, der er produceret sammen med elektriciteten |
| --- | --- |

iv)

mængde og anvendelse af den varme, der er produceret sammen med elektriciteten

| v) | hvor meget elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion i henhold til bilag III garantien omfatter |
| --- | --- |

v)

hvor meget elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion i henhold til bilag III garantien omfatter

| vi) | primærenergibesparelserne beregnet i overensstemmelse med bilag III baseret på harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, jf. bilag III, litra f) |
| --- | --- |

vi)

primærenergibesparelserne beregnet i overensstemmelse med bilag III baseret på harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, jf. bilag III, litra f)

| vii) | anlæggets nominelle elektriske og termiske effekt |
| --- | --- |

vii)

anlæggets nominelle elektriske og termiske effekt

| viii) | hvorvidt og i hvilket omfang anlægget har modtaget investeringsstøtte |
| --- | --- |

viii)

hvorvidt og i hvilket omfang anlægget har modtaget investeringsstøtte

| ix) | hvorvidt og i hvilket omfang energienheden på andre måder har modtaget støtte fra en national støtteordning samt fra hvilken type støtteordning |
| --- | --- |

ix)

hvorvidt og i hvilket omfang energienheden på andre måder har modtaget støtte fra en national støtteordning samt fra hvilken type støtteordning

| x) | dato for, hvornår anlægget blev sat i drift, og |
| --- | --- |

x)

dato for, hvornår anlægget blev sat i drift, og

| xi) | udstedelsesdato og -land og et entydigt identifikationsnummer. |
| --- | --- |

xi)

udstedelsesdato og -land og et entydigt identifikationsnummer.

Oprindelsesgarantien skal være af standardstørrelsen 1 MWh. Den skal gælde for nettoproduktionen af elektricitet målt på anlægsgrænsen og tilført elnettet.

BILAG XII

ENERGIEFFEKTIVITETSKRITERIER FOR REGULERING AF ENERGINET OG FOR ELNETTAKSTER

| 1. | Nettakster skal afspejle omkostningsbesparelser i net, der opnås ved foranstaltninger på efterspørgselssiden og som efterspørgselsreaktion samt decentral produktion, herunder besparelser som følge af lavere omkostninger ved levering eller ved netinvesteringer og mere optimal drift af nettet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Netregulering og -takster må ikke hindre netoperatører eller energiforhandlere i at stille systemtjenester til rådighed for foranstaltninger om efterspørgselsreaktion, efterspørgselsstyring og decentral produktion på organiserede elmarkeder, herunder navnlig






  a) | flytning af belastningen fra spidslast- til lavlastperioder, foretaget af slutkunderne selv under hensyntagen til tilgængeligheden af vedvarende energi, energi fra kraftvarmeproduktion og decentral produktion |
| --- | --- | --- |

2.

a)

flytning af belastningen fra spidslast- til lavlastperioder, foretaget af slutkunderne selv under hensyntagen til tilgængeligheden af vedvarende energi, energi fra kraftvarmeproduktion og decentral produktion

| b) | energibesparelser opnået af energiaggregatorers efterspørgselsreaktion fra spredte forbrugere |
| --- | --- |

b)

energibesparelser opnået af energiaggregatorers efterspørgselsreaktion fra spredte forbrugere

| c) | reduktion af efterspørgslen som følge af energieffektivitetsforanstaltninger gennemført af leverandører af energitjenester, herunder energitjenesteselskaber |
| --- | --- |

c)

reduktion af efterspørgslen som følge af energieffektivitetsforanstaltninger gennemført af leverandører af energitjenester, herunder energitjenesteselskaber

| d) | tilkobling og indsættelse af produktionskilder ved lavere spændingsniveauer |
| --- | --- |

d)

tilkobling og indsættelse af produktionskilder ved lavere spændingsniveauer

| e) | tilkobling af produktionskilder, der ligger tættere på forbrugsstedet, og |
| --- | --- |

e)

tilkobling af produktionskilder, der ligger tættere på forbrugsstedet, og

| f) | lagring af energi. |
| --- | --- |

f)

lagring af energi.

I forbindelse med anvendelse af denne bestemmelse omfatter udtrykket »organiserede elmarkeder« både de såkaldte OTC-markeder (over the counter) og elbørser hvor der handles med energi, kapacitet, balancerings- og hjælpeydelser inden for alle tidsrammer, herunder markeder for terminshandel, kommende dag-handel og intradag-handel.

| 3. | Netværkstakster eller detailtakster kan understøtte dynamisk prissætning for slutkundernes foranstaltninger om efterspørgselsreaktion, f.eks.:






  a) | tidsdifferentierede takster |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tidsdifferentierede takster

| b) | priser i kritiske spidslastperioder |
| --- | --- |

b)

priser i kritiske spidslastperioder

| c) | realtidspriser og |
| --- | --- |

c)

realtidspriser og

| d) | spidslastrabatter. |
| --- | --- |

d)

spidslastrabatter.

BILAG XIII

ENERGIEFFEKTIVITETSKRAV TIL TRANSMISSIONSSYSTEMOPERATØRER OG DISTRIBUTIONSSYSTEMOPERATØRER

Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal

| a) | udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger såsom nettilslutninger, netforstærkninger og indførelse af nye net, forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, i det sammenkoblede elforsyningsnet |
| --- | --- |

a)

udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger såsom nettilslutninger, netforstærkninger og indførelse af nye net, forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, i det sammenkoblede elforsyningsnet

| b) | give nye producenter af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, der ønsker at blive tilsluttet til systemet, fyldestgørende og nødvendige oplysninger, herunder






  i) | et udtømmende og detaljeret skøn over, hvad tilslutningen vil koste |
| --- | --- | --- |

b)

give nye producenter af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, der ønsker at blive tilsluttet til systemet, fyldestgørende og nødvendige oplysninger, herunder

i)

et udtømmende og detaljeret skøn over, hvad tilslutningen vil koste

| ii) | en rimelig og nøjagtig tidsplan for modtagelse og behandling af ansøgningen om nettilslutning |
| --- | --- |

ii)

en rimelig og nøjagtig tidsplan for modtagelse og behandling af ansøgningen om nettilslutning

| iii) | en rimelig, vejledende tidsplan for en foreslået nettilslutning. Hele nettilslutningsprocessen bør ikke tage mere end 24 måneder under hensyntagen til, hvad der er praktisk muligt og ikkediskriminerende |
| --- | --- |

iii)

en rimelig, vejledende tidsplan for en foreslået nettilslutning. Hele nettilslutningsprocessen bør ikke tage mere end 24 måneder under hensyntagen til, hvad der er praktisk muligt og ikkediskriminerende

| c) | tilvejebringe standardiserede og forenklede procedurer for tilslutning af decentrale højeffektive kraftvarmeproducenter for at lette deres tilslutning til nettet. |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe standardiserede og forenklede procedurer for tilslutning af decentrale højeffektive kraftvarmeproducenter for at lette deres tilslutning til nettet.

De i litra a) omhandlede standardregler skal bygge på objektive, gennemskuelige og ikkediskriminerende kriterier, hvor der navnlig et taget hensyn til samtlige omkostninger og fordele ved at tilslutte de pågældende producenter til nettet. De kan give mulighed for forskellige typer tilslutning.

BILAG XIV

KONTRAKTER OM ENERGIMÆSSIG YDEEVNE ELLER DE TILHØRENDE UDBUDSBETINGELSER SKAL MINDST INDEHOLDE FØLGENDE:

| — | Resultater/anbefalinger fra analysen/energisynet, som er foretaget før indgåelsen af kontrakten og omfatter bygningens energiforbrug med henblik på at gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten. |
| --- | --- |

—

Resultater/anbefalinger fra analysen/energisynet, som er foretaget før indgåelsen af kontrakten og omfatter bygningens energiforbrug med henblik på at gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten.

| — | En klar og gennemskuelig liste over de effektivitetsforanstaltninger, der skal gennemføres, eller de effektivitetsresultater, der skal opnås. |
| --- | --- |

—

En klar og gennemskuelig liste over de effektivitetsforanstaltninger, der skal gennemføres, eller de effektivitetsresultater, der skal opnås.

| — | Garanterede besparelser, der kan opnås ved at gennemføre foranstaltningerne i kontrakten. |
| --- | --- |

—

Garanterede besparelser, der kan opnås ved at gennemføre foranstaltningerne i kontrakten.

| — | Kontraktens løbetid, delmål for gennemførelsen, vilkår og opsigelsesfrist. |
| --- | --- |

—

Kontraktens løbetid, delmål for gennemførelsen, vilkår og opsigelsesfrist.

| — | En klar og gennemskuelig liste over hver kontraherende parts forpligtelser. |
| --- | --- |

—

En klar og gennemskuelig liste over hver kontraherende parts forpligtelser.

| — | Referencedato(er) for konstatering af de opnåede besparelser. |
| --- | --- |

—

Referencedato(er) for konstatering af de opnåede besparelser.

| — | En klar og gennemskuelig liste over, hvilke skridt der skal tages for at gennemføre en foranstaltning eller en pakke af foranstaltninger, og i givet fald hvilke omkostninger de kræver. |
| --- | --- |

—

En klar og gennemskuelig liste over, hvilke skridt der skal tages for at gennemføre en foranstaltning eller en pakke af foranstaltninger, og i givet fald hvilke omkostninger de kræver.

| — | Forpligtelse til fuldt ud at gennemføre de i kontrakten indeholdte foranstaltninger og dokumentation for alle ændringer undervejs i projektet. |
| --- | --- |

—

Forpligtelse til fuldt ud at gennemføre de i kontrakten indeholdte foranstaltninger og dokumentation for alle ændringer undervejs i projektet.

| — | Bestemmelser om medtagelse af tilsvarende krav i underentrepriser med tredjeparter. |
| --- | --- |

—

Bestemmelser om medtagelse af tilsvarende krav i underentrepriser med tredjeparter.

| — | En klar og gennemskuelig angivelse af de økonomiske virkninger af projektet og fordelingen af parternes andel i de opnåede økonomiske besparelser (dvs. aflønning af tjenesteleverandøren). |
| --- | --- |

—

En klar og gennemskuelig angivelse af de økonomiske virkninger af projektet og fordelingen af parternes andel i de opnåede økonomiske besparelser (dvs. aflønning af tjenesteleverandøren).

| — | Klare og gennemskuelige bestemmelser om måling og verifikation af de realiserede garanterede besparelser, kvalitetskontroller og garantier. |
| --- | --- |

—

Klare og gennemskuelige bestemmelser om måling og verifikation af de realiserede garanterede besparelser, kvalitetskontroller og garantier.

| — | Bestemmelser, der tydeliggør proceduren for håndtering af skiftende rammevilkår, der påvirker indholdet og resultatet af kontrakten (dvs. ændrede energipriser og brugsintensiteten af en installation). |
| --- | --- |

—

Bestemmelser, der tydeliggør proceduren for håndtering af skiftende rammevilkår, der påvirker indholdet og resultatet af kontrakten (dvs. ændrede energipriser og brugsintensiteten af en installation).

| — | Detaljerede oplysninger om hver af de kontraherende parters forpligtelser og om sanktioner ved tilsidesættelse heraf. |
| --- | --- |

—

Detaljerede oplysninger om hver af de kontraherende parters forpligtelser og om sanktioner ved tilsidesættelse heraf.

BILAG XV

Del A

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer

(jf. artikel 36)

| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU
  (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 2013/12/EU
  (EUT L 141 af 28.5.2013, s. 28) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844
  (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75) | kun artikel 2 |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002
  (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 210) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999
  (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1) | kun artikel 54 |
| Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/504
  (EUT L 85 I af 27.3.2019, s. 66) | kun artikel 1 |
| Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/826
  (EUT L 137 af 23.5.2019, s. 3) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944
  (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125) | kun artikel 70 |

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU

(EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1)

Rådets direktiv 2013/12/EU

(EUT L 141 af 28.5.2013, s. 28)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844

(EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75)

kun artikel 2

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002

(EUT L 328 af 21.12.2018, s. 210)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999

(EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1)

kun artikel 54

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/504

(EUT L 85 I af 27.3.2019, s. 66)

kun artikel 1

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/826

(EUT L 137 af 23.5.2019, s. 3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944

(EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125)

kun artikel 70

Del B

Frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 36)

| Direktiv | Frist for gennemførelse |
| --- | --- |
| 2012/27/EU | 5. juni 2014 |
| (EU) 2018/844 | 10. marts 2020 |
| (EU) 2018/2002 | 25. juni 2020, med undtagelse af artikel 1, nr. 5)-10), og nr. 3) og 4) i bilaget
  25. oktober 2020 for så vidt angår artikel 1, nr. 5)-10), og nr. 3) og 4) i bilaget |
| (EU) 2019/944 | 31. december 2019 for så vidt angår artikel 70, nr. 5), litra a)
  25. oktober 2020 for så vidt angår artikel 70, nr. 4)
  31. december 2020 for så vidt angår artikel 70, nr. 1)-3), nr. 5), litra b), og nr. 6) |

Direktiv

Frist for gennemførelse

2012/27/EU

5. juni 2014

(EU) 2018/844

10. marts 2020

(EU) 2018/2002

25. juni 2020, med undtagelse af artikel 1, nr. 5)-10), og nr. 3) og 4) i bilaget

25. oktober 2020 for så vidt angår artikel 1, nr. 5)-10), og nr. 3) og 4) i bilaget

(EU) 2019/944

31. december 2019 for så vidt angår artikel 70, nr. 5), litra a)

25. oktober 2020 for så vidt angår artikel 70, nr. 4)

31. december 2020 for så vidt angår artikel 70, nr. 1)-3), nr. 5), litra b), og nr. 6)

BILAG XVI

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 2012/27/EU | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, indledning | Artikel 2, indledning |
| Artikel 2, nr. 1) | Artikel 2, nr. 1) |
| — | Artikel 2, nr. 2) og 3) |
| Artikel 2, nr. 2) | Artikel 2, nr. 4) |
| Artikel 2, nr. 3) | Artikel 2, nr. 5) |
| Artikel 2, nr. 4) | Artikel 2, nr. 6) |
| Artikel 2, nr. 5) | Artikel 2, nr. 7) |
| Artikel 2, nr. 6) | Artikel 2, nr. 8) |
| Artikel 2, nr. 7) | Artikel 2, nr. 9) |
| Artikel 2, nr. 8) | Artikel 2, nr. 10) |
| Artikel 2, nr. 9) | — |
| Artikel 2, nr. 10) | Artikel 2, nr. 11) |
| — | Artikel 2, nr. 12) og 13) |
| Artikel 2, nr. 11) | Artikel 2, nr. 14) |
| Artikel 2, nr. 12) | Artikel 2, nr. 15) |
| Artikel 2, nr. 13) | Artikel 2, nr. 16) |
| Artikel 2, nr. 14) | Artikel 2, nr. 17) |
| Artikel 2, nr. 15) | Artikel 2, nr. 18) |
| Artikel 2, nr. 16) | Artikel 2, nr. 19) |
| Artikel 2, nr. 17) | Artikel 2, nr. 20) |
| Artikel 2, nr. 18) | Artikel 2, nr. 21) |
| Artikel 2, nr. 19) | Artikel 2, nr. 22) |
| Artikel 2, nr. 20) | Artikel 2, nr. 23) |
| Artikel 2, nr. 21) | Artikel 2, nr. 24) |
| Artikel 2, nr. 22) | Artikel 2, nr. 25) |
| Artikel 2, nr. 23) | Artikel 2, nr. 26) |
| Artikel 2, nr. 24) | Artikel 2, nr. 27) |
| Artikel 2, nr. 25) | Artikel 2, nr. 28) |
| Artikel 2, nr. 26) | — |
| Artikel 2, nr. 27) | Artikel 2, nr. 29) |
| Artikel 2, nr. 28) | Artikel 2, nr. 30) |
| Artikel 2, nr. 29) | Artikel 2, nr. 31) |
| Artikel 2, nr. 30) | Artikel 2, nr. 32) |
| Artikel 2, nr. 31) | Artikel 2, nr. 33) |
| Artikel 2, nr. 32) | Artikel 2, nr. 34) |
| Artikel 2, nr. 33) | Artikel 2, nr. 35) |
| Artikel 2, nr. 34) | Artikel 2, nr. 36) |
| Artikel 2, nr. 35) | Artikel 2, nr. 37) |
| Artikel 2, nr. 36) | Artikel 2, nr. 38) |
| Artikel 2, nr. 37) | Artikel 2, nr. 39) |
| Artikel 2, nr. 38) | Artikel 2, nr. 40) |
| Artikel 2, nr. 39) | Artikel 2, nr. 41) |
| Artikel 2, nr. 40) | — |
| Artikel 2, nr. 41) | Artikel 2, nr. 42) |
| Artikel 2, nr. 42) | Artikel 2, nr. 43) |
| Artikel 2, nr. 43) | Artikel 2, nr. 44) |
| — | Artikel 2, nr. 45) |
| Artikel 2, nr. 44) og 45) | Artikel 2, nr. 46) og 47) |
| — | Artikel 2, nr. 48), 49) og 50) |
| — | Artikel 3 |
| — | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit | Artikel 4, stk. 2, første afsnit |
| Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, indledning | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, indledning |
| Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra a) og b) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra a) og b) |
| Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra c) | — |
| Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra d) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra c) |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, indledning | — |
| — | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), indledning |
| — | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), nr. i), ii) og iii) |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra a) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), nr. iv) |
| — | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), indledning |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra b) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. i) |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra c) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. ii) |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra d) | Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. iii) |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra e) | — |
| Artikel 3, stk. 2 og 3 | — |
| Artikel 3, stk. 4 | Artikel 3, stk. 6 |
| Artikel 3, stk. 5 og 6 | — |
| — | Artikel 4, stk. 3 |
| — | Artikel 4, stk. 4 |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 5, stk. 1, første afsnit | Artikel 6, stk. 1, første afsnit |
| Artikel 5, stk. 1, andet afsnit | — |
| Artikel 5, stk. 1, tredje afsnit | Artikel 6, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 5, stk. 1, fjerde og femte afsnit | — |
| Artikel 5, stk. 2 og 3 | — |
| Artikel 5, stk. 4 | Artikel 6, stk. 2 |
| Artikel 5, stk. 5 | Artikel 6, stk. 3 |
| Artikel 5, stk. 6 og 7 | — |
| Artikel 6, stk. 1, første afsnit | Artikel 7, stk. 1, første afsnit |
| Artikel 6, stk. 1, andet afsnit | — |
| — | Artikel 7, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 6, stk. 1, tredje afsnit | — |
| Artikel 6, stk. 2, 3 og 4 | Artikel 7, stk. 2, 3 og 4 |
| — | Artikel 7, stk. 5 og 6 |
| — | Artikel 7, stk. 7, andet afsnit |
| Artikel 7, stk. 1, indledning, litra a) og b) | Artikel 8, stk. 1, indledning, litra a) og b) |
| — | Artikel 8, stk. 1, litra c) |
| Artikel 7, stk. 1, andet afsnit | Artikel 8, stk. 5 |
| Artikel 7, stk. 1, tredje afsnit | Artikel 8, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 7, stk. 1, fjerde afsnit | Artikel 8, stk. 1, tredje afsnit |
| — | Artikel 8, stk. 2, 3 og 4 |
| Artikel 7, stk. 2 | Artikel 8, stk. 6 |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 8, stk. 7 |
| Artikel 7, stk. 4 | Artikel 8, stk. 8 |
| Artikel 7, stk. 5 | Artikel 8, stk. 9 |
| Artikel 7, stk. 6 | Artikel 8, stk. 10 |
| Artikel 7, stk. 7 | — |
| Artikel 7, stk. 8 | — |
| Artikel 7, stk. 9 | — |
| Artikel 7, stk. 10 | — |
| Artikel 7, stk. 11 | — |
| | Artikel 8, stk. 11, 12 og 13 |
| Artikel 7, stk. 12 | Artikel 8, stk. 14 |
| Artikel 7a, stk. 1, 2 og 3 | Artikel 9, stk. 1, 2 og 3 |
| — | Artikel 9, stk. 4, 5 og 6 |
| Artikel 7a, stk. 4 og 5 | Artikel 9, stk. 7 og 8 |
| — | Artikel 9, stk. 9 |
| Artikel 7a, stk. 6 og 7 | Artikel 9, stk. 10 og 11 |
| Artikel 7b, stk. 1 og 2 | Artikel 10, stk. 1 og 2 |
| — | Artikel 10, stk. 3 og 4 |
| — | Artikel 11, stk. 1 og 2 |
| Artikel 8, stk. 1 og 2 | Artikel 11, stk. 3 og 4 |
| Artikel 8, stk. 3 og 4 | — |
| — | Artikel 11, stk. 5 |
| Artikel 8, stk. 5 | Artikel 11, stk. 6 |
| — | Artikel 11, stk. 7 |
| Artikel 8, stk. 6 | Artikel 11, stk. 8 |
| Artikel 8, stk. 7 | Artikel 11, stk. 9 |
| — | Artikel 11, stk. 10 |
| Artikel 9 | Artikel 12 |
| Artikel 9a | Artikel 13 |
| Artikel 9b | Artikel 14 |
| Artikel 9c | Artikel 15 |
| Artikel 10 | Artikel 16 |
| Artikel 10a | Artikel 17 |
| Artikel 11 | Artikel 18 |
| Artikel 11a | Artikel 19 |
| — | Artikel 20 |
| — | Artikel 21, stk. 1 |
| Artikel 12, stk. 1 | Artikel 21, stk. 2 |
| Artikel 12, stk. 2, indledning og litra a), nr. i-v) | Artikel 21, stk. 2, andet afsnit, nr. i)-v)
  Artikel 21, stk. 2, andet afsnit, nr. vi) |
| Artikel 12, stk. 2, litra b) | Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit |
| — | Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. i) |
| Artikel 12, stk. 2, litra b), nr. i) og ii) | Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. ii) og iii) |
| — | Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. iv) |
| — | Artikel 21, stk. 4 |
| — | Artikel 21, stk. 5, tredje og fjerde afsnit |
| — | Artikel 22 |
| Artikel 13 | Artikel 30 |
| Artikel 14, stk. 1 og 2 | — |
| — | Artikel 23, stk. 1 og 2 |
| Artikel 14, stk. 3 | Artikel 23, stk. 3, første afsnit |
| — | Artikel 23, stk. 3, andet afsnit |
| Artikel 14, stk. 4 | Artikel 23, stk. 4 |
| — | Artikel 23, stk. 5 og 6 |
| — | Artikel 24, stk. 1, 2 og 3 |
| Artikel 14, stk. 5, indledning og litra a) | Artikel 24, stk. 4, indledning og litra a) |
| Artikel 14, stk. 5, litra b), c) og d) | — |
| — | Artikel 24, stk. 4, litra b), c) og d), og andet afsnit |
| Artikel 14, stk. 5, andet og tredje afsnit | Artikel 24, stk. 4, tredje og fjerde afsnit |
| Artikel 14, stk. 6, litra a) | Artikel 24, stk. 5, litra a) |
| Artikel 14, stk. 6, litra b) | — |
| Artikel 14, stk. 6, litra c) | Artikel 24, stk. 5, litra b) |
| — | Artikel 24, stk. 5, litra c) |
| Artikel 14, stk. 6, andet og tredje afsnit | Artikel 24, stk. 5, andet og tredje afsnit |
| Artikel 14, stk. 7, 8 og 9 | Artikel 24, stk. 6, 7 og 8 |
| — | Artikel 24, stk. 9 |
| Artikel 14, stk. 10 og 11 | Artikel 24, stk. 10 og 11 |
| Artikel 15, stk. 1, første afsnit | Artikel 25, stk. 1 |
| Artikel 15, stk. 1, andet og tredje afsnit | — |
| — | Artikel 25, stk. 2, 3 og 4 |
| Artikel 15, stk. 1, fjerde afsnit | Artikel 25, stk. 5 |
| Artikel 15, stk. 2 og 2a | — |
| Artikel 15, stk. 3 og 4, samt stk. 5, første afsnit | Artikel 25, stk. 6, 7 og 8 |
| Artikel 15, stk. 5, andet afsnit | — |
| Artikel 15, stk. 6, første afsnit | — |
| Artikel 15, stk. 6, andet afsnit | Artikel 25, stk. 9 |
| Artikel 15, stk. 7 | Artikel 25, stk. 10 |
| Artikel 15, stk. 9, første afsnit | Artikel 25, stk. 11 |
| Artikel 15, stk. 9, andet afsnit | — |
| Artikel 16, stk. 1 og 2 | — |
| — | Artikel 26, stk. 1 og 2 |
| Artikel 16, stk. 3 | Artikel 26, stk. 3 |
| — | Artikel 26, stk. 4 |
| Artikel 17, stk. 1, første afsnit | — |
| Artikel 17, stk. 1, andet afsnit | Artikel 28, stk. 3 |
| Artikel 17, stk. 2 | Artikel 21, stk. 3 |
| Artikel 17, stk. 3 | — |
| Artikel 17, stk. 4 | — |
| Artikel 17, stk. 5 | Artikel 21, stk. 6 |
| Artikel 18, stk. 1, indledning | Artikel 27, stk. 1, indledning |
| Artikel 18, stk. 1, litra a), nr. i) og ii) | Artikel 27, stk. 1, litra a) og b) |
| — | Artikel 27, stk. 1, litra c) og d) |
| Artikel 18, stk. 1, litra b) | Artikel 27, stk. 2 |
| Artikel 18, stk. 1, litra c) | Artikel 27, stk. 3 |
| — | Artikel 27, stk. 4 |
| Artikel 18, stk. 1, litra d), nr. i) og ii) | Artikel 27, stk. 5, litra a) og b) |
| — | Artikel 27, stk. 5, litra c) |
| Artikel 18, stk. 2, litra a) og b) | Artikel 27, stk. 6, litra a) og b) |
| Artikel 18, stk. 2, litra c) og d) | — |
| — | Artikel 27, stk. 6, litra c) |
| — | Artikel 27, stk. 7 |
| Artikel 18, stk. 3 | Artikel 27, stk. 8 |
| Artikel 19, stk. 1, litra a) | Artikel 21, stk. 5, første afsnit |
| Artikel 19, stk. 1, litra b) | Artikel 7, stk. 7, første afsnit |
| Artikel 19, stk. 1, andet afsnit | Artikel 21, stk. 5, andet afsnit |
| Artikel 19, stk. 2 | — |
| Artikel 20, stk. 1 og 2 | Artikel 28, stk. 1 og 2 |
| — | Artikel 28, stk. 3 |
| Artikel 20, stk. 3, 3a, 3b og 3c | Artikel 28, stk. 4, 5, 6 og 7 |
| Artikel 20, stk. 3d | Artikel 28, stk. 8, første afsnit |
| — | Artikel 28, stk. 8, andet afsnit |
| Artikel 20, stk. 4, 5, 6 og 7 | Artikel 28, stk. 9, 10, 11 og 12 |
| Artikel 21 | Artikel 29, stk. 1 |
| — | Artikel 29, stk. 2, 3, 4, 5, 6 og 7 |
| Artikel 22, stk. 1 og 2 | Artikel 31, stk. 1 og 2 |
| — | Artikel 31, stk. 3 |
| Artikel 23 | Artikel 32 |
| Artikel 24, stk. 4a, 5 og 6 | Artikel 33, stk. 1, 2 og 3 |
| Artikel 24, stk. 7, 8, 9, 10 og 12 | — |
| Artikel 24, stk. 13 og 14 | Artikel 33, stk. 4 og 5 |
| Artikel 24, stk. 15, indledning | Artikel 33, stk. 7, indledning |
| Artikel 24, stk. 15, litra a) | — |
| Artikel 24, stk. 15, litra b) | Artikel 33, stk. 7, litra a) |
| | Artikel 33, stk. 7, litra b), c), d), e) og f) |
| Artikel 24, stk. 15, andet afsnit | Artikel 33, stk. 7, andet afsnit |
| Artikel 25 | — |
| Artikel 26 | Artikel 34 |
| Artikel 27, første afsnit | Artikel 36, første afsnit |
| Artikel 27, andet afsnit | — |
| Artikel 27, tredje afsnit | Artikel 36, andet afsnit |
| Artikel 27, stk. 2 og 3 | — |
| Artikel 28, stk. 1, første afsnit | Artikel 35, stk. 1, første afsnit |
| Artikel 28, stk. 1, andet afsnit | — |
| Artikel 28, stk. 1, tredje og fjerde afsnit | Artikel 35, stk. 1, andet og tredje afsnit |
| Artikel 28, stk. 2 | Artikel 35, stk. 2 |
| Artikel 29 | Artikel 37 |
| Artikel 30 | Artikel 38 |
| — | Bilag I |
| Bilag I | Bilag II |
| Bilag II | BILAG III |
| BILAG III | Bilag IV |
| Bilag IV | — |
| Bilag V | Bilag V |
| Bilag VI | Bilag VI |
| Bilag VII | Bilag VII |
| Bilag VIIa | Bilag VIII |
| Bilag VIII | Bilag IX |
| Bilag IX | Bilag X |
| Bilag X | Bilag XI |
| Bilag XI | Bilag XII |
| Bilag XII | Bilag XIII |
| Bilag XIII | Bilag XIV |
| Bilag XV | — |
| — | Bilag XV |
| — | Bilag XVI |

Direktiv 2012/27/EU

Nærværende direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, indledning

Artikel 2, indledning

Artikel 2, nr. 1)

Artikel 2, nr. 1)

—

Artikel 2, nr. 2) og 3)

Artikel 2, nr. 2)

Artikel 2, nr. 4)

Artikel 2, nr. 3)

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 4)

Artikel 2, nr. 6)

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 7)

Artikel 2, nr. 6)

Artikel 2, nr. 8)

Artikel 2, nr. 7)

Artikel 2, nr. 9)

Artikel 2, nr. 8)

Artikel 2, nr. 10)

Artikel 2, nr. 9)

—

Artikel 2, nr. 10)

Artikel 2, nr. 11)

—

Artikel 2, nr. 12) og 13)

Artikel 2, nr. 11)

Artikel 2, nr. 14)

Artikel 2, nr. 12)

Artikel 2, nr. 15)

Artikel 2, nr. 13)

Artikel 2, nr. 16)

Artikel 2, nr. 14)

Artikel 2, nr. 17)

Artikel 2, nr. 15)

Artikel 2, nr. 18)

Artikel 2, nr. 16)

Artikel 2, nr. 19)

Artikel 2, nr. 17)

Artikel 2, nr. 20)

Artikel 2, nr. 18)

Artikel 2, nr. 21)

Artikel 2, nr. 19)

Artikel 2, nr. 22)

Artikel 2, nr. 20)

Artikel 2, nr. 23)

Artikel 2, nr. 21)

Artikel 2, nr. 24)

Artikel 2, nr. 22)

Artikel 2, nr. 25)

Artikel 2, nr. 23)

Artikel 2, nr. 26)

Artikel 2, nr. 24)

Artikel 2, nr. 27)

Artikel 2, nr. 25)

Artikel 2, nr. 28)

Artikel 2, nr. 26)

—

Artikel 2, nr. 27)

Artikel 2, nr. 29)

Artikel 2, nr. 28)

Artikel 2, nr. 30)

Artikel 2, nr. 29)

Artikel 2, nr. 31)

Artikel 2, nr. 30)

Artikel 2, nr. 32)

Artikel 2, nr. 31)

Artikel 2, nr. 33)

Artikel 2, nr. 32)

Artikel 2, nr. 34)

Artikel 2, nr. 33)

Artikel 2, nr. 35)

Artikel 2, nr. 34)

Artikel 2, nr. 36)

Artikel 2, nr. 35)

Artikel 2, nr. 37)

Artikel 2, nr. 36)

Artikel 2, nr. 38)

Artikel 2, nr. 37)

Artikel 2, nr. 39)

Artikel 2, nr. 38)

Artikel 2, nr. 40)

Artikel 2, nr. 39)

Artikel 2, nr. 41)

Artikel 2, nr. 40)

—

Artikel 2, nr. 41)

Artikel 2, nr. 42)

Artikel 2, nr. 42)

Artikel 2, nr. 43)

Artikel 2, nr. 43)

Artikel 2, nr. 44)

—

Artikel 2, nr. 45)

Artikel 2, nr. 44) og 45)

Artikel 2, nr. 46) og 47)

—

Artikel 2, nr. 48), 49) og 50)

—

Artikel 3

—

Artikel 4, stk. 1

Artikel 3, stk. 1, første afsnit

Artikel 4, stk. 2, første afsnit

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, indledning

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, indledning

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra a) og b)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra a) og b)

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra c)

—

Artikel 3, stk. 1, andet afsnit, litra d)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra c)

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, indledning

—

—

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), indledning

—

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), nr. i), ii) og iii)

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra a)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra d), nr. iv)

—

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), indledning

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra b)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. i)

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra c)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. ii)

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra d)

Artikel 4, stk. 2, andet afsnit, litra e), nr. iii)

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, litra e)

—

Artikel 3, stk. 2 og 3

—

Artikel 3, stk. 4

Artikel 3, stk. 6

Artikel 3, stk. 5 og 6

—

—

Artikel 4, stk. 3

—

Artikel 4, stk. 4

—

Artikel 5

Artikel 5, stk. 1, første afsnit

Artikel 6, stk. 1, første afsnit

Artikel 5, stk. 1, andet afsnit

—

Artikel 5, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 6, stk. 1, andet afsnit

Artikel 5, stk. 1, fjerde og femte afsnit

—

Artikel 5, stk. 2 og 3

—

Artikel 5, stk. 4

Artikel 6, stk. 2

Artikel 5, stk. 5

Artikel 6, stk. 3

Artikel 5, stk. 6 og 7

—

Artikel 6, stk. 1, første afsnit

Artikel 7, stk. 1, første afsnit

Artikel 6, stk. 1, andet afsnit

—

—

Artikel 7, stk. 1, andet afsnit

Artikel 6, stk. 1, tredje afsnit

—

Artikel 6, stk. 2, 3 og 4

Artikel 7, stk. 2, 3 og 4

—

Artikel 7, stk. 5 og 6

—

Artikel 7, stk. 7, andet afsnit

Artikel 7, stk. 1, indledning, litra a) og b)

Artikel 8, stk. 1, indledning, litra a) og b)

—

Artikel 8, stk. 1, litra c)

Artikel 7, stk. 1, andet afsnit

Artikel 8, stk. 5

Artikel 7, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 8, stk. 1, andet afsnit

Artikel 7, stk. 1, fjerde afsnit

Artikel 8, stk. 1, tredje afsnit

—

Artikel 8, stk. 2, 3 og 4

Artikel 7, stk. 2

Artikel 8, stk. 6

Artikel 7, stk. 3

Artikel 8, stk. 7

Artikel 7, stk. 4

Artikel 8, stk. 8

Artikel 7, stk. 5

Artikel 8, stk. 9

Artikel 7, stk. 6

Artikel 8, stk. 10

Artikel 7, stk. 7

—

Artikel 7, stk. 8

—

Artikel 7, stk. 9

—

Artikel 7, stk. 10

—

Artikel 7, stk. 11

—

Artikel 8, stk. 11, 12 og 13

Artikel 7, stk. 12

Artikel 8, stk. 14

Artikel 7a, stk. 1, 2 og 3

Artikel 9, stk. 1, 2 og 3

—

Artikel 9, stk. 4, 5 og 6

Artikel 7a, stk. 4 og 5

Artikel 9, stk. 7 og 8

—

Artikel 9, stk. 9

Artikel 7a, stk. 6 og 7

Artikel 9, stk. 10 og 11

Artikel 7b, stk. 1 og 2

Artikel 10, stk. 1 og 2

—

Artikel 10, stk. 3 og 4

—

Artikel 11, stk. 1 og 2

Artikel 8, stk. 1 og 2

Artikel 11, stk. 3 og 4

Artikel 8, stk. 3 og 4

—

—

Artikel 11, stk. 5

Artikel 8, stk. 5

Artikel 11, stk. 6

—

Artikel 11, stk. 7

Artikel 8, stk. 6

Artikel 11, stk. 8

Artikel 8, stk. 7

Artikel 11, stk. 9

—

Artikel 11, stk. 10

Artikel 9

Artikel 12

Artikel 9a

Artikel 13

Artikel 9b

Artikel 14

Artikel 9c

Artikel 15

Artikel 10

Artikel 16

Artikel 10a

Artikel 17

Artikel 11

Artikel 18

Artikel 11a

Artikel 19

—

Artikel 20

—

Artikel 21, stk. 1

Artikel 12, stk. 1

Artikel 21, stk. 2

Artikel 12, stk. 2, indledning og litra a), nr. i-v)

Artikel 21, stk. 2, andet afsnit, nr. i)-v)

Artikel 21, stk. 2, andet afsnit, nr. vi)

Artikel 12, stk. 2, litra b)

Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit

—

Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. i)

Artikel 12, stk. 2, litra b), nr. i) og ii)

Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. ii) og iii)

—

Artikel 21, stk. 2, tredje afsnit, nr. iv)

—

Artikel 21, stk. 4

—

Artikel 21, stk. 5, tredje og fjerde afsnit

—

Artikel 22

Artikel 13

Artikel 30

Artikel 14, stk. 1 og 2

—

—

Artikel 23, stk. 1 og 2

Artikel 14, stk. 3

Artikel 23, stk. 3, første afsnit

—

Artikel 23, stk. 3, andet afsnit

Artikel 14, stk. 4

Artikel 23, stk. 4

—

Artikel 23, stk. 5 og 6

—

Artikel 24, stk. 1, 2 og 3

Artikel 14, stk. 5, indledning og litra a)

Artikel 24, stk. 4, indledning og litra a)

Artikel 14, stk. 5, litra b), c) og d)

—

—

Artikel 24, stk. 4, litra b), c) og d), og andet afsnit

Artikel 14, stk. 5, andet og tredje afsnit

Artikel 24, stk. 4, tredje og fjerde afsnit

Artikel 14, stk. 6, litra a)

Artikel 24, stk. 5, litra a)

Artikel 14, stk. 6, litra b)

—

Artikel 14, stk. 6, litra c)

Artikel 24, stk. 5, litra b)

—

Artikel 24, stk. 5, litra c)

Artikel 14, stk. 6, andet og tredje afsnit

Artikel 24, stk. 5, andet og tredje afsnit

Artikel 14, stk. 7, 8 og 9

Artikel 24, stk. 6, 7 og 8

—

Artikel 24, stk. 9

Artikel 14, stk. 10 og 11

Artikel 24, stk. 10 og 11

Artikel 15, stk. 1, første afsnit

Artikel 25, stk. 1

Artikel 15, stk. 1, andet og tredje afsnit

—

—

Artikel 25, stk. 2, 3 og 4

Artikel 15, stk. 1, fjerde afsnit

Artikel 25, stk. 5

Artikel 15, stk. 2 og 2a

—

Artikel 15, stk. 3 og 4, samt stk. 5, første afsnit

Artikel 25, stk. 6, 7 og 8

Artikel 15, stk. 5, andet afsnit

—

Artikel 15, stk. 6, første afsnit

—

Artikel 15, stk. 6, andet afsnit

Artikel 25, stk. 9

Artikel 15, stk. 7

Artikel 25, stk. 10

Artikel 15, stk. 9, første afsnit

Artikel 25, stk. 11

Artikel 15, stk. 9, andet afsnit

—

Artikel 16, stk. 1 og 2

—

—

Artikel 26, stk. 1 og 2

Artikel 16, stk. 3

Artikel 26, stk. 3

—

Artikel 26, stk. 4

Artikel 17, stk. 1, første afsnit

—

Artikel 17, stk. 1, andet afsnit

Artikel 28, stk. 3

Artikel 17, stk. 2

Artikel 21, stk. 3

Artikel 17, stk. 3

—

Artikel 17, stk. 4

—

Artikel 17, stk. 5

Artikel 21, stk. 6

Artikel 18, stk. 1, indledning

Artikel 27, stk. 1, indledning

Artikel 18, stk. 1, litra a), nr. i) og ii)

Artikel 27, stk. 1, litra a) og b)

—

Artikel 27, stk. 1, litra c) og d)

Artikel 18, stk. 1, litra b)

Artikel 27, stk. 2

Artikel 18, stk. 1, litra c)

Artikel 27, stk. 3

—

Artikel 27, stk. 4

Artikel 18, stk. 1, litra d), nr. i) og ii)

Artikel 27, stk. 5, litra a) og b)

—

Artikel 27, stk. 5, litra c)

Artikel 18, stk. 2, litra a) og b)

Artikel 27, stk. 6, litra a) og b)

Artikel 18, stk. 2, litra c) og d)

—

—

Artikel 27, stk. 6, litra c)

—

Artikel 27, stk. 7

Artikel 18, stk. 3

Artikel 27, stk. 8

Artikel 19, stk. 1, litra a)

Artikel 21, stk. 5, første afsnit

Artikel 19, stk. 1, litra b)

Artikel 7, stk. 7, første afsnit

Artikel 19, stk. 1, andet afsnit

Artikel 21, stk. 5, andet afsnit

Artikel 19, stk. 2

—

Artikel 20, stk. 1 og 2

Artikel 28, stk. 1 og 2

—

Artikel 28, stk. 3

Artikel 20, stk. 3, 3a, 3b og 3c

Artikel 28, stk. 4, 5, 6 og 7

Artikel 20, stk. 3d

Artikel 28, stk. 8, første afsnit

—

Artikel 28, stk. 8, andet afsnit

Artikel 20, stk. 4, 5, 6 og 7

Artikel 28, stk. 9, 10, 11 og 12

Artikel 21

Artikel 29, stk. 1

—

Artikel 29, stk. 2, 3, 4, 5, 6 og 7

Artikel 22, stk. 1 og 2

Artikel 31, stk. 1 og 2

—

Artikel 31, stk. 3

Artikel 23

Artikel 32

Artikel 24, stk. 4a, 5 og 6

Artikel 33, stk. 1, 2 og 3

Artikel 24, stk. 7, 8, 9, 10 og 12

—

Artikel 24, stk. 13 og 14

Artikel 33, stk. 4 og 5

Artikel 24, stk. 15, indledning

Artikel 33, stk. 7, indledning

Artikel 24, stk. 15, litra a)

—

Artikel 24, stk. 15, litra b)

Artikel 33, stk. 7, litra a)

Artikel 33, stk. 7, litra b), c), d), e) og f)

Artikel 24, stk. 15, andet afsnit

Artikel 33, stk. 7, andet afsnit

Artikel 25

—

Artikel 26

Artikel 34

Artikel 27, første afsnit

Artikel 36, første afsnit

Artikel 27, andet afsnit

—

Artikel 27, tredje afsnit

Artikel 36, andet afsnit

Artikel 27, stk. 2 og 3

—

Artikel 28, stk. 1, første afsnit

Artikel 35, stk. 1, første afsnit

Artikel 28, stk. 1, andet afsnit

—

Artikel 28, stk. 1, tredje og fjerde afsnit

Artikel 35, stk. 1, andet og tredje afsnit

Artikel 28, stk. 2

Artikel 35, stk. 2

Artikel 29

Artikel 37

Artikel 30

Artikel 38

—

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Bilag II

BILAG III

BILAG III

Bilag IV

Bilag IV

—

Bilag V

Bilag V

Bilag VI

Bilag VI

Bilag VII

Bilag VII

Bilag VIIa

Bilag VIII

Bilag VIII

Bilag IX

Bilag IX

Bilag X

Bilag X

Bilag XI

Bilag XI

Bilag XII

Bilag XII

Bilag XIII

Bilag XIII

Bilag XIV

Bilag XV

—

—

Bilag XV

—

Bilag XVI

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0221/2022).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  EUT C 152 af 6.4.2022, s. 134.

2

(3)  EUT C [...], [...], s. [...].

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF, EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

4

(5)  Jf. bilag XV, del A.

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne (COM(2020)0562).

6

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640).

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

8

(9)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Kommissionens arbejdsprogram 2021 — En Union med ny vitalitet i en skrøbelig verden (COM(2020)0690).

9

(10)  En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi (COM(2018)0773), hvori energieffektivitetens rolle som en ufravigelig betingelse for alle dekarboniseringsscenarier vurderes.

10

(11)  Se endvidere Europa-Kommissionens endelige undersøgelsesrapport med titlen »Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market«, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Europas digitale fremtid i støbeskeen (COM(2020)0067).

12

(13)  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013, PE/55/2018/REV/1, EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

14

(15)  En EU-strategi for integration af energisystemet (COM(2020)0299).

15

(16)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013, EUT L 152 af 3.6.2022, s. 45.

16

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013, EUT L 152 af 3.6.2022, s. 45.

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU, EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125.

17

(18)  Kommissionens henstilling om energifattigdom, C(2020)9600.

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF, EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 af 4. juli 2017 om opstilling af rammer for energimærkning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/740 af 25. maj 2020 om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre parametre.

21

(22)  Desuden vil gennemførelsen af produktrevisionerne inden for rammerne af arbejdsplanen for miljøvenligt design 2020-2024 og »renoveringsbølge«-handlingsplanen tillige med revisionen af bygningsdirektivet yde et vigtigt bidrag til at nå energisparemålet for 2030.

22

(23)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi (COM(2018)0773).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF, EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Jf. IRP, Resource Efficiency and Climate Change, 2020, og UN Environment Emissions Gap Report, 2019. Disse tal vedrører anvendelsen og driften af bygninger, herunder indirekte emissioner i kraftvarmesektoren, og ikke deres fulde livscyklus. Det indlejrede CO2 i bygge- og anlægssektoren anslås at tegne sig for ca. 10 % af de samlede årlige drivhusgasemissioner på verdensplan.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne, EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13.

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter, EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1.

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF, EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening), EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF, EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1.

34

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088, EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

35

(36)  IEA (Det Internationale Energiagentur) (2021), Net Zero By 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector, https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på at opfylde forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013, EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26.

37

(38)  Kommissionens henstilling af 14.10.2020 om energifattigdom, C(2020)9600.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

39

(40)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for opnåelse af klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«), EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

40

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for opnåelse af klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«), EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(41)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner, EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

41

(42)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid, EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

42

(43)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

43

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

(44)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet, EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54.

44

(45)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet, EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36.

45

(46)  Den europæiske søjle for sociale rettigheder, princip 20 »Adgang til grundlæggende tjenesteydelser«: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_da

46

(47)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond (COM(2021)0568).

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF, EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

49

(50)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020, EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

50

(51)  Kommissionens afgørelse 2014/746/EU af 27. oktober 2014 om opstilling af en liste over sektorer og delsektorer, der anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF, for perioden 2015-2019, EUT L 308 af 29.10.2014, s. 114.

51

(52)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

52

(53)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser, EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

53

(54)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik, EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1.

54

(55)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF, EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

55

(56)  
  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

56

Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

(57)  
  Kommissionens forordning (EU) 2022/132 af 28. januar 2022 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik for så vidt angår ajourføringer af de årlige, månedlige og kortfristede månedlige energistatistikker, EUT L 20 af 31.1.2022, s. 208.

57

Kommissionens forordning (EU) 2022/132 af 28. januar 2022 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik for så vidt angår ajourføringer af de årlige, månedlige og kortfristede månedlige energistatistikker, EUT L 20 af 31.1.2022, s. 208.

(58)  
  Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 om energieffektivitet først: fra principper til praksis — retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet.

58

Kommissionens henstilling (EU) 2021/1749 af 28. september 2021 om energieffektivitet først: fra principper til praksis — retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet.

(59)  Unionens energieffektivitetsmål blev oprindeligt fastsat og beregnet ved hjælp af fremskrivningerne i referencescenariet fra 2007 for 2030 som grundscenarie. Ændringen i Eurostats metode til beregning af energibalancen og forbedringerne i de efterfølgende modelfremskrivninger nødvendiggør en ændring af grundscenariet. Ved at anvende samme tilgang til at fastsætte målet, dvs. at sammenholde det med de fremtidige fremskrivninger af grundscenariet, fastsættes ambitionen for Unionens energieffektivitetsmål for 2030 i forhold til fremskrivningerne i referencescenariet fra 2020 for 2030, der afspejler de nationale bidrag fra de nationale energi- og klimaplaner. Med dette ajourførte grundscenarie vil Unionen skulle øge sit ambitionsniveau for energieffektivitet yderligere med mindst 9 % i 2030 i forhold til indsatsniveauet under referencescenariet fra 2020. Den nye metode til at udtrykke ambitionsniveauet for Unionens mål påvirker ikke det faktiske niveau for den nødvendige indsats.

59

(60)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet, EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

60

(61)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 af 4. juli 2017 om opstilling af rammer for energimærkning og om ophævelse af direktiv 2010/30/EU, EUT L 198 af 28.7.2017, s. 1.

61

(62)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 af 19. december 2018 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012, EUT L 334 af 31.12.2018, s. 1.

62

(63)  Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 2003/87/EF om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen, afgørelse (EU) 2015/1814 om oprettelse og drift af en markedsstabilitetsreserve i forbindelse med Unionens ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner og forordning (EU) 2015/757 (EØS-relevant tekst){SEC(2021) 551 final} — {SWD(2021)0557} — {SWD(2021)0601} -{SWD(2021)0602.

63

(64)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

64

(65)  Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (EFT L 95 af 21.4.1993, s. 29).

65

(66)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF, EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35.

66

(67)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU af 21. maj 2013 om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (direktiv om ATB på forbrugerområdet), EUT L 165 af 18.6.2013, s. 63.

67

(68)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

68

(69)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2402 af 12. oktober 2015 om revision af harmoniserede referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/877/EU (EUT L 333 af 19.12.2015, s. 54).

69

(70)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93 (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30).

70

(71)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 af 19. december 2018 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012 (EUT L 334 af 31.12.2018, s. 1).

71

(72)  Kommissionens beslutning 2008/952/EF af 19. november 2008 om detaljerede retningslinjer for gennemførelsen og anvendelsen af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF (EUT L 338 af 17.12.2008, s. 55).

72

(73)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/740 af 25. maj 2020 om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre parametre, om ændring af forordning (EU) 2017/1369 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1222/2009 (EUT L 177 af 5.6.2020, s. 1).

73

(74)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13).

74

(75)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

75

(76)  Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1).

76

(77)  Den mængde termisk energi, der er brug for til at opfylde slutbrugernes varme- og kølebehov.

77

(78)  De nyeste data bør anvendes.

78

(79)  De nyeste data bør anvendes.

79

(80)  Identifikationen af »køling fra vedvarende kilde« foretages i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, når metoden til beregning af den mængde vedvarende energi, der anvendes til køling og fjernkøling, er fastlagt i henhold til artikel 35 i nævnte direktiv. Indtil da foretages den i overensstemmelse med den relevante nationale metode.

80

(81)  Analysen af det økonomiske potentiale bør omfatte den mængde energi (i GWh), som hver analyseret teknologi kan producere pr. år. Der skal også tages højde for energisystemets begrænsninger og indbyrdes sammenhænge. Der kan anvendes modeller, som anvender antagelser om aktiviteter, der afspejler almindelige typer teknologier eller systemer.

81

(82)  Inklusive den vurdering, der er omhandlet i artikel 15, stk. 7, i direktiv (EU) 2018/2001.

82

(83)  Skæringsdatoen for de politikker, der skal tages højde for i grundscenariet, er slutningen af året før det år, hvor den omfattende vurdering skal foreligge ved udgangen af året. Det vil sige, at det ikke er nødvendigt at tage højde for politikker, der er i kraft i det år, der leder op til fristen for fremsendelse af den omfattende vurdering.

83

(84)  Dette overblik skal omfatte finansieringsforanstaltninger og -programmer, der måtte blive vedtaget i den periode, som den omfattende vurdering dækker, uden at dette foregriber en særskilt anmeldelse af offentlige støtteordninger med henblik på vurdering af deres forenelighed med statsstøttereglerne.

84

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Passende mindstelønninger i Den Europæiske Union ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union (COM(2020)0682 — C9-0337/2020 — 2020/0310(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0682),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0337/2020),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det maltesiske Repræsentanternes Hus og den svenske Riksdag, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, det maltesiske Repræsentanternes Hus og den svenske Riksdag, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 25. marts 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 25. marts 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 19. marts 2021 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. marts 2021 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 40, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 40,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0325/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220 af 9.6.2021, s. 106.

(2)  EUT C 175 af 7.5.2021, s. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Direktivet om vedvarende energi ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF for så vidt angår fremme af energi fra vedvarende energikilder og om ophævelse af Rådets direktiv (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 — C9-0329/2021 — 2021/0218(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

(2023/C 125/26)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*1)

til Kommissionens forslag

2021/0218 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF for så vidt angår fremme af energi fra vedvarende energikilder og om ophævelse af Rådets direktiv (EU) 2015/652

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og 194, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den europæiske grønne pagt (4) fastsætter målet om at blive klimaneutral i 2050 på en måde, der bidrager til europæisk økonomi, vækst og beskæftigelse. Dette mål og målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne med
  mindst
  55 % inden 2030 som fastsat i 
  forordning (EU) 2021/1119 (»den europæiske klimalov«)
  kræver en energiomstilling og betydeligt større andele af vedvarende energikilder i et integreret energisystem. |
| --- | --- |

(1)

Den europæiske grønne pagt (4) fastsætter målet om at blive klimaneutral i 2050 på en måde, der bidrager til europæisk økonomi, vækst og beskæftigelse. Dette mål og målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne med
  mindst
  55 % inden 2030 som fastsat i 
  forordning (EU) 2021/1119 (»den europæiske klimalov«)
  kræver en energiomstilling og betydeligt større andele af vedvarende energikilder i et integreret energisystem.

| (1a) | Energiomstillingen påvirker medlemsstater, regioner, økonomiske sektorer og borgere forskelligt og afhænger af deres særlige situation. Det er derfor afgørende at sikre, at den grønne pagt gennemføres på en måde, der fremmer økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen, og at energiomstillingen er retfærdig og inklusiv. Det skal navnlig sikres, at driftsforstyrrelser undgås i kritiske sektorer, der opfylder økonomiens og samfundets grundlæggende behov såsom mobilitet. |
| --- | --- |

(1a)

Energiomstillingen påvirker medlemsstater, regioner, økonomiske sektorer og borgere forskelligt og afhænger af deres særlige situation. Det er derfor afgørende at sikre, at den grønne pagt gennemføres på en måde, der fremmer økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen, og at energiomstillingen er retfærdig og inklusiv. Det skal navnlig sikres, at driftsforstyrrelser undgås i kritiske sektorer, der opfylder økonomiens og samfundets grundlæggende behov såsom mobilitet.

| (1b) | Energi er en væsentlig produktionsfaktor, der er konstant efterspørgsel efter, og som er yderst vigtig i økonomisk, social og miljømæssig forstand. Alle menneskelige aktiviteter, herunder transport, afhænger af, at der er tilstrækkelig og prismæssigt overkommelig energi til rådighed, når der er behov herfor. |
| --- | --- |

(1b)

Energi er en væsentlig produktionsfaktor, der er konstant efterspørgsel efter, og som er yderst vigtig i økonomisk, social og miljømæssig forstand. Alle menneskelige aktiviteter, herunder transport, afhænger af, at der er tilstrækkelig og prismæssigt overkommelig energi til rådighed, når der er behov herfor.

| (1c) | Det ottende miljøhandlingsprogram frem til 2030 fastsætter tematiske prioriterede målsætninger for 2030 inden for modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af biodiversitet, en giftfri cirkulær økonomi, et forureningsfrit miljø og minimering af miljøpres fra produktion og forbrug på tværs af alle sektorer i økonomien, og det anerkenders heri, at disse målsætninger, som tager hånd om både drivkræfter for og indvirkninger af miljøskade, er indbyrdes forbundne. Det ottende miljøhandlingsprogram har også det langsigtede prioriterede mål, at mennesker senest i 2050 skal leve et godt liv inden for planetens grænser i en trivselsøkonomi, hvor intet går til spilde, der skabes vækst, der er opnået klimaneutralitet i Unionen, og uligheder er blevet væsentligt reduceret. Et sundt miljø understøtter alle menneskers trivsel og er et miljø, hvori biodiversitet bevares, økosystemer trives, og naturen beskyttes og genoprettes, hvilket fører til øget modstandsdygtighed over for klimaændringer, vejr- og klimarelaterede katastrofer og andre miljørisici. |
| --- | --- |

(1c)

Det ottende miljøhandlingsprogram frem til 2030 fastsætter tematiske prioriterede målsætninger for 2030 inden for modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af biodiversitet, en giftfri cirkulær økonomi, et forureningsfrit miljø og minimering af miljøpres fra produktion og forbrug på tværs af alle sektorer i økonomien, og det anerkenders heri, at disse målsætninger, som tager hånd om både drivkræfter for og indvirkninger af miljøskade, er indbyrdes forbundne. Det ottende miljøhandlingsprogram har også det langsigtede prioriterede mål, at mennesker senest i 2050 skal leve et godt liv inden for planetens grænser i en trivselsøkonomi, hvor intet går til spilde, der skabes vækst, der er opnået klimaneutralitet i Unionen, og uligheder er blevet væsentligt reduceret. Et sundt miljø understøtter alle menneskers trivsel og er et miljø, hvori biodiversitet bevares, økosystemer trives, og naturen beskyttes og genoprettes, hvilket fører til øget modstandsdygtighed over for klimaændringer, vejr- og klimarelaterede katastrofer og andre miljørisici.

| (1d) | Det ottende miljøhandlingsprogram frem til 2030, som er rammen for Unionens indsats inden for miljø og klima, sigter mod at fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstandsdygtig og konkurrencedygtig cirkulær økonomi, der er baseret på vedvarende energi, på en retfærdig, rimelig og inkluderende måde og på at beskytte, genoprette og forbedre miljøets tilstand ved bl.a. at stoppe op og vende tab af biodiversitet. Den støtter og styrker en integreret politik- og gennemførelsestilgang, der bygger på den europæiske grønne pagt. I det ottende miljøhandlingsprogram anerkendes det, at opnåelse af denne omstilling vil kræve systemiske ændringer, der ifølge EEA omfatter en grundlæggende, transformativ og tværgående ændring, som indebærer store skift og omlægning af systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer samt af vidensystemer og forvaltningstilgange. |
| --- | --- |

(1d)

Det ottende miljøhandlingsprogram frem til 2030, som er rammen for Unionens indsats inden for miljø og klima, sigter mod at fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstandsdygtig og konkurrencedygtig cirkulær økonomi, der er baseret på vedvarende energi, på en retfærdig, rimelig og inkluderende måde og på at beskytte, genoprette og forbedre miljøets tilstand ved bl.a. at stoppe op og vende tab af biodiversitet. Den støtter og styrker en integreret politik- og gennemførelsestilgang, der bygger på den europæiske grønne pagt. I det ottende miljøhandlingsprogram anerkendes det, at opnåelse af denne omstilling vil kræve systemiske ændringer, der ifølge EEA omfatter en grundlæggende, transformativ og tværgående ændring, som indebærer store skift og omlægning af systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer samt af vidensystemer og forvaltningstilgange.

| (1e) | Det er nødvendigt at sikre, at lovgivningsinitiativer, programmer, investeringer, projekter og gennemførelsen af disse stemmer overens med og om fornødent bidrager til og ikke forårsager skade på nogle af de målsætninger, der er fastsat i det ottende miljøhandlingsprogram, for at opnå målene. Det vil desuden være nødvendigt at sikre, at sociale uligheder, som skyldes klima- og miljørelaterede indvirkninger og -politikker, minimeres, og at foranstaltninger, der træffes med sigte på at beskytte miljøet og klimaet, udføres på en socialt retfærdig og inkluderende måde, samt at der sker kønsmainstreaming i alle klima- og miljøpolitikker, herunder ved at indarbejde et kønsperspektiv på alle stadier af den politiske beslutningsproces, for at opfylde målsætningerne i det ottende miljøhandlingsprogram, hvilke også er fastsat som grundforudsætninger i det ottende miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(1e)

Det er nødvendigt at sikre, at lovgivningsinitiativer, programmer, investeringer, projekter og gennemførelsen af disse stemmer overens med og om fornødent bidrager til og ikke forårsager skade på nogle af de målsætninger, der er fastsat i det ottende miljøhandlingsprogram, for at opnå målene. Det vil desuden være nødvendigt at sikre, at sociale uligheder, som skyldes klima- og miljørelaterede indvirkninger og -politikker, minimeres, og at foranstaltninger, der træffes med sigte på at beskytte miljøet og klimaet, udføres på en socialt retfærdig og inkluderende måde, samt at der sker kønsmainstreaming i alle klima- og miljøpolitikker, herunder ved at indarbejde et kønsperspektiv på alle stadier af den politiske beslutningsproces, for at opfylde målsætningerne i det ottende miljøhandlingsprogram, hvilke også er fastsat som grundforudsætninger i det ottende miljøhandlingsprogram.

| (1f) | Det i det ottende miljøhandlingsprogram fastsatte 2030-mål for modvirkning af klimaændringer er hurtig og forudsigelig reduktion af drivhusgasemissioner og en sideløbende forøgelse af optag igennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU) 2021/1119 i overensstemmelse med Unionens klima- og miljømål, samtidig med at det sikres, at der ikke lades nogen i stikken i forbindelse med en retfærdig omstilling. For at opnå dette fastsætter det ottende miljøhandlingsprogram også den grundforudsætning, at miljøskadelige subsidier skal udfases, herunder ved at fastsætte en frist for udfasningen af subsidier til fossile brændstoffer, som er forenelig med ambitionen om at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC, samt en bindende EU-ramme for overvågning og indberetning af medlemsstaternes fremgang mod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer, som skal være baseret på en aftalt metodik. |
| --- | --- |

(1f)

Det i det ottende miljøhandlingsprogram fastsatte 2030-mål for modvirkning af klimaændringer er hurtig og forudsigelig reduktion af drivhusgasemissioner og en sideløbende forøgelse af optag igennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU) 2021/1119 i overensstemmelse med Unionens klima- og miljømål, samtidig med at det sikres, at der ikke lades nogen i stikken i forbindelse med en retfærdig omstilling. For at opnå dette fastsætter det ottende miljøhandlingsprogram også den grundforudsætning, at miljøskadelige subsidier skal udfases, herunder ved at fastsætte en frist for udfasningen af subsidier til fossile brændstoffer, som er forenelig med ambitionen om at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC, samt en bindende EU-ramme for overvågning og indberetning af medlemsstaternes fremgang mod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer, som skal være baseret på en aftalt metodik.

| (1g) | Dette direktiv har til formål at sikre, at der som led i EU's energipolitik tilskyndes til investeringer i produktion af vedvarende energi, samtidig med at den enkelte medlemsstats suverænitet på energiområdet opretholdes. |
| --- | --- |

(1g)

Dette direktiv har til formål at sikre, at der som led i EU's energipolitik tilskyndes til investeringer i produktion af vedvarende energi, samtidig med at den enkelte medlemsstats suverænitet på energiområdet opretholdes.

| (1h) | Direktivet om vedvarende energi er en del af »Fit for 55-pakken«, som også vil få mange virkninger for Unionen, herunder for konkurrenceevnen, jobskabelsen, husholdningernes købekraft, opfyldelsen af klimamålene og omfanget af kulstoflækage. Der bør derfor regelmæssigt foretages en omfattende evaluering af den samlede makroøkonomiske virkning af de forordninger, der udgør »Fit for 55-pakken«. |
| --- | --- |

(1h)

Direktivet om vedvarende energi er en del af »Fit for 55-pakken«, som også vil få mange virkninger for Unionen, herunder for konkurrenceevnen, jobskabelsen, husholdningernes købekraft, opfyldelsen af klimamålene og omfanget af kulstoflækage. Der bør derfor regelmæssigt foretages en omfattende evaluering af den samlede makroøkonomiske virkning af de forordninger, der udgør »Fit for 55-pakken«.

| (2) | Vedvarende energi spiller en afgørende rolle med hensyn til at gennemføre den europæiske grønne pagt og opnå klimaneutralitet senest i 2050, eftersom energisektoren bidrager med over 75 % af de samlede drivhusgasemissioner i Unionen. Ved at reducere disse drivhusgasemissioner
  bidrager
  vedvarende energi også til at tackle miljørelaterede udfordringer såsom tab af biodiversitet
  og jord-, vand- og luftforurening, så længe brugen af de vedvarende energikilder ikke selv forværrer disse udfordringer
  .
  De lave driftsomkostninger ved vedvarende energi og den ringere eksponering for prischok sammenlignet med fossile brændstoffer giver vedvarende energi en vigtig rolle i bekæmpelsen af energifattigdom. |
| --- | --- |

(2)

Vedvarende energi spiller en afgørende rolle med hensyn til at gennemføre den europæiske grønne pagt og opnå klimaneutralitet senest i 2050, eftersom energisektoren bidrager med over 75 % af de samlede drivhusgasemissioner i Unionen. Ved at reducere disse drivhusgasemissioner
  bidrager
  vedvarende energi også til at tackle miljørelaterede udfordringer såsom tab af biodiversitet
  og jord-, vand- og luftforurening, så længe brugen af de vedvarende energikilder ikke selv forværrer disse udfordringer
  .
  De lave driftsomkostninger ved vedvarende energi og den ringere eksponering for prischok sammenlignet med fossile brændstoffer giver vedvarende energi en vigtig rolle i bekæmpelsen af energifattigdom.

| (2a) | Eftersom stadig flere lande forpligter sig til klimaneutralitet senest i midten af århundredet, forventes både den indenlandske og globale efterspørgsel efter vedvarende teknologier at stige og give betydelige muligheder for jobskabelse, udvidelse af et europæisk industrigrundlag for vedvarende energi og fortsat europæisk lederskab inden for forskning og udvikling af innovative vedvarende teknologier, hvilket igen vil øge de europæiske virksomheders konkurrencemæssige fordel og EU's energimæssige uafhængighed af import af fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

(2a)

Eftersom stadig flere lande forpligter sig til klimaneutralitet senest i midten af århundredet, forventes både den indenlandske og globale efterspørgsel efter vedvarende teknologier at stige og give betydelige muligheder for jobskabelse, udvidelse af et europæisk industrigrundlag for vedvarende energi og fortsat europæisk lederskab inden for forskning og udvikling af innovative vedvarende teknologier, hvilket igen vil øge de europæiske virksomheders konkurrencemæssige fordel og EU's energimæssige uafhængighed af import af fossile brændstoffer.

| (2b) | Andelen af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i EU nåede op på 22 % i 2020
   (5)

  , 2 procentpoint over målet for andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug for 2020 som fastsat i direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(2b)

Andelen af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i EU nåede op på 22 % i 2020
   (5)

  , 2 procentpoint over målet for andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug for 2020 som fastsat i direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder.

| (2c) | Vedvarende energi er en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling og bidrager direkte og indirekte til mange af målene for bæredygtig udvikling (SDG), herunder fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, vand og sanitet. Vedvarende energikilder giver også omfattende socioøkonomiske fordele, skaber nye arbejdspladser og fremmer lokale industrier. |
| --- | --- |

(2c)

Vedvarende energi er en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling og bidrager direkte og indirekte til mange af målene for bæredygtig udvikling (SDG), herunder fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, vand og sanitet. Vedvarende energikilder giver også omfattende socioøkonomiske fordele, skaber nye arbejdspladser og fremmer lokale industrier.

| (2d) | På internationalt plan forpligtede Kommissionen sig på FN's klimakonference (COP 26) i 2021 sammen med sine globale partnere til at sætte en stopper for den direkte støtte til international energi fra fossile brændstoffer med uformindsket CO2-udledning og til at anvende disse midler til at udbrede vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(2d)

På internationalt plan forpligtede Kommissionen sig på FN's klimakonference (COP 26) i 2021 sammen med sine globale partnere til at sætte en stopper for den direkte støtte til international energi fra fossile brændstoffer med uformindsket CO2-udledning og til at anvende disse midler til at udbrede vedvarende energikilder.

| (2e) | På COP26 hævede Kommissionen sammen med de globale ledere det globale ambitionsniveau for bevaring og genopretning af skove verden over og for en fremskyndet omstilling til nulemissionstransport. |
| --- | --- |

(2e)

På COP26 hævede Kommissionen sammen med de globale ledere det globale ambitionsniveau for bevaring og genopretning af skove verden over og for en fremskyndet omstilling til nulemissionstransport.

| (2f) | Produktion af vedvarende energi sker ofte på lokalt plan og er afhængig af regionale SMV'er. Medlemsstaterne bør derfor fuldt ud inddrage lokale og regionale myndigheder i opstillingen af mål og støtten til politiske foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2f)

Produktion af vedvarende energi sker ofte på lokalt plan og er afhængig af regionale SMV'er. Medlemsstaterne bør derfor fuldt ud inddrage lokale og regionale myndigheder i opstillingen af mål og støtten til politiske foranstaltninger.

| (2g) | Eftersom ca. 35 mio. europæere er ramt af energifattigdom
   (6)

  , har politikker for vedvarende energi en vigtig rolle at spille i enhver strategi til bekæmpelse af energifattigdom og forbrugersårbarhed. |
| --- | --- |

(2g)

Eftersom ca. 35 mio. europæere er ramt af energifattigdom
   (6)

  , har politikker for vedvarende energi en vigtig rolle at spille i enhver strategi til bekæmpelse af energifattigdom og forbrugersårbarhed.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (7) fastsætter et bindende EU-mål om, at andelen af energi fra vedvarende energikilder skal udgøre mindst 32 % af Unionens endelige bruttoenergiforbrug senest i 2030. I henhold til klimaplanen skal andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug øges til
  45 %
  senest i 2030 for at nå Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissioner (8). Derfor er det nødvendigt at hæve det mål, der er fastsat i artikel 3 i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (7) fastsætter et bindende EU-mål om, at andelen af energi fra vedvarende energikilder skal udgøre mindst 32 % af Unionens endelige bruttoenergiforbrug senest i 2030. I henhold til klimaplanen skal andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug øges til
  45 %
  senest i 2030 for at nå Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissioner (8). Derfor er det nødvendigt at hæve det mål, der er fastsat i artikel 3 i nævnte direktiv.

| (3a) | I overensstemmelse med Kommissionens henstilling af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: fra principper til praksis retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet« bør dette direktiv følge en integreret tilgang ved at fremme den mest energieffektive vedvarende energikilde i en given sektor samt anvendelsen heraf og ved at fremme systemeffektivitet, således at der er brug for mindst mulig energi til de forskellige økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(3a)

I overensstemmelse med Kommissionens henstilling af 28. september 2021 med titlen »Energieffektivitet først: fra principper til praksis retningslinjer for og eksempler på gennemførelsen af princippet i beslutningstagningen inden for energisektoren og andet« bør dette direktiv følge en integreret tilgang ved at fremme den mest energieffektive vedvarende energikilde i en given sektor samt anvendelsen heraf og ved at fremme systemeffektivitet, således at der er brug for mindst mulig energi til de forskellige økonomiske aktiviteter.

| (3b) | I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen«, der skal sætte skub i produktionen af bæredygtig biomethan til mindst 35 mia. kubikmeter inden 2030, er en omkostningseffektiv vej til at øge andelen af vedvarende energi og diversificere EU's gasforsyning, hvilket således støtter forsyningssikkerheden og EU's klimaambitioner. Kommissionen bør udvikle en EU-strategi for at adressere de lovgivningsmæssige hindringer for at øge produktionen og integrationen af biomethan i EU's indre gasmarked. |
| --- | --- |

(3b)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen«, der skal sætte skub i produktionen af bæredygtig biomethan til mindst 35 mia. kubikmeter inden 2030, er en omkostningseffektiv vej til at øge andelen af vedvarende energi og diversificere EU's gasforsyning, hvilket således støtter forsyningssikkerheden og EU's klimaambitioner. Kommissionen bør udvikle en EU-strategi for at adressere de lovgivningsmæssige hindringer for at øge produktionen og integrationen af biomethan i EU's indre gasmarked.

| (3c) | For at støtte en omkostningseffektiv opfyldelse af målet for vedvarende energi og elektrificeringen af slutbrugersektorerne, samtidig med at husholdninger og industrier sættes i stand til at spille en aktiv rolle med hensyn til at sikre og dekarbonisere EU's energisystem og belønne dem, bør medlemsstaterne sikre, at de nationale lovgivningsmæssige rammer gør det muligt at reducere spidsbelastningsefterspørgslen for elektricitet ved at sikre fleksibilitet på efterspørgselssiden i alle slutbrugersektorer. Med henblik herpå kan medlemsstaterne i deres integrerede energi- og klimaplaner indføre et minimumsmål for reduktion af spidsbelastningsefterspørgslen efter elektricitet på mindst 5 % senest i 2030 for at øge systemfleksibiliteten i overensstemmelse med artikel 4, litra d), 3), i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

For at støtte en omkostningseffektiv opfyldelse af målet for vedvarende energi og elektrificeringen af slutbrugersektorerne, samtidig med at husholdninger og industrier sættes i stand til at spille en aktiv rolle med hensyn til at sikre og dekarbonisere EU's energisystem og belønne dem, bør medlemsstaterne sikre, at de nationale lovgivningsmæssige rammer gør det muligt at reducere spidsbelastningsefterspørgslen for elektricitet ved at sikre fleksibilitet på efterspørgselssiden i alle slutbrugersektorer. Med henblik herpå kan medlemsstaterne i deres integrerede energi- og klimaplaner indføre et minimumsmål for reduktion af spidsbelastningsefterspørgslen efter elektricitet på mindst 5 % senest i 2030 for at øge systemfleksibiliteten i overensstemmelse med artikel 4, litra d), 3), i forordning (EU) 2018/1999.

| (3d) | Samhørighedspolitikken for perioden 2021-2027 har blandt et af sine fem mål målet om et grønnere Europa og fremme af investeringer i ren energi, cirkulær økonomi, modvirkning af klimaændringer og bæredygtig transport. Midlerne under samhørighedspolitikken bør derfor tage sigte på at forebygge øget ulighed, hjælpe de regioner, der bærer den største byrde ved omstillingen, og fremme investeringer i infrastruktur og oplæring af arbejdstagerne i de nye teknologier, idet det sikres, at ingen lades i stikken. |
| --- | --- |

(3d)

Samhørighedspolitikken for perioden 2021-2027 har blandt et af sine fem mål målet om et grønnere Europa og fremme af investeringer i ren energi, cirkulær økonomi, modvirkning af klimaændringer og bæredygtig transport. Midlerne under samhørighedspolitikken bør derfor tage sigte på at forebygge øget ulighed, hjælpe de regioner, der bærer den største byrde ved omstillingen, og fremme investeringer i infrastruktur og oplæring af arbejdstagerne i de nye teknologier, idet det sikres, at ingen lades i stikken.

| (3e) | EFRU skal støtte fremme af energieffektivitet og reduktion af drivhusgasemissioner, fremme vedvarende energi, udvikling af intelligente energisystemer og net samt fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer i forbindelse med omstillingen til en kulstofneutral økonomi. ESF+ skal bidrage til forbedringen af de uddannelsessystemer, der er nødvendige for tilpasning af kompetencer og kvalifikationer, omskoling af alle, herunder arbejdsstyrken, oprettelse af nye arbejdspladser inden for områderne miljø, klima, energi, cirkulær økonomi og bioøkonomi (artikel 4 i ESF+-forordningen). |
| --- | --- |

(3e)

EFRU skal støtte fremme af energieffektivitet og reduktion af drivhusgasemissioner, fremme vedvarende energi, udvikling af intelligente energisystemer og net samt fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer i forbindelse med omstillingen til en kulstofneutral økonomi. ESF+ skal bidrage til forbedringen af de uddannelsessystemer, der er nødvendige for tilpasning af kompetencer og kvalifikationer, omskoling af alle, herunder arbejdsstyrken, oprettelse af nye arbejdspladser inden for områderne miljø, klima, energi, cirkulær økonomi og bioøkonomi (artikel 4 i ESF+-forordningen).

| (3f) | Produktionen af vedvarende energi har en stærk lokal dimension. Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne fuldt ud inddrager de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af nationale klimaforanstaltninger og sikrer direkte adgang til finansiering og overvågning af fremskridtene med de trufne foranstaltninger. Hvor det er relevant, bør medlemsstaterne integrere lokale og regionale bidrag i deres nationale energi- og klimaplaner. |
| --- | --- |

(3f)

Produktionen af vedvarende energi har en stærk lokal dimension. Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne fuldt ud inddrager de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af nationale klimaforanstaltninger og sikrer direkte adgang til finansiering og overvågning af fremskridtene med de trufne foranstaltninger. Hvor det er relevant, bør medlemsstaterne integrere lokale og regionale bidrag i deres nationale energi- og klimaplaner.

| (3g) | Samhørighedspolitikken har stor betydning med hensyn til at bidrage til at hjælpe øområderne med at nå målene om klimaneutralitet under hensyntagen til ekstraomkostningerne inden for områder såsom energi og transport samt de mobile teknologiers indvirkning på øområdernes energisystemer, der kræver forholdsmæssigt meget høje investeringer til forvaltning af variable vedvarende energiformer. |
| --- | --- |

(3g)

Samhørighedspolitikken har stor betydning med hensyn til at bidrage til at hjælpe øområderne med at nå målene om klimaneutralitet under hensyntagen til ekstraomkostningerne inden for områder såsom energi og transport samt de mobile teknologiers indvirkning på øområdernes energisystemer, der kræver forholdsmæssigt meget høje investeringer til forvaltning af variable vedvarende energiformer.

| (3h) | Det understreges, at de fjerneste øområder, såsom regionerne i den yderste periferi, på grund af deres ringe størrelse og isolerede energisystemer, står over for en stor udfordring, når det gælder energiforsyning, fordi de normalt er afhængige af import af fossile brændstoffer til produktion af elektricitet, transport og opvarmning. |
| --- | --- |

(3h)

Det understreges, at de fjerneste øområder, såsom regionerne i den yderste periferi, på grund af deres ringe størrelse og isolerede energisystemer, står over for en stor udfordring, når det gælder energiforsyning, fordi de normalt er afhængige af import af fossile brændstoffer til produktion af elektricitet, transport og opvarmning.

| (3i) | Anvendelsen af bæredygtig energi, herunder tidevandsenergi, bør være en prioritet, idet den kan bibringe øerne store fordele under hensyntagen til lokalsamfundenes behov, herunder bevaring af øernes traditionelle arkitektur og lokale levesteder. Derfor bør udviklingen af en bred vifte af bæredygtige energikilder på basis af deres geografiske karakteristika støttes. Programmerne vedrørende grøn brint, som øerne har lanceret, hilses velkommen. |
| --- | --- |

(3i)

Anvendelsen af bæredygtig energi, herunder tidevandsenergi, bør være en prioritet, idet den kan bibringe øerne store fordele under hensyntagen til lokalsamfundenes behov, herunder bevaring af øernes traditionelle arkitektur og lokale levesteder. Derfor bør udviklingen af en bred vifte af bæredygtige energikilder på basis af deres geografiske karakteristika støttes. Programmerne vedrørende grøn brint, som øerne har lanceret, hilses velkommen.

| (4) | Der er en stigende erkendelse af behovet for at tilpasse bioenergipolitikkerne til kaskadeprincippet om anvendelse af biomasse (9) med henblik på at sikre fair adgang til markedet for råmaterialer til biomasse med henblik på udvikling af innovative biobaserede løsninger med høj merværdi og en bæredygtig cirkulær bioøkonomi. Når medlemsstaterne udvikler støtteordninger for bioenergi, bør de derfor tage hensyn til den tilgængelige bæredygtige forsyning af biomasse til energimæssig og ikkeenergimæssig anvendelse og vedligeholdelse af de nationale kulstofdræn og økosystemer i skove
  og beskyttelsen af biodiversiteten
  samt til principperne for den cirkulære økonomi og kaskadeudnyttelse af biomasse samt til affaldshierarkiet, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (10).
  De bør dog kunne yde støtte til produktion af energi fra stubbe eller rødder, der stammer fra affald eller restprodukter fra arbejder, der udføres primært med henblik på naturbeskyttelse og landskabsforvaltning, f.eks. fra vejsider. Medlemsstaterne bør under alle omstændigheder
  undgå at fremme brugen af rundtømmer af høj kvalitet til energi, undtagen under veldefinerede omstændigheder
  , f.eks. forebyggelse af naturbrande og efterskovning
  . I overensstemmelse med kaskadeprincippet bør træbiomasse anvendes, hvor den giver den højeste økonomiske og miljømæssige merværdi i følgende prioritetsrækkefølge: 1) træbaserede produkter, 2) forlængelse af deres levetid, 3) genbrug, 4) genanvendelse, 5) bioenergi og 6) bortskaffelse. I det øjeblik, hvor der ikke findes andre økonomisk bæredygtige eller miljøvenlige anvendelser af træbiomassen, bidrager energiudnyttelsen til at reducere produktionen af energi fra ikkevedvarende kilder. Medlemsstaternes støtteordninger for bioenergi bør derfor rettes mod sådanne råstoffer, for hvilke der kun er begrænset markedskonkurrence med materialesektorerne, og hvis tilvejebringelse anses for at være positiv for både klimaet og biodiversiteten, for at undgå negative incitamenter til ikkebæredygtige bioenergiveje, jf. JRC's rapport om anvendelsen af træbiomasse til energiproduktion i EU (»The use of woody biomass for energy production in the EU«) (11). Ved fastlæggelsen af de yderligere konsekvenser af kaskadeprincippet er det på den anden side nødvendigt at anerkende de særlige nationale forhold, der danner grundlag for medlemsstaternes udformning af deres støtteordninger. Affaldsforebyggelse, genbrug og genanvendelse af affald bør have højeste prioritet. Medlemsstaterne bør undgå at indføre støtteordninger, der ville være i strid med målene for affaldsbehandling og ville føre til ineffektiv anvendelse af genanvendeligt affald. For at sikre en mere effektiv anvendelse af bioenergi bør medlemsstaterne fra 2026 desuden ikke længere støtte rent elproducerende anlæg, medmindre anlæggene befinder sig i regioner med en særlig status for så vidt angår deres overgang fra fossile brændstoffer, eller hvis
  de
  anvender kulstofopsamling og -lagring
  , eller hvis anlæggene i ekstraordinære, behørigt begrundede tilfælde og efter godkendelse fra Kommissionen ikke kan omstilles til kraftvarmeproduktionsanlæg
  . |
| --- | --- |

(4)

Der er en stigende erkendelse af behovet for at tilpasse bioenergipolitikkerne til kaskadeprincippet om anvendelse af biomasse (9) med henblik på at sikre fair adgang til markedet for råmaterialer til biomasse med henblik på udvikling af innovative biobaserede løsninger med høj merværdi og en bæredygtig cirkulær bioøkonomi. Når medlemsstaterne udvikler støtteordninger for bioenergi, bør de derfor tage hensyn til den tilgængelige bæredygtige forsyning af biomasse til energimæssig og ikkeenergimæssig anvendelse og vedligeholdelse af de nationale kulstofdræn og økosystemer i skove
  og beskyttelsen af biodiversiteten
  samt til principperne for den cirkulære økonomi og kaskadeudnyttelse af biomasse samt til affaldshierarkiet, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (10).
  De bør dog kunne yde støtte til produktion af energi fra stubbe eller rødder, der stammer fra affald eller restprodukter fra arbejder, der udføres primært med henblik på naturbeskyttelse og landskabsforvaltning, f.eks. fra vejsider. Medlemsstaterne bør under alle omstændigheder
  undgå at fremme brugen af rundtømmer af høj kvalitet til energi, undtagen under veldefinerede omstændigheder
  , f.eks. forebyggelse af naturbrande og efterskovning
  . I overensstemmelse med kaskadeprincippet bør træbiomasse anvendes, hvor den giver den højeste økonomiske og miljømæssige merværdi i følgende prioritetsrækkefølge: 1) træbaserede produkter, 2) forlængelse af deres levetid, 3) genbrug, 4) genanvendelse, 5) bioenergi og 6) bortskaffelse. I det øjeblik, hvor der ikke findes andre økonomisk bæredygtige eller miljøvenlige anvendelser af træbiomassen, bidrager energiudnyttelsen til at reducere produktionen af energi fra ikkevedvarende kilder. Medlemsstaternes støtteordninger for bioenergi bør derfor rettes mod sådanne råstoffer, for hvilke der kun er begrænset markedskonkurrence med materialesektorerne, og hvis tilvejebringelse anses for at være positiv for både klimaet og biodiversiteten, for at undgå negative incitamenter til ikkebæredygtige bioenergiveje, jf. JRC's rapport om anvendelsen af træbiomasse til energiproduktion i EU (»The use of woody biomass for energy production in the EU«) (11). Ved fastlæggelsen af de yderligere konsekvenser af kaskadeprincippet er det på den anden side nødvendigt at anerkende de særlige nationale forhold, der danner grundlag for medlemsstaternes udformning af deres støtteordninger. Affaldsforebyggelse, genbrug og genanvendelse af affald bør have højeste prioritet. Medlemsstaterne bør undgå at indføre støtteordninger, der ville være i strid med målene for affaldsbehandling og ville føre til ineffektiv anvendelse af genanvendeligt affald. For at sikre en mere effektiv anvendelse af bioenergi bør medlemsstaterne fra 2026 desuden ikke længere støtte rent elproducerende anlæg, medmindre anlæggene befinder sig i regioner med en særlig status for så vidt angår deres overgang fra fossile brændstoffer, eller hvis
  de
  anvender kulstofopsamling og -lagring
  , eller hvis anlæggene i ekstraordinære, behørigt begrundede tilfælde og efter godkendelse fra Kommissionen ikke kan omstilles til kraftvarmeproduktionsanlæg
  .

| (5) | I kraft af den hurtige vækst og stigende omkostningskonkurrenceevne inden for elproduktion fra vedvarende energikilder kan denne dække en stigende andel af energiefterspørgslen — f.eks. ved brug af varmepumper til rumopvarmning eller ved brug af industriprocesser, der foretages ved lav temperatur, elektriske køretøjer til transport eller elektriske ovne i visse industrier. Elektricitet fra vedvarende energikilder kan også anvendes til at producere syntetiske brændstoffer til forbrug i transportsektorer, der er vanskelige at dekarbonisere, såsom luftfarts- og søtransportsektorerne.
  Der bør udvikles innovative teknologier i sammenhæng med et dedikeret mål, eftersom de kan bidrage til såvel 2030-målene som til klimamålene for 2050.
  En ramme for elektrificering skal muliggøre en robust og effektiv koordinering og udvide markedsmekanismerne for at matche både udbud og efterspørgsel i rum og tid, stimulere investeringer i fleksibilitet
  , energilagring og efterspørgselsreaktion og andre fleksibilitetsmekanismer
  og bidrage til at integrere store andele af variabel produktion af vedvarende energi. Medlemsstaterne bør derfor
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  sikre, at udbredelsen af elektricitet fra vedvarende energikilder fortsætter med at stige i et passende tempo for at imødekomme den stigende efterspørgsel
  , herunder ved at koordinere importstrategierne på EU-plan, samtidig med at det sikres, at efterspørgslen tilpasses fleksibelt til produktionen af vedvarende energi
  . Med henblik herpå bør medlemsstaterne etablere en ramme, der omfatter markedskompatible mekanismer til at tackle de resterende hindringer for at have sikre og tilstrækkelige elektricitetssystemer, der er egnede til et højt niveau af
  fleksibel
  vedvarende energi, samt lagringsfaciliteter, der er fuldt integreret i elektricitetssystemet. Denne ramme skal navnlig tackle de resterende hindringer, herunder ikkefinansielle hindringer, såsom utilstrækkelige digitale og menneskelige ressourcer hos myndighederne til at behandle et stigende antal ansøgninger om tilladelse. |
| --- | --- |

(5)

I kraft af den hurtige vækst og stigende omkostningskonkurrenceevne inden for elproduktion fra vedvarende energikilder kan denne dække en stigende andel af energiefterspørgslen — f.eks. ved brug af varmepumper til rumopvarmning eller ved brug af industriprocesser, der foretages ved lav temperatur, elektriske køretøjer til transport eller elektriske ovne i visse industrier. Elektricitet fra vedvarende energikilder kan også anvendes til at producere syntetiske brændstoffer til forbrug i transportsektorer, der er vanskelige at dekarbonisere, såsom luftfarts- og søtransportsektorerne.
  Der bør udvikles innovative teknologier i sammenhæng med et dedikeret mål, eftersom de kan bidrage til såvel 2030-målene som til klimamålene for 2050.
  En ramme for elektrificering skal muliggøre en robust og effektiv koordinering og udvide markedsmekanismerne for at matche både udbud og efterspørgsel i rum og tid, stimulere investeringer i fleksibilitet
  , energilagring og efterspørgselsreaktion og andre fleksibilitetsmekanismer
  og bidrage til at integrere store andele af variabel produktion af vedvarende energi. Medlemsstaterne bør derfor
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  sikre, at udbredelsen af elektricitet fra vedvarende energikilder fortsætter med at stige i et passende tempo for at imødekomme den stigende efterspørgsel
  , herunder ved at koordinere importstrategierne på EU-plan, samtidig med at det sikres, at efterspørgslen tilpasses fleksibelt til produktionen af vedvarende energi
  . Med henblik herpå bør medlemsstaterne etablere en ramme, der omfatter markedskompatible mekanismer til at tackle de resterende hindringer for at have sikre og tilstrækkelige elektricitetssystemer, der er egnede til et højt niveau af
  fleksibel
  vedvarende energi, samt lagringsfaciliteter, der er fuldt integreret i elektricitetssystemet. Denne ramme skal navnlig tackle de resterende hindringer, herunder ikkefinansielle hindringer, såsom utilstrækkelige digitale og menneskelige ressourcer hos myndighederne til at behandle et stigende antal ansøgninger om tilladelse.

| (5a) | Det er nødvendigt at udvikle innovative teknologier, såsom hybridvarmepumper, som skal anvendes i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, da de kan anvendes som en overgangsteknologi frem mod klimamålene for 2030 og bidrage til klimamålene for 2050; |
| --- | --- |

(5a)

Det er nødvendigt at udvikle innovative teknologier, såsom hybridvarmepumper, som skal anvendes i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, da de kan anvendes som en overgangsteknologi frem mod klimamålene for 2030 og bidrage til klimamålene for 2050;

| (5b) | I den kommende europæiske ramme for økonomisk styring bør medlemsstaterne opfordres til at gennemføre de nødvendige reformer for at fremskynde den grønne omstilling og muliggøre investeringer i nødvendige teknologier. |
| --- | --- |

(5b)

I den kommende europæiske ramme for økonomisk styring bør medlemsstaterne opfordres til at gennemføre de nødvendige reformer for at fremskynde den grønne omstilling og muliggøre investeringer i nødvendige teknologier.

| (6) | Ved beregningen af andelen af vedvarende energi i en medlemsstat bør vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes i den sektor, hvor de forbruges (elektricitet, opvarmning og køling eller transport).
  Hvis vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en anden medlemsstat end den, hvor de er produceret, skal den energi, der produceres ved anvendelse af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes med 80 % af dens mængde i det land og den sektor, hvor den forbruges, og med 20 % af dens mængde i det land, hvor den produceres, medmindre andet er aftalt mellem de berørte medlemsstater. Aftaler mellem medlemsstaterne kan være i form af en specifik samarbejdsaftale, der indgås via EU-platformen for udvikling af vedvarende energi (URDP). Kommissionen bør underrettes om alle sådanne aftaler og tilgængeliggøre information om dem, herunder de nøjagtige tal for udbuds- og efterspørgselsmængder, tidspunkter for overførsel og den dato, hvor ordningen vil blive taget i drift. For delmålene skal vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, udgøre 100 % af deres mængde i det land, hvor de forbruges.
  For at undgå dobbelttælling bør den elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til produktion af disse brændstoffer, ikke medregnes. Dette vil resultere i en harmonisering af regnskabsreglerne for disse brændstoffer i hele direktivet, uanset om de medregnes i det overordnede mål for vedvarende energi eller i eventuelle delmål. Det ville også gøre det muligt at medregne det faktiske energiforbrug under hensyntagen til energitab i processen til fremstilling af disse brændstoffer. Desuden vil det gøre det muligt at bogføre vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, som importeres til og forbruges i Unionen. |
| --- | --- |

(6)

Ved beregningen af andelen af vedvarende energi i en medlemsstat bør vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes i den sektor, hvor de forbruges (elektricitet, opvarmning og køling eller transport).
  Hvis vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en anden medlemsstat end den, hvor de er produceret, skal den energi, der produceres ved anvendelse af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes med 80 % af dens mængde i det land og den sektor, hvor den forbruges, og med 20 % af dens mængde i det land, hvor den produceres, medmindre andet er aftalt mellem de berørte medlemsstater. Aftaler mellem medlemsstaterne kan være i form af en specifik samarbejdsaftale, der indgås via EU-platformen for udvikling af vedvarende energi (URDP). Kommissionen bør underrettes om alle sådanne aftaler og tilgængeliggøre information om dem, herunder de nøjagtige tal for udbuds- og efterspørgselsmængder, tidspunkter for overførsel og den dato, hvor ordningen vil blive taget i drift. For delmålene skal vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, udgøre 100 % af deres mængde i det land, hvor de forbruges.
  For at undgå dobbelttælling bør den elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til produktion af disse brændstoffer, ikke medregnes. Dette vil resultere i en harmonisering af regnskabsreglerne for disse brændstoffer i hele direktivet, uanset om de medregnes i det overordnede mål for vedvarende energi eller i eventuelle delmål. Det ville også gøre det muligt at medregne det faktiske energiforbrug under hensyntagen til energitab i processen til fremstilling af disse brændstoffer. Desuden vil det gøre det muligt at bogføre vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, som importeres til og forbruges i Unionen.

| (6a) | Da ladestrømmen kun er bæredygtig, hvis den er produceret af ren energi, bør livscyklusanalyser af elektrificeret varme, transport og industriprodukter altid tage hensyn til de resterende fossile andele af den foregående elektricitetsproduktion. |
| --- | --- |

(6a)

Da ladestrømmen kun er bæredygtig, hvis den er produceret af ren energi, bør livscyklusanalyser af elektrificeret varme, transport og industriprodukter altid tage hensyn til de resterende fossile andele af den foregående elektricitetsproduktion.

| (7) | Medlemsstaternes samarbejde om at fremme vedvarende energi kan tage form af statistiske overførsler, støtteordninger eller fælles projekter. Det giver mulighed for omkostningseffektiv udbredelse af vedvarende energi i hele Europa og bidrager til markedsintegration. På trods af dets potentiale har samarbejdet været meget begrænset, hvilket har ført til suboptimale resultater for effektiviteten med hensyn til forøgelse af vedvarende energi. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at afprøve samarbejdet ved at gennemføre
  pilotprojekter senest i december 2025 og senest i 2030 et tredje projekt for medlemsstater med et årligt elforbrug på over 100 TWh.
  Projekter, der finansieres med nationale bidrag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi, der er oprettet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 (12), vil opfylde denne forpligtelse for de involverede medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaternes samarbejde om at fremme vedvarende energi kan tage form af statistiske overførsler, støtteordninger eller fælles projekter. Det giver mulighed for omkostningseffektiv udbredelse af vedvarende energi i hele Europa og bidrager til markedsintegration. På trods af dets potentiale har samarbejdet været meget begrænset, hvilket har ført til suboptimale resultater for effektiviteten med hensyn til forøgelse af vedvarende energi. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at afprøve samarbejdet ved at gennemføre
  pilotprojekter senest i december 2025 og senest i 2030 et tredje projekt for medlemsstater med et årligt elforbrug på over 100 TWh.
  Projekter, der finansieres med nationale bidrag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi, der er oprettet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 (12), vil opfylde denne forpligtelse for de involverede medlemsstater.

| (7a) | Alle områder af EU's politikker skal rette deres indsats mod de nyoprettede klimamål og opnå klimaneutralitet. Dette er tilfældet for samhørighedspolitikken, som i over tyve år har bidraget til at dekarbonisere økonomien og samtidig leveret eksempler og bedste praksis, der kan afspejles i andre politiske dimensioner, f.eks. ændringen af dette direktiv. Samhørighedspolitikken giver ikke kun investeringsmuligheder, der gennem de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) kan udnyttes til at opfylde lokale og regionale behov, men udgør også en integreret politisk ramme med henblik på at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem de europæiske regioner og hjælper dem med at tackle de mange udfordringer, der er forbundet med deres udvikling, bl.a. gennem miljøbeskyttelse, arbejdspladser af høj kvalitet og en retfærdig, inklusiv og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(7a)

Alle områder af EU's politikker skal rette deres indsats mod de nyoprettede klimamål og opnå klimaneutralitet. Dette er tilfældet for samhørighedspolitikken, som i over tyve år har bidraget til at dekarbonisere økonomien og samtidig leveret eksempler og bedste praksis, der kan afspejles i andre politiske dimensioner, f.eks. ændringen af dette direktiv. Samhørighedspolitikken giver ikke kun investeringsmuligheder, der gennem de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) kan udnyttes til at opfylde lokale og regionale behov, men udgør også en integreret politisk ramme med henblik på at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem de europæiske regioner og hjælper dem med at tackle de mange udfordringer, der er forbundet med deres udvikling, bl.a. gennem miljøbeskyttelse, arbejdspladser af høj kvalitet og en retfærdig, inklusiv og bæredygtig udvikling.

| (7b) | De lokale og regionale myndigheder spiller en meget vigtig rolle i et integreret og decentraliseret energisystem. Kommissionen bør derfor støtte lokale og regionale myndigheder i at arbejde på tværs af grænserne ved at bistå dem med at etablere samarbejdsmekanismer, herunder den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS). |
| --- | --- |

(7b)

De lokale og regionale myndigheder spiller en meget vigtig rolle i et integreret og decentraliseret energisystem. Kommissionen bør derfor støtte lokale og regionale myndigheder i at arbejde på tværs af grænserne ved at bistå dem med at etablere samarbejdsmekanismer, herunder den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS).

| (7c) | Samhørighedspolitikken sikrer større sammenhæng og koordinering mellem samhørighedspolitikken og andre EU-lovgivningsområder, hvilket forbedrer den politiske integration af klimaaspekter, giver mere effektive kildebaserede politikker og målrettet EU-finansiering og forbedrer som følge heraf gennemførelsen af klimapolitikkerne i praksis. |
| --- | --- |

(7c)

Samhørighedspolitikken sikrer større sammenhæng og koordinering mellem samhørighedspolitikken og andre EU-lovgivningsområder, hvilket forbedrer den politiske integration af klimaaspekter, giver mere effektive kildebaserede politikker og målrettet EU-finansiering og forbedrer som følge heraf gennemførelsen af klimapolitikkerne i praksis.

| (7d) | Det er af afgørende betydning, at principperne for flerniveaustyring og partnerskab fuldt ud opretholdes i omstillingen til en klimaneutral økonomi, da de lokale og regionale myndigheder har direkte kompetencer inden for miljø og klimaændringer og gennemfører 90 % af klimatilpasningen og 70 % af foranstaltningerne til modvirkning af klimaændringer. Desuden udvikler disse myndigheder også foranstaltninger, der har til formål at fremme klimavenlig adfærd blandt borgerne, herunder dem, der er forbundet med affaldshåndtering, intelligent mobilitet, bæredygtige boliger og energiforbrug. |
| --- | --- |

(7d)

Det er af afgørende betydning, at principperne for flerniveaustyring og partnerskab fuldt ud opretholdes i omstillingen til en klimaneutral økonomi, da de lokale og regionale myndigheder har direkte kompetencer inden for miljø og klimaændringer og gennemfører 90 % af klimatilpasningen og 70 % af foranstaltningerne til modvirkning af klimaændringer. Desuden udvikler disse myndigheder også foranstaltninger, der har til formål at fremme klimavenlig adfærd blandt borgerne, herunder dem, der er forbundet med affaldshåndtering, intelligent mobilitet, bæredygtige boliger og energiforbrug.

| (8) | Strategien for vedvarende offshoreenergi indfører et ambitiøst mål på en offshorevindeffekt på 300 GW og en havenergivindeffekt på 40 GW i alle Unionens havområder inden 2050. For at sikre denne ændring vil medlemsstaterne være nødt til at samarbejde på tværs af grænserne på havområdeplan. Medlemsstaterne bør derfor i fællesskab definere
  og sætte tilstrækkelig plads af i deres fysiske plan for det maritime rum
  til den mængde offshoreproduktion af vedvarende energi, der skal anvendes inden for hvert havområde senest i 2050, 2030 og 2040. Såfremt der opstår et gab mellem medlemsstaternes potentielle mængde offshoreressourcer af vedvarende energi og den planlagte mængde offshoreproduktion af vedvarende energi, træffer Kommissionen yderligere foranstaltninger til at reducere dette gab. Disse målsætninger bør afspejles i de ajourførte nationale energi- og klimaplaner, der vil blive forelagt i 2023 og 2024 i henhold til forordning (EU) 2018/1999. Ved fastsættelsen af mængden bør medlemsstaterne tage hensyn til potentialet for vedvarende offshoreenergi i hvert havområde,
  transmissionsnetinfrastrukturens tekniske og økonomiske gennemførlighed
  miljøbeskyttelse,
  biodiversitet,
  klimatilpasning og andre anvendelser af havet
  , navnlig de aktiviteter der allerede finder sted i de berørte områder, den mulige skade på miljøet, artikel 2 i Parisaftalen
  samt Unionens dekarboniseringsmål. Desuden bør medlemsstaterne i stigende grad overveje muligheden for at kombinere offshoreproduktion af vedvarende energi med transmissionslinjer, der sammenkobler flere medlemsstater, i form af hybride projekter eller på et senere tidspunkt et mere formasket net. Dette vil gøre det muligt for elektricitet at strømme i forskellige retninger og dermed maksimere den socioøkonomiske velfærd, optimere infrastrukturomkostningerne og muliggøre en mere bæredygtig udnyttelse af havet.
  Medlemsstater, der grænser op til havområder, bør anvende den maritime fysiske planlægningsproces til at sikre en tilgang med udtalt offentlig deltagelse, således at samtlige interessenters og kystsamfunds synspunkter tages i betragtning. |
| --- | --- |

(8)

Strategien for vedvarende offshoreenergi indfører et ambitiøst mål på en offshorevindeffekt på 300 GW og en havenergivindeffekt på 40 GW i alle Unionens havområder inden 2050. For at sikre denne ændring vil medlemsstaterne være nødt til at samarbejde på tværs af grænserne på havområdeplan. Medlemsstaterne bør derfor i fællesskab definere
  og sætte tilstrækkelig plads af i deres fysiske plan for det maritime rum
  til den mængde offshoreproduktion af vedvarende energi, der skal anvendes inden for hvert havområde senest i 2050, 2030 og 2040. Såfremt der opstår et gab mellem medlemsstaternes potentielle mængde offshoreressourcer af vedvarende energi og den planlagte mængde offshoreproduktion af vedvarende energi, træffer Kommissionen yderligere foranstaltninger til at reducere dette gab. Disse målsætninger bør afspejles i de ajourførte nationale energi- og klimaplaner, der vil blive forelagt i 2023 og 2024 i henhold til forordning (EU) 2018/1999. Ved fastsættelsen af mængden bør medlemsstaterne tage hensyn til potentialet for vedvarende offshoreenergi i hvert havområde,
  transmissionsnetinfrastrukturens tekniske og økonomiske gennemførlighed
  miljøbeskyttelse,
  biodiversitet,
  klimatilpasning og andre anvendelser af havet
  , navnlig de aktiviteter der allerede finder sted i de berørte områder, den mulige skade på miljøet, artikel 2 i Parisaftalen
  samt Unionens dekarboniseringsmål. Desuden bør medlemsstaterne i stigende grad overveje muligheden for at kombinere offshoreproduktion af vedvarende energi med transmissionslinjer, der sammenkobler flere medlemsstater, i form af hybride projekter eller på et senere tidspunkt et mere formasket net. Dette vil gøre det muligt for elektricitet at strømme i forskellige retninger og dermed maksimere den socioøkonomiske velfærd, optimere infrastrukturomkostningerne og muliggøre en mere bæredygtig udnyttelse af havet.
  Medlemsstater, der grænser op til havområder, bør anvende den maritime fysiske planlægningsproces til at sikre en tilgang med udtalt offentlig deltagelse, således at samtlige interessenters og kystsamfunds synspunkter tages i betragtning.

| (8a) | Betingelserne for at udnytte VE-potentialet er fremtrædende i Europas have og oceaner, men er vanskelige at finde i andre europæiske have, herunder forskellige betingelser for øerne og regionerne i den yderste periferi. Unionen forpligter sig derfor til at indføre specifikke alternative teknologier for disse områder af særlig interesse, og som er i stand til ikke at indvirke negativt på havmiljøet. |
| --- | --- |

(8a)

Betingelserne for at udnytte VE-potentialet er fremtrædende i Europas have og oceaner, men er vanskelige at finde i andre europæiske have, herunder forskellige betingelser for øerne og regionerne i den yderste periferi. Unionen forpligter sig derfor til at indføre specifikke alternative teknologier for disse områder af særlig interesse, og som er i stand til ikke at indvirke negativt på havmiljøet.

| (8b) | For at udnyttet VE-potentialet i alle europæiske have og oceaner er der behov for at tage hensyn til den geografiske forskelligartethed og alternative anvendelser af havmiljøet, og det er nødvendigt med et langt bredere sæt tekniske løsninger. Sådanne løsninger omfatter flydende havvindmøller og solenergi, bølgeenergi, havstrøms- og tidevandsenergi, differentialet af termiske gradienter og saltopløsningsgradienter, varme/kulde fra havet og geotermisk energi og marin biomasse (alger). |
| --- | --- |

(8b)

For at udnyttet VE-potentialet i alle europæiske have og oceaner er der behov for at tage hensyn til den geografiske forskelligartethed og alternative anvendelser af havmiljøet, og det er nødvendigt med et langt bredere sæt tekniske løsninger. Sådanne løsninger omfatter flydende havvindmøller og solenergi, bølgeenergi, havstrøms- og tidevandsenergi, differentialet af termiske gradienter og saltopløsningsgradienter, varme/kulde fra havet og geotermisk energi og marin biomasse (alger).

| (8c) | Installation af projekter med vedvarende energi i landdistrikter og generelt på landbrugsjord skal være underlagt principperne om proportionalitet, komplementaritet og kompensation. Medlemsstaterne skal sikre en velordnet etablering af vedvarende energiprojekter for at undgå tab af landbrugsjord og tilskynde til udvikling og brug af passende teknologier, der muliggør kompatibilitet mellem opnåelse af vedvarende energi og landbrugs- og husdyrproduktion. |
| --- | --- |

(8c)

Installation af projekter med vedvarende energi i landdistrikter og generelt på landbrugsjord skal være underlagt principperne om proportionalitet, komplementaritet og kompensation. Medlemsstaterne skal sikre en velordnet etablering af vedvarende energiprojekter for at undgå tab af landbrugsjord og tilskynde til udvikling og brug af passende teknologier, der muliggør kompatibilitet mellem opnåelse af vedvarende energi og landbrugs- og husdyrproduktion.

| (9) | Markedet for VE-elkøbsaftaler vokser hastigt og udgør en supplerende rute til markedet for produktion af vedvarende energi ud over medlemsstaternes støtteordninger eller salg direkte på engrosmarkedet for elektricitet. Samtidig
  giver disse aftaler producenten sikkerhed for en vis indkomst, mens brugeren kan drage fordel af en stabil elpris
  . Markedet for VE-elkøbsaftaler er stadig begrænset til et lille antal medlemsstater og store virksomheder, og der er stadig betydelige administrative, tekniske og finansielle hindringer på store dele af EU-markedet.
  Kommissionen skal foruden VE-elkøbsaftaler også vurdere hindringer for indførelse af VE-baseret opvarmnings- og kølingskøbsaftaler, som vil spille en stadig større rolle i forbindelse med indfrielsen af Unionens klima- og vedvarende energimål.
  De eksisterende foranstaltninger i artikel 15 til fremme af udbredelsen af VE-elkøbsaftaler bør derfor styrkes yderligere ved at undersøge anvendelsen af kreditgarantier til at mindske disse aftalers finansielle risici, idet der tages hensyn til, at disse garantier, når de er offentlige, ikke bør fortrænge privat finansiering. |
| --- | --- |

(9)

Markedet for VE-elkøbsaftaler vokser hastigt og udgør en supplerende rute til markedet for produktion af vedvarende energi ud over medlemsstaternes støtteordninger eller salg direkte på engrosmarkedet for elektricitet. Samtidig
  giver disse aftaler producenten sikkerhed for en vis indkomst, mens brugeren kan drage fordel af en stabil elpris
  . Markedet for VE-elkøbsaftaler er stadig begrænset til et lille antal medlemsstater og store virksomheder, og der er stadig betydelige administrative, tekniske og finansielle hindringer på store dele af EU-markedet.
  Kommissionen skal foruden VE-elkøbsaftaler også vurdere hindringer for indførelse af VE-baseret opvarmnings- og kølingskøbsaftaler, som vil spille en stadig større rolle i forbindelse med indfrielsen af Unionens klima- og vedvarende energimål.
  De eksisterende foranstaltninger i artikel 15 til fremme af udbredelsen af VE-elkøbsaftaler bør derfor styrkes yderligere ved at undersøge anvendelsen af kreditgarantier til at mindske disse aftalers finansielle risici, idet der tages hensyn til, at disse garantier, når de er offentlige, ikke bør fortrænge privat finansiering.

| (10) | Alt for komplekse og alt for lange administrative procedurer udgør en væsentlig hindring for udbredelsen af vedvarende energi.
  Der er behov for yderligere rationalisering af administrations- og tilladelsesprocedurer for at lempe den administrative byrde for både VE-projekter og hermed forbundne netinfrastrukturprojekter. Senest ét år efter dette direktivs ikrafttræden bør Kommissionen revidere retningslinjer for udstedelse af tilladelser med henblik på at forkorte og forenkle procedurerne for nye VE-projekter og for repowering og opgradering af VE-projekter. Der bør udvikles nøgleresultatindikatorer inden for rammerne af disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(10)

Alt for komplekse og alt for lange administrative procedurer udgør en væsentlig hindring for udbredelsen af vedvarende energi.
  Der er behov for yderligere rationalisering af administrations- og tilladelsesprocedurer for at lempe den administrative byrde for både VE-projekter og hermed forbundne netinfrastrukturprojekter. Senest ét år efter dette direktivs ikrafttræden bør Kommissionen revidere retningslinjer for udstedelse af tilladelser med henblik på at forkorte og forenkle procedurerne for nye VE-projekter og for repowering og opgradering af VE-projekter. Der bør udvikles nøgleresultatindikatorer inden for rammerne af disse retningslinjer.

| (10a) | De lokale og regionale myndigheder er centrale aktører, når det drejer sig om at bringe Europa tættere på at nå sine energi- og klimamål. Energiproduktion på lokalt plan er afgørende for at fremme produktionen af vedvarende energi samt mindske afhængigheden af ekstern energi og omfanget af energifattigdom. |
| --- | --- |

(10a)

De lokale og regionale myndigheder er centrale aktører, når det drejer sig om at bringe Europa tættere på at nå sine energi- og klimamål. Energiproduktion på lokalt plan er afgørende for at fremme produktionen af vedvarende energi samt mindske afhængigheden af ekstern energi og omfanget af energifattigdom.

| (11) | Bygninger har et stort uudnyttet potentiale til effektivt at bidrage til reduktionen af drivhusgasemissioner i Unionen. Dekarboniseringen af opvarmning og køling i denne sektor gennem en øget andel af produktionen og anvendelsen af vedvarende energi
  , navnlig i lokal sammenhæng,
  vil være nødvendig for at opfylde ambitionerne
  i den europæiske klimalovgivning
  for at nå Unionens mål om klimaneutralitet. Fremskridtene med anvendelsen af vedvarende energikilder til opvarmning og køling har imidlertid været stagnerende i de seneste ti år og er i høj grad baseret på øget anvendelse af biomasse. Uden opstilling af
  vejledende
  mål for øget produktion og anvendelse af vedvarende energi i bygninger vil der ikke være mulighed for at spore fremskridt og identificere flaskehalse i udbredelsen af vedvarende energi.
  Det bør være muligt for medlemsstaterne at medregne overskudsvarme og -kulde i forhold til det vejledende mål for vedvarende energi i bygninger op til en grænse på 20 % med en øvre grænse på 54 %.
  Desuden vil fastsættelsen af mål sende et langsigtet signal til investorerne, herunder for perioden umiddelbart efter 2030. Dette vil supplere forpligtelserne vedrørende energieffektivitet og bygningers energimæssige ydeevne
  og være i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  . Derfor bør der fastsættes
  vejledende
  mål for anvendelsen af vedvarende energi i bygninger for at vejlede og tilskynde medlemsstaterne til at gøre en indsats for at udnytte potentialet for at anvende og producere vedvarende energi i 
  eller nær
  bygninger
  og
  tilskynde til udvikling ▌af teknologier, der producerer vedvarende energi
  og bidrager til effektiv tilkobling heraf til energisystemet
  , samtidig med at der skabes sikkerhed for investorer og engagement på lokalt plan
  samt bidrages til systemeffektivitet
  .
  Emissionshandelsordningerne er udformet med henblik på at øge omkostningerne til fossil energi og føre til markedsdrevne energibesparelsesinvesteringer eller omstilling til vedvarende energi. Dobbelte byrder for forbrugerne gennem emissionshandelsordninger og andre mål, der kræves i henhold til EU-lovgivningen, bør undgås. |
| --- | --- |

(11)

Bygninger har et stort uudnyttet potentiale til effektivt at bidrage til reduktionen af drivhusgasemissioner i Unionen. Dekarboniseringen af opvarmning og køling i denne sektor gennem en øget andel af produktionen og anvendelsen af vedvarende energi
  , navnlig i lokal sammenhæng,
  vil være nødvendig for at opfylde ambitionerne
  i den europæiske klimalovgivning
  for at nå Unionens mål om klimaneutralitet. Fremskridtene med anvendelsen af vedvarende energikilder til opvarmning og køling har imidlertid været stagnerende i de seneste ti år og er i høj grad baseret på øget anvendelse af biomasse. Uden opstilling af
  vejledende
  mål for øget produktion og anvendelse af vedvarende energi i bygninger vil der ikke være mulighed for at spore fremskridt og identificere flaskehalse i udbredelsen af vedvarende energi.
  Det bør være muligt for medlemsstaterne at medregne overskudsvarme og -kulde i forhold til det vejledende mål for vedvarende energi i bygninger op til en grænse på 20 % med en øvre grænse på 54 %.
  Desuden vil fastsættelsen af mål sende et langsigtet signal til investorerne, herunder for perioden umiddelbart efter 2030. Dette vil supplere forpligtelserne vedrørende energieffektivitet og bygningers energimæssige ydeevne
  og være i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  . Derfor bør der fastsættes
  vejledende
  mål for anvendelsen af vedvarende energi i bygninger for at vejlede og tilskynde medlemsstaterne til at gøre en indsats for at udnytte potentialet for at anvende og producere vedvarende energi i 
  eller nær
  bygninger
  og
  tilskynde til udvikling ▌af teknologier, der producerer vedvarende energi
  og bidrager til effektiv tilkobling heraf til energisystemet
  , samtidig med at der skabes sikkerhed for investorer og engagement på lokalt plan
  samt bidrages til systemeffektivitet
  .
  Emissionshandelsordningerne er udformet med henblik på at øge omkostningerne til fossil energi og føre til markedsdrevne energibesparelsesinvesteringer eller omstilling til vedvarende energi. Dobbelte byrder for forbrugerne gennem emissionshandelsordninger og andre mål, der kræves i henhold til EU-lovgivningen, bør undgås.

| (11a) | Efter Ruslands invasion af Ukraine har argumenterne for en hurtig energiomstilling aldrig været stærkere eller tydeligere. Rusland leverer mere end 40 % af EU's samlede gasforbrug, der hovedsageligt anvendes inden for bygningssektoren, som tegner sig for 40 % af EU's samlede energiforbrug. En fremskyndelse af udrulningen af tagmonterede solcelleanlæg og varmepumper vil sætte EU i stand til at opnå betydelige reduktioner på importen af fossile brændstoffer. At fremskynde sådanne investeringer vil sætte yderligere skub i reduktionen af EU's afhængighed af eksterne leverancer. Ifølge REPowerEU kan der for 2022 alene spares yderligere 2,5 milliarder kubikmeter gas ved at installere op til 15 TWh af tagmonterede fotovoltaiske solcellesystemer og ekstra 12 milliarder kubikmeter for hver 10 millioner varmepumper, der installeres. Dette vil samtidig være en betydelig booster for de lokale jobmarkeder, idet en sådan installationsbølge af tagmonterede solcelleanlæg alene vil kunne skabe op mod 225 000 lokalt baserede jobs i installationsbranchen
   (13). |
| --- | --- |

(11a)

Efter Ruslands invasion af Ukraine har argumenterne for en hurtig energiomstilling aldrig været stærkere eller tydeligere. Rusland leverer mere end 40 % af EU's samlede gasforbrug, der hovedsageligt anvendes inden for bygningssektoren, som tegner sig for 40 % af EU's samlede energiforbrug. En fremskyndelse af udrulningen af tagmonterede solcelleanlæg og varmepumper vil sætte EU i stand til at opnå betydelige reduktioner på importen af fossile brændstoffer. At fremskynde sådanne investeringer vil sætte yderligere skub i reduktionen af EU's afhængighed af eksterne leverancer. Ifølge REPowerEU kan der for 2022 alene spares yderligere 2,5 milliarder kubikmeter gas ved at installere op til 15 TWh af tagmonterede fotovoltaiske solcellesystemer og ekstra 12 milliarder kubikmeter for hver 10 millioner varmepumper, der installeres. Dette vil samtidig være en betydelig booster for de lokale jobmarkeder, idet en sådan installationsbølge af tagmonterede solcelleanlæg alene vil kunne skabe op mod 225 000 lokalt baserede jobs i installationsbranchen
   (13).

| (12) | Et utilstrækkeligt antal kvalificerede arbejdstagere, navnlig installatører og designere af opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energi, bremser udskiftningen af varmesystemer baseret på fossile brændstoffer med systemer baseret på vedvarende energi og udgør en væsentlig hindring for integrationen af vedvarende energi i bygninger, industri og landbrug. Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og VE-fællesskaber for at foregribe de færdigheder, der vil være behov for. Et tilstrækkeligt antal
  kvalitetssikrede og virkningsfulde efteruddannelses- og omskolingsstrategier samt læringsprogrammer
  og certificeringsmuligheder, der sikrer korrekt installation og pålidelig drift af en lang række opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energi,
  og lagringsteknologier såvel som el-køretøjsladestandere,
  bør stilles til rådighed og udformes på en sådan måde, at de fremmer deltagelsen i sådanne uddannelsesprogrammer og certificeringssystemer. Medlemsstaterne bør overveje, hvilke foranstaltninger der bør træffes for at tiltrække grupper, der i øjeblikket er underrepræsenteret på de inden for erhvervsområder. Listen over uddannede og certificerede installatører bør offentliggøres for at sikre forbrugernes tillid og let adgang til skræddersyede design- og installatørfærdigheder, der garanterer korrekt installation og drift af opvarmning og køling baseret på vedvarende energi. |
| --- | --- |

(12)

Et utilstrækkeligt antal kvalificerede arbejdstagere, navnlig installatører og designere af opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energi, bremser udskiftningen af varmesystemer baseret på fossile brændstoffer med systemer baseret på vedvarende energi og udgør en væsentlig hindring for integrationen af vedvarende energi i bygninger, industri og landbrug. Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og VE-fællesskaber for at foregribe de færdigheder, der vil være behov for. Et tilstrækkeligt antal
  kvalitetssikrede og virkningsfulde efteruddannelses- og omskolingsstrategier samt læringsprogrammer
  og certificeringsmuligheder, der sikrer korrekt installation og pålidelig drift af en lang række opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energi,
  og lagringsteknologier såvel som el-køretøjsladestandere,
  bør stilles til rådighed og udformes på en sådan måde, at de fremmer deltagelsen i sådanne uddannelsesprogrammer og certificeringssystemer. Medlemsstaterne bør overveje, hvilke foranstaltninger der bør træffes for at tiltrække grupper, der i øjeblikket er underrepræsenteret på de inden for erhvervsområder. Listen over uddannede og certificerede installatører bør offentliggøres for at sikre forbrugernes tillid og let adgang til skræddersyede design- og installatørfærdigheder, der garanterer korrekt installation og drift af opvarmning og køling baseret på vedvarende energi.

| (12a) | Landbrugs- og gartnerivirksomheder har plads og tagareal, og de producerer biomasse. Disse aktiver giver dem mulighed for at spille en vigtig rolle i energiomstillingen i landdistrikterne og landbrugssamfundene, navnlig i betragtning af den decentraliserede produktion. Sektoren bruger forholdsvis lidt energi og kan producere væsentlig mere vedvarende energi, end den har brug for. Derfor bør udrulningen af energideling og energifællesskaber fremmes og støttes yderligere. |
| --- | --- |

(12a)

Landbrugs- og gartnerivirksomheder har plads og tagareal, og de producerer biomasse. Disse aktiver giver dem mulighed for at spille en vigtig rolle i energiomstillingen i landdistrikterne og landbrugssamfundene, navnlig i betragtning af den decentraliserede produktion. Sektoren bruger forholdsvis lidt energi og kan producere væsentlig mere vedvarende energi, end den har brug for. Derfor bør udrulningen af energideling og energifællesskaber fremmes og støttes yderligere.

| (13) | Oprindelsesgarantier er et vigtigt redskab til forbrugeroplysning og til yderligere udbredelse af VE-elkøbsaftaler. For at etablere et sammenhængende EU-grundlag for anvendelsen af oprindelsesgarantier og give adgang til passende dokumentation for personer, der indgår VE-elkøbsaftaler, bør alle producenter af vedvarende energi kunne modtage en oprindelsesgaranti, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelse til at tage hensyn til markedsværdien af oprindelsesgarantierne, hvis energiproducenterne modtager finansiel støtte.
  Systemet med oprindelsesgarantier, som medlemsstaterne har indført, bør være et harmoniseret system, der gælder i hele Unionen. Et mere fleksibelt energisystem og stigende forbrugerefterspørgsel kræver et mere innovativt, digitalt, teknologisk avanceret og pålideligt værktøj til støtte for og dokumentation af den stigende produktion af vedvarende energi. Navnlig kan innovative teknologier sikre en højere geografisk og tidsmæssig detaljeringsgrad af oprindelsesgarantier. For at fremme digital innovation på dette område bør medlemsstaterne indføre en yderligere størrelsesmæssig detaljeringsgrad i deres ordninger for oprindelsesgarantier. |
| --- | --- |

(13)

Oprindelsesgarantier er et vigtigt redskab til forbrugeroplysning og til yderligere udbredelse af VE-elkøbsaftaler. For at etablere et sammenhængende EU-grundlag for anvendelsen af oprindelsesgarantier og give adgang til passende dokumentation for personer, der indgår VE-elkøbsaftaler, bør alle producenter af vedvarende energi kunne modtage en oprindelsesgaranti, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelse til at tage hensyn til markedsværdien af oprindelsesgarantierne, hvis energiproducenterne modtager finansiel støtte.
  Systemet med oprindelsesgarantier, som medlemsstaterne har indført, bør være et harmoniseret system, der gælder i hele Unionen. Et mere fleksibelt energisystem og stigende forbrugerefterspørgsel kræver et mere innovativt, digitalt, teknologisk avanceret og pålideligt værktøj til støtte for og dokumentation af den stigende produktion af vedvarende energi. Navnlig kan innovative teknologier sikre en højere geografisk og tidsmæssig detaljeringsgrad af oprindelsesgarantier. For at fremme digital innovation på dette område bør medlemsstaterne indføre en yderligere størrelsesmæssig detaljeringsgrad i deres ordninger for oprindelsesgarantier.

| (13a) | I overensstemmelse med den fælles europæiske indsats for mere prisoverkommelig, sikker og bæredygtig energi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 8. marts 2022 bør medlemsstaterne, hvor det er relevant, vurdere behovet for at udvide den eksisterende gasnetinfrastruktur for at lette integrationen af gas fra vedvarende energikilder og mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, navnlig hvis denne infrastruktur bidrager væsentligt til sammenkoblingen mellem mindst to medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland. |
| --- | --- |

(13a)

I overensstemmelse med den fælles europæiske indsats for mere prisoverkommelig, sikker og bæredygtig energi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 8. marts 2022 bør medlemsstaterne, hvor det er relevant, vurdere behovet for at udvide den eksisterende gasnetinfrastruktur for at lette integrationen af gas fra vedvarende energikilder og mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, navnlig hvis denne infrastruktur bidrager væsentligt til sammenkoblingen mellem mindst to medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland.

| (14) | Infrastrukturudviklingen af fjernvarme- og fjernkølenet bør intensiveres og styres i retning af en effektiv og fleksibel udnyttelse af en bredere vifte af vedvarende varme- og kuldekilder med henblik på at øge udbredelsen af vedvarende energi og uddybe integrationen af energisystemet. Det er derfor hensigtsmæssigt at ajourføre listen over vedvarende energikilder, som fjernvarme- og fjernkølingsnet i stigende grad bør imødekomme, og kræve integration af termisk energilagring som en kilde til fleksibilitet, større energieffektivitet og mere omkostningseffektiv drift. |
| --- | --- |

(14)

Infrastrukturudviklingen af fjernvarme- og fjernkølenet bør intensiveres og styres i retning af en effektiv og fleksibel udnyttelse af en bredere vifte af vedvarende varme- og kuldekilder med henblik på at øge udbredelsen af vedvarende energi og uddybe integrationen af energisystemet. Det er derfor hensigtsmæssigt at ajourføre listen over vedvarende energikilder, som fjernvarme- og fjernkølingsnet i stigende grad bør imødekomme, og kræve integration af termisk energilagring som en kilde til fleksibilitet, større energieffektivitet og mere omkostningseffektiv drift.

| (14a) | Medlemsstaternes foranstaltninger til at integrere uregelmæssig elektricitet fra vedvarende energikilder i nettet, samtidig med at netstabiliteten og forsyningssikkerheden sikres, kan vedrøre udviklingen af løsninger såsom lagerfaciliteter, styring af efterspørgslen og netbalancerende kraftværker og højeffektive kraftvarmeværker, der deltager i netbalancering til støtte for uregelmæssig vedvarende elektricitet. |
| --- | --- |

(14a)

Medlemsstaternes foranstaltninger til at integrere uregelmæssig elektricitet fra vedvarende energikilder i nettet, samtidig med at netstabiliteten og forsyningssikkerheden sikres, kan vedrøre udviklingen af løsninger såsom lagerfaciliteter, styring af efterspørgslen og netbalancerende kraftværker og højeffektive kraftvarmeværker, der deltager i netbalancering til støtte for uregelmæssig vedvarende elektricitet.

| (15) | Eftersom der forventes mere end 30 millioner elektriske køretøjer i Unionen i 2030, er det nødvendigt at sikre, at de fuldt ud kan bidrage til systemintegration af elektricitet fra vedvarende energikilder og dermed gøre det muligt at nå op på en højere andel af elektricitet fra vedvarende energikilder på en omkostningsoptimal måde. Elektriske køretøjers potentiale til at absorbere elektricitet fra vedvarende energikilder på tidspunkter, hvor der er rigeligt af den, og føre den tilbage til et net, hvor der er knaphed, skal udnyttes fuldt ud for at bidrage til systemintegration af variabel VE-elektricitet, samtidig med at der sikres en sikker og stabil strømforsyning. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre
  nødvendige
  foranstaltninger vedrørende elektriske køretøjer og oplysninger om vedvarende energi, og hvordan og hvornår den skal anvendes, som supplerer bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (14) og [den foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020].
  Desuden kan elektriske køretøjer med solpaneler yde et afgørende bidrag til dekarboniseringen af den europæiske transportsektor. De er betydeligt mere energieffektive end traditionelle batteridrevne elektriske køretøjer, er knap så afhængige af elnettet til opladning og kan generere yderligere ren energi, der kan tilføres nettet gennem tovejsopladning og således bidrage til Europas energiuafhængighed og produktion af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom der forventes mere end 30 millioner elektriske køretøjer i Unionen i 2030, er det nødvendigt at sikre, at de fuldt ud kan bidrage til systemintegration af elektricitet fra vedvarende energikilder og dermed gøre det muligt at nå op på en højere andel af elektricitet fra vedvarende energikilder på en omkostningsoptimal måde. Elektriske køretøjers potentiale til at absorbere elektricitet fra vedvarende energikilder på tidspunkter, hvor der er rigeligt af den, og føre den tilbage til et net, hvor der er knaphed, skal udnyttes fuldt ud for at bidrage til systemintegration af variabel VE-elektricitet, samtidig med at der sikres en sikker og stabil strømforsyning. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre
  nødvendige
  foranstaltninger vedrørende elektriske køretøjer og oplysninger om vedvarende energi, og hvordan og hvornår den skal anvendes, som supplerer bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (14) og [den foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020].
  Desuden kan elektriske køretøjer med solpaneler yde et afgørende bidrag til dekarboniseringen af den europæiske transportsektor. De er betydeligt mere energieffektive end traditionelle batteridrevne elektriske køretøjer, er knap så afhængige af elnettet til opladning og kan generere yderligere ren energi, der kan tilføres nettet gennem tovejsopladning og således bidrage til Europas energiuafhængighed og produktion af vedvarende energi.

| (15a) | Der bør ske fuld udnyttelse af potentialet ved netafbalancerende kraftværker og kraftvarmeværker, der deltager i netafbalancering til støtte for uregelmæssig VE-elektricitet, og således også muliggør udvidelsen af sådan VE-elektricitet. |
| --- | --- |

(15a)

Der bør ske fuld udnyttelse af potentialet ved netafbalancerende kraftværker og kraftvarmeværker, der deltager i netafbalancering til støtte for uregelmæssig VE-elektricitet, og således også muliggør udvidelsen af sådan VE-elektricitet.

| (16) | For at fleksibilitets- og balanceringstjenester fra aggregeringen af distribuerede lagringsaktiver kan udvikles på en konkurrencedygtig måde, bør realtidsadgang til grundlæggende batterioplysninger såsom sundhedstilstand, ladetilstand, kapacitet og strømsætpunkt gives på ikkediskriminerende vilkår,
  i fuld overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse)
   (15), og gratis til ejerne eller brugerne af batterierne og de enheder, der
  gennem udtrykkeligt samtykke
  handler på deres vegne, såsom forvaltere af bygningsenergisystemer, udbydere af mobilitetstjenester og andre deltagere på elektricitetsmarkedet
  , såsom brugere af elektriske køretøjer
  . Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre foranstaltninger til imødekommelse af behovet for adgang til sådanne data med henblik på at lette integrationsrelateret drift af husholdningsbatterier, elektriske køretøjer,
  intelligente opvarmnings- og kølingssystemer og andre intelligente anordninger,
  der supplerer bestemmelserne om adgang til batteridata med henblik på at lette ændring af anvendelsen af batterier i [Kommissionens foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020]. Bestemmelserne om adgang til batteridata for elektriske køretøjer bør finde anvendelse ud over de bestemmelser, der er fastsat i EU-lovgivningen om typegodkendelse af køretøjer. |
| --- | --- |

(16)

For at fleksibilitets- og balanceringstjenester fra aggregeringen af distribuerede lagringsaktiver kan udvikles på en konkurrencedygtig måde, bør realtidsadgang til grundlæggende batterioplysninger såsom sundhedstilstand, ladetilstand, kapacitet og strømsætpunkt gives på ikkediskriminerende vilkår,
  i fuld overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse)
   (15), og gratis til ejerne eller brugerne af batterierne og de enheder, der
  gennem udtrykkeligt samtykke
  handler på deres vegne, såsom forvaltere af bygningsenergisystemer, udbydere af mobilitetstjenester og andre deltagere på elektricitetsmarkedet
  , såsom brugere af elektriske køretøjer
  . Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre foranstaltninger til imødekommelse af behovet for adgang til sådanne data med henblik på at lette integrationsrelateret drift af husholdningsbatterier, elektriske køretøjer,
  intelligente opvarmnings- og kølingssystemer og andre intelligente anordninger,
  der supplerer bestemmelserne om adgang til batteridata med henblik på at lette ændring af anvendelsen af batterier i [Kommissionens foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020]. Bestemmelserne om adgang til batteridata for elektriske køretøjer bør finde anvendelse ud over de bestemmelser, der er fastsat i EU-lovgivningen om typegodkendelse af køretøjer.

| (17) | Det stigende antal elektriske køretøjer inden for vej, jernbane, søfart og andre transportformer vil kræve, at genopladningsaktiviteterne optimeres og forvaltes på en måde, der ikke forårsager overbelastning, og som fuldt ud udnytter tilgængeligheden af elektricitet fra vedvarende energikilder og lave elpriser i systemet. I situationer, hvor
  intelligent
  tovejsopladning vil bidrage til yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder fra elektriske bilparker inden for transport og elektricitetssystemet generelt, bør en sådan funktionalitet stilles til rådighed. I betragtning af ladestandernes lange levetid bør kravene til opladningsinfrastruktur ajourføres på en måde, der tager højde for fremtidige behov og ikke vil medføre negative fastlåsningseffekter for udviklingen af teknologi og tjenester. |
| --- | --- |

(17)

Det stigende antal elektriske køretøjer inden for vej, jernbane, søfart og andre transportformer vil kræve, at genopladningsaktiviteterne optimeres og forvaltes på en måde, der ikke forårsager overbelastning, og som fuldt ud udnytter tilgængeligheden af elektricitet fra vedvarende energikilder og lave elpriser i systemet. I situationer, hvor
  intelligent
  tovejsopladning vil bidrage til yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder fra elektriske bilparker inden for transport og elektricitetssystemet generelt, bør en sådan funktionalitet stilles til rådighed. I betragtning af ladestandernes lange levetid bør kravene til opladningsinfrastruktur ajourføres på en måde, der tager højde for fremtidige behov og ikke vil medføre negative fastlåsningseffekter for udviklingen af teknologi og tjenester.

| (18) | Brugere af elektriske køretøjer, der indgår kontraktlige aftaler med udbydere af elektromobilitetstjenester og deltagere på elektricitetsmarkedet, bør have ret til at modtage oplysninger og forklaringer om, hvordan aftalens vilkår vil påvirke brugen af deres køretøj og batteriets sundhedstilstand. Udbydere af elektromobilitetstjenester og deltagere på elektricitetsmarkedet bør klart forklare brugerne af elektriske køretøjer, hvordan de vil modtage betaling for de fleksibilitets-, balancerings- og lagringstjenester, der leveres til elektricitetssystemet og markedet ved brug af deres elektriske køretøj. Brugere af elektriske køretøjer skal også have deres forbrugerrettigheder sikret, når de indgår sådanne aftaler, navnlig med hensyn til beskyttelse af deres personoplysninger, såsom placering og kørevaner, i forbindelse med brugen af deres køretøj. Brugernes præference med hensyn til den type elektricitet, der købes til brug i deres elektriske køretøj, samt andre præferencer kan også være en del af sådanne aftaler. Af ovennævnte årsager er det vigtigt
  at sikre, at den opladningsinfrastruktur, der skal etableres, anvendes mest effektivt
  .
  Med henblik på at forbedre forbrugertilliden i elektromobilitet er det af afgørende betydning,
  at brugere af elektriske køretøjer kan bruge deres abonnement på flere ladestandere. Dette vil også gøre det muligt for brugeren af det elektriske køretøj at vælge at integrere det optimalt i elektricitetssystemet gennem forudsigelig planlægning og incitamenter baseret på brugernes præferencer. Dette er også i overensstemmelse med principperne om et forbrugerorienteret energisystem baseret på producent-forbrugere og brugere af elektriske køretøjers ret til at vælge leverandør som slutkunder i henhold til bestemmelserne i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(18)

Brugere af elektriske køretøjer, der indgår kontraktlige aftaler med udbydere af elektromobilitetstjenester og deltagere på elektricitetsmarkedet, bør have ret til at modtage oplysninger og forklaringer om, hvordan aftalens vilkår vil påvirke brugen af deres køretøj og batteriets sundhedstilstand. Udbydere af elektromobilitetstjenester og deltagere på elektricitetsmarkedet bør klart forklare brugerne af elektriske køretøjer, hvordan de vil modtage betaling for de fleksibilitets-, balancerings- og lagringstjenester, der leveres til elektricitetssystemet og markedet ved brug af deres elektriske køretøj. Brugere af elektriske køretøjer skal også have deres forbrugerrettigheder sikret, når de indgår sådanne aftaler, navnlig med hensyn til beskyttelse af deres personoplysninger, såsom placering og kørevaner, i forbindelse med brugen af deres køretøj. Brugernes præference med hensyn til den type elektricitet, der købes til brug i deres elektriske køretøj, samt andre præferencer kan også være en del af sådanne aftaler. Af ovennævnte årsager er det vigtigt
  at sikre, at den opladningsinfrastruktur, der skal etableres, anvendes mest effektivt
  .
  Med henblik på at forbedre forbrugertilliden i elektromobilitet er det af afgørende betydning,
  at brugere af elektriske køretøjer kan bruge deres abonnement på flere ladestandere. Dette vil også gøre det muligt for brugeren af det elektriske køretøj at vælge at integrere det optimalt i elektricitetssystemet gennem forudsigelig planlægning og incitamenter baseret på brugernes præferencer. Dette er også i overensstemmelse med principperne om et forbrugerorienteret energisystem baseret på producent-forbrugere og brugere af elektriske køretøjers ret til at vælge leverandør som slutkunder i henhold til bestemmelserne i direktiv (EU) 2019/944.

| (18a) | Foruden husholdningsbatterier og el-køretøjer har en række apparater såsom intelligente opvarmnings- og kølingsenheder, varmtvandsbeholdere, termiske energilagringsenheder og andre intelligente anordninger ligeledes et betydeligt potentiale for efterspørgselsreaktion, hvilket bør udnyttes så hurtigt som muligt for at sætte forbrugerne i stand til at bidrage med deres fleksibilitet til energisystemet. Derfor er det nødvendigt at indføre foranstaltninger, der muliggør adgang i realtid til data af relevans for efterspørgselsrespons til brugere såvel som til tredjeparter, der handler på ejeres og brugeres vegne, såsom deltagere på elektricitetsmarkedet, på ikke-diskriminerende vilkår, gratis og uden omkostninger samt i nøje overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(18a)

Foruden husholdningsbatterier og el-køretøjer har en række apparater såsom intelligente opvarmnings- og kølingsenheder, varmtvandsbeholdere, termiske energilagringsenheder og andre intelligente anordninger ligeledes et betydeligt potentiale for efterspørgselsreaktion, hvilket bør udnyttes så hurtigt som muligt for at sætte forbrugerne i stand til at bidrage med deres fleksibilitet til energisystemet. Derfor er det nødvendigt at indføre foranstaltninger, der muliggør adgang i realtid til data af relevans for efterspørgselsrespons til brugere såvel som til tredjeparter, der handler på ejeres og brugeres vegne, såsom deltagere på elektricitetsmarkedet, på ikke-diskriminerende vilkår, gratis og uden omkostninger samt i nøje overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679.

| (19) | Distribuerede
  og decentraliserede aktiver til produktion og efterspørgselsreaktion samt
  lagringsaktiver, som f.eks. husholdningsbatterier og batterier til elektriske køretøjer,
  intelligente opvarmnings- og kølingssystemer og andet intelligent udstyr samt termisk energilagring,
  har potentiale til at tilbyde betydelige fleksibilitets- og balanceringsydelser til nettet gennem aggregering. For at lette udviklingen af sådanne
  apparater og relaterede
  tjenester bør de lovgivningsmæssige bestemmelser om tilslutning og drift af
  de decentraliserede produktionsaktiver og
  lagringsaktiverne, såsom takster, forpligtelsesperiode og tilslutningsspecifikationer, udformes på en sådan måde, at de ikke hæmmer potentialet i alle disse lagringsaktiver, herunder små og mobile, til at tilbyde fleksibilitets- og balanceringstjenester til systemet og bidrage til yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder sammenlignet med større stationære lagringsaktiver.
  Medlemsstaterne bør desuden sikre lige konkurrencevilkår for mindre markedsaktører, navnlig energifællesskaber, så disse kan deltage på markedet uden at blive pålagt uforholdsmæssige administrative eller reguleringsmæssige byrder. |
| --- | --- |

(19)

Distribuerede
  og decentraliserede aktiver til produktion og efterspørgselsreaktion samt
  lagringsaktiver, som f.eks. husholdningsbatterier og batterier til elektriske køretøjer,
  intelligente opvarmnings- og kølingssystemer og andet intelligent udstyr samt termisk energilagring,
  har potentiale til at tilbyde betydelige fleksibilitets- og balanceringsydelser til nettet gennem aggregering. For at lette udviklingen af sådanne
  apparater og relaterede
  tjenester bør de lovgivningsmæssige bestemmelser om tilslutning og drift af
  de decentraliserede produktionsaktiver og
  lagringsaktiverne, såsom takster, forpligtelsesperiode og tilslutningsspecifikationer, udformes på en sådan måde, at de ikke hæmmer potentialet i alle disse lagringsaktiver, herunder små og mobile, til at tilbyde fleksibilitets- og balanceringstjenester til systemet og bidrage til yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder sammenlignet med større stationære lagringsaktiver.
  Medlemsstaterne bør desuden sikre lige konkurrencevilkår for mindre markedsaktører, navnlig energifællesskaber, så disse kan deltage på markedet uden at blive pålagt uforholdsmæssige administrative eller reguleringsmæssige byrder.

| (20) | Ladestandere, hvor elektriske køretøjer typisk parkerer i længere perioder, f.eks. hvor personer parkerer på grund af bopæl eller beskæftigelse, er yderst relevante for energisystemets integration, og derfor skal der sikres intelligente opladningsfunktioner og tovejsopladningsfunktioner.
  Der bør iværksættes specifikke initiativer for at øge antallet af ladestandere i landdistrikter og tyndt befolkede områder og for at sikre en passende fordeling i de mest fjerntliggende og bjergrige områder.
  I denne forbindelse er driften af ikkeoffentligt tilgængelig normal opladningsinfrastruktur
  , f.eks. ved hjælp af intelligente målersystemer,
  særlig vigtig for integrationen af elektriske køretøjer i elektricitetssystemet, da den er placeret, hvor elektriske køretøjer parkerer gentagne gange i lange perioder, f.eks. i bygninger med begrænset adgang, medarbejderparkering eller parkeringsfaciliteter, der udlejes til fysiske eller juridiske personer. |
| --- | --- |

(20)

Ladestandere, hvor elektriske køretøjer typisk parkerer i længere perioder, f.eks. hvor personer parkerer på grund af bopæl eller beskæftigelse, er yderst relevante for energisystemets integration, og derfor skal der sikres intelligente opladningsfunktioner og tovejsopladningsfunktioner.
  Der bør iværksættes specifikke initiativer for at øge antallet af ladestandere i landdistrikter og tyndt befolkede områder og for at sikre en passende fordeling i de mest fjerntliggende og bjergrige områder.
  I denne forbindelse er driften af ikkeoffentligt tilgængelig normal opladningsinfrastruktur
  , f.eks. ved hjælp af intelligente målersystemer,
  særlig vigtig for integrationen af elektriske køretøjer i elektricitetssystemet, da den er placeret, hvor elektriske køretøjer parkerer gentagne gange i lange perioder, f.eks. i bygninger med begrænset adgang, medarbejderparkering eller parkeringsfaciliteter, der udlejes til fysiske eller juridiske personer.

| (21) | Industrien tegner sig for 25 % af EU's energiforbrug og er en stor forbruger af opvarmning og køling, hvoraf 91 % i øjeblikket er baseret på fossile brændstoffer. 50 % af opvarmnings- og kølingsbehovet er imidlertid efter lav temperatur (< 200 oC), for hvilke der findes omkostningseffektive muligheder for vedvarende energi, herunder gennem
  direkte
  elektrificering
  baseret på vedvarende energikilder, industrielle varmepumper og geotermiske løsninger
  . Industrien anvender desuden ikkevedvarende kilder som råstoffer til at producere produkter som stål eller kemikalier. De investeringsbeslutninger, industrien træffer i dag, vil være afgørende for de fremtidige industrielle processer og energimuligheder, som industrien har til rådighed, så det er vigtigt, at disse investeringsbeslutninger er fremtidssikrede
  , og at skabelse af strandede aktiver undgås
  . Derfor bør der indføres benchmarks for at tilskynde industrien til at skifte til en produktionsproces baseret på vedvarende energi, som ikke kun drives af vedvarende energi, men også anvender råmaterialer baseret på vedvarende energi såsom vedvarende brint. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Industrien tegner sig for 25 % af EU's energiforbrug og er en stor forbruger af opvarmning og køling, hvoraf 91 % i øjeblikket er baseret på fossile brændstoffer. 50 % af opvarmnings- og kølingsbehovet er imidlertid efter lav temperatur (< 200 oC), for hvilke der findes omkostningseffektive muligheder for vedvarende energi, herunder gennem
  direkte
  elektrificering
  baseret på vedvarende energikilder, industrielle varmepumper og geotermiske løsninger
  . Industrien anvender desuden ikkevedvarende kilder som råstoffer til at producere produkter som stål eller kemikalier. De investeringsbeslutninger, industrien træffer i dag, vil være afgørende for de fremtidige industrielle processer og energimuligheder, som industrien har til rådighed, så det er vigtigt, at disse investeringsbeslutninger er fremtidssikrede
  , og at skabelse af strandede aktiver undgås
  . Derfor bør der indføres benchmarks for at tilskynde industrien til at skifte til en produktionsproces baseret på vedvarende energi, som ikke kun drives af vedvarende energi, men også anvender råmaterialer baseret på vedvarende energi såsom vedvarende brint. ▌

| (21a) | Medlemsstaterne bør fremme de nødvendige territoriale planlægningsinstrumenter, der klassificerer landbrugsjorder og identificerer jorder af høj landbrugsværdi i henhold til deres jordbundsmæssige karakteristika. Medlemsstaterne bør i deres politikker for udvikling og fremme af vedvarende energi holde fast i formålet med disse jorder til landbrugs- og husdyrbrug. |
| --- | --- |

(21a)

Medlemsstaterne bør fremme de nødvendige territoriale planlægningsinstrumenter, der klassificerer landbrugsjorder og identificerer jorder af høj landbrugsværdi i henhold til deres jordbundsmæssige karakteristika. Medlemsstaterne bør i deres politikker for udvikling og fremme af vedvarende energi holde fast i formålet med disse jorder til landbrugs- og husdyrbrug.

| (22) | Under anvendelse af princippet om energieffektivitet først kan
  vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anvendes til energiformål, men også til ikkeenergimæssige formål som råstof eller råmateriale i industrier som stål eller kemikalier. Anvendelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, til begge formål udnytter deres fulde potentiale til at erstatte fossile brændstoffer, der anvendes som råstoffer, og til at reducere drivhusgasemissionerne i 
  industrielle processer, som er vanskelige at elektrificere,
  og bør derfor indgå i et mål for anvendelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Nationale foranstaltninger til støtte for udbredelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i de pågældende industrisektorer, bør ikke føre til nettostigninger i forureningen som følge af en øget efterspørgsel efter elproduktion, som dækkes af de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, diesel, brunkul, olie, tørv og olieskifer. |
| --- | --- |

(22)

Under anvendelse af princippet om energieffektivitet først kan
  vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anvendes til energiformål, men også til ikkeenergimæssige formål som råstof eller råmateriale i industrier som stål eller kemikalier. Anvendelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, til begge formål udnytter deres fulde potentiale til at erstatte fossile brændstoffer, der anvendes som råstoffer, og til at reducere drivhusgasemissionerne i 
  industrielle processer, som er vanskelige at elektrificere,
  og bør derfor indgå i et mål for anvendelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Nationale foranstaltninger til støtte for udbredelsen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i de pågældende industrisektorer, bør ikke føre til nettostigninger i forureningen som følge af en øget efterspørgsel efter elproduktion, som dækkes af de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, diesel, brunkul, olie, tørv og olieskifer.

| (22a) | Som nævnt i EU's brintstrategi kan kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint spille en rolle i energiomstillingen for at reducere emissionerne fra eksisterende brændstoffer. Da kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint ikke er vedvarende brændstoffer, bør revisionen af direktiv (EU) .../... [Direktiv om gas og brint] definere de supplerende bestemmelser om den rolle, som kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint spiller for at opnå kulstofneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

(22a)

Som nævnt i EU's brintstrategi kan kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint spille en rolle i energiomstillingen for at reducere emissionerne fra eksisterende brændstoffer. Da kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint ikke er vedvarende brændstoffer, bør revisionen af direktiv (EU) .../... [Direktiv om gas og brint] definere de supplerende bestemmelser om den rolle, som kulstoffattige brændstoffer og kulstoffattig brint spiller for at opnå kulstofneutralitet senest i 2050.

| (23) | Et øget ambitionsniveau i sektoren for opvarmning og køling er nøglen til at nå det overordnede mål for vedvarende energi, eftersom opvarmning og køling udgør omkring halvdelen af Unionens energiforbrug og dækker en bred vifte af slutanvendelser og -teknologier i bygninger, industri og fjernvarme og fjernkøling. For at fremskynde stigningen i vedvarende energi inden for opvarmning og køling bør en årlig stigning på 1,1 ▌ som minimum gøres bindende for alle medlemsstater
  med et vejledende mål på op til 2,3 i overensstemmelse med REPowerEU-niveauet
  . For de medlemsstater, der allerede har andele af vedvarende energi på over 50 % i sektoren for opvarmning og køling, bør det fortsat være muligt kun at anvende halvdelen af den bindende årlige stigningstakt, og medlemsstater med 60 % eller derover kan anse en sådan andel for at opfylde den gennemsnitlige årlige stigningstakt i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2, litra b) og c).
  Medlemsstaterne bør med inddragelse af lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om energieffektivitets først foretage en vurdering af deres potentiale for energi fra vedvarende energikilder i varme- og kølesektoren og af anvendelsen af overskudsvarme og -kulde.
  Desuden bør der fastsættes medlemsstatsspecifikke tillæg, som omfordeler den ekstra indsats til det ønskede niveau for vedvarende energi i 2030 blandt medlemsstaterne på grundlag af BNP og omkostningseffektivitet. En længere liste over forskellige foranstaltninger bør også medtages i direktiv (EU) 2018/2001 for at gøre det lettere at øge andelen af vedvarende energi inden for opvarmning og køling. Medlemsstaterne
  bør
  gennemføre
  tre
  foranstaltninger fra listen over foranstaltninger.
  I forbindelse med vedtagelse og gennemførelse af foranstaltningerne bør medlemsstaterne sikre, at de er tilgængelige for alle forbrugere, navnlig forbrugere i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, og bør kræve, at en væsentlig andel af foranstaltningerne som en prioritering gennemføres i lavindkomsthusholdninger, der er i risiko for energifattigdom, og i forbindelse med socialt boligbyggeri [ændring 38]. |
| --- | --- |

(23)

Et øget ambitionsniveau i sektoren for opvarmning og køling er nøglen til at nå det overordnede mål for vedvarende energi, eftersom opvarmning og køling udgør omkring halvdelen af Unionens energiforbrug og dækker en bred vifte af slutanvendelser og -teknologier i bygninger, industri og fjernvarme og fjernkøling. For at fremskynde stigningen i vedvarende energi inden for opvarmning og køling bør en årlig stigning på 1,1 ▌ som minimum gøres bindende for alle medlemsstater
  med et vejledende mål på op til 2,3 i overensstemmelse med REPowerEU-niveauet
  . For de medlemsstater, der allerede har andele af vedvarende energi på over 50 % i sektoren for opvarmning og køling, bør det fortsat være muligt kun at anvende halvdelen af den bindende årlige stigningstakt, og medlemsstater med 60 % eller derover kan anse en sådan andel for at opfylde den gennemsnitlige årlige stigningstakt i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2, litra b) og c).
  Medlemsstaterne bør med inddragelse af lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om energieffektivitets først foretage en vurdering af deres potentiale for energi fra vedvarende energikilder i varme- og kølesektoren og af anvendelsen af overskudsvarme og -kulde.
  Desuden bør der fastsættes medlemsstatsspecifikke tillæg, som omfordeler den ekstra indsats til det ønskede niveau for vedvarende energi i 2030 blandt medlemsstaterne på grundlag af BNP og omkostningseffektivitet. En længere liste over forskellige foranstaltninger bør også medtages i direktiv (EU) 2018/2001 for at gøre det lettere at øge andelen af vedvarende energi inden for opvarmning og køling. Medlemsstaterne
  bør
  gennemføre
  tre
  foranstaltninger fra listen over foranstaltninger.
  I forbindelse med vedtagelse og gennemførelse af foranstaltningerne bør medlemsstaterne sikre, at de er tilgængelige for alle forbrugere, navnlig forbrugere i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, og bør kræve, at en væsentlig andel af foranstaltningerne som en prioritering gennemføres i lavindkomsthusholdninger, der er i risiko for energifattigdom, og i forbindelse med socialt boligbyggeri [ændring 38].

| (24) | For at sikre, at fjernvarme og fjernkøling kommer til at spille en større rolle sammen med bedre forbrugeroplysning, er det hensigtsmæssigt at præcisere og styrke offentliggørelsen af andelen af
  vedvarende energikilder og de dermed forbundne drivhusgasemissioner samt
  disse systemers energieffektivitet. |
| --- | --- |

(24)

For at sikre, at fjernvarme og fjernkøling kommer til at spille en større rolle sammen med bedre forbrugeroplysning, er det hensigtsmæssigt at præcisere og styrke offentliggørelsen af andelen af
  vedvarende energikilder og de dermed forbundne drivhusgasemissioner samt
  disse systemers energieffektivitet.

| (24a) | Landbrugssektoren har potentiale til at producere yderligere elektricitet fra vedvarende energikilder. Denne elektricitet fra vedvarende energikilder produceres på en decentraliseret måde, hvilket udgør en mulighed i energiomstillingen. Hvis denne elektricitet skal lægges på nettet, skal dette net have tilstrækkelig kapacitet. Nettene slutter dog ofte i landdistrikterne, og derfor har de ikke tilstrækkelig kapacitet til at rumme yderligere elektricitet. Der bør tilskyndes kraftigt til at forstærke nettene i landdistrikterne, så bedrifterne reelt kan give deres potentielle bidrag til energiomstillingen gennem en decentraliseret produktion af elektricitet. |
| --- | --- |

(24a)

Landbrugssektoren har potentiale til at producere yderligere elektricitet fra vedvarende energikilder. Denne elektricitet fra vedvarende energikilder produceres på en decentraliseret måde, hvilket udgør en mulighed i energiomstillingen. Hvis denne elektricitet skal lægges på nettet, skal dette net have tilstrækkelig kapacitet. Nettene slutter dog ofte i landdistrikterne, og derfor har de ikke tilstrækkelig kapacitet til at rumme yderligere elektricitet. Der bør tilskyndes kraftigt til at forstærke nettene i landdistrikterne, så bedrifterne reelt kan give deres potentielle bidrag til energiomstillingen gennem en decentraliseret produktion af elektricitet.

| (24b) | Mindre energiproduktionsanlæg på bedriftsniveau har et enormt potentiale til at øge bedriftens cirkularitet ved at omdanne bedriftens affald og reststrømme, bl.a. gødning, til varme og elektricitet. Alle hindringer bør således fjernes for at tilskynde landbrugerne til at investere i de teknologier, der fremmer et cirkulært landbrug, såsom små biogastanke. En af disse hindringer er udnyttelsen af restprodukter, f.eks. RENURE, såvel som ammoniumsulfat, der bør kunne kategoriseres og anvendes som gødning. |
| --- | --- |

(24b)

Mindre energiproduktionsanlæg på bedriftsniveau har et enormt potentiale til at øge bedriftens cirkularitet ved at omdanne bedriftens affald og reststrømme, bl.a. gødning, til varme og elektricitet. Alle hindringer bør således fjernes for at tilskynde landbrugerne til at investere i de teknologier, der fremmer et cirkulært landbrug, såsom små biogastanke. En af disse hindringer er udnyttelsen af restprodukter, f.eks. RENURE, såvel som ammoniumsulfat, der bør kunne kategoriseres og anvendes som gødning.

| (25) | Moderne effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer baseret på vedvarende energi har udvist potentiale til at tilvejebringe omkostningseffektive løsninger til integration af vedvarende energi, øget energieffektivitet og integration af energisystemet og samtidig fremme overordnet dekarbonisering i sektoren for opvarmning og køling. For at sikre, at dette potentiale udnyttes, bør den årlige stigning i vedvarende energi og/eller spildvarme inden for fjernvarme og fjernkøling hæves fra 1 procentpoint til
  2,3
  uden at ændre den vejledende karakter af denne stigning, hvilket afspejler den ulige udvikling af denne type net i Unionen. |
| --- | --- |

(25)

Moderne effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer baseret på vedvarende energi har udvist potentiale til at tilvejebringe omkostningseffektive løsninger til integration af vedvarende energi, øget energieffektivitet og integration af energisystemet og samtidig fremme overordnet dekarbonisering i sektoren for opvarmning og køling. For at sikre, at dette potentiale udnyttes, bør den årlige stigning i vedvarende energi og/eller spildvarme inden for fjernvarme og fjernkøling hæves fra 1 procentpoint til
  2,3
  uden at ændre den vejledende karakter af denne stigning, hvilket afspejler den ulige udvikling af denne type net i Unionen.

| (26) | For at afspejle fjernvarme- og fjernkølingers øgede betydning og behovet for at styre udviklingen af disse net for at integrere mere vedvarende energi er det hensigtsmæssigt at fastsætte krav for at sikre, at tredjepartsleverandører af vedvarende energi og overskudsvarme og -kulde forbindes med fjernvarme- eller fjernkølenet på over 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

For at afspejle fjernvarme- og fjernkølingers øgede betydning og behovet for at styre udviklingen af disse net for at integrere mere vedvarende energi er det hensigtsmæssigt at fastsætte krav for at sikre, at tredjepartsleverandører af vedvarende energi og overskudsvarme og -kulde forbindes med fjernvarme- eller fjernkølenet på over 25 MW.

| (27) | Overskudsvarme og -kulde udnyttes ikke i tilstrækkelig grad til trods for deres store tilgængelighed, hvilket fører til ressourcespild, lavere energieffektivitet i de nationale energisystemer og et højere energiforbrug end nødvendigt i Unionen. Krav om tættere koordinering mellem fjernvarme- og fjernkølingsoperatører, industrielle og tertiære sektorer og lokale myndigheder kan lette den dialog og det samarbejde, der er nødvendigt for at udnytte potentialet ved omkostningseffektiv overskudsvarme og -kulde via fjernvarme- og fjernkølingssystemer. |
| --- | --- |

(27)

Overskudsvarme og -kulde udnyttes ikke i tilstrækkelig grad til trods for deres store tilgængelighed, hvilket fører til ressourcespild, lavere energieffektivitet i de nationale energisystemer og et højere energiforbrug end nødvendigt i Unionen. Krav om tættere koordinering mellem fjernvarme- og fjernkølingsoperatører, industrielle og tertiære sektorer og lokale myndigheder kan lette den dialog og det samarbejde, der er nødvendigt for at udnytte potentialet ved omkostningseffektiv overskudsvarme og -kulde via fjernvarme- og fjernkølingssystemer.

| (28) | For at sikre, at fjernvarme og fjernkøling deltager fuldt ud i integrationen af energisektoren, er det nødvendigt at udvide samarbejdet med eldistributionssystemoperatører til eltransmissionssystemoperatører samt udvide det til at omfatte planlægning af netinvesteringer og markeder for bedre at udnytte potentialet i fjernvarme og fjernkøling til at levere fleksibilitetsydelser på elmarkederne. Yderligere samarbejde med gasnetoperatører, herunder brint- og andre energinet, bør også gøres muligt for at sikre en bredere integration på tværs af energibærere og den mest omkostningseffektive anvendelse heraf. |
| --- | --- |

(28)

For at sikre, at fjernvarme og fjernkøling deltager fuldt ud i integrationen af energisektoren, er det nødvendigt at udvide samarbejdet med eldistributionssystemoperatører til eltransmissionssystemoperatører samt udvide det til at omfatte planlægning af netinvesteringer og markeder for bedre at udnytte potentialet i fjernvarme og fjernkøling til at levere fleksibilitetsydelser på elmarkederne. Yderligere samarbejde med gasnetoperatører, herunder brint- og andre energinet, bør også gøres muligt for at sikre en bredere integration på tværs af energibærere og den mest omkostningseffektive anvendelse heraf.

| (29) | Anvendelsen af vedvarende brændstoffer og elektricitet fra vedvarende energikilder inden for transport kan bidrage til dekarboniseringen af Unionens transportsektor på en omkostningseffektiv måde og bl.a. forbedre energidiversificeringen i denne sektor og samtidig fremme innovation, vækst og beskæftigelse i Unionens økonomi og mindske afhængigheden af energiimport. Med henblik på at nå det øgede mål for drivhusgasemissionsbesparelser, som Unionen har fastsat, bør niveauet for vedvarende energi, der leveres til alle transportformer i Unionen, øges. Hvis transportmålet udtrykkes som et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten, vil det stimulere en øget anvendelse af de mest omkostningseffektive og effektive brændstoffer i form af drivhusgasbesparelser inden for transport. Desuden vil et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten stimulere innovation og fastsætte et klart benchmark for sammenligning på tværs af brændstoftyper og elektricitet fra vedvarende energikilder afhængigt af deres drivhusgasintensitet. Som supplement hertil vil en forhøjelse af niveauet for det energibaserede mål for avancerede biobrændstoffer og biogas og indførelse af et mål for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, sikre en øget anvendelse af vedvarende brændstoffer med færrest miljøvirkninger inden for transportformer, der er vanskelige at elektrificere. Opfyldelsen af disse mål bør sikres gennem forpligtelser for brændstofleverandører samt andre foranstaltninger i [forordning (EU) 2021/XXX om anvendelse af vedvarende og kulstoffattige brændstoffer inden for søtransport — FuelEU Maritime og forordning (EU) 2021/XXX om sikring af lige vilkår for bæredygtig lufttransport]. Særlige forpligtelser for leverandører af flybrændstof bør kun fastsættes i henhold til [forordning (EU) 2021/XXX om sikring af lige vilkår for bæredygtig lufttransport]. |
| --- | --- |

(29)

Anvendelsen af vedvarende brændstoffer og elektricitet fra vedvarende energikilder inden for transport kan bidrage til dekarboniseringen af Unionens transportsektor på en omkostningseffektiv måde og bl.a. forbedre energidiversificeringen i denne sektor og samtidig fremme innovation, vækst og beskæftigelse i Unionens økonomi og mindske afhængigheden af energiimport. Med henblik på at nå det øgede mål for drivhusgasemissionsbesparelser, som Unionen har fastsat, bør niveauet for vedvarende energi, der leveres til alle transportformer i Unionen, øges. Hvis transportmålet udtrykkes som et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten, vil det stimulere en øget anvendelse af de mest omkostningseffektive og effektive brændstoffer i form af drivhusgasbesparelser inden for transport. Desuden vil et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten stimulere innovation og fastsætte et klart benchmark for sammenligning på tværs af brændstoftyper og elektricitet fra vedvarende energikilder afhængigt af deres drivhusgasintensitet. Som supplement hertil vil en forhøjelse af niveauet for det energibaserede mål for avancerede biobrændstoffer og biogas og indførelse af et mål for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, sikre en øget anvendelse af vedvarende brændstoffer med færrest miljøvirkninger inden for transportformer, der er vanskelige at elektrificere. Opfyldelsen af disse mål bør sikres gennem forpligtelser for brændstofleverandører samt andre foranstaltninger i [forordning (EU) 2021/XXX om anvendelse af vedvarende og kulstoffattige brændstoffer inden for søtransport — FuelEU Maritime og forordning (EU) 2021/XXX om sikring af lige vilkår for bæredygtig lufttransport]. Særlige forpligtelser for leverandører af flybrændstof bør kun fastsættes i henhold til [forordning (EU) 2021/XXX om sikring af lige vilkår for bæredygtig lufttransport].

| (29a) | Covid-19-pandemien har vist transportsektorens strategiske betydning. Gennemførelsen af grønne baner, som tilvejebragte sikre forsyningskæder for sundhedspleje og beredskabstjenester, vigtig fødevareforsyning og vigtige lægemidler, var en god praksis, som i fremtiden bør have forrang over emissionsreduktion i krisetider. |
| --- | --- |

(29a)

Covid-19-pandemien har vist transportsektorens strategiske betydning. Gennemførelsen af grønne baner, som tilvejebragte sikre forsyningskæder for sundhedspleje og beredskabstjenester, vigtig fødevareforsyning og vigtige lægemidler, var en god praksis, som i fremtiden bør have forrang over emissionsreduktion i krisetider.

| (29b) | Gennemførelsen eller installeringen af vindassisterede fremdriftssystemer og vindfremdriftssystemer anses for at være en vedvarende energikilde og en af dekarboniseringsløsningerne for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

(29b)

Gennemførelsen eller installeringen af vindassisterede fremdriftssystemer og vindfremdriftssystemer anses for at være en vedvarende energikilde og en af dekarboniseringsløsningerne for søtransportsektoren.

| (30) | Elektromobilitet vil spille en afgørende rolle i dekarboniseringen af transportsektoren. For at fremme den videre udvikling af elektromobilitet bør medlemsstaterne indføre en kreditmekanisme, der gør det muligt for operatører af offentligt tilgængelige ladestandere ved at levere elektricitet
  eller energi
  fra vedvarende energikilder at bidrage til opfyldelsen af den forpligtelse, som medlemsstaterne har pålagt brændstofleverandører.
  Medlemsstaterne kan medtage private ladestandere i denne mekanisme, hvis det kan påvises, at den elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til disse ladestandere, udelukkende leveres til elektriske køretøjer.
  Samtidig med at der ydes støtte til elektricitet inden for transport gennem en sådan mekanisme, er det vigtigt, at medlemsstaterne fortsat har et højt ambitionsniveau for dekarboniseringen af deres blanding af flydende brændstoffer
  , primært i transportsektorer, der er vanskelige at dekarbonisere, såsom søfarts- og luftfartssektoren, hvor direkte elektrificering er mere vanskelig
  . |
| --- | --- |

(30)

Elektromobilitet vil spille en afgørende rolle i dekarboniseringen af transportsektoren. For at fremme den videre udvikling af elektromobilitet bør medlemsstaterne indføre en kreditmekanisme, der gør det muligt for operatører af offentligt tilgængelige ladestandere ved at levere elektricitet
  eller energi
  fra vedvarende energikilder at bidrage til opfyldelsen af den forpligtelse, som medlemsstaterne har pålagt brændstofleverandører.
  Medlemsstaterne kan medtage private ladestandere i denne mekanisme, hvis det kan påvises, at den elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til disse ladestandere, udelukkende leveres til elektriske køretøjer.
  Samtidig med at der ydes støtte til elektricitet inden for transport gennem en sådan mekanisme, er det vigtigt, at medlemsstaterne fortsat har et højt ambitionsniveau for dekarboniseringen af deres blanding af flydende brændstoffer
  , primært i transportsektorer, der er vanskelige at dekarbonisere, såsom søfarts- og luftfartssektoren, hvor direkte elektrificering er mere vanskelig
  .

| (30a) | Brint kan anvendes som råstof eller som energikilde i industrielle og kemiske processer og i luft- og søtransportsektoren, hvorved de sektorer, hvori direkte elektrificering ikke er teknologisk mulig eller konkurrencedygtig, kan blive dekarboniseret, og brint kan anvendes til energilagring for at skabe balance i energisystemet, hvor det er nødvendigt, og derved spille en væsentlig rolle i forbindelse med integration af energisystemer. |
| --- | --- |

(30a)

Brint kan anvendes som råstof eller som energikilde i industrielle og kemiske processer og i luft- og søtransportsektoren, hvorved de sektorer, hvori direkte elektrificering ikke er teknologisk mulig eller konkurrencedygtig, kan blive dekarboniseret, og brint kan anvendes til energilagring for at skabe balance i energisystemet, hvor det er nødvendigt, og derved spille en væsentlig rolle i forbindelse med integration af energisystemer.

| (30b) | Unionens lovgivningsmæssige rammer og initiativer, der har til formål at nå målene for reduktion af drivhusgasemissioner, bør støtte industriens overgang til et mere bæredygtigt europæisk energisystem, navnlig når der fastsættes nye mål og produktionstærskler. |
| --- | --- |

(30b)

Unionens lovgivningsmæssige rammer og initiativer, der har til formål at nå målene for reduktion af drivhusgasemissioner, bør støtte industriens overgang til et mere bæredygtigt europæisk energisystem, navnlig når der fastsættes nye mål og produktionstærskler.

| (31) | Unionens politik for vedvarende energi har til formål at bidrage til at nå Den Europæiske Unions mål for modvirkning af klimaændringer med hensyn til reduktion af drivhusgasemissioner. I bestræbelserne på at nå dette mål er det vigtigt også at bidrage til bredere miljømål, navnlig forebyggelse af tab af biodiversitet, som påvirkes negativt af de indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er forbundet med produktionen af visse biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.
  På samme måde kan mangelfuld planlægning af store vindkraft- og solcelleprojekter have uønskede virkninger på biodiversiteten, landskaberne og lokalsamfundene. Der bør også tages hensyn til de indirekte virkninger af skovrydning og jordkompaktering, virkningerne af vindmøller og konflikterne i arealanvendelsen med hensyn til solfarme.
  Bidrag til disse klima- og miljømål er et dybt og mangeårigt anliggende for unionsborgerne og EU-lovgiveren.
  Unionen bør således fremme brændstoffer i mængder, som sikrer balancen mellem det fornødne ambitionsniveau og behovet for at undgå at bidrage til direkte og indirekte ændringer i arealanvendelsen.
  Som følge heraf bør ændringerne i den måde, transportmålet beregnes på, ikke påvirke de grænser, der er fastsat for, hvordan der kan tages hensyn til både visse brændstoffer fremstillet af fødevare- og foderafgrøder på den ene side og brændstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen på den anden side. For ikke at skabe et incitament til at anvende biobrændstoffer og biogas produceret af fødevare- og foderafgrøder til transport
  og for at tage hensyn til krigen i Ukraine
  bør medlemsstaterne desuden fortsat kunne vælge, om de vil medregne dem i transportmålet. Hvis de ikke medregner dem, kan de reducere målet for reduktion af drivhusgasintensiteten tilsvarende, forudsat at biobrændstoffer baseret på fødevare- og foderafgrøder sparer 50 % drivhusgasemissioner, hvilket svarer til de typiske værdier, der er fastsat i et bilag til dette direktiv, for drivhusgasemissionsbesparelser på de mest relevante produktionsveje for biobrændstoffer baseret på fødevare- og foderafgrøder samt tærsklen for minimumsbesparelser, der gælder for de fleste anlæg, der producerer sådanne biobrændstoffer.
  Desuden bør medlemsstaterne overveje at sikre yderligere fødevareforsyninger for at stabilisere de globale fødevaremarkeder. |
| --- | --- |

(31)

Unionens politik for vedvarende energi har til formål at bidrage til at nå Den Europæiske Unions mål for modvirkning af klimaændringer med hensyn til reduktion af drivhusgasemissioner. I bestræbelserne på at nå dette mål er det vigtigt også at bidrage til bredere miljømål, navnlig forebyggelse af tab af biodiversitet, som påvirkes negativt af de indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er forbundet med produktionen af visse biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.
  På samme måde kan mangelfuld planlægning af store vindkraft- og solcelleprojekter have uønskede virkninger på biodiversiteten, landskaberne og lokalsamfundene. Der bør også tages hensyn til de indirekte virkninger af skovrydning og jordkompaktering, virkningerne af vindmøller og konflikterne i arealanvendelsen med hensyn til solfarme.
  Bidrag til disse klima- og miljømål er et dybt og mangeårigt anliggende for unionsborgerne og EU-lovgiveren.
  Unionen bør således fremme brændstoffer i mængder, som sikrer balancen mellem det fornødne ambitionsniveau og behovet for at undgå at bidrage til direkte og indirekte ændringer i arealanvendelsen.
  Som følge heraf bør ændringerne i den måde, transportmålet beregnes på, ikke påvirke de grænser, der er fastsat for, hvordan der kan tages hensyn til både visse brændstoffer fremstillet af fødevare- og foderafgrøder på den ene side og brændstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen på den anden side. For ikke at skabe et incitament til at anvende biobrændstoffer og biogas produceret af fødevare- og foderafgrøder til transport
  og for at tage hensyn til krigen i Ukraine
  bør medlemsstaterne desuden fortsat kunne vælge, om de vil medregne dem i transportmålet. Hvis de ikke medregner dem, kan de reducere målet for reduktion af drivhusgasintensiteten tilsvarende, forudsat at biobrændstoffer baseret på fødevare- og foderafgrøder sparer 50 % drivhusgasemissioner, hvilket svarer til de typiske værdier, der er fastsat i et bilag til dette direktiv, for drivhusgasemissionsbesparelser på de mest relevante produktionsveje for biobrændstoffer baseret på fødevare- og foderafgrøder samt tærsklen for minimumsbesparelser, der gælder for de fleste anlæg, der producerer sådanne biobrændstoffer.
  Desuden bør medlemsstaterne overveje at sikre yderligere fødevareforsyninger for at stabilisere de globale fødevaremarkeder.

| (31a) | Der bør tages hensyn til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der anerkender regionerne i den yderste periferis særlige sårbarhed som følge af deres fjerne beliggenhed i forhold til regionerne på fastlandet, deres status som øsamfund, deres lille areal, vanskelige topografiske og klimatiske forhold og deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er kumulative og alvorligt hæmmer deres udvikling og medfører væsentlige ekstraomkostninger på mange områder, navnlig til transport. Den indsats og de mål, der fastsættes på europæisk plan for reduktion af drivhusgasser, skal tilpasses til denne vanskelige situation, hvor der skal være balance mellem miljømålsætningerne i forhold til de høje sociale omkostninger for disse regioner. |
| --- | --- |

(31a)

Der bør tages hensyn til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der anerkender regionerne i den yderste periferis særlige sårbarhed som følge af deres fjerne beliggenhed i forhold til regionerne på fastlandet, deres status som øsamfund, deres lille areal, vanskelige topografiske og klimatiske forhold og deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er kumulative og alvorligt hæmmer deres udvikling og medfører væsentlige ekstraomkostninger på mange områder, navnlig til transport. Den indsats og de mål, der fastsættes på europæisk plan for reduktion af drivhusgasser, skal tilpasses til denne vanskelige situation, hvor der skal være balance mellem miljømålsætningerne i forhold til de høje sociale omkostninger for disse regioner.

| (32) | Hvis transportmålet udtrykkes som et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten, er det unødvendigt at anvende multiplikatorer til at fremme visse vedvarende energikilder. Det skyldes, at forskellige vedvarende energikilder sparer forskellige mængder drivhusgasemissioner og derfor bidrager forskelligt til et mål. Elektricitet fra vedvarende energikilder bør anses for at have nulemissioner, hvilket betyder, at den sparer 100 % i forhold til elektricitet fra fossile brændstoffer. Dette vil skabe et incitament til at anvende elektricitet fra vedvarende energikilder, da vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel sandsynligvis ikke vil opnå så store besparelser. Elektrificering baseret på vedvarende energikilder vil derfor blive den mest effektive måde at dekarbonisere vejtransport på. For at fremme anvendelsen af avancerede biobrændstoffer og biogas og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, inden for luftfart og søfart, som er vanskelige at elektrificere, er det desuden hensigtsmæssigt at bevare multiplikatoren for brændstoffer, der anvendes i disse transportformer, når de medregnes i de specifikke mål, der er fastsat for disse brændstoffer. |
| --- | --- |

(32)

Hvis transportmålet udtrykkes som et mål for reduktion af drivhusgasintensiteten, er det unødvendigt at anvende multiplikatorer til at fremme visse vedvarende energikilder. Det skyldes, at forskellige vedvarende energikilder sparer forskellige mængder drivhusgasemissioner og derfor bidrager forskelligt til et mål. Elektricitet fra vedvarende energikilder bør anses for at have nulemissioner, hvilket betyder, at den sparer 100 % i forhold til elektricitet fra fossile brændstoffer. Dette vil skabe et incitament til at anvende elektricitet fra vedvarende energikilder, da vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel sandsynligvis ikke vil opnå så store besparelser. Elektrificering baseret på vedvarende energikilder vil derfor blive den mest effektive måde at dekarbonisere vejtransport på. For at fremme anvendelsen af avancerede biobrændstoffer og biogas og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, inden for luftfart og søfart, som er vanskelige at elektrificere, er det desuden hensigtsmæssigt at bevare multiplikatoren for brændstoffer, der anvendes i disse transportformer, når de medregnes i de specifikke mål, der er fastsat for disse brændstoffer.

| (33) | Direkte elektrificering af slutbrugersektorer, herunder transportsektoren, bidrager til
  systemeffektivitet
  og letter overgangen til et energisystem baseret på vedvarende energi. Det er derfor i sig selv et effektivt middel til at reducere drivhusgasemissionerne. Der er derfor ikke behov for at skabe en ramme for additionalitet, der specifikt finder anvendelse på elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til elektriske køretøjer i transportsektoren. [ændring 10]. |
| --- | --- |

(33)

Direkte elektrificering af slutbrugersektorer, herunder transportsektoren, bidrager til
  systemeffektivitet
  og letter overgangen til et energisystem baseret på vedvarende energi. Det er derfor i sig selv et effektivt middel til at reducere drivhusgasemissionerne. Der er derfor ikke behov for at skabe en ramme for additionalitet, der specifikt finder anvendelse på elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til elektriske køretøjer i transportsektoren. [ændring 10].

| (34) | Da vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, skal betragtes som vedvarende energi, uanset hvilken sektor de forbruges i, bør reglerne for bestemmelse af deres vedvarende karakter, når de produceres på grundlag af elektricitet, som kun fandt anvendelse på disse brændstoffer, når de forbruges i transportsektoren, udvides til at omfatte alle vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, uanset hvilken sektor de forbruges i. |
| --- | --- |

(34)

Da vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, skal betragtes som vedvarende energi, uanset hvilken sektor de forbruges i, bør reglerne for bestemmelse af deres vedvarende karakter, når de produceres på grundlag af elektricitet, som kun fandt anvendelse på disse brændstoffer, når de forbruges i transportsektoren, udvides til at omfatte alle vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, uanset hvilken sektor de forbruges i.

| (34a) | Elektricitet fra direkte tilslutning til ét eller flere anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, kan fuldt ud medregnes som vedvarende elektricitet, hvor det bruges til produktion af disse vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Anlæg dokumenterer, at den givne elektricitet er leveret, uden at der er taget elektricitet fra nettet. Elektricitet taget fra nettet, kan fuldt ud medregnes som vedvarende energi, forudsat at den udelukkende er produceret af vedvarende energikilder, og de vedvarende egenskaber og andre relevante kriterier er blevet påvist i kraft af indgåelsen af en elkøbsaftale. For at blive fuldt kvalificeret som vedvarende brændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, bør den geografiske sammenhæng være på budområdeniveau og bør også tage hensyn til offshoresituationer. Vedvarende egenskaber ved denne elektricitet kan kun gøres gældende én gang og kun i én slutbrugersektor. Det samme bør gælde for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som importeres til Unionen. |
| --- | --- |

(34a)

Elektricitet fra direkte tilslutning til ét eller flere anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, kan fuldt ud medregnes som vedvarende elektricitet, hvor det bruges til produktion af disse vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Anlæg dokumenterer, at den givne elektricitet er leveret, uden at der er taget elektricitet fra nettet. Elektricitet taget fra nettet, kan fuldt ud medregnes som vedvarende energi, forudsat at den udelukkende er produceret af vedvarende energikilder, og de vedvarende egenskaber og andre relevante kriterier er blevet påvist i kraft af indgåelsen af en elkøbsaftale. For at blive fuldt kvalificeret som vedvarende brændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, bør den geografiske sammenhæng være på budområdeniveau og bør også tage hensyn til offshoresituationer. Vedvarende egenskaber ved denne elektricitet kan kun gøres gældende én gang og kun i én slutbrugersektor. Det samme bør gælde for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som importeres til Unionen.

| (35) | For at sikre større miljømæssig effektivitet af Unionens bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for faste biomassebrændsler i anlæg, der producerer opvarmning, elektricitet og køling, bør minimumstærsklen for sådanne kriteriers anvendelse sænkes fra de nuværende 20 MW til
  7,5
   MW. |
| --- | --- |

(35)

For at sikre større miljømæssig effektivitet af Unionens bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for faste biomassebrændsler i anlæg, der producerer opvarmning, elektricitet og køling, bør minimumstærsklen for sådanne kriteriers anvendelse sænkes fra de nuværende 20 MW til
  7,5
   MW.

| (36) | Direktiv (EU) 2018/2001 styrkede rammerne for bæredygtighed inden for bioenergi og drivhusgasbesparelser ved at fastsætte kriterier for alle slutbrugersektorer. Det fastsætter specifikke regler for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse, der kræver bæredygtighed i fældningen og regnskabsføring af emissioner som følge af ændringer i arealanvendelsen. For at opnå en bedre beskyttelse af særligt biologisk mangfoldige og kulstofrige levesteder, såsom primærskove og skove
  med gamle vækster
  , skove med høj biodiversitet, græsarealer, tørveområder
  og hedeområder
  , bør der indføres undtagelser og begrænsninger med hensyn til at tilvejebringe skovbiomasse fra disse områder i overensstemmelse med tilgangen for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fremstillet af biomasse fra landbruget. Desuden bør kriterierne for drivhusgasemissionsbesparelser også gælde for eksisterende biomassebaserede anlæg for at sikre, at produktionen af bioenergi i alle sådanne anlæg fører til reduktioner af drivhusgasemissionerne i forhold til energi fra fossile brændstoffer.
  Delvist naturlige skove som skove eller andre træbevoksede landområder, der hverken er primærskov eller plantageskov, og som hovedsagelig består af hjemmehørende træer og buske, som ikke er plantet, har en høj biodiversitets- og klimaværdi og bør ikke omdannes til plantageskov eller på anden måde forringes. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod skovbrugsvidenskabelig forskning, som skal afklare udestående spørgsmål og tilvejebringe data, da disse er afgørende for at opnå en bedre forståelse af den rolle, som træerne spiller for vores klima, miljø, økonomi og samfund. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug og skovbrug og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bør hidrøre fra arealer eller skove, for hvilke tredjeparters rettigheder med hensyn til anvendelse og besiddelse af jorden eller skoven respekteres ved at opnå frit, forudgående og informeret samtykke fra disse tredjeparter med deltagelse af repræsentative institutioner og organisationer, samtidig med at tredjeparters menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder respekteres, og tilgængeligheden af fødevarer og foder for tredjeparter ikke er i fare. |
| --- | --- |

(36)

Direktiv (EU) 2018/2001 styrkede rammerne for bæredygtighed inden for bioenergi og drivhusgasbesparelser ved at fastsætte kriterier for alle slutbrugersektorer. Det fastsætter specifikke regler for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse, der kræver bæredygtighed i fældningen og regnskabsføring af emissioner som følge af ændringer i arealanvendelsen. For at opnå en bedre beskyttelse af særligt biologisk mangfoldige og kulstofrige levesteder, såsom primærskove og skove
  med gamle vækster
  , skove med høj biodiversitet, græsarealer, tørveområder
  og hedeområder
  , bør der indføres undtagelser og begrænsninger med hensyn til at tilvejebringe skovbiomasse fra disse områder i overensstemmelse med tilgangen for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fremstillet af biomasse fra landbruget. Desuden bør kriterierne for drivhusgasemissionsbesparelser også gælde for eksisterende biomassebaserede anlæg for at sikre, at produktionen af bioenergi i alle sådanne anlæg fører til reduktioner af drivhusgasemissionerne i forhold til energi fra fossile brændstoffer.
  Delvist naturlige skove som skove eller andre træbevoksede landområder, der hverken er primærskov eller plantageskov, og som hovedsagelig består af hjemmehørende træer og buske, som ikke er plantet, har en høj biodiversitets- og klimaværdi og bør ikke omdannes til plantageskov eller på anden måde forringes. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod skovbrugsvidenskabelig forskning, som skal afklare udestående spørgsmål og tilvejebringe data, da disse er afgørende for at opnå en bedre forståelse af den rolle, som træerne spiller for vores klima, miljø, økonomi og samfund. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug og skovbrug og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bør hidrøre fra arealer eller skove, for hvilke tredjeparters rettigheder med hensyn til anvendelse og besiddelse af jorden eller skoven respekteres ved at opnå frit, forudgående og informeret samtykke fra disse tredjeparter med deltagelse af repræsentative institutioner og organisationer, samtidig med at tredjeparters menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder respekteres, og tilgængeligheden af fødevarer og foder for tredjeparter ikke er i fare.

| (37) | For at mindske den administrative byrde for producenter af vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel og for medlemsstater, hvor frivillige eller nationale ordninger er blevet anerkendt af Kommissionen gennem en gennemførelsesretsakt som dokumentation for eller levering af nøjagtige data vedrørende overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier samt andre krav, der er fastsat i dette direktiv, bør medlemsstaterne acceptere resultaterne af den certificering, der udstedes af sådanne ordninger inden for rammerne af Kommissionens anerkendelse. For at mindske byrden for små anlæg bør medlemsstaterne indføre en forenklet kontrolmekanisme for anlæg på mellem 5 og
  20
   MW. |
| --- | --- |

(37)

For at mindske den administrative byrde for producenter af vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel og for medlemsstater, hvor frivillige eller nationale ordninger er blevet anerkendt af Kommissionen gennem en gennemførelsesretsakt som dokumentation for eller levering af nøjagtige data vedrørende overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier samt andre krav, der er fastsat i dette direktiv, bør medlemsstaterne acceptere resultaterne af den certificering, der udstedes af sådanne ordninger inden for rammerne af Kommissionens anerkendelse. For at mindske byrden for små anlæg bør medlemsstaterne indføre en forenklet kontrolmekanisme for anlæg på mellem 5 og
  20
   MW.

| (38) | Den EU-database, som Kommissionen skal oprette, har til formål at gøre det muligt at spore flydende og gasformige vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel. Anvendelsesområdet bør udvides fra transport til alle andre slutbrugersektorer, hvor sådanne brændstoffer forbruges. Dette bør yde et afgørende bidrag til den omfattende overvågning af produktionen og forbruget af disse brændstoffer og mindske risikoen for dobbelttælling eller uregelmæssigheder i de forsyningskæder, der er omfattet af EU-databasen. For at undgå enhver risiko for dobbeltkrav på samme gas fra vedvarende energikilder bør en oprindelsesgaranti, der er udstedt for enhver sending af vedvarende gas, der er registreret i databasen, annulleres.
  Denne database bør stilles til rådighed for offentligheden på en åben, gennemsigtig og brugervenlig måde. Kommissionen bør udgive årlige rapporter, som er tilgængelige for den brede offentlighed, om de oplysninger, der er blevet indberettet i Unionens database, herunder mængderne, den geografiske oprindelse og typen af råstof for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer. |
| --- | --- |

(38)

Den EU-database, som Kommissionen skal oprette, har til formål at gøre det muligt at spore flydende og gasformige vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel. Anvendelsesområdet bør udvides fra transport til alle andre slutbrugersektorer, hvor sådanne brændstoffer forbruges. Dette bør yde et afgørende bidrag til den omfattende overvågning af produktionen og forbruget af disse brændstoffer og mindske risikoen for dobbelttælling eller uregelmæssigheder i de forsyningskæder, der er omfattet af EU-databasen. For at undgå enhver risiko for dobbeltkrav på samme gas fra vedvarende energikilder bør en oprindelsesgaranti, der er udstedt for enhver sending af vedvarende gas, der er registreret i databasen, annulleres.
  Denne database bør stilles til rådighed for offentligheden på en åben, gennemsigtig og brugervenlig måde. Kommissionen bør udgive årlige rapporter, som er tilgængelige for den brede offentlighed, om de oplysninger, der er blevet indberettet i Unionens database, herunder mængderne, den geografiske oprindelse og typen af råstof for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer.

| (38a) | For at udligne de reguleringsmæssige byrder for borgere, forvaltninger og virksomheder, der indføres med dette direktiv, bør Kommissionen inden for rammerne af sin årlige undersøgelse af byrden, der gennemføres i henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning, gennemgå de lovgivningsmæssige rammer i de berørte sektorer i overensstemmelse med princippet om én ind, én ud, som fastsat i Kommissionens meddelelse af 29. april 2021 med titlen »Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« og, hvor det er relevant, fremsætte lovgivningsforslag om ændring eller ophævelse af bestemmelser i andre EU-retsakter, der medfører overholdelsesomkostninger i disse sektorer. |
| --- | --- |

(38a)

For at udligne de reguleringsmæssige byrder for borgere, forvaltninger og virksomheder, der indføres med dette direktiv, bør Kommissionen inden for rammerne af sin årlige undersøgelse af byrden, der gennemføres i henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning, gennemgå de lovgivningsmæssige rammer i de berørte sektorer i overensstemmelse med princippet om én ind, én ud, som fastsat i Kommissionens meddelelse af 29. april 2021 med titlen »Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« og, hvor det er relevant, fremsætte lovgivningsforslag om ændring eller ophævelse af bestemmelser i andre EU-retsakter, der medfører overholdelsesomkostninger i disse sektorer.

| (38b) | Der skal fastlægges egnede bestemmelser for bekæmpelse af svig, navnlig i forbindelse med brugt madlavningsolie, som følge af den udbredte iblanding af palmeolie heri. Da opdagelse og forebyggelse af svig er afgørende for at forhindre urimelig konkurrence og galopperende skovrydning i tredjelande, bør der derfor gennemføres fuld og certificeret sporbarhed. |
| --- | --- |

(38b)

Der skal fastlægges egnede bestemmelser for bekæmpelse af svig, navnlig i forbindelse med brugt madlavningsolie, som følge af den udbredte iblanding af palmeolie heri. Da opdagelse og forebyggelse af svig er afgørende for at forhindre urimelig konkurrence og galopperende skovrydning i tredjelande, bør der derfor gennemføres fuld og certificeret sporbarhed.

| (39) | I forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning henvises der flere steder til det bindende EU-mål på mindst 32 % for andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen i 2030. Da dette mål skal hæves for at bidrage effektivt til ambitionen om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest i 2030, bør disse henvisninger ændres. Eventuelle yderligere planlægnings- og rapporteringskrav vil ikke skabe et nyt planlægnings- og rapporteringssystem, men bør være underlagt den eksisterende planlægnings- og rapporteringsramme i henhold til forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

I forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning henvises der flere steder til det bindende EU-mål på mindst 32 % for andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen i 2030. Da dette mål skal hæves for at bidrage effektivt til ambitionen om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest i 2030, bør disse henvisninger ændres. Eventuelle yderligere planlægnings- og rapporteringskrav vil ikke skabe et nyt planlægnings- og rapporteringssystem, men bør være underlagt den eksisterende planlægnings- og rapporteringsramme i henhold til forordning (EU) 2018/1999.

| (40) | Anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF (16) bør ændres for at undgå overlapning af lovgivningsmæssige krav med hensyn til dekarboniseringsmål for brændstoffer til transport og tilpasning til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF (16) bør ændres for at undgå overlapning af lovgivningsmæssige krav med hensyn til dekarboniseringsmål for brændstoffer til transport og tilpasning til direktiv (EU) 2018/2001.

| (40a) | Der er ligeledes behov for at fremme forskning og innovation inden for rene energiformer, såsom brint, for at imødekomme det voksende behov for alternative brændstoffer og navnlig for at markedsføre en energi med lavere kostpris end fossile energiformer som diesel, brændselsolie eller benzin, hvor taksterne i dag når rekordhøjder. |
| --- | --- |

(40a)

Der er ligeledes behov for at fremme forskning og innovation inden for rene energiformer, såsom brint, for at imødekomme det voksende behov for alternative brændstoffer og navnlig for at markedsføre en energi med lavere kostpris end fossile energiformer som diesel, brændselsolie eller benzin, hvor taksterne i dag når rekordhøjder.

| (41) | Definitionerne i direktiv 98/70/EF bør ændres for at bringe dem i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001 og derved undgå, at der anvendes forskellige definitioner i disse to retsakter. |
| --- | --- |

(41)

Definitionerne i direktiv 98/70/EF bør ændres for at bringe dem i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001 og derved undgå, at der anvendes forskellige definitioner i disse to retsakter.

| (42) | Forpligtelserne vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner og anvendelse af biobrændstoffer i direktiv 98/70/EF bør udgå for at strømline og undgå dobbeltregulering med hensyn til de styrkede dekarboniseringsforpligtelser for brændstof til transport, som er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Forpligtelserne vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner og anvendelse af biobrændstoffer i direktiv 98/70/EF bør udgå for at strømline og undgå dobbeltregulering med hensyn til de styrkede dekarboniseringsforpligtelser for brændstof til transport, som er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001.

| (43) | De forpligtelser vedrørende overvågning af og rapportering om reduktioner af drivhusgasemissioner, der er fastsat i direktiv 98/70/EF, bør udgå for at undgå at regulere rapporteringsforpligtelserne to gange. |
| --- | --- |

(43)

De forpligtelser vedrørende overvågning af og rapportering om reduktioner af drivhusgasemissioner, der er fastsat i direktiv 98/70/EF, bør udgå for at undgå at regulere rapporteringsforpligtelserne to gange.

| (44) | Rådets direktiv (EU) 2015/652, som indeholder detaljerede regler for en ensartet gennemførelse af artikel 7a i direktiv 98/70/EF, bør ophæves, da det bliver forældet med ophævelsen af artikel 7a i direktiv 98/70/EF ved nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(44)

Rådets direktiv (EU) 2015/652, som indeholder detaljerede regler for en ensartet gennemførelse af artikel 7a i direktiv 98/70/EF, bør ophæves, da det bliver forældet med ophævelsen af artikel 7a i direktiv 98/70/EF ved nærværende direktiv.

| (45) | Hvad angår biobaserede komponenter i dieselolie, begrænser henvisningen i direktiv 98/70/EF til dieselolie B7, dvs. dieselolie, der indeholder op til 7 % fedtsyremethylestere (FAME), mulighederne for at nå højere mål for integration af biobrændstoffer som fastsat i direktiv (EU) 2018/2001. Dette skyldes, at næsten hele udbuddet af dieselolie i EU allerede er B7. Derfor bør den maksimale andel af biobaserede komponenter øges fra 7 % til 10 %. For at opretholde markedsudbredelsen af B10, dvs. dieselolie, der indeholder op til 10 % fedtsyremethylestere (FAME), kræves der en B7-beskyttelsesgrad på EU-plan på 7 % FAME i dieselbrændstof på grund af den betydelige andel af køretøjer, der ikke er kompatible med B10, og som forventes at findes i flåden i 2030. Dette bør afspejles i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 98/70/EF som ændret ved denne retsakt. |
| --- | --- |

(45)

Hvad angår biobaserede komponenter i dieselolie, begrænser henvisningen i direktiv 98/70/EF til dieselolie B7, dvs. dieselolie, der indeholder op til 7 % fedtsyremethylestere (FAME), mulighederne for at nå højere mål for integration af biobrændstoffer som fastsat i direktiv (EU) 2018/2001. Dette skyldes, at næsten hele udbuddet af dieselolie i EU allerede er B7. Derfor bør den maksimale andel af biobaserede komponenter øges fra 7 % til 10 %. For at opretholde markedsudbredelsen af B10, dvs. dieselolie, der indeholder op til 10 % fedtsyremethylestere (FAME), kræves der en B7-beskyttelsesgrad på EU-plan på 7 % FAME i dieselbrændstof på grund af den betydelige andel af køretøjer, der ikke er kompatible med B10, og som forventes at findes i flåden i 2030. Dette bør afspejles i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 98/70/EF som ændret ved denne retsakt.

| (45a) | En større anvendelse af vedvarende energi kan også øge energisikkerheden og selvforsyningen ved bl.a. at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer. En yderligere styrkelse og sammenkobling af transmissionssystemet er dog vigtigt for en retfærdig og effektiv anvendelse af denne omstilling, så de opnåede fordele bliver jævnt fordelt på tværs af Unionens befolkning og ikke fører til energifattigdom. |
| --- | --- |

(45a)

En større anvendelse af vedvarende energi kan også øge energisikkerheden og selvforsyningen ved bl.a. at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer. En yderligere styrkelse og sammenkobling af transmissionssystemet er dog vigtigt for en retfærdig og effektiv anvendelse af denne omstilling, så de opnåede fordele bliver jævnt fordelt på tværs af Unionens befolkning og ikke fører til energifattigdom.

| (46) | Overgangsbestemmelserne bør give mulighed for en behørig fortsættelse af dataindsamlingen og opfyldelse af rapporteringsforpligtelserne med hensyn til de artikler i direktiv 98/70/EF, der udgår ved nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(46)

Overgangsbestemmelserne bør give mulighed for en behørig fortsættelse af dataindsamlingen og opfyldelse af rapporteringsforpligtelserne med hensyn til de artikler i direktiv 98/70/EF, der udgår ved nærværende direktiv.

| (47) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (17) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er berettiget, navnlig efter Domstolens dom i sag Kommissionen mod Belgien (18) (sag C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (17) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er berettiget, navnlig efter Domstolens dom i sag Kommissionen mod Belgien (18) (sag C-543/17).

| (47a) | Der er et enormt potentiale for Unionen og dens udviklingspartnerlande med hensyn til teknologisk samarbejde, projekter for vedvarende energi og eksport af ren energi og udvikling af større interkonnektivitet mellem rene energinet. Selv om investeringerne i vedvarende energi generelt vokser støt, er de fortsat koncentreret i en håndfuld regioner og lande. Regioner, der er domineret af udviklingslande og nye vækstlande, er konsekvent underrepræsenterede og tiltrækker kun ca. 15 % af de globale investeringer i vedvarende energi
   (19)

  . Unionens energipartnerskaber bør være rettet mod projekter for produktion af vedvarende energi, støtte udviklingen af projekter for vedvarende energi og fastlægge retlige og finansielle rammer og bør omfatte levering af den nødvendige tekniske bistand og videnoverførsel i tæt samarbejde med den private sektor. Tilsagn om god forvaltningspraksis og et stabilt, langsigtet samarbejdsperspektiv bør være en betingelse for samarbejde med Unionen. Samarbejde om bæredygtig energi bør være en nøgleprioritet for egnede lande under Global Gateway-initiativet [ændring 12] — |
| --- | --- |

(47a)

Der er et enormt potentiale for Unionen og dens udviklingspartnerlande med hensyn til teknologisk samarbejde, projekter for vedvarende energi og eksport af ren energi og udvikling af større interkonnektivitet mellem rene energinet. Selv om investeringerne i vedvarende energi generelt vokser støt, er de fortsat koncentreret i en håndfuld regioner og lande. Regioner, der er domineret af udviklingslande og nye vækstlande, er konsekvent underrepræsenterede og tiltrækker kun ca. 15 % af de globale investeringer i vedvarende energi
   (19)

  . Unionens energipartnerskaber bør være rettet mod projekter for produktion af vedvarende energi, støtte udviklingen af projekter for vedvarende energi og fastlægge retlige og finansielle rammer og bør omfatte levering af den nødvendige tekniske bistand og videnoverførsel i tæt samarbejde med den private sektor. Tilsagn om god forvaltningspraksis og et stabilt, langsigtet samarbejdsperspektiv bør være en betingelse for samarbejde med Unionen. Samarbejde om bæredygtig energi bør være en nøgleprioritet for egnede lande under Global Gateway-initiativet [ændring 12] —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv (EU) 2018/2001

I direktiv (EU) 2018/2001 foretages følgende ændringer:

| (1) | I artikel 2, stk. 2, foretages følgende ændringer:








  -a) | Nr. 1) affattes således:










  »1) | »energi fra vedvarende energikilder« eller »vedvarende energi«: energi fra vedvarende ikkefossile kilder, dvs. i form af vindkraft, solenergi (solvarme og solceller) og geotermisk energi, osmotisk energi, omgivelsesenergi, tidevands-, bølge- og andre former for havenergi, vandkraft, biomasse, lossepladsgas, gas fra spildevandsanlæg og biogas« |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I artikel 2, stk. 2, foretages følgende ændringer:

-a)

Nr. 1) affattes således:

»1)

| -aa) | I nr. 16 affattes litra c) således:










  »c) | hvis hovedformål er i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først at give sine aktionærer eller medlemmer eller de lokalområder, hvor den opererer, miljømæssige, økonomiske eller sociale fællesskabsfordele snarere end økonomisk fortjeneste« |
| --- | --- | --- |

-aa)

I nr. 16 affattes litra c) således:

»c)

hvis hovedformål er i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først at give sine aktionærer eller medlemmer eller de lokalområder, hvor den opererer, miljømæssige, økonomiske eller sociale fællesskabsfordele snarere end økonomisk fortjeneste«

| a) | Nr. 36) affattes således:






  »36) | »vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: flydende og gasformige brændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse« |
| --- | --- | --- |

a)

Nr. 36) affattes således:

»36)

| b) | Nr. 47 affattes således:






  »47) | »standardværdi«: en værdi der bygger på en typisk værdi ved anvendelsen af forudfastsatte faktorer, og som under omstændigheder, der specificeres i dette direktiv, kan anvendes i stedet for en faktisk værdi.«. |
| --- | --- | --- |

b)

Nr. 47 affattes således:

»47)

| c) | Følgende numre tilføjes:






  »47a) | »rundtømmer af høj kvalitet«: rundtømmer, der fældes eller på anden måde høstes og fjernes, og hvis karakteristika, såsom art, dimensioner, retlinethed og knuder, gør det egnet til industriel anvendelse, som defineret og behørigt begrundet af medlemsstaterne i henhold til de relevante skovforhold. Dette omfatter ikke førkommerciel udtynding eller træer udvundet af skove, der er ramt af brande, skadedyr, sygdomme eller skader som følge af abiotiske faktorer |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende numre tilføjes:

»47a)

| (47b) | »innovativ teknologi for vedvarende energi«: teknologi til produktion af vedvarende energi, som på mindst én måde forbedrer sammenlignelige avancerede teknologier for vedvarende energi, eller som udnytter en i vid udstrækning uudnyttet vedvarende energiressource og indebærer en klar risiko i teknologisk, markedsmæssig eller finansiel henseende, som er højere end den risiko, der generelt er forbundet med sammenlignelige ikke-innovative teknologier eller aktiviteter |
| --- | --- |

(47b)

| (
  47c
  ) | »budområde«: et budområde som defineret i artikel 2, nr. 65), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (20) |
| --- | --- |

(
  47c
  )

| (
  47d
  ) | »intelligent målersystem«: intelligent målersystem som defineret i artikel 2, nr. 23), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (21) |
| --- | --- |

(
  47d
  )

| (
  47e
  ) | »ladestander«: ladestander som defineret i artikel 2a, nr. 33), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(
  47e
  )

| (
  47f
  ) | »markedsdeltager«: markedsdeltager som defineret i artikel 2a, nr. 25), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(
  47f
  )

| (
  47g
  ) | »elektricitetsmarked«:
  et
  elektricitetsmarked som defineret i artikel 2, nr. 9), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(
  47g
  )

| (
  47h
  ) | »husholdningsbatteri«: et selvstændigt genopladeligt batteri med en nominel kapacitet på over 2 kWh, som er egnet til installation og anvendelse i husholdningsmiljøer |
| --- | --- |

(
  47h
  )

| (
  47i
  ) | »elektrisk køretøjsbatteri«: et elektrisk køretøjsbatteri som defineret i artikel 2, nr. 12), i [den foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (22) |
| --- | --- |

(
  47i
  )

| (
  47j
  ) | »industribatteri«:
  et
  industribatteri som defineret i artikel 2, nr. 11), i [den foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020] |
| --- | --- |

(
  47j
  )

| (
  47k
  ) | »sundhedstilstand«: sundhedstilstand som defineret i artikel 2, nr. 25), i [forslag til forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (23)] |
| --- | --- |

(
  47k
  )

| (
  47l
  ) | »ladetilstand«: ladetilstand som defineret i artikel 2, nr. 24), i [den foreslåede forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020] |
| --- | --- |

(
  47l
  )

| (
  47m
  ) | »strømsætpunkt«: de oplysninger, der opbevares i et batteris styringssystem, som foreskriver de elektriske strømindstillinger, som batteriet anvender under en opladning eller afladning, således at dets sundhedstilstand og operationelle anvendelse optimeres |
| --- | --- |

(
  47m
  )

| (
  47n
  ) | »intelligent opladning«: en genopladningsproces, hvor intensiteten af den elektricitet, der leveres til batteriet, justeres i realtid på grundlag af oplysninger modtaget via elektronisk kommunikation
  , og som kan gennemføres ved normale ladehastigheder samt ved hurtig opladning via tilpasning til dynamiske prissignaler eller en optimering af overførslen |
| --- | --- |

(
  47n
  )

| (
  47o
  ) | »regulerende myndighed«: en regulerende myndighed som defineret i artikel 2a, nr. 2), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(
  47o
  )

| (
  47p
  ) | »tovejsopladning«: en intelligent
  opladningsoperation
  , hvor retningen af strømmen kan vendes, således at
  elektriciteten
  strømmer fra batteriet til den ladestander, det er tilsluttet |
| --- | --- |

(
  47p
  )

| (
  47q
  ) | »normal ladestander«:
  en
  normal ladestander som defineret i artikel 2, nr. 31), i [forslaget til forordning om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer og om ophævelse af direktiv 2014/94/EU] |
| --- | --- |

(
  47q
  )

| (47r) | »lokalbatteri«: selvstændigt, genopladeligt batteri med en mærkekapacitet på mere end 50 kWh, som er egnet til installation og anvendelse i bolig-, erhvervs- eller industriområder, og som ejes i fællesskab af egenforbrugere af vedvarende energi eller en lokal sammenslutning af forbrugere af vedvarende energi |
| --- | --- |

(47r)

| (47s) | »aftale om køb af vedvarende energi«: en kontrakt, i henhold til hvilken en fysisk eller juridisk person indvilliger i at købe vedvarende energi direkte fra en producent, og som omfatter, men ikke er begrænset til, VE-elkøbsaftaler, aftaler om køb af vedvarende brint og aftaler om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling |
| --- | --- |

(47s)

| (47t) | »aftale om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling«: en aftale, hvorved en fysisk eller juridisk person indvilliger i at købe vedvarende energi til opvarmning og/eller køling direkte fra en producent |
| --- | --- |

(47t)

| (47u) | »aftale om køb af vedvarende brint«: en aftale, hvorved en fysisk eller juridisk person indvilliger i at købe vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, direkte fra en producent |
| --- | --- |

(47u)

| (
  47v
  ) | »industri«: virksomheder og produkter, der falder ind under hovedafdeling B, C, F og J, hovedgruppe (63), i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (NACE rev. 2) (24) |
| --- | --- |

(
  47v
  )

| (
  47w
  ) | »ikkeenergimæssigt formål«: anvendelse af brændsel som råmateriale i en industriel proces i stedet for, at den anvendes til energiproduktion |
| --- | --- |

(
  47w
  )

| (
  47x
  ) | »vedvarende brændstoffer«: biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse |
| --- | --- |

(
  47x
  )

| (47y) | »energieffektivitet først«: energieffektivitet først som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

(47y)

| (47z) | »vedvarende offshorehybridaktiv«: et transmissionsanlæg, som både tilslutter offshoreproduktion af vedvarende energi og tilslutter to eller flere budområder |
| --- | --- |

(47z)

| (47aa) | »fjernvarme og fjernkøling baseret på vedvarende energi«: meget energieffektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der kun gør brug af vedvarende energikilder |
| --- | --- |

(47aa)

| (47ab) | »primær træbiomasse«: alt rundtømmer, der er fældet eller på anden måde høstet og fjernet. Det omfatter alt træ, der stammer fra fjernelser, dvs. de mængder, der fjernes fra skove, herunder træ, der er genvundet som følge af naturlig dødelighed og fra fældning og skovhugst. Det omfatter alt træ, der er fjernet med eller uden bark, herunder træ, der er fjernet i rund form, eller spaltet, groft tildannet eller i anden form, f.eks. grene, rødder, stubbe og knaster (når de er høstet), og træ, der er groft tildannet eller tilspidset. Dette omfatter ikke træbiomasse fra bæredygtige foranstaltninger til forebyggelse af skovbrande i højrisikoområder, hvor der er risiko for brande, træbiomasse fra trafiksikkerhedsforanstaltninger og træbiomasse udvundet fra skove, der er ramt af naturkatastrofer, aktive skadegørere eller sygdomme, for at forhindre deres spredning, samtidig med at træudvinding minimeres og biodiversiteten beskyttes, hvilket resulterer i mere forskelligartede og modstandsdygtige skove, og skal baseres på retningslinjer fra Kommissionen. [ændring 42] |
| --- | --- |

(47ab)

| (47ac) | »vedvarende brint«: brint produceret ved elektrolyse af vand (i et elektrolyseanlæg drevet med elektricitet fra vedvarende kilder) eller ved reformering af biogas eller biokemisk omdannelse af biomasse, hvis dette er i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 29 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(47ac)

| (
  47ad
  ) | »plantageskov«: en plantet skov, der forvaltes intensivt, og som ved plantning og modenhed opfylder alle følgende kriterier: en eller to arter, ensartet aldersklasse og regelmæssig afstand. Det omfatter korte plantager til rotation af træ, fibre og energi og omfatter ikke skove, der er plantet med henblik på beskyttelse eller genopretning af økosystemer, samt skove, der er etableret ved plantning eller såning, og som ved deres modenhed ligner eller vil ligne naturligt regenererende skove |
| --- | --- |

(
  47ad
  )

| (
  47ae
  ) | »plantet skov«: skov, der overvejende består af træer, der er etableret ved plantning og/eller tilsåning, forudsat at de plantede eller såede træer forventes at udgøre mere end 50 % af bestanden ved modenhed. Det omfatter lavskov fra træer, der oprindeligt blev plantet eller sået ▌ |
| --- | --- |

(
  47ae
  )

| (47af) | »osmotisk energi«: energi, produceret naturligt ved forskellen i saltkoncentration mellem to væsker, typisk fersk- og saltvand |
| --- | --- |

(47af)

| (47ag) | »systemeffektivitet«: et energisystem, der integrerer forskellige vedvarende energikilder omkostningseffektivt og maksimerer værdien af efterspørgselsfleksibilitet ved at optimere omstillingen til klimaneutralitet, målt i lavere omkostninger til systeminvesteringer og -drift, drivhusgasemissioner og brugen af fossile brændstoffer i det enkelte nationale energimiks |
| --- | --- |

(47ag)

| (47ah) | »hybrid VE-kraftværk«: en kombination af to eller flere teknologier til produktion af vedvarende energi, som deler den samme nettilslutning og kan omfatte lagerkapacitet |
| --- | --- |

(47ah)

| (47ai) | »samplaceret energilagringsprojekt«: projekt, der omfatter et energilagringsanlæg og et anlæg, der producerer vedvarende energi, og som er sammenkoblet via den samme nettilslutning |
| --- | --- |

(47ai)

| (47aj) | »elektrisk køretøj med solpaneler«: et yderst energieffektivt motorkøretøj, der er udstyret med et drivaggregat, der kun indeholder ikkeperifere elektriske maskiner som energiomformer med et elektrisk genopladeligt energilagringssystem, der kan genoplades eksternt, og som er udstyret med solpaneler, der er integreret i køretøjet.« [ændring 29] |
| --- | --- |

(47aj)

| 2) | I artikel 3 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Medlemsstaterne sikrer i fællesskab, at andelen af energi fra vedvarende energikilder senest i 2030 udgør mindst
  45 %
  af Unionens endelige bruttoenergiforbrug


  For at fremme produktion og anvendelse af vedvarende energi fra innovative teknologier for vedvarende energi og for at sikre Unionens industrielle konkurrenceevne fastsætter hver medlemsstat et vejledende mål om, at mindst 5 % af nyinstalleret kapacitet inden for vedvarende energi mellem den ... [direktivets ikrafttræden] og 2030 skal være innovativ teknologi for vedvarende energi.




  For at fremme yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder og øge fleksibiliteten og balanceringstjenesterne fastsætter medlemsstaterne et vejledende mål for lagringsteknologier.




  For at understøtte omkostningseffektiv opnåelse af det i første afsnit omhandlede mål og sikre systemeffektivitet fastsætter medlemsstaterne et vejledende nationalt minimumsmål for fleksibiliteten på efterspørgselssiden svarende til en nedbringelse af behovet i spidsbelastningsperioder med 5 % senest i 2030. Dette mål skal opnås ved at sikre fleksibilitet på efterspørgselssiden i alle slutbrugersektorer, herunder ved hjælp af bygningsrenovering og øget energieffektivitet, jf. direktiv (EU) .../... [det reviderede direktiv (EU) 2018/844] og direktiv (EU) .../... [det reviderede direktiv (EU) 2018/2002].




  Medlemsstaterne angiver deres nationale mål for fleksibiliteten på efterspørgselssiden, herunder mellemliggende delmål, i de nationale målsætninger, der er fastsat i deres integrerede energi- og klimaplaner, med henblik på at øge systemfleksibiliteten i overensstemmelse med artikel 4, litra d), nr. 3), i forordning (EU) 2018/1999. Hvis det er nødvendigt, kan Kommissionen træffe supplerende foranstaltninger for at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres mål.




  Hver medlemsstat fastlægger i sin integrerede energi- og klimaplan i overensstemmelse med artikel 4, litra d), nr. 3), i forordning (EU) 2018/1999 de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde de mål, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, andet og tredje afsnit.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer i fællesskab, at andelen af energi fra vedvarende energikilder senest i 2030 udgør mindst
  45 %
  af Unionens endelige bruttoenergiforbrug

For at fremme produktion og anvendelse af vedvarende energi fra innovative teknologier for vedvarende energi og for at sikre Unionens industrielle konkurrenceevne fastsætter hver medlemsstat et vejledende mål om, at mindst 5 % af nyinstalleret kapacitet inden for vedvarende energi mellem den ... [direktivets ikrafttræden] og 2030 skal være innovativ teknologi for vedvarende energi.

For at fremme yderligere udbredelse af elektricitet fra vedvarende energikilder og øge fleksibiliteten og balanceringstjenesterne fastsætter medlemsstaterne et vejledende mål for lagringsteknologier.

For at understøtte omkostningseffektiv opnåelse af det i første afsnit omhandlede mål og sikre systemeffektivitet fastsætter medlemsstaterne et vejledende nationalt minimumsmål for fleksibiliteten på efterspørgselssiden svarende til en nedbringelse af behovet i spidsbelastningsperioder med 5 % senest i 2030. Dette mål skal opnås ved at sikre fleksibilitet på efterspørgselssiden i alle slutbrugersektorer, herunder ved hjælp af bygningsrenovering og øget energieffektivitet, jf. direktiv (EU) .../... [det reviderede direktiv (EU) 2018/844] og direktiv (EU) .../... [det reviderede direktiv (EU) 2018/2002].

Medlemsstaterne angiver deres nationale mål for fleksibiliteten på efterspørgselssiden, herunder mellemliggende delmål, i de nationale målsætninger, der er fastsat i deres integrerede energi- og klimaplaner, med henblik på at øge systemfleksibiliteten i overensstemmelse med artikel 4, litra d), nr. 3), i forordning (EU) 2018/1999. Hvis det er nødvendigt, kan Kommissionen træffe supplerende foranstaltninger for at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres mål.

Hver medlemsstat fastlægger i sin integrerede energi- og klimaplan i overensstemmelse med artikel 4, litra d), nr. 3), i forordning (EU) 2018/1999 de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde de mål, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, andet og tredje afsnit.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at energi fra biomasse produceres på en måde, der minimerer unødige forvridende virkninger på markedet for råmaterialer til biomasse og skadelige indvirkninger på biodiversiteten
  , miljøet og klimaet
  . Med henblik herpå skal de tage hensyn til affaldshierarkiet som fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og det kaskadeprincip, der er omhandlet i tredje afsnit.
  Som led i de foranstaltninger, der er omhandlet i første afsnit, gælder følgende:






  a) | Medlemsstaterne yder ikke støtte til:






  i) | anvendelse af savkævler, finérkævler, stubbe og rødder til at producere energi |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at energi fra biomasse produceres på en måde, der minimerer unødige forvridende virkninger på markedet for råmaterialer til biomasse og skadelige indvirkninger på biodiversiteten
  , miljøet og klimaet
  . Med henblik herpå skal de tage hensyn til affaldshierarkiet som fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og det kaskadeprincip, der er omhandlet i tredje afsnit.

Som led i de foranstaltninger, der er omhandlet i første afsnit, gælder følgende:

a)

Medlemsstaterne yder ikke støtte til:

i)

anvendelse af savkævler, finérkævler, stubbe og rødder til at producere energi

| ii) | produktion af vedvarende energi produceret ved affaldsforbrænding, hvis de i direktiv 2008/98/EF fastsatte forpligtelser vedrørende særskilt indsamling
  og affaldshierarkiet
  ikke er opfyldt |
| --- | --- |

ii)

produktion af vedvarende energi produceret ved affaldsforbrænding, hvis de i direktiv 2008/98/EF fastsatte forpligtelser vedrørende særskilt indsamling
  og affaldshierarkiet
  ikke er opfyldt

| iii) | praksis, der ikke er i overensstemmelse med den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i tredje afsnit. |
| --- | --- |

iii)

praksis, der ikke er i overensstemmelse med den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i tredje afsnit.

| b) | Fra den 31. december 2026, og uden at det berører
  bestemmelserne i artikel 6 og
  forpligtelserne i første afsnit, yder medlemsstaterne ikke ny støtte til produktion af elektricitet fra skovbiomasse i rent elproducerende anlæg, medmindre den pågældende elektricitet opfylder mindst en af følgende betingelser:






  i) | den fremstilles i en region, der er identificeret i en territorial plan for retfærdig omstilling, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling på grund af dens afhængighed af faste fossile brændstoffer, og opfylder de relevante krav i artikel 29,
  nr.
   11) |
| --- | --- | --- |

b)

Fra den 31. december 2026, og uden at det berører
  bestemmelserne i artikel 6 og
  forpligtelserne i første afsnit, yder medlemsstaterne ikke ny støtte til produktion af elektricitet fra skovbiomasse i rent elproducerende anlæg, medmindre den pågældende elektricitet opfylder mindst en af følgende betingelser:

i)

den fremstilles i en region, der er identificeret i en territorial plan for retfærdig omstilling, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling på grund af dens afhængighed af faste fossile brændstoffer, og opfylder de relevante krav i artikel 29,
  nr.
   11)

| ii) | den fremstilles ved anvendelse af CO2-opsamling og -lagring fra biomasse og opfylder kravene i artikel 29,
  nr.
  11), andet afsnit. |
| --- | --- |

ii)

den fremstilles ved anvendelse af CO2-opsamling og -lagring fra biomasse og opfylder kravene i artikel 29,
  nr.
  11), andet afsnit.

| ii a) | det produceres på anlæg, der allerede er i drift den... [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden], for hvilke ændringer i retning af kraftvarmeproduktion ikke er mulige på grund af manglende infrastruktur og vilkårene for efterspørgslen og opfylder kravene i artikel 29, nr. 11), forudsat at medlemsstaterne underretter Kommissionen om anvendelsen af en sådan undtagelse og begrunder den med verificerede og ajourførte videnskabelige og tekniske oplysninger, og at Kommissionen godkender undtagelsen. |
| --- | --- |

ii a)

det produceres på anlæg, der allerede er i drift den... [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden], for hvilke ændringer i retning af kraftvarmeproduktion ikke er mulige på grund af manglende infrastruktur og vilkårene for efterspørgslen og opfylder kravene i artikel 29, nr. 11), forudsat at medlemsstaterne underretter Kommissionen om anvendelsen af en sådan undtagelse og begrunder den med verificerede og ajourførte videnskabelige og tekniske oplysninger, og at Kommissionen godkender undtagelsen.

Senest et år efter [dette ændringsdirektivs ikrafttræden] vedtager Kommissionen en
  gennemførelsesretsakt
  om anvendelsen af kaskadeprincippet for
  skovbiomasse
  , navnlig om, hvordan anvendelsen af rundtømmer af høj kvalitet til energiproduktion kan minimeres, med fokus på støtteordninger og under behørig hensyntagen til
  den højeste miljømæssige og økonomiske merværdi og
  særlige nationale forhold,
  herunder forebyggelse af naturbrande og efterskovning
  .

Senest i 2026 forelægger Kommissionen en rapport om indvirkningen af medlemsstaternes støtteordninger for biomasse, herunder på biodiversiteten
  , klimaet, miljøet
  og eventuelle markedsforvridninger, og vil vurdere ▌støtteordninger for biomasse.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 4 a:

  »4a.   Medlemsstaterne fastlægger en ramme, der kan omfatte støtteordninger og fremmer udbredelsen af VE-købsaftaler
  og samplacerede energilagringsprojekter samt aftaler om køb af vedvarende energi og aftaler om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling
  , der gør det muligt at anvende vedvarende
  energi
  på et niveau, der er i overensstemmelse med medlemsstatens nationale bidrag, jf. stk. 2, og i et tempo, der er i overensstemmelse med de vejledende forløbskurver, der er omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Denne ramme skal navnlig tage hånd om de resterende hindringer, herunder hindringer i forbindelse med tilladelsesprocedurer,
  iværksættelsen af energifællesskaber og udviklingen af de nødvendige eltransmissionsnet, med henblik på at støtte
  en høj grad af forsyning af energi fra vedvarende energikilder. Ved udformningen af denne ramme tager medlemsstaterne hensyn til den yderligere elektricitet fra vedvarende energikilder
  og den lagringsinfrastruktur
  , der er nødvendig for at opfylde efterspørgslen i transport-, industri-, bygge-, varme- og kølesektoren og til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.


  I overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først sikrer medlemsstaterne et fleksibelt forbrug, handel og oplagring af elektricitet fra vedvarende energikilder i disse slutanvendelsessektorer for at gøre det lettere at trænge ind på markedet på en omkostningseffektiv måde.




  Medlemsstaterne kan medtage en sammenfattende redegørelse for politikkerne og foranstaltningerne i henhold til den befordrende ramme og en vurdering af gennemførelsen heraf i henholdsvis deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og statusrapporter i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 4 a:

»4a.   Medlemsstaterne fastlægger en ramme, der kan omfatte støtteordninger og fremmer udbredelsen af VE-købsaftaler
  og samplacerede energilagringsprojekter samt aftaler om køb af vedvarende energi og aftaler om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling
  , der gør det muligt at anvende vedvarende
  energi
  på et niveau, der er i overensstemmelse med medlemsstatens nationale bidrag, jf. stk. 2, og i et tempo, der er i overensstemmelse med de vejledende forløbskurver, der er omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Denne ramme skal navnlig tage hånd om de resterende hindringer, herunder hindringer i forbindelse med tilladelsesprocedurer,
  iværksættelsen af energifællesskaber og udviklingen af de nødvendige eltransmissionsnet, med henblik på at støtte
  en høj grad af forsyning af energi fra vedvarende energikilder. Ved udformningen af denne ramme tager medlemsstaterne hensyn til den yderligere elektricitet fra vedvarende energikilder
  og den lagringsinfrastruktur
  , der er nødvendig for at opfylde efterspørgslen i transport-, industri-, bygge-, varme- og kølesektoren og til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

I overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først sikrer medlemsstaterne et fleksibelt forbrug, handel og oplagring af elektricitet fra vedvarende energikilder i disse slutanvendelsessektorer for at gøre det lettere at trænge ind på markedet på en omkostningseffektiv måde.

Medlemsstaterne kan medtage en sammenfattende redegørelse for politikkerne og foranstaltningerne i henhold til den befordrende ramme og en vurdering af gennemførelsen heraf i henholdsvis deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og statusrapporter i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.«

| (3) | Artikel 7 ændres således:








  -a) | Stk. 1, litra c), første afsnit, affattes således:










  »c) | det endelige forbrug af energi fra vedvarende energikilder og brændstoffer i transportsektoren.« |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Artikel 7 ændres således:

-a)

-a)

Stk. 1, litra c), første afsnit, affattes således:

Stk. 1, litra c), første afsnit, affattes således:

»c)

»c)

det endelige forbrug af energi fra vedvarende energikilder og brændstoffer i transportsektoren.«

det endelige forbrug af energi fra vedvarende energikilder og brændstoffer i transportsektoren.«

| a) | Stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »For så vidt angår første afsnit, litra a), b) eller c), tages gas og elektricitet fra vedvarende energikilder kun i betragtning én gang ved beregningen af andelen af det endelige bruttoenergiforbrug fra vedvarende energikilder. Energi produceret af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes i den sektor — elektricitet, opvarmning og køling eller transport — hvor den forbruges.
  Hvis vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en anden medlemsstat end den, hvor de er produceret, skal den energi, der produceres ved anvendelse af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes med 80 % af dens mængde i det land og den sektor, hvor den forbruges, og med 20 % af dens mængde i det land, hvor den produceres, medmindre andet er aftalt mellem de berørte medlemsstater. For at overvåge sådanne aftaler og undgå dobbelttælling skal Kommissionen underrettes om enhver sådan aftale, herunder de nøjagtige mængder af udbud og efterspørgsel, tidspunktet for overførslen og den dato, hvor ordningen træder i kraft. Kommissionen stiller oplysninger om de indgåede aftaler til rådighed, herunder deres tidsplan, mængde, pris og eventuelle yderligere betingelser.« |
| --- | --- |

a)

Stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»For så vidt angår første afsnit, litra a), b) eller c), tages gas og elektricitet fra vedvarende energikilder kun i betragtning én gang ved beregningen af andelen af det endelige bruttoenergiforbrug fra vedvarende energikilder. Energi produceret af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes i den sektor — elektricitet, opvarmning og køling eller transport — hvor den forbruges.
  Hvis vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en anden medlemsstat end den, hvor de er produceret, skal den energi, der produceres ved anvendelse af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes med 80 % af dens mængde i det land og den sektor, hvor den forbruges, og med 20 % af dens mængde i det land, hvor den produceres, medmindre andet er aftalt mellem de berørte medlemsstater. For at overvåge sådanne aftaler og undgå dobbelttælling skal Kommissionen underrettes om enhver sådan aftale, herunder de nøjagtige mængder af udbud og efterspørgsel, tidspunktet for overførslen og den dato, hvor ordningen træder i kraft. Kommissionen stiller oplysninger om de indgåede aftaler til rådighed, herunder deres tidsplan, mængde, pris og eventuelle yderligere betingelser.«

Hvis vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en anden medlemsstat end den, hvor de er produceret, skal den energi, der produceres ved anvendelse af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes med 80 % af dens mængde i det land og den sektor, hvor den forbruges, og med 20 % af dens mængde i det land, hvor den produceres, medmindre andet er aftalt mellem de berørte medlemsstater. For at overvåge sådanne aftaler og undgå dobbelttælling skal Kommissionen underrettes om enhver sådan aftale, herunder de nøjagtige mængder af udbud og efterspørgsel, tidspunktet for overførslen og den dato, hvor ordningen træder i kraft. Kommissionen stiller oplysninger om de indgåede aftaler til rådighed, herunder deres tidsplan, mængde, pris og eventuelle yderligere betingelser.«

| aa) | I stk. 1 indsættes følgende afsnit efter andet afsnit:




  »Med henblik på de i artikel 15a, 22a, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, fastsatte mål udgør vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, 100 % af deres mængde i det land, hvor de forbruges.« |
| --- | --- |

aa)

aa)

I stk. 1 indsættes følgende afsnit efter andet afsnit:

I stk. 1 indsættes følgende afsnit efter andet afsnit:

»Med henblik på de i artikel 15a, 22a, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, fastsatte mål udgør vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, 100 % af deres mængde i det land, hvor de forbruges.«

»Med henblik på de i artikel 15a, 22a, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, fastsatte mål udgør vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, 100 % af deres mængde i det land, hvor de forbruges.«

| b) | Stk. 2, første afsnit, affattes således:
  »Med henblik på stk. 1, første afsnit, litra a), beregnes det endelige bruttoforbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, inklusive elproduktion fra VE-egenforbrugere og VE-energifællesskaber og elektricitet fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau, samt elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2, første afsnit, affattes således:

»Med henblik på stk. 1, første afsnit, litra a), beregnes det endelige bruttoforbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, inklusive elproduktion fra VE-egenforbrugere og VE-energifællesskaber og elektricitet fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau, samt elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.«

| c) | Stk. 4, litra a), affattes således:






  »a) | Det endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i transportsektoren beregnes som summen af alle biobrændstoffer, biogas og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som forbruges i transportsektoren.« |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 4, litra a), affattes således:

»a)

Det endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i transportsektoren beregnes som summen af alle biobrændstoffer, biogas og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som forbruges i transportsektoren.«

| (4) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Følgende stykke 1a indsættes:

  »1a.   
  Hver
  medlemsstat
  indgår samarbejdsaftaler om etablering af
  fælles
  projekter
  med en eller flere andre medlemsstater med henblik på produktion af vedvarende energi
  , herunder vedvarende offshorehybridaktiver, således:










  a) | senest den 31. december 2025 etablerer medlemsstater med et årligt elforbrug på 100 TWh eller derunder mindst to fælles projekter |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Artikel 9 ændres således:

a)

Følgende stykke 1a indsættes:

»1a.   
  Hver
  medlemsstat
  indgår samarbejdsaftaler om etablering af
  fælles
  projekter
  med en eller flere andre medlemsstater med henblik på produktion af vedvarende energi
  , herunder vedvarende offshorehybridaktiver, således:

a)

senest den 31. december 2025 etablerer medlemsstater med et årligt elforbrug på 100 TWh eller derunder mindst to fælles projekter

| b) | senest i 2030 etablerer medlemsstater med et årligt elforbrug på mere end 100 TWh et tredje fælles projekt.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

senest i 2030 etablerer medlemsstater med et årligt elforbrug på mere end 100 TWh et tredje fælles projekt.
  ▌

Sådanne fælles projekter må ikke svare til de projekter af fælles interesse, der allerede er vedtaget i henhold til forordning (EU) 2022/869
   (1a)

  . Udpegningen af fælles projekter baseres på de behov, der er identificeret i de strategiske integrerede offshorenetudviklingsplaner på højt plan for hvert havområde og i den tiårige netudviklingsplan, men kan gå ud over disse behov og inddrage lokale og regionale myndigheder og private operatører.

Projekter, der finansieres med nationale bidrag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi som oprettet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 (25),
  vil blive taget i betragtning med henblik på opfyldelsen af de i første afsnit anførte krav for så vidt angår de medlemsstater, der er involveret i disse projekter
  .

Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre en rimelig fordeling af omkostninger og fordele ved fælles projekter. Med henblik herpå tages der hensyn til alle relevante omkostninger og fordele ved de fælles projekter i de relevante samarbejdsaftaler.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de i første afsnit omhandlede samarbejdsaftaler, herunder den dato, hvor projektet forventes at blive operationelt.

(25)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 af 15. september 2020 om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi (EUT L 303 af 17.9.2020, s. 1)."

25

| b) | Følgende indsættes som stk.

  »7a.   Medlemsstater, der grænser op til et havområde, samarbejder
  med henblik på
  i fællesskab
  og efter høring af interessenter
  at fastsætte den mængde vedvarende offshoreenergi, de planlægger at producere i dette havområde senest i 2050, med mellemliggende mål
  og forløbskurver for hvert havområde
  i 2030 og 2040
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/869
  .
  Hver medlemsstat angiver de mængder, den planlægger at opnå gennem offentlige udbud, med fokus på den tekniske og økonomiske gennemførlighed af netinfrastrukturen.




  Medlemsstaterne sikrer i fællesskab i deres samarbejdsaftaler, at deres planer er i overensstemmelse med opfyldelsen af målene i Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje«, samtidig med at de overholder EU's miljølov og beskyttelsen af biodiversiteten, den marine biodiversitet,
  de særlige forhold og udviklingen i hver region,
  navnlig de aktiviteter, der allerede finder sted i det berørte områder, den mulige skade på miljøet,
  havområdets potentiale for vedvarende offshoreenergi og betydningen af at sikre den tilknyttede integrerede netplanlægning. Medlemsstaterne angiver denne mængde
  og det planlagte net
  i de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner, der forelægges i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Kommissionen kan træffe supplerende foranstaltninger for at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at tilpasse sig forløbskurverne for hvert havområde.




  Efter forelæggelsen af de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner vurderer Kommissionen, om der er uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes potentielle mængde vedvarende offshoreenergikilder og den mængde vedvarende offshoreenergi, der er lagt planer for frem mod 2030, 2040 og 2050. Hvor det er relevant, træffer Kommissionen yderligere foranstaltninger for at mindske disse uoverensstemmelser.




  Medlemsstater, der grænser op til et havområde, definerer i fællesskab den passende plads til offshoreprojekter vedrørende vedvarende energi og tildeler denne plads i deres maritime fysiske planer, samtidig med at de sikrer en tilgang med stærk offentlig deltagelse, således at synspunkterne hos alle interessenter og berørte kystsamfund samt virkningerne for de aktiviteter, der allerede finder sted i de berørte områder, tages i betragtning.




  For at lette udstedelsen af tilladelser til fælles offshoreprojekter vedrørende vedvarende energi skal medlemsstaterne mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden af tilladelsesprocessen og styrke deres indbyrdes samarbejde, herunder, hvor det er relevant, ved at oprette et enkelt kontaktpunkt (»one-stop-shop«) for hver prioriteret offshorenetkorridor.




  For at fremme bred offentlig accept sikrer medlemsstaterne, at det er muligt at inkludere VE-fællesskaber i fælles samarbejdsprojekter vedrørende vedvarende offshoreenergi.« |
| --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk.

»7a.   Medlemsstater, der grænser op til et havområde, samarbejder
  med henblik på
  i fællesskab
  og efter høring af interessenter
  at fastsætte den mængde vedvarende offshoreenergi, de planlægger at producere i dette havområde senest i 2050, med mellemliggende mål
  og forløbskurver for hvert havområde
  i 2030 og 2040
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/869
  .
  Hver medlemsstat angiver de mængder, den planlægger at opnå gennem offentlige udbud, med fokus på den tekniske og økonomiske gennemførlighed af netinfrastrukturen.

Medlemsstaterne sikrer i fællesskab i deres samarbejdsaftaler, at deres planer er i overensstemmelse med opfyldelsen af målene i Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje«, samtidig med at de overholder EU's miljølov og beskyttelsen af biodiversiteten, den marine biodiversitet,
  de særlige forhold og udviklingen i hver region,
  navnlig de aktiviteter, der allerede finder sted i det berørte områder, den mulige skade på miljøet,
  havområdets potentiale for vedvarende offshoreenergi og betydningen af at sikre den tilknyttede integrerede netplanlægning. Medlemsstaterne angiver denne mængde
  og det planlagte net
  i de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner, der forelægges i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Kommissionen kan træffe supplerende foranstaltninger for at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at tilpasse sig forløbskurverne for hvert havområde.

Efter forelæggelsen af de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner vurderer Kommissionen, om der er uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes potentielle mængde vedvarende offshoreenergikilder og den mængde vedvarende offshoreenergi, der er lagt planer for frem mod 2030, 2040 og 2050. Hvor det er relevant, træffer Kommissionen yderligere foranstaltninger for at mindske disse uoverensstemmelser.

Medlemsstater, der grænser op til et havområde, definerer i fællesskab den passende plads til offshoreprojekter vedrørende vedvarende energi og tildeler denne plads i deres maritime fysiske planer, samtidig med at de sikrer en tilgang med stærk offentlig deltagelse, således at synspunkterne hos alle interessenter og berørte kystsamfund samt virkningerne for de aktiviteter, der allerede finder sted i de berørte områder, tages i betragtning.

For at lette udstedelsen af tilladelser til fælles offshoreprojekter vedrørende vedvarende energi skal medlemsstaterne mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden af tilladelsesprocessen og styrke deres indbyrdes samarbejde, herunder, hvor det er relevant, ved at oprette et enkelt kontaktpunkt (»one-stop-shop«) for hver prioriteret offshorenetkorridor.

For at fremme bred offentlig accept sikrer medlemsstaterne, at det er muligt at inkludere VE-fællesskaber i fælles samarbejdsprojekter vedrørende vedvarende offshoreenergi.«

| (5) | Artikel 15 ændres således:








  -a) | I stk. 1 foretages følgende ændringer:










  a) | Første afsnit affattes således:




  »Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelse-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg, heriblandt hybride VE-kraftværker, og tilknyttede transmissions- og distributionsnet til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler eller andre energiprodukter og til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige og bidrager til gennemførelse af princippet om energieffektivitet først.« |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artikel 15 ændres således:

-a)

-a)

I stk. 1 foretages følgende ændringer:

I stk. 1 foretages følgende ændringer:

a)

a)

Første afsnit affattes således:

Første afsnit affattes således:

»Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelse-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg, heriblandt hybride VE-kraftværker, og tilknyttede transmissions- og distributionsnet til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler eller andre energiprodukter og til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige og bidrager til gennemførelse af princippet om energieffektivitet først.«

»Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelse-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg, heriblandt hybride VE-kraftværker, og tilknyttede transmissions- og distributionsnet til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biomassebrændsler eller andre energiprodukter og til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige og bidrager til gennemførelse af princippet om energieffektivitet først.«

| -aa) | Andet afsnit ændres således:










  i) | Litra a) affattes således:










  »a) | alle administrative procedurer, herunder på regionalt og kommunalt plan, strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau, og at der fastsættes forudsigelige tidsrammer for procedurerne som omhandlet i første afsnit« |
| --- | --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

Andet afsnit ændres således:

Andet afsnit ændres således:

i)

i)

Litra a) affattes således:

Litra a) affattes således:

»a)

»a)

alle administrative procedurer, herunder på regionalt og kommunalt plan, strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau, og at der fastsættes forudsigelige tidsrammer for procedurerne som omhandlet i første afsnit«

alle administrative procedurer, herunder på regionalt og kommunalt plan, strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau, og at der fastsættes forudsigelige tidsrammer for procedurerne som omhandlet i første afsnit«

| ii) | Litra c) og d) affattes således:










  »c) | alle administrative omkostninger, der betales af forbrugere, planlæggere, arkitekter, entreprenører og udstyrs- og systeminstallatører er gennemsigtige og omkostningsrelaterede, samt |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Litra c) og d) affattes således:

Litra c) og d) affattes således:

»c)

»c)

alle administrative omkostninger, der betales af forbrugere, planlæggere, arkitekter, entreprenører og udstyrs- og systeminstallatører er gennemsigtige og omkostningsrelaterede, samt

alle administrative omkostninger, der betales af forbrugere, planlæggere, arkitekter, entreprenører og udstyrs- og systeminstallatører er gennemsigtige og omkostningsrelaterede, samt

| d) | der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder en procedure for simpel underretning og fælles kontaktpunkter, for decentrale anlæg og for produktion og lagring af energi fra vedvarende energikilder.« |
| --- | --- |

d)

d)

der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder en procedure for simpel underretning og fælles kontaktpunkter, for decentrale anlæg og for produktion og lagring af energi fra vedvarende energikilder.«

der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder en procedure for simpel underretning og fælles kontaktpunkter, for decentrale anlæg og for produktion og lagring af energi fra vedvarende energikilder.«

| a) | Afsnit 2 affattes således:

  »2.   Medlemsstaterne definerer klart eventuelle tekniske specifikationer, der skal opfyldes af udstyr og systemer til vedvarende energi, for at de kan være omfattet af støtteordninger
  og støtteberettigede i forbindelse med offentlige udbud
  . Hvis der findes
  reguleringsmæssige eller
  harmoniserede europæiske standarder, herunder tekniske referencesystemer opstillet af europæiske standardiseringsorganisationer, skal de tekniske specifikationer bygge på disse standarder.
  Reguleringsmæssige og
  harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende til støtte for europæisk lovgivning
  , herunder f.eks. forordning (EU) 2017/1369 eller direktiv 2009/125/EF
  , har forrang. I mangel heraf anvendes andre harmoniserede standarder og europæiske standarder i nævnte rækkefølge. Sådanne tekniske specifikationer må ikke foreskrive, hvor udstyret og systemerne skal certificeres, og må ikke hindre det indre markeds korrekte funktion.« |
| --- | --- |

a)

Afsnit 2 affattes således:

»2.   Medlemsstaterne definerer klart eventuelle tekniske specifikationer, der skal opfyldes af udstyr og systemer til vedvarende energi, for at de kan være omfattet af støtteordninger
  og støtteberettigede i forbindelse med offentlige udbud
  . Hvis der findes
  reguleringsmæssige eller
  harmoniserede europæiske standarder, herunder tekniske referencesystemer opstillet af europæiske standardiseringsorganisationer, skal de tekniske specifikationer bygge på disse standarder.
  Reguleringsmæssige og
  harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende til støtte for europæisk lovgivning
  , herunder f.eks. forordning (EU) 2017/1369 eller direktiv 2009/125/EF
  , har forrang. I mangel heraf anvendes andre harmoniserede standarder og europæiske standarder i nævnte rækkefølge. Sådanne tekniske specifikationer må ikke foreskrive, hvor udstyret og systemerne skal certificeres, og må ikke hindre det indre markeds korrekte funktion.«

| aa) | Stk. 3 affattes således:





  »3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udbredelse af vedvarende energi, herunder til VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, og anvendelse af uundgåelig overskudsvarme og -kulde i forbindelse med planlægning, herunder tidlig fysisk planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri-, forretnings- eller beboelseskvarterer og energi- og transportinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet. Medlemsstaterne tilskynder navnlig lokale og regionale administrative organer til at medtage opvarmning og køling fra vedvarende energikilder i planlægningen af byinfrastruktur, hvor det er hensigtsmæssigt, og høre netoperatørerne for at afspejle indvirkningen af programmer for energieffektivitet og efterspørgselsreaktion samt specifikke bestemmelser om VE-egetforbrug og VE-fællesskaber på operatørernes planer for infrastrukturudvikling.« |
| --- | --- |

aa)

aa)

Stk. 3 affattes således:

Stk. 3 affattes således:

»3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udbredelse af vedvarende energi, herunder til VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, og anvendelse af uundgåelig overskudsvarme og -kulde i forbindelse med planlægning, herunder tidlig fysisk planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri-, forretnings- eller beboelseskvarterer og energi- og transportinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet. Medlemsstaterne tilskynder navnlig lokale og regionale administrative organer til at medtage opvarmning og køling fra vedvarende energikilder i planlægningen af byinfrastruktur, hvor det er hensigtsmæssigt, og høre netoperatørerne for at afspejle indvirkningen af programmer for energieffektivitet og efterspørgselsreaktion samt specifikke bestemmelser om VE-egetforbrug og VE-fællesskaber på operatørernes planer for infrastrukturudvikling.«

| b) | Stk. 4, 5, 6, og 7 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 4, 5, 6, og 7 udgår.

| c) | Stk. 8 affattes således:

  »8.   Medlemsstaterne vurderer de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for langfristede
  aftaler om køb af vedvarende energi, herunder aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, aftaler om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling og aftaler om køb af vedvarende brint, samplacerede energilagringsprojekter samt grænseoverskridende projekter
  . ▌
  De ▌fjerner
  hindringer på nationalt og grænseoverskridende plan for deres udvikling, såsom
  hindringer
  for tilladelser, f.eks. for energiintensive industrier og SMV'er samt andre mindre aktører og kommuner
  , og letter udbredelsen af sådanne aftaler, herunder ved at undersøge, hvordan de finansielle risici, der er forbundet med dem, kan reduceres, navnlig ved at anvende kreditgarantier. Medlemsstaterne sikrer, at disse aftaler ikke er omfattet af nogen form for uforholdsmæssige eller diskriminerende procedurer eller
  nogen form for
  gebyrer
  eller afgifter
  , og at eventuelle tilknyttede oprindelsesgarantier kan overføres til køberen af den vedvarende energi i henhold til
  aftalen om køb af vedvarende energi
  .
  Medlemsstaterne beskriver deres politikker og foranstaltninger til fremme af udbredelsen af aftaler om køb af vedvarende energi i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og statusrapporter, der forelægges i henhold til nævnte forordnings artikel 17. De skal også i disse rapporter give en indikation af den mængde vedvarende elproduktion, der understøttes af
  de forskellige typer aftaler om køb af vedvarende energi
  .


  Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne kan fremsende alle relevante dokumenter i digital form. Hvis en ansøger gør brug af den digitale ansøgningsmetode, skal hele processen med udstedelse af tilladelser, herunder de interne administrative procedurer, gennemføres digitalt. Medlemsstaterne sikrer desuden, at procedurerne i forbindelse med offentlige høringer og offentlig deltagelse digitaliseres.
  « |
| --- | --- |

c)

Stk. 8 affattes således:

»8.   Medlemsstaterne vurderer de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for langfristede
  aftaler om køb af vedvarende energi, herunder aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, aftaler om køb af vedvarende energi til opvarmning og køling og aftaler om køb af vedvarende brint, samplacerede energilagringsprojekter samt grænseoverskridende projekter
  . ▌

De ▌fjerner
  hindringer på nationalt og grænseoverskridende plan for deres udvikling, såsom
  hindringer
  for tilladelser, f.eks. for energiintensive industrier og SMV'er samt andre mindre aktører og kommuner
  , og letter udbredelsen af sådanne aftaler, herunder ved at undersøge, hvordan de finansielle risici, der er forbundet med dem, kan reduceres, navnlig ved at anvende kreditgarantier. Medlemsstaterne sikrer, at disse aftaler ikke er omfattet af nogen form for uforholdsmæssige eller diskriminerende procedurer eller
  nogen form for
  gebyrer
  eller afgifter
  , og at eventuelle tilknyttede oprindelsesgarantier kan overføres til køberen af den vedvarende energi i henhold til
  aftalen om køb af vedvarende energi
  .

Medlemsstaterne beskriver deres politikker og foranstaltninger til fremme af udbredelsen af aftaler om køb af vedvarende energi i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og statusrapporter, der forelægges i henhold til nævnte forordnings artikel 17. De skal også i disse rapporter give en indikation af den mængde vedvarende elproduktion, der understøttes af
  de forskellige typer aftaler om køb af vedvarende energi
  .

Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne kan fremsende alle relevante dokumenter i digital form. Hvis en ansøger gør brug af den digitale ansøgningsmetode, skal hele processen med udstedelse af tilladelser, herunder de interne administrative procedurer, gennemføres digitalt. Medlemsstaterne sikrer desuden, at procedurerne i forbindelse med offentlige høringer og offentlig deltagelse digitaliseres.
  «

| d) | Følgende indsættes som stk. 9:

  »9.   Senest ... [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] reviderer Kommissionen
  retningslinjer til medlemsstaterne vedrørende praksis med hensyn til tilladelser med henblik på at fremskynde og forenkle proceduren for nye projekter og repoweringprojekter
  .
  Disse retningslinjer skal indeholde anbefalinger til, hvordan
  reglerne om administrative procedurer i artikel 15 og 17
  sammen med
  deres anvendelse
  på opvarmning, køling og kraftvarmeproduktion baseret på vedvarende energi skal gennemføres og anvendes, og en række centrale resultatindikatorer (KPI'er), som skal gøre det muligt at gennemføre en gennemsigtig vurdering og overvågning af både fremskridt og effektivitet
  .


  Til dette formål gennemfører Kommissionen de fornødne høringer af bl.a. relevante aktører. Retningslinjerne skal desuden omfatte oplysninger om de digitale og menneskelige ressourcer hos de myndigheder, der udsteder tilladelser, effektive fælles kontaktpunkter, fysisk planlægning, begrænsninger for den militære og civile luftfart, retlige procedurer, civil konfliktløsning og mægling m.m., justering og omarbejdning af lovgivning om udvinding og geologiske aktiviteter samt sikring af tilstrækkelig teknisk kapacitet til at varetage disse opgaver.




  Medlemsstaterne forelægger en vurdering af deres tilladelsesproces og de forbedringsforanstaltninger, der skal træffes i henhold til retningslinjerne i den ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/199, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel.




  Kommissionen vurderer de korrigerende foranstaltninger i planerne og vurderer hver enkelt medlemsstats resultater med hensyn til de centrale resultatindikatorer. Vurderingen gøres offentligt tilgængelig.




  I mangel af fremskridt kan Kommissionen
  træffe yderligere foranstaltninger for at hjælpe medlemsstaterne
  med gennemførelsen og bistå dem med at reformere og strømline deres procedurer for udstedelse af tilladelser
  .« |
| --- | --- |

d)

Følgende indsættes som stk. 9:

»9.   Senest ... [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] reviderer Kommissionen
  retningslinjer til medlemsstaterne vedrørende praksis med hensyn til tilladelser med henblik på at fremskynde og forenkle proceduren for nye projekter og repoweringprojekter
  .
  Disse retningslinjer skal indeholde anbefalinger til, hvordan
  reglerne om administrative procedurer i artikel 15 og 17
  sammen med
  deres anvendelse
  på opvarmning, køling og kraftvarmeproduktion baseret på vedvarende energi skal gennemføres og anvendes, og en række centrale resultatindikatorer (KPI'er), som skal gøre det muligt at gennemføre en gennemsigtig vurdering og overvågning af både fremskridt og effektivitet
  .

Til dette formål gennemfører Kommissionen de fornødne høringer af bl.a. relevante aktører. Retningslinjerne skal desuden omfatte oplysninger om de digitale og menneskelige ressourcer hos de myndigheder, der udsteder tilladelser, effektive fælles kontaktpunkter, fysisk planlægning, begrænsninger for den militære og civile luftfart, retlige procedurer, civil konfliktløsning og mægling m.m., justering og omarbejdning af lovgivning om udvinding og geologiske aktiviteter samt sikring af tilstrækkelig teknisk kapacitet til at varetage disse opgaver.

Medlemsstaterne forelægger en vurdering af deres tilladelsesproces og de forbedringsforanstaltninger, der skal træffes i henhold til retningslinjerne i den ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/199, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel.

Kommissionen vurderer de korrigerende foranstaltninger i planerne og vurderer hver enkelt medlemsstats resultater med hensyn til de centrale resultatindikatorer. Vurderingen gøres offentligt tilgængelig.

I mangel af fremskridt kan Kommissionen
  træffe yderligere foranstaltninger for at hjælpe medlemsstaterne
  med gennemførelsen og bistå dem med at reformere og strømline deres procedurer for udstedelse af tilladelser
  .«

| (6) | Følgende indsættes som artikel 15a:

  »Artikel 15a

  Integration af vedvarende energi i bygninger


  1.   For at fremme produktionen og anvendelsen af vedvarende energi
  samt overskudsvarme og -kulde
  i byggesektoren
  , der er produceret på stedet eller i nærheden, herunder fra nettet,
  fastsætter medlemsstaterne et vejledende mål for andelen af vedvarende energikilder og spildvarme i det endelige energiforbrug i deres bygningssektor i 2030, som er i overensstemmelse med et vejledende mål om, at andelen af energi fra vedvarende energikilder
  og uundgåelig overskudsvarme og -kulde spildvarme
  i bygningssektoren skal udgøre mindst 49 % af Unionens endelige energiforbrug i 2030.
  Medlemsstater, der ikke udtrykkeligt prissætter kulstof i byggesektoren gennem et afgifts- eller emissionshandelssystem, eller medlemsstater, der midlertidigt fravælger det nye europæiske emissionshandelssystem for bygninger og transport, skal fastsætte en højere vejledende andel af vedvarende energikilder.
  Det nationale
  vejledende
  mål udtrykkes i andelen af det nationale endelige energiforbrug og beregnes i overensstemmelse med metoden i artikel 7
  og kan i beregningen af andelen af det endelige forbrug omfatte elektriciteten fra vedvarende kilder, der omfatter egetforbrug, energifællesskaber, andelen af vedvarende energi i energimikset og den uundgåelige overskudsvarme og -kulde
  . Medlemsstaterne angiver deres mål i de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner, der forelægges i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999, samt oplysninger om, hvordan de agter at nå dette mål.


  Medlemsstaterne kan medregne højst 20 % overskudsvarme og -kulde i målet i første afsnit. Hvis de beslutter at gøre dette, øges målet med halvdelen af den anvendte procentdel af overskudsvarme og -kulde til en øvre grænse på 54 %.




  2.   Medlemsstaterne indfører foranstaltninger i deres byggeforskrifter og reglementer og, hvor det er relevant, i deres støtteordninger for at øge andelen af elektricitet, opvarmning og køling fra vedvarende energikilder
  , som både produceres på stedet og kommer fra nettet,
  i bygningsmassen, herunder nationale foranstaltninger vedrørende væsentlige stigninger i egetforbruget af vedvarende energi, VE-fællesskaber,
  lokal deling af vedvarende energi
  og lokal energilagring
  , intelligent ladning og tovejsopladning, andre fleksibilitetstjenester, såsom prisfleksibelt elforbrug
  og kombineret med energieffektivitetsforbedringer vedrørende
  højeffektiv
  kraftvarmeproduktion og passiv-, næsten nulenergi- og nulenergibygninger
  , under hensyntagen til innovative teknologier
  .
  For at opnå den vejledende andel af vedvarende
  energikilder
  , der er fastsat i stk. 1, kræver medlemsstaterne i deres byggeforskrifter og reglementer og, hvor det er relevant, i deres støtteordninger eller på andre måder med tilsvarende virkning, at der anvendes minimumsniveauer for energi fra vedvarende energikilder
  , som både produceres på stedet og kommer fra nettet,
  i 
  nye
  bygninger
  og i eksisterende bygninger, der skal renoveres
  , i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2010/31/EU
  , og hvor dette er økonomisk, teknisk og funktionelt muligt
  . Medlemsstaterne tillader, at disse minimumsniveauer opfyldes, bl.a. gennem effektiv fjernvarme og fjernkøling.
  For eksisterende bygninger finder første afsnit anvendelse på de væbnede styrker, dog kun i det omfang dets anvendelse ikke er i modstrid med karakteren af og det primære formål med de væbnede styrkers aktiviteter, og med undtagelse af materiel, der udelukkende anvendes til militære formål.


  3.   Medlemsstaterne sikrer, at offentlige bygninger på nationalt, regionalt og lokalt plan danner forbillede med hensyn til andelen af anvendt vedvarende energi i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9 i direktiv 2010/31/EU og artikel 5 i direktiv 2012/27/EU. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes ved at bestemme, at taget
  og andre kompatible overflader og underlag
  på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende energikilder.


  Medlemsstaterne fremmer samarbejde mellem lokale myndigheder og VE-fællesskaber inden for bygningssektoren, navnlig gennem anvendelsen af offentlige indkøb. Denne støtte skal angives i medlemsstaternes nationale bygningsrenoveringsplaner i henhold til artikel 3 i [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne].




  4.   For at nå op på den vejledende andel af vedvarende energi, der er fastsat i stk. 1, fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til vedvarende opvarmning og køling
  , herunder innovative teknologier i den givne lokale sammenhæng, såsom intelligente og vedvarende elbaserede systemer og udstyr til opvarmning og køling, hvor det er relevant sammen med intelligent håndtering af alle decentraliserede energikilder til bygninger via bygningsenergistyringssystemer, der kan interagere med energinettet
  . Med henblik herpå anvender medlemsstaterne alle passende foranstaltninger, værktøjer og incitamenter, herunder bl.a. energimærker, der er udviklet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 (26), energiattester i henhold til direktiv 2010/31/EU eller andre relevante certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt plan eller EU-plan, og sikrer, at der er tilstrækkelig information og rådgivning
  , herunder ved hjælp af centrale knudepunkter,
  om vedvarende, yderst energieffektive alternativer samt eventuelle finansielle instrumenter og incitamenter til rådighed i tilfælde af udskiftning, med henblik på at fremme en øget udskiftningsrate for gamle systemer til opvarmning
  og køling
  og øget omstilling til løsninger baseret på vedvarende energi.«



  (26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 af 4. juli 2017 om opstilling af rammer for energimærkning og om ophævelse af direktiv 2010/30/EU (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 1)." |
| --- | --- |

(6)

Følgende indsættes som artikel 15a:

»Artikel 15a

Integration af vedvarende energi i bygninger

1.   For at fremme produktionen og anvendelsen af vedvarende energi
  samt overskudsvarme og -kulde
  i byggesektoren
  , der er produceret på stedet eller i nærheden, herunder fra nettet,
  fastsætter medlemsstaterne et vejledende mål for andelen af vedvarende energikilder og spildvarme i det endelige energiforbrug i deres bygningssektor i 2030, som er i overensstemmelse med et vejledende mål om, at andelen af energi fra vedvarende energikilder
  og uundgåelig overskudsvarme og -kulde spildvarme
  i bygningssektoren skal udgøre mindst 49 % af Unionens endelige energiforbrug i 2030.
  Medlemsstater, der ikke udtrykkeligt prissætter kulstof i byggesektoren gennem et afgifts- eller emissionshandelssystem, eller medlemsstater, der midlertidigt fravælger det nye europæiske emissionshandelssystem for bygninger og transport, skal fastsætte en højere vejledende andel af vedvarende energikilder.
  Det nationale
  vejledende
  mål udtrykkes i andelen af det nationale endelige energiforbrug og beregnes i overensstemmelse med metoden i artikel 7
  og kan i beregningen af andelen af det endelige forbrug omfatte elektriciteten fra vedvarende kilder, der omfatter egetforbrug, energifællesskaber, andelen af vedvarende energi i energimikset og den uundgåelige overskudsvarme og -kulde
  . Medlemsstaterne angiver deres mål i de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner, der forelægges i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999, samt oplysninger om, hvordan de agter at nå dette mål.

Medlemsstaterne kan medregne højst 20 % overskudsvarme og -kulde i målet i første afsnit. Hvis de beslutter at gøre dette, øges målet med halvdelen af den anvendte procentdel af overskudsvarme og -kulde til en øvre grænse på 54 %.

2.   Medlemsstaterne indfører foranstaltninger i deres byggeforskrifter og reglementer og, hvor det er relevant, i deres støtteordninger for at øge andelen af elektricitet, opvarmning og køling fra vedvarende energikilder
  , som både produceres på stedet og kommer fra nettet,
  i bygningsmassen, herunder nationale foranstaltninger vedrørende væsentlige stigninger i egetforbruget af vedvarende energi, VE-fællesskaber,
  lokal deling af vedvarende energi
  og lokal energilagring
  , intelligent ladning og tovejsopladning, andre fleksibilitetstjenester, såsom prisfleksibelt elforbrug
  og kombineret med energieffektivitetsforbedringer vedrørende
  højeffektiv
  kraftvarmeproduktion og passiv-, næsten nulenergi- og nulenergibygninger
  , under hensyntagen til innovative teknologier
  .

For at opnå den vejledende andel af vedvarende
  energikilder
  , der er fastsat i stk. 1, kræver medlemsstaterne i deres byggeforskrifter og reglementer og, hvor det er relevant, i deres støtteordninger eller på andre måder med tilsvarende virkning, at der anvendes minimumsniveauer for energi fra vedvarende energikilder
  , som både produceres på stedet og kommer fra nettet,
  i 
  nye
  bygninger
  og i eksisterende bygninger, der skal renoveres
  , i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2010/31/EU
  , og hvor dette er økonomisk, teknisk og funktionelt muligt
  . Medlemsstaterne tillader, at disse minimumsniveauer opfyldes, bl.a. gennem effektiv fjernvarme og fjernkøling.

For eksisterende bygninger finder første afsnit anvendelse på de væbnede styrker, dog kun i det omfang dets anvendelse ikke er i modstrid med karakteren af og det primære formål med de væbnede styrkers aktiviteter, og med undtagelse af materiel, der udelukkende anvendes til militære formål.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at offentlige bygninger på nationalt, regionalt og lokalt plan danner forbillede med hensyn til andelen af anvendt vedvarende energi i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9 i direktiv 2010/31/EU og artikel 5 i direktiv 2012/27/EU. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes ved at bestemme, at taget
  og andre kompatible overflader og underlag
  på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende energikilder.

Medlemsstaterne fremmer samarbejde mellem lokale myndigheder og VE-fællesskaber inden for bygningssektoren, navnlig gennem anvendelsen af offentlige indkøb. Denne støtte skal angives i medlemsstaternes nationale bygningsrenoveringsplaner i henhold til artikel 3 i [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne].

4.   For at nå op på den vejledende andel af vedvarende energi, der er fastsat i stk. 1, fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til vedvarende opvarmning og køling
  , herunder innovative teknologier i den givne lokale sammenhæng, såsom intelligente og vedvarende elbaserede systemer og udstyr til opvarmning og køling, hvor det er relevant sammen med intelligent håndtering af alle decentraliserede energikilder til bygninger via bygningsenergistyringssystemer, der kan interagere med energinettet
  . Med henblik herpå anvender medlemsstaterne alle passende foranstaltninger, værktøjer og incitamenter, herunder bl.a. energimærker, der er udviklet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 (26), energiattester i henhold til direktiv 2010/31/EU eller andre relevante certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt plan eller EU-plan, og sikrer, at der er tilstrækkelig information og rådgivning
  , herunder ved hjælp af centrale knudepunkter,
  om vedvarende, yderst energieffektive alternativer samt eventuelle finansielle instrumenter og incitamenter til rådighed i tilfælde af udskiftning, med henblik på at fremme en øget udskiftningsrate for gamle systemer til opvarmning
  og køling
  og øget omstilling til løsninger baseret på vedvarende energi.«

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1369 af 4. juli 2017 om opstilling af rammer for energimærkning og om ophævelse af direktiv 2010/30/EU (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 1)."

26

| (7) | ▌Artikel 18
  ændres således
  :








  a) | Stk. 3 og 4 affattes således:

  »3.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes certificeringsordninger
  eller tilsvarende nationale kvalifikationsordninger
  for installatører og designere af alle former for opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energikilder i bygninger, industri og landbrug og for installatører
  af anden teknologi for vedvarende energi, lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere
  . Disse ordninger kan efter behov tage hensyn til eksisterende ordninger og strukturer og skal være baseret på de kriterier, der er fastlagt i bilag IV. Hver medlemsstat
  verificerer anerkendelsen
  af de certificeringer, der er givet af andre medlemsstater i overensstemmelse med disse kriterier.


  Senest den 31. december 2023 og derefter hvert tredje år vurderer medlemsstaterne forholdet mellem antallet af tilgængelige og antallet af nødvendige uddannede og kvalificerede installatører og fremsætter, hvor det er relevant, anbefalinger med henblik på at afhjælpe eventuelle mangler. Disse vurderinger og anbefalingerne gøres offentligt tilgængelige.


  Medlemsstaterne
  fastsætter betingelser, herunder ved hjælp af efteruddannelses- og omskolingsstrategier, for at
  sikre, at
  et tilstrækkeligt antal
  uddannede og kvalificerede installatører
  , jf. stk. 3,
  er til rådighed ▌til at understøtte væksten i opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, der kræves for at bidrage til den årlige stigning i andelen af vedvarende energi i varme- og kølesektoren, jf. artikel 23,
  og til målene for vedvarende energi i bygninger som fastsat i artikel 15a, i industrisektoren som fastsat i artikel 22a og i transportsektoren som fastsat i artikel 25 og for at bidrage til at nå det overordnede mål, der er fastsat i artikel 3.


  For at opnå et tilstrækkeligt antal installatører og designere sikrer medlemsstaterne,
  forudsat at de er forenelige med de nationale kvalifikations- og certificeringsordninger,
  at der findes tilstrækkelige uddannelsesprogrammer, der fører til udstedelse af et certifikat eller et kvalifikationsbevis, som omfatter vedvarende opvarmnings- og kølingsteknologier, og de seneste innovative løsninger. Medlemsstaterne iværksætter foranstaltninger til fremme af deltagelse i sådanne programmer, navnlig for små og mellemstore virksomheder og selvstændige
  samt til at sikre kønsbalance og navnlig målrette indsatsen mod underrepræsenterede mindretal
  . Medlemsstaterne kan indgå frivillige aftaler med de relevante teknologiudbydere og -leverandører
  , forudsat at disse aftaler er forenelige med allerede eksisterende uddannelses- og kvalifikationsordninger,
  med henblik på at uddanne et tilstrækkeligt antal installatører, hvilket kan være baseret på skøn over salget, i de seneste innovative løsninger og teknologier, der findes på markedet.


  Medlemsstaterne beskriver deres politikker og foranstaltninger til fremme af effektiv og inklusiv uddannelse, omskoling og opkvalificering af høj kvalitet af arbejdstagere inden for vedvarende energi i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og statusrapporter, der forelægges i henhold til nævnte forordnings artikel 17.




  4.   Medlemsstaterne stiller oplysninger om de certificeringsordninger
  eller tilsvarende nationale kvalificeringsordninger
  , der er omhandlet i stk. 3, til rådighed for offentligheden. Medlemsstaterne
  stiller på en let tilgængelig og gennemsigtig måde også
  en
  regelmæssigt ajourført
  liste over installatører, der er kvalificerede eller certificerede i overensstemmelse med stk. 3, ▌ til rådighed for offentligheden.« |
| --- | --- | --- |

(7)

▌Artikel 18
  ændres således
  :

ændres således

a)

a)

Stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes certificeringsordninger
  eller tilsvarende nationale kvalifikationsordninger
  for installatører og designere af alle former for opvarmnings- og kølingssystemer baseret på vedvarende energikilder i bygninger, industri og landbrug og for installatører
  af anden teknologi for vedvarende energi, lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere
  . Disse ordninger kan efter behov tage hensyn til eksisterende ordninger og strukturer og skal være baseret på de kriterier, der er fastlagt i bilag IV. Hver medlemsstat
  verificerer anerkendelsen
  af de certificeringer, der er givet af andre medlemsstater i overensstemmelse med disse kriterier.

Senest den 31. december 2023 og derefter hvert tredje år vurderer medlemsstaterne forholdet mellem antallet af tilgængelige og antallet af nødvendige uddannede og kvalificerede installatører og fremsætter, hvor det er relevant, anbefalinger med henblik på at afhjælpe eventuelle mangler. Disse vurderinger og anbefalingerne gøres offentligt tilgængelige.

Medlemsstaterne
  fastsætter betingelser, herunder ved hjælp af efteruddannelses- og omskolingsstrategier, for at
  sikre, at
  et tilstrækkeligt antal
  uddannede og kvalificerede installatører
  , jf. stk. 3,
  er til rådighed ▌til at understøtte væksten i opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, der kræves for at bidrage til den årlige stigning i andelen af vedvarende energi i varme- og kølesektoren, jf. artikel 23,
  og til målene for vedvarende energi i bygninger som fastsat i artikel 15a, i industrisektoren som fastsat i artikel 22a og i transportsektoren som fastsat i artikel 25 og for at bidrage til at nå det overordnede mål, der er fastsat i artikel 3.

For at opnå et tilstrækkeligt antal installatører og designere sikrer medlemsstaterne,
  forudsat at de er forenelige med de nationale kvalifikations- og certificeringsordninger,
  at der findes tilstrækkelige uddannelsesprogrammer, der fører til udstedelse af et certifikat eller et kvalifikationsbevis, som omfatter vedvarende opvarmnings- og kølingsteknologier, og de seneste innovative løsninger. Medlemsstaterne iværksætter foranstaltninger til fremme af deltagelse i sådanne programmer, navnlig for små og mellemstore virksomheder og selvstændige
  samt til at sikre kønsbalance og navnlig målrette indsatsen mod underrepræsenterede mindretal
  . Medlemsstaterne kan indgå frivillige aftaler med de relevante teknologiudbydere og -leverandører
  , forudsat at disse aftaler er forenelige med allerede eksisterende uddannelses- og kvalifikationsordninger,
  med henblik på at uddanne et tilstrækkeligt antal installatører, hvilket kan være baseret på skøn over salget, i de seneste innovative løsninger og teknologier, der findes på markedet.

Medlemsstaterne beskriver deres politikker og foranstaltninger til fremme af effektiv og inklusiv uddannelse, omskoling og opkvalificering af høj kvalitet af arbejdstagere inden for vedvarende energi i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og statusrapporter, der forelægges i henhold til nævnte forordnings artikel 17.

4.   Medlemsstaterne stiller oplysninger om de certificeringsordninger
  eller tilsvarende nationale kvalificeringsordninger
  , der er omhandlet i stk. 3, til rådighed for offentligheden. Medlemsstaterne
  stiller på en let tilgængelig og gennemsigtig måde også
  en
  regelmæssigt ajourført
  liste over installatører, der er kvalificerede eller certificerede i overensstemmelse med stk. 3, ▌ til rådighed for offentligheden.«

| b) | Følgende stk. 3 tilføjes:





  »6a.
     
  Foranstaltninger, der træffes i henhold til denne artikel, berører ikke foranstaltninger, der træffes i henhold til direktiv (EU) .../... [energieffektivitetsdirektivet] og (EU) .../... [EPBD].« |
| --- | --- |

b)

b)

Følgende stk. 3 tilføjes:

Følgende stk. 3 tilføjes:

»6a.
     
  Foranstaltninger, der træffes i henhold til denne artikel, berører ikke foranstaltninger, der træffes i henhold til direktiv (EU) .../... [energieffektivitetsdirektivet] og (EU) .../... [EPBD].«

| (8) | Artikel 19 ændres således:








  -a) | Stk. 1 affattes således:





  »1.
     
  For over for slutkunden at påvise oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder i en energileverandørs energimiks og i den energi, som leveres til forbrugere i henhold til kontrakter, som markedsføres med henvisning til forbrug af energi fra vedvarende energikilder, sikrer medlemsstaterne, at oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder kan garanteres som sådan i den i dette direktiv anvendte betydning efter objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier.« |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikel 19 ændres således:

-a)

-a)

Stk. 1 affattes således:

Stk. 1 affattes således:

»1.
     
  For over for slutkunden at påvise oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder i en energileverandørs energimiks og i den energi, som leveres til forbrugere i henhold til kontrakter, som markedsføres med henvisning til forbrug af energi fra vedvarende energikilder, sikrer medlemsstaterne, at oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder kan garanteres som sådan i den i dette direktiv anvendte betydning efter objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier.«

| a) | I stk. 2 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:
  »Til dette formål sikrer medlemsstaterne, at en oprindelsesgaranti udstedes som svar på en anmodning fra en producent af energi fra vedvarende kilder. Medlemsstaterne
  indfører et ensartet system for
  oprindelsesgarantier for
  vedvarende brint
  .


  Medlemsstaterne kan med henblik på at tage oprindelsesgarantiens markedsværdi i betragtning beslutte ikke at udstede en sådan oprindelsesgaranti til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning.




  Kommissionen indfører supplerende oplysninger for oprindelsesgarantier, samtidig med at dobbelttælling undgås.


  I forbindelse med udstedelsen af oprindelsesgarantier kan der gælde en minimumskapacitetsgrænse. En oprindelsesgaranti skal være ▌1 MWh
  med mulighed for at udstede brøkdele heraf
  .
  De skal være behørigt standardiseret gennem den europæiske standard CEN-EN16325 og udstedes efter anmodning fra en energiproducent, forudsat at dette ikke fører til dobbelttælling. Der bør indføres en forenklede registreringsprocesser og lavere registreringsgebyrer for mindre anlæg på under 50 kW og for VE-fællesskaber. Oprindelsesgarantier kan udstedes for flere små anlæg, der er samlet under ét.


  Der udstedes ikke mere end én oprindelsesgaranti for hver produceret energienhed
  , og den enkelte energienhed tages kun i betragtning én gang
  .« |
| --- | --- | --- |

a)

I stk. 2 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»Til dette formål sikrer medlemsstaterne, at en oprindelsesgaranti udstedes som svar på en anmodning fra en producent af energi fra vedvarende kilder. Medlemsstaterne
  indfører et ensartet system for
  oprindelsesgarantier for
  vedvarende brint
  .

indfører et ensartet system for

vedvarende brint

Medlemsstaterne kan med henblik på at tage oprindelsesgarantiens markedsværdi i betragtning beslutte ikke at udstede en sådan oprindelsesgaranti til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning.

Medlemsstaterne kan med henblik på at tage oprindelsesgarantiens markedsværdi i betragtning beslutte ikke at udstede en sådan oprindelsesgaranti til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning.

Kommissionen indfører supplerende oplysninger for oprindelsesgarantier, samtidig med at dobbelttælling undgås.

Kommissionen indfører supplerende oplysninger for oprindelsesgarantier, samtidig med at dobbelttælling undgås.

I forbindelse med udstedelsen af oprindelsesgarantier kan der gælde en minimumskapacitetsgrænse. En oprindelsesgaranti skal være ▌1 MWh
  med mulighed for at udstede brøkdele heraf
  .
  De skal være behørigt standardiseret gennem den europæiske standard CEN-EN16325 og udstedes efter anmodning fra en energiproducent, forudsat at dette ikke fører til dobbelttælling. Der bør indføres en forenklede registreringsprocesser og lavere registreringsgebyrer for mindre anlæg på under 50 kW og for VE-fællesskaber. Oprindelsesgarantier kan udstedes for flere små anlæg, der er samlet under ét.

med mulighed for at udstede brøkdele heraf

De skal være behørigt standardiseret gennem den europæiske standard CEN-EN16325 og udstedes efter anmodning fra en energiproducent, forudsat at dette ikke fører til dobbelttælling. Der bør indføres en forenklede registreringsprocesser og lavere registreringsgebyrer for mindre anlæg på under 50 kW og for VE-fællesskaber. Oprindelsesgarantier kan udstedes for flere små anlæg, der er samlet under ét.

Der udstedes ikke mere end én oprindelsesgaranti for hver produceret energienhed
  , og den enkelte energienhed tages kun i betragtning én gang
  .«

, og den enkelte energienhed tages kun i betragtning én gang

| i
  a
  ) | Andet
  afsnit udgår. |
| --- | --- |

i
  a
  )

a

Andet
  afsnit udgår.

Andet

| (ib) | Fjerde afsnit, litra c), affattes således:










  »c) | hvor oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en leverandør eller forbruger, der køber energien enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet VE-elkøbsaftale« |
| --- | --- | --- |

(ib)

(ib)

Fjerde afsnit, litra c), affattes således:

Fjerde afsnit, litra c), affattes således:

»c)

»c)

hvor oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en leverandør eller forbruger, der køber energien enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet VE-elkøbsaftale«

hvor oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en leverandør eller forbruger, der køber energien enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet VE-elkøbsaftale«

| ii) | Femte afsnit udgår. |
| --- | --- |

ii)

Femte afsnit udgår.

| aa) | Stk. 3 affattes således:





  »3.
     
  Med henblik på stk. 1 er oprindelsesgarantier gyldige for transaktioner i 12 måneder efter produktionen af den pågældende energienhed. Medlemsstaterne sikrer, at alle oprindelsesgarantier, som ikke er blevet annulleret, udløber senest 18 måneder efter produktionen af energienheden. Medlemsstaterne medtager udløbne oprindelsesgarantier i beregningen af deres restenergimiks.« |
| --- | --- |

aa)

aa)

Stk. 3 affattes således:

Stk. 3 affattes således:

»3.
     
  Med henblik på stk. 1 er oprindelsesgarantier gyldige for transaktioner i 12 måneder efter produktionen af den pågældende energienhed. Medlemsstaterne sikrer, at alle oprindelsesgarantier, som ikke er blevet annulleret, udløber senest 18 måneder efter produktionen af energienheden. Medlemsstaterne medtager udløbne oprindelsesgarantier i beregningen af deres restenergimiks.«

| ab) | Stk. 4 affattes således:





  »4.
     
  Med henblik på videregivelse af oplysninger som omhandlet i stk. 8 og 13 sikrer medlemsstaterne, at energiselskaber annullerer oprindelsesgarantierne senest seks måneder efter udløbet af oprindelsesgarantiens gyldighed. Desuden sikrer medlemsstaterne senest [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden], at dataene om deres restenergimix offentliggøres på årsbasis.« |
| --- | --- |

ab)

ab)

Stk. 4 affattes således:

Stk. 4 affattes således:

»4.
     
  Med henblik på videregivelse af oplysninger som omhandlet i stk. 8 og 13 sikrer medlemsstaterne, at energiselskaber annullerer oprindelsesgarantierne senest seks måneder efter udløbet af oprindelsesgarantiens gyldighed. Desuden sikrer medlemsstaterne senest [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden], at dataene om deres restenergimix offentliggøres på årsbasis.«

| ac) | Stk. 7, første afsnit, ændres således:










  i) | Litra a) affattes således:










  »a) | den energikilde, fra hvilken energien er produceret, og begyndelses- og afslutningsdatoerne så tæt på realtid som muligt med henblik på at nå frem til produktionsintervaller på højst en time« |
| --- | --- | --- | --- |

ac)

ac)

Stk. 7, første afsnit, ændres således:

Stk. 7, første afsnit, ændres således:

i)

i)

Litra a) affattes således:

Litra a) affattes således:

»a)

»a)

den energikilde, fra hvilken energien er produceret, og begyndelses- og afslutningsdatoerne så tæt på realtid som muligt med henblik på at nå frem til produktionsintervaller på højst en time«

den energikilde, fra hvilken energien er produceret, og begyndelses- og afslutningsdatoerne så tæt på realtid som muligt med henblik på at nå frem til produktionsintervaller på højst en time«

| ii) | Punkt c) erstattes af følgende:










  »c) | navn, beliggenhed, budområde for elektricitet, type og kapacitet for det anlæg, hvor energien er produceret« |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Punkt c) erstattes af følgende:

Punkt c) erstattes af følgende:

»c)

»c)

navn, beliggenhed, budområde for elektricitet, type og kapacitet for det anlæg, hvor energien er produceret«

navn, beliggenhed, budområde for elektricitet, type og kapacitet for det anlæg, hvor energien er produceret«

| iii) | Følgende numre tilføjes:










  »g) | drivhusgasemissioner i hele den garanterede energis livscyklus i overensstemmelse med ISO-standard 14067:2018 |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

Følgende numre tilføjes:

Følgende numre tilføjes:

»g)

»g)

drivhusgasemissioner i hele den garanterede energis livscyklus i overensstemmelse med ISO-standard 14067:2018

drivhusgasemissioner i hele den garanterede energis livscyklus i overensstemmelse med ISO-standard 14067:2018

| h) | forbedret tidsgranularitet |
| --- | --- |

h)

h)

forbedret tidsgranularitet

forbedret tidsgranularitet

| i) | lokaliseringsmatchning« |
| --- | --- |

i)

i)

lokaliseringsmatchning«

lokaliseringsmatchning«

| b) | stk. 8 ▌affattes således:
  »Hvor det kræves af en elektricitetsleverandør, at vedkommende påviser
  oprindelsen
  af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på artikel 3, stk. 9, litra a), i direktiv 2009/72/EF, skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien, bortset fra den andel i vedkommendes energimiks, der svarer til eventuelle ikkesporede kommercielle tilbud, for hvilke leverandøren kan anvende restmikset.


  Hvor det kræves af en gasleverandør, at vedkommende påviser oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på bilag I, afdeling 5 i direktiv (EU) .../... [om fælles regler for de indre markeder for vedvarende gas, naturgas og brint som foreslået i COM(2021)0803], skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien, bortset fra den andel i vedkommendes energimiks, der svarer til eventuelle ikkesporede kommercielle tilbud, for hvilke leverandøren kan anvende restmikset.




  Hvor medlemsstaterne har sørget for oprindelsesgarantier for andre former for energi, skal leverandørerne med henblik på videregivelse anvende den samme type oprindelsesgarantier som den leverede energi. Når kunden forbruger gas fra et brint- eller naturgasnet, kan medlemsstaterne desuden sikre, at de annullerede oprindelsesgarantier svarer til de relevante netegenskaber. Tilsvarende kan oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv 2012/27/EU, anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at påvise mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. Med henblik på nærværende artikels stk. 2 kan der, når elektricitet er genereret fra højeffektiv kraftvarmeproduktion med anvendelse af vedvarende energikilder, kun udstedes én oprindelsesgaranti, der præciserer begge karakteristika.« |
| --- | --- |

b)

stk. 8 ▌affattes således:

»Hvor det kræves af en elektricitetsleverandør, at vedkommende påviser
  oprindelsen
  af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på artikel 3, stk. 9, litra a), i direktiv 2009/72/EF, skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien, bortset fra den andel i vedkommendes energimiks, der svarer til eventuelle ikkesporede kommercielle tilbud, for hvilke leverandøren kan anvende restmikset.

oprindelsen

Hvor det kræves af en gasleverandør, at vedkommende påviser oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på bilag I, afdeling 5 i direktiv (EU) .../... [om fælles regler for de indre markeder for vedvarende gas, naturgas og brint som foreslået i COM(2021)0803], skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien, bortset fra den andel i vedkommendes energimiks, der svarer til eventuelle ikkesporede kommercielle tilbud, for hvilke leverandøren kan anvende restmikset.

Hvor det kræves af en gasleverandør, at vedkommende påviser oprindelsen af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på bilag I, afdeling 5 i direktiv (EU) .../... [om fælles regler for de indre markeder for vedvarende gas, naturgas og brint som foreslået i COM(2021)0803], skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien, bortset fra den andel i vedkommendes energimiks, der svarer til eventuelle ikkesporede kommercielle tilbud, for hvilke leverandøren kan anvende restmikset.

Hvor medlemsstaterne har sørget for oprindelsesgarantier for andre former for energi, skal leverandørerne med henblik på videregivelse anvende den samme type oprindelsesgarantier som den leverede energi. Når kunden forbruger gas fra et brint- eller naturgasnet, kan medlemsstaterne desuden sikre, at de annullerede oprindelsesgarantier svarer til de relevante netegenskaber. Tilsvarende kan oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv 2012/27/EU, anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at påvise mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. Med henblik på nærværende artikels stk. 2 kan der, når elektricitet er genereret fra højeffektiv kraftvarmeproduktion med anvendelse af vedvarende energikilder, kun udstedes én oprindelsesgaranti, der præciserer begge karakteristika.«

Hvor medlemsstaterne har sørget for oprindelsesgarantier for andre former for energi, skal leverandørerne med henblik på videregivelse anvende den samme type oprindelsesgarantier som den leverede energi. Når kunden forbruger gas fra et brint- eller naturgasnet, kan medlemsstaterne desuden sikre, at de annullerede oprindelsesgarantier svarer til de relevante netegenskaber. Tilsvarende kan oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv 2012/27/EU, anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at påvise mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. Med henblik på nærværende artikels stk. 2 kan der, når elektricitet er genereret fra højeffektiv kraftvarmeproduktion med anvendelse af vedvarende energikilder, kun udstedes én oprindelsesgaranti, der præciserer begge karakteristika.«

| ba) | Stk. 9 affattes således:





  »9.
     
  Medlemsstaterne anerkender oprindelsesgarantier, der er udstedt af andre medlemsstater i overensstemmelse med dette direktiv, udelukkende som dokumentation for de elementer, der er anført i stk. 1 og stk. 7, første afsnit, litra a)-i). En medlemsstat kan kun afslå at anerkende en oprindelsesgaranti, hvor den har begrundet tvivl om dens nøjagtighed, pålidelighed eller korrekthed. Medlemsstaten underretter Kommissionen om et sådant afslag og begrundelsen herfor.« |
| --- | --- |

ba)

ba)

Stk. 9 affattes således:

Stk. 9 affattes således:

»9.
     
  Medlemsstaterne anerkender oprindelsesgarantier, der er udstedt af andre medlemsstater i overensstemmelse med dette direktiv, udelukkende som dokumentation for de elementer, der er anført i stk. 1 og stk. 7, første afsnit, litra a)-i). En medlemsstat kan kun afslå at anerkende en oprindelsesgaranti, hvor den har begrundet tvivl om dens nøjagtighed, pålidelighed eller korrekthed. Medlemsstaten underretter Kommissionen om et sådant afslag og begrundelsen herfor.«

| bb) | Stk. 11 affattes således:





  »11.
     
  Medlemsstaterne må ikke anerkende oprindelsesgarantier, der er udstedt af et tredjeland, medmindre Unionen har indgået en aftale med det pågældende tredjeland om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier udstedt i Unionen og kompatible oprindelsesgarantiordninger, der er etableret i dette tredjeland, og kun hvor energi importeres og eksporteres direkte. Kommissionen udsteder retningslinjer, der præciserer EU-kravene til anerkendelse af oprindelsesgarantier, der er udstedt af et tredjeland, herunder de underliggende tilknyttede forvaltningsbetingelser, med henblik på at strømline og fremskynde indgåelsen af sådanne aftaler med tredjelande.




  Senest ... [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] udsteder Kommissionen retningslinjer for de relevante garantier i forbindelse med grænseoverskridende overførsler.« |
| --- | --- |

bb)

bb)

Stk. 11 affattes således:

Stk. 11 affattes således:

»11.
     
  Medlemsstaterne må ikke anerkende oprindelsesgarantier, der er udstedt af et tredjeland, medmindre Unionen har indgået en aftale med det pågældende tredjeland om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier udstedt i Unionen og kompatible oprindelsesgarantiordninger, der er etableret i dette tredjeland, og kun hvor energi importeres og eksporteres direkte. Kommissionen udsteder retningslinjer, der præciserer EU-kravene til anerkendelse af oprindelsesgarantier, der er udstedt af et tredjeland, herunder de underliggende tilknyttede forvaltningsbetingelser, med henblik på at strømline og fremskynde indgåelsen af sådanne aftaler med tredjelande.

Senest ... [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] udsteder Kommissionen retningslinjer for de relevante garantier i forbindelse med grænseoverskridende overførsler.«

| bc) | Stk. 13 affattes således:





  »13.
     
  Kommissionen vedtager senest den 30. juni 2025 en rapport med en vurdering af mulighederne for at indføre et EU-dækkende grønt mærke med henblik på at fremme anvendelsen af vedvarende energi fra nye anlæg. Leverandørerne anvender oplysningerne i oprindelsesgarantier til at påvise overholdelsen af kravene vedrørende et sådant mærke.« |
| --- | --- |

bc)

bc)

Stk. 13 affattes således:

Stk. 13 affattes således:

»13.
     
  Kommissionen vedtager senest den 30. juni 2025 en rapport med en vurdering af mulighederne for at indføre et EU-dækkende grønt mærke med henblik på at fremme anvendelsen af vedvarende energi fra nye anlæg. Leverandørerne anvender oplysningerne i oprindelsesgarantier til at påvise overholdelsen af kravene vedrørende et sådant mærke.«

| bd) | Følgende stk. 3 tilføjes:





  »13a.
     
  Kommissionen overvåger oprindelsesgarantisystemets funktion og vurderer senest den 30. juni 2025 balancen mellem udbud og efterspørgsel efter oprindelsesgarantier på markedet og identificerer i tilfælde af ubalancer relevante faktorer, der påvirker udbud og efterspørgsel, og foreslår foranstaltninger, der afhjælper eventuelle strukturelle ubalancer med henblik på at støtte markederne i at fokusere på nye anlæg til vedvarende energi.« |
| --- | --- |

bd)

bd)

Følgende stk. 3 tilføjes:

Følgende stk. 3 tilføjes:

»13a.
     
  Kommissionen overvåger oprindelsesgarantisystemets funktion og vurderer senest den 30. juni 2025 balancen mellem udbud og efterspørgsel efter oprindelsesgarantier på markedet og identificerer i tilfælde af ubalancer relevante faktorer, der påvirker udbud og efterspørgsel, og foreslår foranstaltninger, der afhjælper eventuelle strukturelle ubalancer med henblik på at støtte markederne i at fokusere på nye anlæg til vedvarende energi.«

| (9) | Artikel 20, stk. 3, affattes således:

  »3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning (EU) 2018/1999 om nødvendigheden af at opbygge ny
  eller modernisere eksisterende
  infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling fra vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er fastsat i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først,
  hvor det er relevant, de nødvendige skridt til at udvikle en effektiv fjernvarme- og fjernkølingsinfrastruktur, der fremmer opvarmning og køling fra vedvarende energikilder, ▌
  i kombination med termisk energilagring, systemer for efterspørgselsreaktion og el-til-varme-installationer
  .




  3a.
     
  I overensstemmelse med den relevante elmarkedslov træffer medlemsstaterne, hvor det er relevant, de nødvendige foranstaltninger til at integrere intermitterende elektricitet fra vedvarende energikilder i nettet, samtidig med at de sikrer netstabilitet og forsyningssikkerhed.
  « |
| --- | --- |

(9)

Artikel 20, stk. 3, affattes således:

»3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning (EU) 2018/1999 om nødvendigheden af at opbygge ny
  eller modernisere eksisterende
  infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling fra vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er fastsat i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først,
  hvor det er relevant, de nødvendige skridt til at udvikle en effektiv fjernvarme- og fjernkølingsinfrastruktur, der fremmer opvarmning og køling fra vedvarende energikilder, ▌
  i kombination med termisk energilagring, systemer for efterspørgselsreaktion og el-til-varme-installationer
  .

3a.
     
  I overensstemmelse med den relevante elmarkedslov træffer medlemsstaterne, hvor det er relevant, de nødvendige foranstaltninger til at integrere intermitterende elektricitet fra vedvarende energikilder i nettet, samtidig med at de sikrer netstabilitet og forsyningssikkerhed.
  «

| (10) | Følgende indsættes som artikel 20a:


  »Artikel 20a


  Fremme af systemintegration af elektricitet fra vedvarende energikilder


  "1.   Medlemsstaterne pålægger transmissionssystemoperatører og
  , hvis det er teknisk muligt,
  distributionssystemoperatører på deres område at stille oplysninger til rådighed om andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder og indholdet af drivhusgasemissioner i den elektricitet, der leveres i hvert budområde, så nøjagtigt som muligt og så tæt på realtid som muligt, men i tidsintervaller på højst en time, om muligt med prognoser.
  Medlemsstaterne sikrer, at distributionssystemoperatørerne har adgang til de nødvendige data. Hvis de i henhold til national lovgivning ikke har adgang til alle nødvendige oplysninger, anvender de det eksisterende dataindberetningssystem under ENTSO-E i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2019/944. Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører er dog ikke ansvarlige for fejl i forbindelse med prognoser, skøn eller beregninger som følge af eksterne omstændigheder. Medlemsstaterne tilskynder til opgraderinger af intelligente net for bedre at kunne overvåge netbalancen og stille realtidsoplysninger til rådighed.




  Distributionssystemoperatører bør, hvis det er teknisk muligt, også stille anonymiserede og aggregerede data om potentialet for efterspørgselsreaktion og den vedvarende elektricitet, der produceres af egenforbrugere og VE-fællesskaber, og som tilføres nettet, til rådighed.






  1a.
     De i stk. 1 omhandlede oplysninger og data stilles digitalt til rådighed på en måde, der sikrer
  interoperabilitet baseret på harmoniserede dataformater og standardiserede datasæt
  , der kan anvendes af deltagere på elektricitetsmarkedet, aggregatorer, forbrugere og slutbrugere
  på en ikkediskriminerende måde
  og kan læses af elektroniske kommunikationsenheder ▌.


  2.   Ud over kravene i [forslaget til forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020]
  vedtager
  medlemsstaterne
  foranstaltninger, der indeholder krav om
  , at producenter af husholdnings- og industribatterier giver batteriejere og -brugere samt tredjeparter, der handler på deres vegne
  med udtrykkeligt samtykke og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679
  , såsom byggeenergistyringsvirksomheder og deltagere på elektricitetsmarkedet, adgang i realtid til grundlæggende oplysninger om batteristyringssystemet, herunder batterikapacitet, sundhedstilstand, ladetilstand og strømsætpunkt, på ikkediskriminerende vilkår og
  uden omkostninger
  .


  Senest ... [6 måneder efter direktivets ikrafttræden] vedtager
  medlemsstaterne
  foranstaltninger, hvori det kræves
  , at køretøjsfabrikanter stiller køretøjsintegrerede data om batteriets sundhedstilstand, batteriets ladetilstand, batteriets strømsætpunkt
  og
  batterikapacitet ▌til rådighed i realtid for ejere og brugere af elektriske køretøjer samt for tredjeparter, der
  med udtrykkeligt samtykke
  handler på ejernes og brugernes vegne, såsom deltagere på elektricitetsmarkedet og udbydere af elektromobilitetstjenester, på ikkediskriminerende vilkår og uden omkostninger
  for ejere og brugere af batterier samt enheder, der handler på deres vegne,
  ud over de yderligere krav, der gælder i henhold til forordningen om typegodkendelse og markedsovervågning
  , og i fuld overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679
  .
  I overensstemmelse med batteriforordningen deles datasæt som »read-only«, således at tredjeparter ikke kan ændre dataparametrene.




  Medlemsstaterne sikrer, at producenter af intelligente opvarmnings- og afkølingssystemer, termiske energilagringsenheder og andre intelligente enheder, der gør det nemmere for forbrugerne at levere et fleksibelt elforbrug til energisystemet, giver mulighed for realtidsadgang til data, der på en ikkediskriminerende måde og uden omkostninger er relevante for et fleksibelt elforbrug for brugerne og for tredjeparter, der handler på ejernes og brugernes vegne med udtrykkeligt samtykke og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser som fastsat i forordning (EU) 2016/679.




  3.   Ud over kravene i [forslaget til forordning om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer og om ophævelse af direktiv 2014/94/EU] sikrer medlemsstaterne, at ikkeoffentligt tilgængelige normale ladestandere, der er installeret på deres område fra [gennemførelsesfristen for dette ændringsdirektiv], kan understøtte intelligente opladningsfunktioner
  og grænseflader med intelligente målesystemer
  og, hvor det er relevant, på grundlag af den regulerende myndigheds vurdering, funktioner for tovejsopladning
  som fastsat i artikel 14, stk. 4., i forordning [forordningen om infrastruktur for alternative brændstoffer] og vurderet af de regulerende myndigheder med hensyn til dens potentielle bidrag
  .


  4.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle metoder til fremstilling af elektricitet, herunder elproduktionsenheder fra vedvarende energikilder, er involveret i leveringen af system- og balanceringstjenester
  .
  Medlemsstaterne sikrer endvidere
  , at de nationale rammebestemmelser ikke diskriminerer mod deltagelse på elektricitetsmarkederne, herunder håndtering af kapacitetsbegrænsninger og levering af fleksibilitets- og balanceringstjenester
  til elnettene og fjernvarme- og fjernkølenet, energilagring og fleksibilitetsudbydere
  , især små eller mobile systemer såsom
  fællesskabsbatterier
  og elektriske køretøjer
  samt decentraliserede energikilder med en kapacitet på under 1 MW, som deltager i systemet, termiske energilagringsenheder, el-til-gas-teknologier, varmepumper og andre teknologier, der kan give fleksibilitet
  , både direkte og gennem aggregering.
  Medlemsstaterne sikrer lige konkurrencevilkår for mindre markedsaktører, navnlig VE-fællesskaber, så de kan deltage på markedet uden at blive pålagt uforholdsmæssige administrative eller reguleringsmæssige byrder.






  4a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale lovgivningsmæssige rammer giver slutkunder mulighed for at indgå kontraktlige aftaler med deltagere på elektricitetsmarkedet og udbydere af elektromobilitetstjenester om at modtage oplysninger om vilkårene i aftalen, herunder deres beskyttelse af personoplysninger, og dens konsekvenser for forbrugerne, herunder belønningen for fleksibiliteten.« |
| --- | --- |

(10)

Følgende indsættes som artikel 20a:

»Artikel 20a

Fremme af systemintegration af elektricitet fra vedvarende energikilder

"1.   Medlemsstaterne pålægger transmissionssystemoperatører og
  , hvis det er teknisk muligt,
  distributionssystemoperatører på deres område at stille oplysninger til rådighed om andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder og indholdet af drivhusgasemissioner i den elektricitet, der leveres i hvert budområde, så nøjagtigt som muligt og så tæt på realtid som muligt, men i tidsintervaller på højst en time, om muligt med prognoser.
  Medlemsstaterne sikrer, at distributionssystemoperatørerne har adgang til de nødvendige data. Hvis de i henhold til national lovgivning ikke har adgang til alle nødvendige oplysninger, anvender de det eksisterende dataindberetningssystem under ENTSO-E i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2019/944. Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører er dog ikke ansvarlige for fejl i forbindelse med prognoser, skøn eller beregninger som følge af eksterne omstændigheder. Medlemsstaterne tilskynder til opgraderinger af intelligente net for bedre at kunne overvåge netbalancen og stille realtidsoplysninger til rådighed.

Distributionssystemoperatører bør, hvis det er teknisk muligt, også stille anonymiserede og aggregerede data om potentialet for efterspørgselsreaktion og den vedvarende elektricitet, der produceres af egenforbrugere og VE-fællesskaber, og som tilføres nettet, til rådighed.

1a.
     De i stk. 1 omhandlede oplysninger og data stilles digitalt til rådighed på en måde, der sikrer
  interoperabilitet baseret på harmoniserede dataformater og standardiserede datasæt
  , der kan anvendes af deltagere på elektricitetsmarkedet, aggregatorer, forbrugere og slutbrugere
  på en ikkediskriminerende måde
  og kan læses af elektroniske kommunikationsenheder ▌.

2.   Ud over kravene i [forslaget til forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020]
  vedtager
  medlemsstaterne
  foranstaltninger, der indeholder krav om
  , at producenter af husholdnings- og industribatterier giver batteriejere og -brugere samt tredjeparter, der handler på deres vegne
  med udtrykkeligt samtykke og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679
  , såsom byggeenergistyringsvirksomheder og deltagere på elektricitetsmarkedet, adgang i realtid til grundlæggende oplysninger om batteristyringssystemet, herunder batterikapacitet, sundhedstilstand, ladetilstand og strømsætpunkt, på ikkediskriminerende vilkår og
  uden omkostninger
  .

Senest ... [6 måneder efter direktivets ikrafttræden] vedtager
  medlemsstaterne
  foranstaltninger, hvori det kræves
  , at køretøjsfabrikanter stiller køretøjsintegrerede data om batteriets sundhedstilstand, batteriets ladetilstand, batteriets strømsætpunkt
  og
  batterikapacitet ▌til rådighed i realtid for ejere og brugere af elektriske køretøjer samt for tredjeparter, der
  med udtrykkeligt samtykke
  handler på ejernes og brugernes vegne, såsom deltagere på elektricitetsmarkedet og udbydere af elektromobilitetstjenester, på ikkediskriminerende vilkår og uden omkostninger
  for ejere og brugere af batterier samt enheder, der handler på deres vegne,
  ud over de yderligere krav, der gælder i henhold til forordningen om typegodkendelse og markedsovervågning
  , og i fuld overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679
  .
  I overensstemmelse med batteriforordningen deles datasæt som »read-only«, således at tredjeparter ikke kan ændre dataparametrene.

Medlemsstaterne sikrer, at producenter af intelligente opvarmnings- og afkølingssystemer, termiske energilagringsenheder og andre intelligente enheder, der gør det nemmere for forbrugerne at levere et fleksibelt elforbrug til energisystemet, giver mulighed for realtidsadgang til data, der på en ikkediskriminerende måde og uden omkostninger er relevante for et fleksibelt elforbrug for brugerne og for tredjeparter, der handler på ejernes og brugernes vegne med udtrykkeligt samtykke og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser som fastsat i forordning (EU) 2016/679.

3.   Ud over kravene i [forslaget til forordning om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer og om ophævelse af direktiv 2014/94/EU] sikrer medlemsstaterne, at ikkeoffentligt tilgængelige normale ladestandere, der er installeret på deres område fra [gennemførelsesfristen for dette ændringsdirektiv], kan understøtte intelligente opladningsfunktioner
  og grænseflader med intelligente målesystemer
  og, hvor det er relevant, på grundlag af den regulerende myndigheds vurdering, funktioner for tovejsopladning
  som fastsat i artikel 14, stk. 4., i forordning [forordningen om infrastruktur for alternative brændstoffer] og vurderet af de regulerende myndigheder med hensyn til dens potentielle bidrag
  .

4.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle metoder til fremstilling af elektricitet, herunder elproduktionsenheder fra vedvarende energikilder, er involveret i leveringen af system- og balanceringstjenester
  .
  Medlemsstaterne sikrer endvidere
  , at de nationale rammebestemmelser ikke diskriminerer mod deltagelse på elektricitetsmarkederne, herunder håndtering af kapacitetsbegrænsninger og levering af fleksibilitets- og balanceringstjenester
  til elnettene og fjernvarme- og fjernkølenet, energilagring og fleksibilitetsudbydere
  , især små eller mobile systemer såsom
  fællesskabsbatterier
  og elektriske køretøjer
  samt decentraliserede energikilder med en kapacitet på under 1 MW, som deltager i systemet, termiske energilagringsenheder, el-til-gas-teknologier, varmepumper og andre teknologier, der kan give fleksibilitet
  , både direkte og gennem aggregering.
  Medlemsstaterne sikrer lige konkurrencevilkår for mindre markedsaktører, navnlig VE-fællesskaber, så de kan deltage på markedet uden at blive pålagt uforholdsmæssige administrative eller reguleringsmæssige byrder.

4a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de nationale lovgivningsmæssige rammer giver slutkunder mulighed for at indgå kontraktlige aftaler med deltagere på elektricitetsmarkedet og udbydere af elektromobilitetstjenester om at modtage oplysninger om vilkårene i aftalen, herunder deres beskyttelse af personoplysninger, og dens konsekvenser for forbrugerne, herunder belønningen for fleksibiliteten.«

| (11) | Følgende indsættes som artikel 22a:

  »Artikel 22a

  Integration af vedvarende energi i industrien


  1.   Medlemsstaterne bestræber sig på at øge andelen af vedvarende energikilder i den mængde energi, der anvendes til endelige og ikkeenergimæssige formål i industrisektoren, med en vejledende gennemsnitlig årlig minimumsstigning på
  1,9
  procentpoint senest i 2030.
  Denne stigning beregnes som et gennemsnit for treårsperioderne, dvs. 2024-2027 og 2027-2030.


  Medlemsstaterne medtager de
  politikker og
  foranstaltninger, der er planlagt og truffet for at opnå en sådan vejledende stigning, i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og statusrapporter, der forelægges i henhold til artikel 3, 14 og 17 i forordning (EU) 2018/1999.
  Sådanne foranstaltninger skal omfatte elektrificering af industrielle processer baseret på vedvarende energi, når dette anses for at være en omkostningseffektiv løsning. Når medlemsstaterne vedtager foranstaltninger til at øge andelen af vedvarende energi i industrien, skal de overholde princippet om energieffektivitet først.




  Medlemsstaterne skal fastsætte en lovramme, som kan omfatte støtteforanstaltninger for industrien i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, og skal fremme udbredelsen af vedvarende energikilder og vedvarende brint, der forbruges af industrien, idet der tages fuldt hensyn til effektiviteten og den internationale konkurrenceevne som nødvendige forudsætninger for udbredelsen af forbruget af vedvarende energi i industrien. Den pågældende ramme bør navnlig imødegå lovgivningsmæssige, administrative og økonomiske hindringer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, og artikel 15, stk. 8.


  Medlemsstaterne sikrer, at bidraget fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, senest i 2030 udgør 50 % af den brint, der anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i industrien.
  Medlemsstaterne sikrer, at bidraget fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, senest i 2035 mindst udgør 70 % af den brint, der anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i industrien. Kommissionen analyserer i 2026 og derefter hvert år tilgængeligheden af brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.
  Følgende regler gælder for beregningen af
  procentsatsen
  : [ændring 34]







  a) | Ved beregningen af nævneren tages energiindholdet i brint til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i betragtning, undtagen brint, der anvendes som mellemprodukt til produktion af konventionelle transportbrændstoffer
  og brint, der produceres som et biprodukt, eller som afledes fra biprodukter i industrialle anlæg
  . |
| --- | --- | --- |

(11)

Følgende indsættes som artikel 22a:

»Artikel 22a

Integration af vedvarende energi i industrien

1.   Medlemsstaterne bestræber sig på at øge andelen af vedvarende energikilder i den mængde energi, der anvendes til endelige og ikkeenergimæssige formål i industrisektoren, med en vejledende gennemsnitlig årlig minimumsstigning på
  1,9
  procentpoint senest i 2030.
  Denne stigning beregnes som et gennemsnit for treårsperioderne, dvs. 2024-2027 og 2027-2030.

Medlemsstaterne medtager de
  politikker og
  foranstaltninger, der er planlagt og truffet for at opnå en sådan vejledende stigning, i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og statusrapporter, der forelægges i henhold til artikel 3, 14 og 17 i forordning (EU) 2018/1999.
  Sådanne foranstaltninger skal omfatte elektrificering af industrielle processer baseret på vedvarende energi, når dette anses for at være en omkostningseffektiv løsning. Når medlemsstaterne vedtager foranstaltninger til at øge andelen af vedvarende energi i industrien, skal de overholde princippet om energieffektivitet først.

Medlemsstaterne skal fastsætte en lovramme, som kan omfatte støtteforanstaltninger for industrien i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, og skal fremme udbredelsen af vedvarende energikilder og vedvarende brint, der forbruges af industrien, idet der tages fuldt hensyn til effektiviteten og den internationale konkurrenceevne som nødvendige forudsætninger for udbredelsen af forbruget af vedvarende energi i industrien. Den pågældende ramme bør navnlig imødegå lovgivningsmæssige, administrative og økonomiske hindringer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, og artikel 15, stk. 8.

Medlemsstaterne sikrer, at bidraget fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, senest i 2030 udgør 50 % af den brint, der anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i industrien.
  Medlemsstaterne sikrer, at bidraget fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, senest i 2035 mindst udgør 70 % af den brint, der anvendes til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i industrien. Kommissionen analyserer i 2026 og derefter hvert år tilgængeligheden af brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.
  Følgende regler gælder for beregningen af
  procentsatsen
  : [ændring 34]

a)

Ved beregningen af nævneren tages energiindholdet i brint til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål i betragtning, undtagen brint, der anvendes som mellemprodukt til produktion af konventionelle transportbrændstoffer
  og brint, der produceres som et biprodukt, eller som afledes fra biprodukter i industrialle anlæg
  .

| b) | Ved beregningen af tælleren tages energiindholdet i de vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som forbruges i industrisektoren til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, i betragtning, undtagen vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes som mellemprodukt til produktion af ▌transportbrændstoffer. |
| --- | --- |

b)

Ved beregningen af tælleren tages energiindholdet i de vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som forbruges i industrisektoren til endelige energiformål og ikkeenergimæssige formål, i betragtning, undtagen vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes som mellemprodukt til produktion af ▌transportbrændstoffer.

| c) | Ved beregningen af tæller og nævner anvendes de værdier for brændstoffernes energiindhold, som er angivet i bilag III.

  Senest den 31. januar 2026 efter fastsættelsen af de i stk. 1 omhandlede regler vurderer Kommissionen, hvorvidt det i lyset af de lovgivningsmæssige, tekniske og videnskabelige fremskridt er hensigtsmæssigt og begrundet at tilpasse delmålet for RFNBO for 2030 og, hvor det er relevant, med henblik herpå at ændre denne artikel, ledsaget en konsekvensanalyse.


  For at fremme anvendelsen af vedvarende energiløsninger til industriel lav- og mellemtemperaturvarme skal medlemsstaterne bestræbe sig på at øge tilgængeligheden af økonomisk levedygtige og teknisk gennemførlige alternativer til fossile brændstoffer til industrielle varmeanvendelser med henblik på at bringe anvendelsen af fossilt brændsel, der er baseret på anvendelser, der kræver maksimale opvarmningstemperaturer på op til 200 oC, til ophør senest i 2027.

  ▌ |
| --- | --- |

c)

Ved beregningen af tæller og nævner anvendes de værdier for brændstoffernes energiindhold, som er angivet i bilag III.

▌

1a.
     
  Senest ... [et år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] udarbejder Kommissionen en global strategi for import af brint for at fremme et europæiske marked for brint. Denne strategi skal supplere initiativer til fremme af indenlandsk brintproduktion i Unionen og støtte gennemførelsen af dette direktiv og opfyldelsen af de mål, der er fastsat heri, samtidig med at der tages behørigt hensyn til forsyningssikkerheden og Unionens strategiske autonomi på energiområdet. De foranstaltninger, der indgår i strategien, skal sigte mod at fremme lige vilkår baseret på tilsvarende regler eller standarder i tredjelande med hensyn til miljøbeskyttelse, bæredygtighed og modvirkning af klimaændringer. Strategien skal omfatte vejledende delmål og foranstaltninger for import. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at implementere strategien i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og -statusrapporter, der forelægges i henhold til artikel 3, 14 og 17 i forordning (EU) 2018/1999. Strategien skal endvidere tage hensyn til behovet for at udvikle adgangen til energi for lokalbefolkninger.«

| (12) | Artikel 23 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   For at fremme brugen af vedvarende energikilder i varme- og kølesektoren forhøjer hver medlemsstat andelen af vedvarende energi i denne sektor med
  vejledende 2,3
  procentpoint som et årligt gennemsnit beregnet for perioderne 2021-2025 og 2026-2030 med udgangspunkt i andelen af vedvarende energi i varme- og kølesektoren i 2020, udtrykt som den nationale andel af det endelige bruttoenergiforbrug og beregnet i overensstemmelse med metoden i artikel 7.
  Denne forhøjelse er
  2,8
  procentpoint for medlemsstater, hvor overskudsvarme og -kulde ikke anvendes. I så fald kan medlemsstaterne medregne overskudsvarme og -kulde op til 40 % af den gennemsnitlige årlige stigning.« |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 23 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   For at fremme brugen af vedvarende energikilder i varme- og kølesektoren forhøjer hver medlemsstat andelen af vedvarende energi i denne sektor med
  vejledende 2,3
  procentpoint som et årligt gennemsnit beregnet for perioderne 2021-2025 og 2026-2030 med udgangspunkt i andelen af vedvarende energi i varme- og kølesektoren i 2020, udtrykt som den nationale andel af det endelige bruttoenergiforbrug og beregnet i overensstemmelse med metoden i artikel 7.

Denne forhøjelse er
  2,8
  procentpoint for medlemsstater, hvor overskudsvarme og -kulde ikke anvendes. I så fald kan medlemsstaterne medregne overskudsvarme og -kulde op til 40 % af den gennemsnitlige årlige stigning.«

| b) | Følgende stykke 1a indsættes:

  »1a.   
  For at give Kommissionen en fuldstændig redegørelse for de væsentlige forskelle i europæiske industriers varmebehov foretager
  medlemsstaterne en vurdering af deres potentiale for energi fra vedvarende energikilder og af anvendelsen af overskudsvarme og -kulde i varme- og kølesektoren, herunder
  en cost-benefit-analyse, der dækker alle de positive eksterne virkninger
  , hvor det er relevant, en analyse af områder, der egner sig til deres anvendelse med lav miljørisiko, af muligheden for mindre projekter for husholdninger,
  SMV'er, industrielle symbioser og af erhvervsbygninger og skitserer eventuelle krav til infrastrukturen med deltagelse af lokale og regionale myndigheder
  . Vurderingen skal
  undersøge de tilgængelige og økonomisk overkommelige teknologier til industrielle formål og til husholdningsbrug med henblik på at fastsætte
  delmål og foranstaltninger
  for
  at øge
  anvendelsen af
  vedvarende energikilder inden for opvarmning og køling og, hvor det er relevant, anvendelsen af overskudsvarme og -kulde gennem fjernvarme og fjernkøling
  , små husholdninger og SMV'er,
  med henblik på at fastlægge en langsigtet national strategi for
  reduktion af drivhusgasemissioner og luftforurening
  fra opvarmning og køling.
  En sådan strategi skal tage hensyn til de forskellige varmekvalitetsniveauer (høj, mellem, lav temperatur), som er særlige for forskellige processer og anvendelser.
  Vurderingen skal være
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først, og
  en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er omhandlet i artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og ledsage den omfattende vurdering af opvarmning og køling, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke 1a indsættes:

»1a.   
  For at give Kommissionen en fuldstændig redegørelse for de væsentlige forskelle i europæiske industriers varmebehov foretager
  medlemsstaterne en vurdering af deres potentiale for energi fra vedvarende energikilder og af anvendelsen af overskudsvarme og -kulde i varme- og kølesektoren, herunder
  en cost-benefit-analyse, der dækker alle de positive eksterne virkninger
  , hvor det er relevant, en analyse af områder, der egner sig til deres anvendelse med lav miljørisiko, af muligheden for mindre projekter for husholdninger,
  SMV'er, industrielle symbioser og af erhvervsbygninger og skitserer eventuelle krav til infrastrukturen med deltagelse af lokale og regionale myndigheder
  . Vurderingen skal
  undersøge de tilgængelige og økonomisk overkommelige teknologier til industrielle formål og til husholdningsbrug med henblik på at fastsætte
  delmål og foranstaltninger
  for
  at øge
  anvendelsen af
  vedvarende energikilder inden for opvarmning og køling og, hvor det er relevant, anvendelsen af overskudsvarme og -kulde gennem fjernvarme og fjernkøling
  , små husholdninger og SMV'er,
  med henblik på at fastlægge en langsigtet national strategi for
  reduktion af drivhusgasemissioner og luftforurening
  fra opvarmning og køling.
  En sådan strategi skal tage hensyn til de forskellige varmekvalitetsniveauer (høj, mellem, lav temperatur), som er særlige for forskellige processer og anvendelser.
  Vurderingen skal være
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først, og
  en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er omhandlet i artikel 3 og 14 i forordning (EU) 2018/1999, og ledsage den omfattende vurdering af opvarmning og køling, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU.«

| c) | Stk. 2, første afsnit, litra a), udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 2, første afsnit, litra a), udgår.

| ca) | I stk. 2 tilføjes følgende afsnit:



  »Medlemsstaterne oplyser navnlig ejere og lejere af bygninger og SMV'er om omkostningseffektive foranstaltninger og finansielle instrumenter, der kan øge brugen af vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssystemer. Medlemsstaterne stiller disse oplysninger til rådighed via tilgængelige og gennemsigtige rådgivningsfaciliteter i centrale kontaktpunkter.« |
| --- | --- |

ca)

ca)

I stk. 2 tilføjes følgende afsnit:

I stk. 2 tilføjes følgende afsnit:

»Medlemsstaterne oplyser navnlig ejere og lejere af bygninger og SMV'er om omkostningseffektive foranstaltninger og finansielle instrumenter, der kan øge brugen af vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssystemer. Medlemsstaterne stiller disse oplysninger til rådighed via tilgængelige og gennemsigtige rådgivningsfaciliteter i centrale kontaktpunkter.«

| d) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   For at opnå den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i stk. 1, første afsnit,
  gennemfører
  medlemsstaterne
  mindst tre
  af følgende foranstaltninger:






  a) | fysisk integration af vedvarende energi og overskudsvarme og -kulde i de energikilder og brændstoffer, der anvendes til opvarmning og køling |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 4 affattes således:

»4.   For at opnå den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i stk. 1, første afsnit,
  gennemfører
  medlemsstaterne
  mindst tre
  af følgende foranstaltninger:

a)

fysisk integration af vedvarende energi og overskudsvarme og -kulde i de energikilder og brændstoffer, der anvendes til opvarmning og køling

| b) | installering af højeffektive systemer til vedvarende opvarmning og køling i bygninger,
  tilslutning af bygninger til højeffektive fjernvarme- eller fjernkølingssystemer
  eller brug af vedvarende energi eller overskudsvarme og -kulde i industrielle opvarmnings- og kølingsprocesser |
| --- | --- |

b)

installering af højeffektive systemer til vedvarende opvarmning og køling i bygninger,
  tilslutning af bygninger til højeffektive fjernvarme- eller fjernkølingssystemer
  eller brug af vedvarende energi eller overskudsvarme og -kulde i industrielle opvarmnings- og kølingsprocesser

| c) | foranstaltninger, der er omfattet af omsættelige certifikater, som attesterer overholdelsen af den ved stk. 1, første afsnit, fastsatte forpligtelse i kraft af støtte til de installationsforanstaltninger, der er omhandlet i litra b), som udføres af en anden økonomisk aktør, såsom en uafhængig installatør af teknologier for vedvarende energi eller et energitjenesteselskab, der udfører VE-installationstjenester |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger, der er omfattet af omsættelige certifikater, som attesterer overholdelsen af den ved stk. 1, første afsnit, fastsatte forpligtelse i kraft af støtte til de installationsforanstaltninger, der er omhandlet i litra b), som udføres af en anden økonomisk aktør, såsom en uafhængig installatør af teknologier for vedvarende energi eller et energitjenesteselskab, der udfører VE-installationstjenester

| d) | kapacitetsopbygning for nationale
  , regionale
  og lokale myndigheder med henblik på at
  kortlægge det lokale potentiale for vedvarende opvarmning og køling og
  planlægge, gennemføre
  og rådgive
  om projekter og infrastrukturer for vedvarende energi |
| --- | --- |

d)

kapacitetsopbygning for nationale
  , regionale
  og lokale myndigheder med henblik på at
  kortlægge det lokale potentiale for vedvarende opvarmning og køling og
  planlægge, gennemføre
  og rådgive
  om projekter og infrastrukturer for vedvarende energi

| e) | etablering af rammer for risikoreduktion med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter vedrørende opvarmning og køling fra vedvarende energikilder
  og fra projekter vedrørende overskudsvarme og -køling ved blandt andet at gøre det muligt at samle mindre projekter og knytte dem mere holistisk sammen med andre energieffektivitets- og bygningsrenoveringsforanstaltninger |
| --- | --- |

e)

etablering af rammer for risikoreduktion med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter vedrørende opvarmning og køling fra vedvarende energikilder
  og fra projekter vedrørende overskudsvarme og -køling ved blandt andet at gøre det muligt at samle mindre projekter og knytte dem mere holistisk sammen med andre energieffektivitets- og bygningsrenoveringsforanstaltninger

| f) | fremme af aftaler om køb af
  vedvarende energi til opvarmning og køling
  for virksomheder og små kollektive forbrugere |
| --- | --- |

f)

fremme af aftaler om køb af
  vedvarende energi til opvarmning og køling
  for virksomheder og små kollektive forbrugere

| g) | planlagte erstatningsordninger for
  varmekilder
  baseret på fossile brændstoffer
  , varmesystemer, der ikke er kompatible med vedvarende energi
  eller ordninger for udfasning af fossile brændstoffer med delmål |
| --- | --- |

g)

planlagte erstatningsordninger for
  varmekilder
  baseret på fossile brændstoffer
  , varmesystemer, der ikke er kompatible med vedvarende energi
  eller ordninger for udfasning af fossile brændstoffer med delmål

| h) | planlægning af varme fra vedvarende energikilder, der omfatter køling, krav på lokalt og regionalt plan |
| --- | --- |

h)

planlægning af varme fra vedvarende energikilder, der omfatter køling, krav på lokalt og regionalt plan

| i) | andre politiske foranstaltninger med tilsvarende virkning, herunder finanspolitiske foranstaltninger, støtteordninger eller andre økonomiske incitamenter,
  der bidrager til installation af udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder samt til udvikling af energinetværk, der leverer vedvarende energi til opvarmning og køling i bygninger og industri |
| --- | --- |

i)

andre politiske foranstaltninger med tilsvarende virkning, herunder finanspolitiske foranstaltninger, støtteordninger eller andre økonomiske incitamenter,
  der bidrager til installation af udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder samt til udvikling af energinetværk, der leverer vedvarende energi til opvarmning og køling i bygninger og industri

| j) | fremme af produktionen af biogas og indførsel heraf i gasnettet i stedet for at bruge det til elektricitetsproduktion |
| --- | --- |

j)

fremme af produktionen af biogas og indførsel heraf i gasnettet i stedet for at bruge det til elektricitetsproduktion

| k) | foranstaltninger til fremme af integrationen af teknologier til termisk energilagring i opvarmnings- og kølingssystemer |
| --- | --- |

k)

foranstaltninger til fremme af integrationen af teknologier til termisk energilagring i opvarmnings- og kølingssystemer

| l) | fremme af forbrugerejede fjernvarme og fjernkøling baseret på vedvarende energi, navnlig VE-fællesskaber, herunder gennem lovgivningsmæssige foranstaltninger, finansielle ordninger og støtte. |
| --- | --- |

l)

fremme af forbrugerejede fjernvarme og fjernkøling baseret på vedvarende energi, navnlig VE-fællesskaber, herunder gennem lovgivningsmæssige foranstaltninger, finansielle ordninger og støtte.

Når medlemsstaterne vedtager og gennemfører disse foranstaltninger, sikrer de, at foranstaltningerne er tilgængelige for alle forbrugere,
  herunder dem, der er lejere,
  navnlig personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger,
  og kræver, at en betydelig del af foranstaltningerne først og fremmest gennemføres i husholdninger, der lever i energifattigdom som defineret i direktiv ... [det omarbejdede energieffektivitetsdirektiv] og i socialt boligbyggeri,
  som ellers ikke ville have tilstrækkelige rede midler til at nyde godt af dem.«

| (13) | Artikel 24 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   
  Medlemsstaterne støtter renoveringen af eksisterende og udviklingen af nye højeffektive fjerde- og femtegenerationsfjernvarme- og fjernkølingsnet, der udelukkende forsynes med energi fra vedvarende energikilder og uundgåelig overskudsvarme eller -kulde, efter en positiv økonomisk og miljømæssig cost-benefit-analyse foretaget i fællesskab med de lokale myndigheder.
  Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne oplyses om energiforbruget
  , drivhusgasemissionerne
  og andelen af vedvarende energi i deres fjernvarme- og fjernkølingssystemer på lettilgængelig vis,
  såsom
  på regninger på leverandørernes websteder og på anmodning. Oplysningerne om andelen af vedvarende energi udtrykkes som minimum som en procentdel af det endelige bruttoenergiforbrug af opvarmning og køling, der tildeles kunderne i et givet fjernvarme- og fjernkølingssystem, herunder oplysninger om, hvor meget energi der blev brugt til at levere én opvarmningsenhed til kunden eller slutbrugeren.« |
| --- | --- | --- |

(13)

Artikel 24 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   
  Medlemsstaterne støtter renoveringen af eksisterende og udviklingen af nye højeffektive fjerde- og femtegenerationsfjernvarme- og fjernkølingsnet, der udelukkende forsynes med energi fra vedvarende energikilder og uundgåelig overskudsvarme eller -kulde, efter en positiv økonomisk og miljømæssig cost-benefit-analyse foretaget i fællesskab med de lokale myndigheder.
  Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne oplyses om energiforbruget
  , drivhusgasemissionerne
  og andelen af vedvarende energi i deres fjernvarme- og fjernkølingssystemer på lettilgængelig vis,
  såsom
  på regninger på leverandørernes websteder og på anmodning. Oplysningerne om andelen af vedvarende energi udtrykkes som minimum som en procentdel af det endelige bruttoenergiforbrug af opvarmning og køling, der tildeles kunderne i et givet fjernvarme- og fjernkølingssystem, herunder oplysninger om, hvor meget energi der blev brugt til at levere én opvarmningsenhed til kunden eller slutbrugeren.«

| b) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   Medlemsstaterne bestræber sig på at øge andelen af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder varme genereret af elektricitet fra vedvarende energikilder,
  og fra overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling med mindst
  2,3
  procentpoint som et årligt gennemsnit beregnet for perioderne 2021-2025 og 2026-2030 med udgangspunkt i andelen af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder varme genereret af elektricitet fra vedvarende energikilder,
  og overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling i 2020, og skal vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige i den forbindelse. Andelen af vedvarende energi udtrykkes i andelen af det udvidede endelige energiforbrug i fjernvarme og fjernkøling justeret til normale gennemsnitlige klimaforhold.
  Medlemsstater med en andel af energi fra vedvarende energikilder og overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling på over 60 % kan anse en sådan andel for at opfylde den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i dette litras første afsnit.
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gennemføre den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i første afsnit, i deres nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning (EU) 2018/1999.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Medlemsstaterne bestræber sig på at øge andelen af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder varme genereret af elektricitet fra vedvarende energikilder,
  og fra overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling med mindst
  2,3
  procentpoint som et årligt gennemsnit beregnet for perioderne 2021-2025 og 2026-2030 med udgangspunkt i andelen af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder varme genereret af elektricitet fra vedvarende energikilder,
  og overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling i 2020, og skal vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige i den forbindelse. Andelen af vedvarende energi udtrykkes i andelen af det udvidede endelige energiforbrug i fjernvarme og fjernkøling justeret til normale gennemsnitlige klimaforhold.

Medlemsstater med en andel af energi fra vedvarende energikilder og overskudsvarme og -kulde i fjernvarme og fjernkøling på over 60 % kan anse en sådan andel for at opfylde den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i dette litras første afsnit.

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gennemføre den gennemsnitlige årlige forhøjelse, der er omhandlet i første afsnit, i deres nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning (EU) 2018/1999.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 4 a:

  »4a   . Medlemsstaterne skal sikre, at operatører af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer med en kapacitet på over 25 MWt
  tilskyndes
  til at tilslutte tredjepartsleverandører af energi fra vedvarende energikilder og overskudsvarme og -kulde eller
  tilskyndes
  til at tilbyde at tilslutte og købe varme og kulde fra vedvarende energikilder og fra overskudsvarme og -kulde fra tredjepartsleverandører, baseret på ikkediskriminerende kriterier,
  der skal fastsættes af den berørte medlemsstat, hvis en sådan forbindelse er teknisk og økonomisk mulig,
  og hvor sådanne operatører skal gøre en eller flere af følgende:






  a) | imødekomme efterspørgslen fra nye kunder |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 4 a:

»4a   . Medlemsstaterne skal sikre, at operatører af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer med en kapacitet på over 25 MWt
  tilskyndes
  til at tilslutte tredjepartsleverandører af energi fra vedvarende energikilder og overskudsvarme og -kulde eller
  tilskyndes
  til at tilbyde at tilslutte og købe varme og kulde fra vedvarende energikilder og fra overskudsvarme og -kulde fra tredjepartsleverandører, baseret på ikkediskriminerende kriterier,
  der skal fastsættes af den berørte medlemsstat, hvis en sådan forbindelse er teknisk og økonomisk mulig,
  og hvor sådanne operatører skal gøre en eller flere af følgende:

a)

imødekomme efterspørgslen fra nye kunder

| b) | erstatte eksisterende varme- eller kuldeproduktionskapacitet |
| --- | --- |

b)

erstatte eksisterende varme- eller kuldeproduktionskapacitet

| c) | udvide eksisterende varme- eller kuldeproduktionskapacitet.« |
| --- | --- |

c)

udvide eksisterende varme- eller kuldeproduktionskapacitet.«

Medlemsstaterne kan beslutte at medregne elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til fjernvarme og fjernkøling, i den årlige gennemsnitlige forhøjelse, der er fastsat i denne artikels stk. 4. Elektricitet fra vedvarende energikilder, der tæller med i artikel 7, stk. 1, litra b), tages ikke i betragtning med henblik på at nå de mål, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, litra a).

Hvis medlemsstaterne beslutter at medregne elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til fjernvarme og fjernkøling, underretter de Kommissionen herom, inden en sådan mekanisme indføres. Medlemsstaterne medtager den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til fjernvarme og fjernkøling i deres integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999.«

| d) | Stk. 5 og 6 affattes således:

  »5.   Medlemsstaterne kan tillade, at en operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem afviser at tilslutte og at købe varme eller kulde fra en tredjepartsleverandør, hvor:






  a) | systemet ikke har den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med varme eller kulde fra vedvarende energikilder eller overskudsvarme og -kulde |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 5 og 6 affattes således:

»5.   Medlemsstaterne kan tillade, at en operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem afviser at tilslutte og at købe varme eller kulde fra en tredjepartsleverandør, hvor:

a)

systemet ikke har den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med varme eller kulde fra vedvarende energikilder eller overskudsvarme og -kulde

| b) | varme eller kulde fra en tredjepartsleverandør ikke opfylder de tekniske parametre, som er nødvendige for at tilslutte og sikre en pålidelig og sikker drift af fjernvarme- og fjernkølingssystemer |
| --- | --- |

b)

varme eller kulde fra en tredjepartsleverandør ikke opfylder de tekniske parametre, som er nødvendige for at tilslutte og sikre en pålidelig og sikker drift af fjernvarme- og fjernkølingssystemer

| c) | operatøren kan påvise, at det at give adgang ville føre til en alt for stor udgiftsstigning for varme eller kulde for slutkunderne sammenlignet med udgiften ved brug af den vigtigste lokale varme- eller kuldeforsyning, som den vedvarende energikilde eller overskudsvarmen og -kulden konkurrerer med |
| --- | --- |

c)

operatøren kan påvise, at det at give adgang ville føre til en alt for stor udgiftsstigning for varme eller kulde for slutkunderne sammenlignet med udgiften ved brug af den vigtigste lokale varme- eller kuldeforsyning, som den vedvarende energikilde eller overskudsvarmen og -kulden konkurrerer med

| d) | operatørens system opfylder definitionen af effektiv fjernvarme og fjernkøling i [artikel x i forslaget til omarbejdning af energieffektivitetsdirektivet]. |
| --- | --- |

d)

operatørens system opfylder definitionen af effektiv fjernvarme og fjernkøling i [artikel x i forslaget til omarbejdning af energieffektivitetsdirektivet].

Medlemsstaterne sikrer, at hvis en operatør af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet afviser at tilslutte en leverandør af opvarmning eller køling i henhold til første afsnit, forelægger operatøren den kompetente myndighed oplysninger om begrundelsen for afvisningen samt de betingelser, der vil skulle opfyldes, og de foranstaltninger, der vil skulle træffes i systemet for at muliggøre tilslutningen. Medlemsstaterne sikrer, at der findes en passende procedure til at afhjælpe uberettiget nægtelse.

6.   Medlemsstaterne indfører
  , hvor det er nødvendigt,
  en ramme for koordinering mellem operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer og de potentielle kilder til overskudsvarme og -kulde i de industrielle og tertiære sektorer for at lette anvendelsen af overskudsvarme og -kulde. Denne koordineringsramme skal sikre
  anvendelsen af princippet om energieffektivitet først og lette dialogen
  med hensyn til anvendelsen af overskudsvarme og -kulde, der som minimum omfatter:

| a) | operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer |
| --- | --- |

a)

operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer

| b) | virksomheder i de industrielle og tertiære sektorer, der producerer overskudsvarme og -kulde, og som økonomisk kan genvindes via fjernvarme- og fjernkølingssystemer, såsom datacentre, industrianlæg, store erhvervsbygninger
  , energilagringsfaciliteter
  og offentlig transport samt ▌ |
| --- | --- |

b)

virksomheder i de industrielle og tertiære sektorer, der producerer overskudsvarme og -kulde, og som økonomisk kan genvindes via fjernvarme- og fjernkølingssystemer, såsom datacentre, industrianlæg, store erhvervsbygninger
  , energilagringsfaciliteter
  og offentlig transport samt ▌

| c) | lokale myndigheder med ansvar for planlægning og godkendelse af energiinfrastrukturer. |
| --- | --- |

c)

lokale myndigheder med ansvar for planlægning og godkendelse af energiinfrastrukturer.

| d) | videnskabelige eksperter, der arbejder på de nyeste topmoderne højenergieffektive fuldt vedvarende energikilder baseret på fjernvarme- og fjernkølingssystemer |
| --- | --- |

d)

videnskabelige eksperter, der arbejder på de nyeste topmoderne højenergieffektive fuldt vedvarende energikilder baseret på fjernvarme- og fjernkølingssystemer

| e) | VE-fællesskaber, som er involveret i opvarmning og køling.
  « |
| --- | --- |

e)

VE-fællesskaber, som er involveret i opvarmning og køling.
  «

| e) | Stk. 8, 9 og 10 affattes således:

  »8.   Medlemsstaterne etablerer en ramme, hvorunder eldistributionssystemoperatører mindst hvert fjerde år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer på deres områder vurderer fjernvarme- og fjernkølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder efterspørgselsreaktion og termisk lagring af overskudselektricitet fra
  centrale og decentrale
  vedvarende energikilder, og ligeledes vurderer, om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  .
  Medlemsstaterne sikrer, at eltransmissions- og distributionssystemoperatørerne tager behørigt hensyn til resultaterne af den vurdering, der kræves i henhold til første afsnit, i forbindelse med netplanlægning, netinvesteringer og infrastrukturudvikling på deres respektive områder.
  Medlemsstaterne fremmer koordineringen mellem operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer og eltransmissions- og distributionssystemoperatører for at sikre, at balancerings-, lagrings- og andre fleksibilitetstjenester, såsom prisfleksibelt elforbrug, der leveres af operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer, kan deltage i deres elektricitetsmarkeder
  på en ikkediskriminerende måde
  .
  Medlemsstaterne kan udvide vurderings- og koordineringskravene i første og tredje afsnit til at omfatte gastransmissions- og distributionssystemoperatører, herunder brint- og andre energinet.


  9.   Medlemsstaterne sikrer, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret, offentligt tilgængelige og håndhæves af den kompetente myndighed.






  10. | En medlemsstat er ikke forpligtet til at anvende stk. 2 ▌, hvis mindst en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | dens andel af fjernvarme og fjernkøling var mindre end eller lig med 2 % af det endelige bruttoenergiforbrug til opvarmning og køling den 24. december 2018 |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Stk. 8, 9 og 10 affattes således:

»8.   Medlemsstaterne etablerer en ramme, hvorunder eldistributionssystemoperatører mindst hvert fjerde år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- eller fjernkølingssystemer på deres områder vurderer fjernvarme- og fjernkølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder efterspørgselsreaktion og termisk lagring af overskudselektricitet fra
  centrale og decentrale
  vedvarende energikilder, og ligeledes vurderer, om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger
  i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først
  .

Medlemsstaterne sikrer, at eltransmissions- og distributionssystemoperatørerne tager behørigt hensyn til resultaterne af den vurdering, der kræves i henhold til første afsnit, i forbindelse med netplanlægning, netinvesteringer og infrastrukturudvikling på deres respektive områder.

Medlemsstaterne fremmer koordineringen mellem operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer og eltransmissions- og distributionssystemoperatører for at sikre, at balancerings-, lagrings- og andre fleksibilitetstjenester, såsom prisfleksibelt elforbrug, der leveres af operatører af fjernvarme- og fjernkølingssystemer, kan deltage i deres elektricitetsmarkeder
  på en ikkediskriminerende måde
  .

Medlemsstaterne kan udvide vurderings- og koordineringskravene i første og tredje afsnit til at omfatte gastransmissions- og distributionssystemoperatører, herunder brint- og andre energinet.

9.   Medlemsstaterne sikrer, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret, offentligt tilgængelige og håndhæves af den kompetente myndighed.

10.

a)

dens andel af fjernvarme og fjernkøling var mindre end eller lig med 2 % af det endelige bruttoenergiforbrug til opvarmning og køling den 24. december 2018

| b) | dens andel af fjernvarme og fjernkøling er steget til over 2 % af det endelige bruttoenergiforbrug til opvarmning og køling den 24. december 2018 ved at udvikle ny effektiv fjernvarme og fjernkøling på grundlag af dens integrerede nationale energi- og klimaplan i henhold til bilag I til forordning (EU) 2018/1999 og den vurdering, der er omhandlet i dette direktivs artikel 23, stk. 1a, |
| --- | --- |

b)

dens andel af fjernvarme og fjernkøling er steget til over 2 % af det endelige bruttoenergiforbrug til opvarmning og køling den 24. december 2018 ved at udvikle ny effektiv fjernvarme og fjernkøling på grundlag af dens integrerede nationale energi- og klimaplan i henhold til bilag I til forordning (EU) 2018/1999 og den vurdering, der er omhandlet i dette direktivs artikel 23, stk. 1a,

| c) | 90 % af det endelige bruttoenergiforbrug i fjernvarme- og fjernkølingssystemer finder sted i fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der opfylder definitionen i [artikel x i den foreslåede omarbejdning af energieffektivitetsdirektivet].« |
| --- | --- |

c)

90 % af det endelige bruttoenergiforbrug i fjernvarme- og fjernkølingssystemer finder sted i fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der opfylder definitionen i [artikel x i den foreslåede omarbejdning af energieffektivitetsdirektivet].«

| (14) | Artikel 25 affattes således:

  »Artikel 25

  Reduktion af drivhusgasintensiteten i transportsektoren som følge af anvendelsen af vedvarende energi


  1.   Hver medlemsstat pålægger brændstofleverandørerne en forpligtelse til at sikre, at:






  a) | mængden af vedvarende brændstoffer og elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til transportsektoren, fører til en reduktion af drivhusgasintensiteten på mindst
  16 %
  senest i 2030 sammenlignet med det referencescenarie, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med en ▌forløbskurve fastsat af medlemsstaten |
| --- | --- | --- |

(14)

Artikel 25 affattes således:

»Artikel 25

Reduktion af drivhusgasintensiteten i transportsektoren som følge af anvendelsen af vedvarende energi

1.   Hver medlemsstat pålægger brændstofleverandørerne en forpligtelse til at sikre, at:

a)

mængden af vedvarende brændstoffer og elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til transportsektoren, fører til en reduktion af drivhusgasintensiteten på mindst
  16 %
  senest i 2030 sammenlignet med det referencescenarie, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med en ▌forløbskurve fastsat af medlemsstaten

| b) | andelen af avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, i den energi, der leveres til transportsektoren, er mindst ▌0,5 % i 2025 og
  mindst
  2,2 % i 2030, og andelen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er mindst 2,6 % i 
  2028 og mindst 5,7 %
  i 2030. |
| --- | --- |

b)

andelen af avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, i den energi, der leveres til transportsektoren, er mindst ▌0,5 % i 2025 og
  mindst
  2,2 % i 2030, og andelen af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er mindst 2,6 % i 
  2028 og mindst 5,7 %
  i 2030.

| ba) | brændstofleverandører fra 2030 leverer mindst 1,2 % vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og vedvarende brint til maritime transportformer, hvor det er svært at nedbringe emissionerne En medlemsstat, der ikke har søhavne på sit område, kan vælge ikke at anvende denne bestemmelse. Enhver medlemsstat, der har til hensigt at benytte sig af denne undtagelse, underretter Kommissionen herom senest et år efter ... [dette ændringsdirektivs ikrafttræden]. Enhver senere ændring meddeles ligeledes Kommissionen.



  Hvis listen over råstoffer i del A og i bilag IX ændres i overensstemmelse med artikel 28, stk. 6, øges minimumsandelen af avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af råstofferne i den energi, der leveres til transportsektoren, jf. dette stykkes litra b), tilsvarende og baseres på en konsekvensanalyse foretaget af Kommissionen.


  Kommissionen tager forpligtelsen i stk. 1 op til vurdering med henblik på at fremsætte et lovgivningsforslag senest i 2025 for at opjustere det, hvis der er yderligere betydelige reduktioner af omkostningerne til produktion af vedvarende energi, hvis det er nødvendigt for at opfylde Unionens internationale forpligtelser vedrørende dekarbonisering, eller hvis et markant fald i energiforbruget i Unionen begrunder en sådan opjustering.

  Ved beregningen af den reduktion, der er omhandlet i litra a), og den andel, der er omhandlet i litra b), tager medlemsstaterne også hensyn til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, når de anvendes som mellemprodukt til produktion af transportbrændstoffer. Ved beregningen af den reduktion, der er omhandlet i litra a), kan medlemsstaterne tage hensyn til genanvendt kulstofbrændsel.
  Ved fastsættelse af forpligtelsen for brændstofleverandører kan medlemsstaterne undtage brændstofleverandører, der leverer elektricitet eller vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra forpligtelsen til at overholde minimumsandelen af avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, for så vidt angår disse brændstoffer. |
| --- | --- |

ba)

brændstofleverandører fra 2030 leverer mindst 1,2 % vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og vedvarende brint til maritime transportformer, hvor det er svært at nedbringe emissionerne En medlemsstat, der ikke har søhavne på sit område, kan vælge ikke at anvende denne bestemmelse. Enhver medlemsstat, der har til hensigt at benytte sig af denne undtagelse, underretter Kommissionen herom senest et år efter ... [dette ændringsdirektivs ikrafttræden]. Enhver senere ændring meddeles ligeledes Kommissionen.

Ved beregningen af den reduktion, der er omhandlet i litra a), og den andel, der er omhandlet i litra b), tager medlemsstaterne også hensyn til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, når de anvendes som mellemprodukt til produktion af transportbrændstoffer. Ved beregningen af den reduktion, der er omhandlet i litra a), kan medlemsstaterne tage hensyn til genanvendt kulstofbrændsel.

Ved fastsættelse af forpligtelsen for brændstofleverandører kan medlemsstaterne undtage brændstofleverandører, der leverer elektricitet eller vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra forpligtelsen til at overholde minimumsandelen af avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, for så vidt angår disse brændstoffer.

2.   Medlemsstaterne indfører en mekanisme, der gør det muligt for brændstofleverandører på deres område at udveksle kreditter til levering af vedvarende energi til transportsektoren. Økonomiske aktører, der leverer elektricitet fra vedvarende energikilder til
  lette og tunge
  elektriske køretøjer via offentlige ladestandere
  eller vedvarende energi
  , modtager kreditter, uanset om de økonomiske aktører er underlagt den forpligtelse, som medlemsstaten har fastsat for brændstofleverandører, og kan sælge disse kreditter til brændstofleverandører, som har ret til at anvende kreditterne til at opfylde forpligtelsen i stk. 1, første afsnit.
  Medlemsstaterne kan beslutte at medtage private ladestandere i den i første afsnit omhandlede mekanisme, hvis det kan påvises, at den elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til disse private ladestandere, udelukkende leveres til elektriske køretøjer.«

| (15) | Artikel 26 ændres således:






  a) | i stk. 1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:
  »Ved beregningen af en medlemsstats endelige bruttoenergiforbrug fra vedvarende energikilder omhandlet i artikel 7 og af målet for reduktion af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler anvendt til transport, hvor de er produceret af fødevare- og foderafgrøder, ikke være mere end et procentpoint højere end andelen af sådanne brændstoffer i den pågældende medlemsstats endelige bruttoenergiforbrug i transportsektoren i 2020 med højst 7 % af det endelige energiforbrug i transportsektoren i den pågældende medlemsstat.

  Efter anmodning fra en medlemsstat kan Kommissionen tillade en undtagelse fra første afsnit, der giver medlemsstaterne mulighed for at udelukke flydende biobrændsler, der anvendes til elproduktion i regioner i den yderste periferi, jf. artikel 349 i TEUF, fra beregningen af loftet på 7 % af det endelige energiforbrug i vej- og jernbanetransportsektoren, jf. første afsnit, forudsat at en sådan undtagelse er begrundet i særlige lokale forhold. Medlemsstaterne anmoder Kommissionen om undtagelsen senest ... [datoen for gennemførelsen af dette ændringsdirektiv] og begrunder en sådan undtagelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data. Kommissionen træffer afgørelse om medlemsstatens anmodning senest tre måneder efter modtagelsen heraf.« |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Artikel 26 ændres således:

a)

i stk. 1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»Ved beregningen af en medlemsstats endelige bruttoenergiforbrug fra vedvarende energikilder omhandlet i artikel 7 og af målet for reduktion af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler anvendt til transport, hvor de er produceret af fødevare- og foderafgrøder, ikke være mere end et procentpoint højere end andelen af sådanne brændstoffer i den pågældende medlemsstats endelige bruttoenergiforbrug i transportsektoren i 2020 med højst 7 % af det endelige energiforbrug i transportsektoren i den pågældende medlemsstat.

Efter anmodning fra en medlemsstat kan Kommissionen tillade en undtagelse fra første afsnit, der giver medlemsstaterne mulighed for at udelukke flydende biobrændsler, der anvendes til elproduktion i regioner i den yderste periferi, jf. artikel 349 i TEUF, fra beregningen af loftet på 7 % af det endelige energiforbrug i vej- og jernbanetransportsektoren, jf. første afsnit, forudsat at en sådan undtagelse er begrundet i særlige lokale forhold. Medlemsstaterne anmoder Kommissionen om undtagelsen senest ... [datoen for gennemførelsen af dette ændringsdirektiv] og begrunder en sådan undtagelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data. Kommissionen træffer afgørelse om medlemsstatens anmodning senest tre måneder efter modtagelsen heraf.«

| ia) | Andet afsnit affattes således:



  »Hvis andelen af de i første afsnit omhandlede biobrændstoffer og flydende biobrændsler er under 1 % i en medlemsstat, kan den forhøjes til højst 2 % af det endelige energiforbrug i vej- og jernbanetransportsektorerne.« |
| --- | --- |

ia)

ia)

Andet afsnit affattes således:

Andet afsnit affattes således:

»Hvis andelen af de i første afsnit omhandlede biobrændstoffer og flydende biobrændsler er under 1 % i en medlemsstat, kan den forhøjes til højst 2 % af det endelige energiforbrug i vej- og jernbanetransportsektorerne.«

| ii) | Fjerde afsnit affattes således:
  »Hvor andelen af biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler anvendt til transport, der er produceret af fødevare- og foderafgrøder, i en medlemsstat begrænses til en andel på mindre end 7 %, eller hvor en medlemsstat beslutter at begrænse andelen yderligere, kan den pågældende medlemsstat reducere målet for reduktion af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), i overensstemmelse hermed, i lyset af det bidrag, disse brændstoffer ville have ydet i form af drivhusgasemissionsbesparelser. Med henblik herpå betragter medlemsstaterne disse brændstoffer som en besparelse på 50 % drivhusgasemissioner.« |
| --- | --- |

ii)

Fjerde afsnit affattes således:

»Hvor andelen af biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler anvendt til transport, der er produceret af fødevare- og foderafgrøder, i en medlemsstat begrænses til en andel på mindre end 7 %, eller hvor en medlemsstat beslutter at begrænse andelen yderligere, kan den pågældende medlemsstat reducere målet for reduktion af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), i overensstemmelse hermed, i lyset af det bidrag, disse brændstoffer ville have ydet i form af drivhusgasemissionsbesparelser. Med henblik herpå betragter medlemsstaterne disse brændstoffer som en besparelse på 50 % drivhusgasemissioner.«

| b) | ▌I stk. 2
  foretages følgende ændringer
  :








  i) | "I
  det
  første og femte afsnit, ændres »minimumsandelen omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit« til »målet for reduktion af drivhusgasemissioner omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a)« |
| --- | --- | --- |

b)

▌I stk. 2
  foretages følgende ændringer
  :

foretages følgende ændringer

i)

i)

"I
  det
  første og femte afsnit, ændres »minimumsandelen omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit« til »målet for reduktion af drivhusgasemissioner omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a)«

det

| ii) | Andet afsnit affattes således:




  »Senest den ... [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden] nedsættes denne grænse til 0 %.« |
| --- | --- |

ii)

ii)

Andet afsnit affattes således:

Andet afsnit affattes således:

»Senest den ... [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden] nedsættes denne grænse til 0 %.«

»Senest den ... [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden] nedsættes denne grænse til 0 %.«

| iii) | Følgende afsnit indsættes efter fjerde afsnit:




  »Senest den 30. juni 2023 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en ajourført rapport om status med hensyn til produktionsudvidelsen af de relevante fødevare- og foderafgrøder på verdensplan. Denne ajourføring skal omfatte de seneste data fra de seneste to år med hensyn til skovrydning og råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer af arealanvendelsen, og skal omfatte andre højrisikoprodukter i kategorien råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Med henblik på de i sjette afsnit omhandlede delegerede retsakter udgør maksimumsandelen af den gennemsnitlige årlige udvidelse af det globale produktionsareal på arealer med stort kulstoflager 7,9 %.« |
| --- | --- |

iii)

iii)

Følgende afsnit indsættes efter fjerde afsnit:

Følgende afsnit indsættes efter fjerde afsnit:

»Senest den 30. juni 2023 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en ajourført rapport om status med hensyn til produktionsudvidelsen af de relevante fødevare- og foderafgrøder på verdensplan. Denne ajourføring skal omfatte de seneste data fra de seneste to år med hensyn til skovrydning og råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer af arealanvendelsen, og skal omfatte andre højrisikoprodukter i kategorien råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Med henblik på de i sjette afsnit omhandlede delegerede retsakter udgør maksimumsandelen af den gennemsnitlige årlige udvidelse af det globale produktionsareal på arealer med stort kulstoflager 7,9 %.«

»Senest den 30. juni 2023 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en ajourført rapport om status med hensyn til produktionsudvidelsen af de relevante fødevare- og foderafgrøder på verdensplan. Denne ajourføring skal omfatte de seneste data fra de seneste to år med hensyn til skovrydning og råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer af arealanvendelsen, og skal omfatte andre højrisikoprodukter i kategorien råstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen. Med henblik på de i sjette afsnit omhandlede delegerede retsakter udgør maksimumsandelen af den gennemsnitlige årlige udvidelse af det globale produktionsareal på arealer med stort kulstoflager 7,9 %.«

| (16) | Artikel 27 ændres således:






  a) | Overskriften affattes således:
  »Beregningsregler i transportsektoren og med hensyn til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, uanset deres slutanvendelse«. |
| --- | --- | --- |

(16)

Artikel 27 ændres således:

a)

Overskriften affattes således:

»Beregningsregler i transportsektoren og med hensyn til vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, uanset deres slutanvendelse«.

| b) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Ved beregningen af reduktionen af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), gælder følgende regler:






  a) | Besparelserne i drivhusgasemissionerne beregnes som følger:






  i) | for biobrændstoffer og biogas ved at gange mængden af disse brændstoffer, der leveres til alle transportformer, med de emissionsbesparelser, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 31 |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Ved beregningen af reduktionen af drivhusgasintensiteten omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), gælder følgende regler:

a)

Besparelserne i drivhusgasemissionerne beregnes som følger:

i)

for biobrændstoffer og biogas ved at gange mængden af disse brændstoffer, der leveres til alle transportformer, med de emissionsbesparelser, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 31

| ii) | for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendt kulstofbrændsel ved at gange mængden af disse brændstoffer, der leveres til alle transportformer, med de emissionsbesparelser, der er bestemt i overensstemmelse med delegerede retsakter vedtaget i henhold til artikel 29a, stk. 3 |
| --- | --- |

ii)

for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendt kulstofbrændsel ved at gange mængden af disse brændstoffer, der leveres til alle transportformer, med de emissionsbesparelser, der er bestemt i overensstemmelse med delegerede retsakter vedtaget i henhold til artikel 29a, stk. 3

| iii) | for elektricitet fra vedvarende energikilder ved at gange den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til alle transportformer
  , sammenlignet med et fossilt brændstof
  .
  Det sammenligningsgrundlag ECF(e), der er anført i bilag V
  , anvendes indtil den 31. december 2029
  .
  Fra den 1. januar 2030 og fremefter anvendes det i bilag V fastsatte sammenligningsgrundlag EF(t).



  De drivhusgasemissionsbesparelser, der opnås i 2030 ved anvendelse af elektricitet fra vedvarende energikilder til transport, beregnet ved hjælp af sammenligningsgrundlaget EF(t) comparator, udgør imidlertid et yderligere bidrag af elektricitet fra vedvarende energikilder til det bidrag, der allerede er blevet opnået frem til den 31. december 2029 under anvendelse af sammenligningsgrundlaget med ECF(e) til beregning af emissionsbesparelser fra 2030 og fremefter. |
| --- | --- |

iii)

for elektricitet fra vedvarende energikilder ved at gange den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til alle transportformer
  , sammenlignet med et fossilt brændstof
  .

Det sammenligningsgrundlag ECF(e), der er anført i bilag V
  , anvendes indtil den 31. december 2029
  .
  Fra den 1. januar 2030 og fremefter anvendes det i bilag V fastsatte sammenligningsgrundlag EF(t).

| b) | Den referenceværdi, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, beregnes ved at gange den mængde energi, der leveres til transportsektoren, med det fossile brændstof, der sammenlignes med, EF(t), jf. bilag V. |
| --- | --- |

b)

Den referenceværdi, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, beregnes ved at gange den mængde energi, der leveres til transportsektoren, med det fossile brændstof, der sammenlignes med, EF(t), jf. bilag V.

| c) | Ved beregningen af de relevante mængder energi gælder følgende regler:






  i) | For at bestemme den mængde energi, der leveres til transportsektoren, skal de værdier for transportbrændstoffernes energiindhold, som er angivet i bilag III, anvendes. |
| --- | --- | --- |

c)

Ved beregningen af de relevante mængder energi gælder følgende regler:

i)

For at bestemme den mængde energi, der leveres til transportsektoren, skal de værdier for transportbrændstoffernes energiindhold, som er angivet i bilag III, anvendes.

| ii) | For at bestemme energiindholdet i transportbrændstoffer, der ikke er medtaget i bilag III, anvender medlemsstaterne de relevante europæiske standarder til bestemmelse af brændstoffers brændværdi. I tilfælde, hvor der ikke er vedtaget europæiske standarder til dette formål, anvendes de relevante ISO-standarder. |
| --- | --- |

ii)

For at bestemme energiindholdet i transportbrændstoffer, der ikke er medtaget i bilag III, anvender medlemsstaterne de relevante europæiske standarder til bestemmelse af brændstoffers brændværdi. I tilfælde, hvor der ikke er vedtaget europæiske standarder til dette formål, anvendes de relevante ISO-standarder.

| iii) | Mængden af elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til transportsektoren, bestemmes ved at gange den mængde elektricitet, der leveres til denne sektor, med den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er leveret på medlemsstatens område i de to foregående år. Hvis elektricitet leveres fra direkte tilslutning til et anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder og leveres til transportsektoren, medregnes denne elektricitet undtagelsesvis som vedvarende elektricitet. |
| --- | --- |

iii)

Mængden af elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til transportsektoren, bestemmes ved at gange den mængde elektricitet, der leveres til denne sektor, med den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er leveret på medlemsstatens område i de to foregående år. Hvis elektricitet leveres fra direkte tilslutning til et anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder og leveres til transportsektoren, medregnes denne elektricitet undtagelsesvis som vedvarende elektricitet.

| "iv) | Andelen af biobrændstoffer og biogas produceret af det råstof, der er opført i bilag IX, del B, i energiindholdet i brændstoffer og elektricitet, der leveres til transportsektoren, er begrænset til 1,7 %, undtagen i Cypern og Malta.

  Hvis listen over råstoffer i del B i bilag IX ændres i overensstemmelse med artikel 28, stk. 6, øges loftet for sådanne biobrændstoffer og biogas tilsvarende og baseres på en konsekvensanalyse foretaget af Kommissionen. |
| --- | --- |

"iv)

Andelen af biobrændstoffer og biogas produceret af det råstof, der er opført i bilag IX, del B, i energiindholdet i brændstoffer og elektricitet, der leveres til transportsektoren, er begrænset til 1,7 %, undtagen i Cypern og Malta.

| d) | Reduktionen af drivhusgasintensiteten som følge af anvendelsen af vedvarende energi bestemmes ved at dividere drivhusgasemissionsbesparelsen ved anvendelse af biobrændstoffer, biogas og elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til alle transportformer, med referenceværdien.
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 til at supplere dette direktiv ved at tilpasse energiindholdet i transportbrændstoffer, der er angivet i bilag III, i overensstemmelse med den videnskabelige og tekniske udvikling.« |
| --- | --- |

d)

Reduktionen af drivhusgasintensiteten som følge af anvendelsen af vedvarende energi bestemmes ved at dividere drivhusgasemissionsbesparelsen ved anvendelse af biobrændstoffer, biogas og elektricitet fra vedvarende energikilder, der leveres til alle transportformer, med referenceværdien.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 til at supplere dette direktiv ved at tilpasse energiindholdet i transportbrændstoffer, der er angivet i bilag III, i overensstemmelse med den videnskabelige og tekniske udvikling.«

| c) | Følgende stykke 1a indsættes:

  »1a.   Ved beregningen af de mål, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra b), gælder følgende regler:






  a) | ved beregningen af nævneren, dvs. mængden af energi, der forbruges i transportsektoren, tages alle brændstoffer og al elektricitet, der leveres til transportsektoren, i betragtning |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende stykke 1a indsættes:

»1a.   Ved beregningen af de mål, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra b), gælder følgende regler:

a)

ved beregningen af nævneren, dvs. mængden af energi, der forbruges i transportsektoren, tages alle brændstoffer og al elektricitet, der leveres til transportsektoren, i betragtning

| b) | ved beregningen af tælleren tages energiindholdet i avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som leveres til alle transportformer på Unionens område, i betragtning |
| --- | --- |

b)

ved beregningen af tælleren tages energiindholdet i avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, og vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som leveres til alle transportformer på Unionens område, i betragtning

| c) | bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, og af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som leveres til luftfart og søfart, sættes til 1,2 gange deres energiindhold.« |
| --- | --- |

c)

bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af de råstoffer, der er opført i bilag IX, del A, og af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som leveres til luftfart og søfart, sættes til 1,2 gange deres energiindhold.«

| d) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

d)

Stk. 2 udgår.

| e) | Stk. 3 erstattes af følgende:



  »3.
     
  Andelen af vedvarende energi bestemmes ud fra den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år, når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter.




  Elektricitet fra direkte tilslutning til ét eller flere anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, kan fuldt ud medregnes som vedvarende elektricitet, hvor det bruges til produktion af disse vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forudsat at det påvises for anlægget, at den givne elektricitet er leveret, uden at der er taget elektricitet fra nettet.




  Elektricitet, der er taget fra nettet, kan fuldt ud medregnes som vedvarende energi, forudsat at den udelukkende er produceret af vedvarende energikilder, og de vedvarende egenskaber og alle andre relevante kriterier er blevet påvist, så det sikres, at de vedvarende egenskaber af denne elektricitet kun gøres gældende én gang og kun i én slutbrugersektor.




  Dette kan opfyldes ved at overholde følgende krav
  :








  a) | for at påvise de vedvarende egenskaber bør producenter af vedvarende brændstoffer forpligtes til at indgå en eller flere aftaler om køb af vedvarende energi med anlæg, der producerer en mængde elektricitet, som mindst svarer til den mængde elektricitet, der gøres gældende som fuldt vedvarende |
| --- | --- | --- |

e)

Stk. 3 erstattes af følgende:

»3.
     
  Andelen af vedvarende energi bestemmes ud fra den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år, når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter.

Elektricitet fra direkte tilslutning til ét eller flere anlæg, som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, kan fuldt ud medregnes som vedvarende elektricitet, hvor det bruges til produktion af disse vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forudsat at det påvises for anlægget, at den givne elektricitet er leveret, uden at der er taget elektricitet fra nettet.

Elektricitet, der er taget fra nettet, kan fuldt ud medregnes som vedvarende energi, forudsat at den udelukkende er produceret af vedvarende energikilder, og de vedvarende egenskaber og alle andre relevante kriterier er blevet påvist, så det sikres, at de vedvarende egenskaber af denne elektricitet kun gøres gældende én gang og kun i én slutbrugersektor.

Dette kan opfyldes ved at overholde følgende krav
  :

a)

for at påvise de vedvarende egenskaber bør producenter af vedvarende brændstoffer forpligtes til at indgå en eller flere aftaler om køb af vedvarende energi med anlæg, der producerer en mængde elektricitet, som mindst svarer til den mængde elektricitet, der gøres gældende som fuldt vedvarende

| b) | balancen på kvartalsbasis mellem den vedvarende elektricitet, der indkøbes gennem en eller flere indkøbsaftaler, og mængden af elektricitet taget fra nettet til produktion af brændstoffet, for at produktionen kan kvalificeres fuldt ud som vedvarende brændstof, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

b)

balancen på kvartalsbasis mellem den vedvarende elektricitet, der indkøbes gennem en eller flere indkøbsaftaler, og mængden af elektricitet taget fra nettet til produktion af brændstoffet, for at produktionen kan kvalificeres fuldt ud som vedvarende brændstof, der ikke er af biologisk oprindelse.

Fra 1. januar 2030 skal der opnås balance på enten månedlig, kvartalsvis eller årlig basis mellem den vedvarende elektricitet, der indkøbes gennem en eller flere indkøbsaftaler, og mængden af elektricitet taget fra nettet til produktion af brændstoffet, for at produktionen kan kvalificeres fuldt ud som vedvarende brændstof, der ikke er af biologisk oprindelse. Den tidsmæssige sammenhæng afhænger af en vurdering foretaget af Kommissionen. Dette krav finder anvendelse på alle eksisterende anlæg, herunder anlæg idriftsat før 2030.

Med hensyn til elektrolysatoranlæggets placering skal mindst én af følgende betingelser være opfyldt:

| a) | det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til aftalen om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, er beliggende i samme land som elektrolysatoren eller i et naboland, eller |
| --- | --- |

a)

det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til aftalen om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, er beliggende i samme land som elektrolysatoren eller i et naboland, eller

| b) | det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til aftalen om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, er beliggende i et offshorebudområde, der støder op til det land, hvor elektrolysatoranlægget er beliggende, eller i et naboland. |
| --- | --- |

b)

det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til aftalen om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, er beliggende i et offshorebudområde, der støder op til det land, hvor elektrolysatoranlægget er beliggende, eller i et naboland.

Elektricitet, der er taget eller reinjiceret fra et energilagringsanlæg fra nettet, kan fuldt ud medregnes som vedvarende energi, forudsat at den udelukkende er produceret af vedvarende energikilder, og de vedvarende egenskaber og alle andre relevante kriterier er blevet påvist, så det sikres, at de vedvarende egenskaber af denne elektricitet kun gøres gældende én gang og kun i én slutbrugersektor. [ændring 13]

Elektricitet, der produceres af et elektrisk køretøj med solpaneler og anvendes til fremdrift af køretøjet selv, kan fuldt ud medregnes som vedvarende elektricitet.« [ændring 32]

| (17) | Artikel 28 ændres således:






  a) | Stk. 2, 3 og 4 udgår. |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikel 28 ændres således:

a)

Stk. 2, 3 og 4 udgår.

| b) | Stk. 5 affattes således:
  »Senest den 31. december 2024 vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 som supplement til dette direktiv ved at præcisere den metode, der skal bestemme andelen af biobrændstoffer og biogas til transport, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 5 affattes således:

»Senest den 31. december 2024 vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 som supplement til dette direktiv ved at præcisere den metode, der skal bestemme andelen af biobrændstoffer og biogas til transport, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces.«

| ba) | I stk. 6 erstattes litra c) og d) af følgende:










  »c) | behovet for at undgå betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter under hensyntagen til den fremtidige tilgængelighed af råmaterialer og behovet for at undgå markedsforvridning, der fører til massiv import af råmaterialer |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

I stk. 6 erstattes litra c) og d) af følgende:

I stk. 6 erstattes litra c) og d) af følgende:

»c)

»c)

behovet for at undgå betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter under hensyntagen til den fremtidige tilgængelighed af råmaterialer og behovet for at undgå markedsforvridning, der fører til massiv import af råmaterialer

behovet for at undgå betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter under hensyntagen til den fremtidige tilgængelighed af råmaterialer og behovet for at undgå markedsforvridning, der fører til massiv import af råmaterialer

| d) | potentialet for at give betydelige drivhusgasemissionsbesparelser i forhold til fossile brændstoffer på grundlag af en livscyklusvurdering af emissioner under hensyntagen til de tilgængelige mængder af råstoffer og andelen af allerede eksisterende konkurrerende industrielle anvendelsesformer under behørig hensyntagen til særlige nationale forhold.« |
| --- | --- |

d)

d)

potentialet for at give betydelige drivhusgasemissionsbesparelser i forhold til fossile brændstoffer på grundlag af en livscyklusvurdering af emissioner under hensyntagen til de tilgængelige mængder af råstoffer og andelen af allerede eksisterende konkurrerende industrielle anvendelsesformer under behørig hensyntagen til særlige nationale forhold.«

potentialet for at give betydelige drivhusgasemissionsbesparelser i forhold til fossile brændstoffer på grundlag af en livscyklusvurdering af emissioner under hensyntagen til de tilgængelige mængder af råstoffer og andelen af allerede eksisterende konkurrerende industrielle anvendelsesformer under behørig hensyntagen til særlige nationale forhold.«

| c) | I stk. 7 ændres »i artikel 25, stk. 1, fjerde afsnit« til »i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra b)«. |
| --- | --- |

c)

I stk. 7 ændres »i artikel 25, stk. 1, fjerde afsnit« til »i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra b)«.

| (18) | Artikel 29 ændres således:






  a) | I stk. 1 foretages følgende ændringer:








  -i) | Første afsnit, indledningen, affattes således:




  »Energi fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler tages kun i betragtning med henblik på de i dette afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner fastsat i stk. 2-7 og 10 i denne artikel, og hvis de tager hensyn til affaldshierarkiet som fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og det i artikel 3 omhandlede princip om kaskadeanvendelse:« [ændring 43] |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Artikel 29 ændres således:

a)

I stk. 1 foretages følgende ændringer:

-i)

-i)

Første afsnit, indledningen, affattes således:

Første afsnit, indledningen, affattes således:

»Energi fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler tages kun i betragtning med henblik på de i dette afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner fastsat i stk. 2-7 og 10 i denne artikel, og hvis de tager hensyn til affaldshierarkiet som fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og det i artikel 3 omhandlede princip om kaskadeanvendelse:« [ændring 43]

»Energi fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler tages kun i betragtning med henblik på de i dette afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner fastsat i stk. 2-7 og 10 i denne artikel, og hvis de tager hensyn til affaldshierarkiet som fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og det i artikel 3 omhandlede princip om kaskadeanvendelse:«

| i) | Første afsnit, litra a), affattes således:






  »a) | bidrager til medlemsstaternes andel af vedvarende energi og de mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1« |
| --- | --- | --- |

i)

Første afsnit, litra a), affattes således:

»a)

bidrager til medlemsstaternes andel af vedvarende energi og de mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1«

| ia) | Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:




  »Energi fra faste biomassebrændsler tages ikke i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra b) og c) omhandlede formål, hvis de stammer fra primær træbiomasse som defineret i dette direktivs artikel 2. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af det mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra faste biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af et sådant brændstof i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.« [ændring 44] |
| --- | --- |

ia)

ia)

Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

»Energi fra faste biomassebrændsler tages ikke i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra b) og c) omhandlede formål, hvis de stammer fra primær træbiomasse som defineret i dette direktivs artikel 2. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af det mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra faste biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af et sådant brændstof i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.« [ændring 44]

»Energi fra faste biomassebrændsler tages ikke i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra b) og c) omhandlede formål, hvis de stammer fra primær træbiomasse som defineret i dette direktivs artikel 2. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af det mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra faste biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af et sådant brændstof i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.«

| ib) | Andet afsnit affattes således:




  »Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, bortset fra restprodukter, som stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal dog kun opfylde kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner fastlagt i stk. 10 for at blive taget i betragtning med henblik på de i første afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål. Hvis der bruges blandet affald, er operatørerne imidlertid forpligtet til at anvende sorteringsanlæg til blandet affald af en nærmere fastlagt kvalitet, som har til formål at fjerne fossile materialer. Nærværende afsnit finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.« |
| --- | --- |

ib)

ib)

Andet afsnit affattes således:

Andet afsnit affattes således:

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, bortset fra restprodukter, som stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal dog kun opfylde kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner fastlagt i stk. 10 for at blive taget i betragtning med henblik på de i første afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål. Hvis der bruges blandet affald, er operatørerne imidlertid forpligtet til at anvende sorteringsanlæg til blandet affald af en nærmere fastlagt kvalitet, som har til formål at fjerne fossile materialer. Nærværende afsnit finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.«

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, bortset fra restprodukter, som stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal dog kun opfylde kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner fastlagt i stk. 10 for at blive taget i betragtning med henblik på de i første afsnits litra a), b) og c) omhandlede formål. Hvis der bruges blandet affald, er operatørerne imidlertid forpligtet til at anvende sorteringsanlæg til blandet affald af en nærmere fastlagt kvalitet, som har til formål at fjerne fossile materialer. Nærværende afsnit finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.«

| ii) | Fjerde afsnit affattes således:
  »Biomassebrændsler skal opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7 og 10, hvis de anvendes






  — | a) for faste biomassebrændsler, i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på
  7,5
  MW eller derover |
| --- | --- | --- |

ii)

Fjerde afsnit affattes således:

»Biomassebrændsler skal opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7 og 10, hvis de anvendes

—

a) for faste biomassebrændsler, i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på
  7,5
  MW eller derover

7,5

| — | b) for gasformige biomassebrændsler, i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 2 MW eller derover |
| --- | --- |

—

b) for gasformige biomassebrændsler, i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på 2 MW eller derover

| — | c) for anlæg, der producerer gasformige biomassebrændsler, med følgende gennemsnitlige strømningshastighed for biomethan:






  i) | over
  500
   m3 methanækvivalent/t målt ved standardtemperatur og -tryk (dvs. 0 oC og 1 bar atmosfærisk tryk) |
| --- | --- | --- |

—

c) for anlæg, der producerer gasformige biomassebrændsler, med følgende gennemsnitlige strømningshastighed for biomethan:

i)

over
  500
   m3 methanækvivalent/t målt ved standardtemperatur og -tryk (dvs. 0 oC og 1 bar atmosfærisk tryk)

500

3

o

| ii) | hvis biogassen består af en blanding af methan og ikkebrændbare andre gasser, for strømningshastigheden for methan, den tærskel, der er fastsat i nr. i), genberegnet proportionalt med den volumetriske andel af methan i blandingen« |
| --- | --- |

ii)

hvis biogassen består af en blanding af methan og ikkebrændbare andre gasser, for strømningshastigheden for methan, den tærskel, der er fastsat i nr. i), genberegnet proportionalt med den volumetriske andel af methan i blandingen«

| iii) | Følgende afsnit indsættes efter fjerde afsnit:
  »Medlemsstaterne kan anvende bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner på anlæg med lavere samlet nominel indfyret termisk effekt eller strømningshastigheden for biomethan.« |
| --- | --- |

iii)

Følgende afsnit indsættes efter fjerde afsnit:

»Medlemsstaterne kan anvende bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner på anlæg med lavere samlet nominel indfyret termisk effekt eller strømningshastigheden for biomethan.«

| aa) | Stk. 3, første afsnit, affattes således:




  »Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der produceres af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra et areal med høj biodiversitetsværdi, dvs. et areal, der havde en af følgende statusser i januar 2008 eller derefter, uanset om arealet stadig har denne status:










  a) | primærskov og skove med gamle vækster samt andre træbevoksede arealer, dvs. skov og andre træbevoksede arealer med hjemmehørende arter, hvor der ikke er noget klart synligt tegn på menneskelig aktivitet, og hvor de økologiske processer ikke er forstyrret i væsentlig grad |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der produceres af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra et areal med høj biodiversitetsværdi, dvs. et areal, der havde en af følgende statusser i januar 2008 eller derefter, uanset om arealet stadig har denne status:

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der produceres af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra et areal med høj biodiversitetsværdi, dvs. et areal, der havde en af følgende statusser i januar 2008 eller derefter, uanset om arealet stadig har denne status:

a)

a)

primærskov og skove med gamle vækster samt andre træbevoksede arealer, dvs. skov og andre træbevoksede arealer med hjemmehørende arter, hvor der ikke er noget klart synligt tegn på menneskelig aktivitet, og hvor de økologiske processer ikke er forstyrret i væsentlig grad

primærskov og skove med gamle vækster samt andre træbevoksede arealer, dvs. skov og andre træbevoksede arealer med hjemmehørende arter, hvor der ikke er noget klart synligt tegn på menneskelig aktivitet, og hvor de økologiske processer ikke er forstyrret i væsentlig grad

| b) | skove og andre træbevoksede arealer med høj biodiversitet, som er artsrige og ikke nedbrudte og af den relevante kompetente myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål |
| --- | --- |

b)

b)

skove og andre træbevoksede arealer med høj biodiversitet, som er artsrige og ikke nedbrudte og af den relevante kompetente myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

skove og andre træbevoksede arealer med høj biodiversitet, som er artsrige og ikke nedbrudte og af den relevante kompetente myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

| c) | områder:










  i) | der ved lov har fået status som, eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som, naturbeskyttelsesområde, eller |
| --- | --- | --- |

c)

c)

områder:

områder:

i)

i)

der ved lov har fået status som, eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som, naturbeskyttelsesområde, eller

der ved lov har fået status som, eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som, naturbeskyttelsesområde, eller

| ii) | til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt i internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion, idet disse områder dog skal være anerkendt i overensstemmelse med artikel 30, stk. 4, første afsnit, medmindre der foreligger dokumentation for, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål |
| --- | --- |

ii)

ii)

til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt i internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion, idet disse områder dog skal være anerkendt i overensstemmelse med artikel 30, stk. 4, første afsnit, medmindre der foreligger dokumentation for, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt i internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion, idet disse områder dog skal være anerkendt i overensstemmelse med artikel 30, stk. 4, første afsnit, medmindre der foreligger dokumentation for, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

| d) | græsarealer med høj biodiversitet på over en ha, som er:










  i) | naturlige, dvs. græsarealer, der ville forblive græsarealer uden menneskelig intervention, og som opretholder den naturlige artssammensætning og de økologiske kendetegn og processer eller |
| --- | --- | --- |

d)

d)

græsarealer med høj biodiversitet på over en ha, som er:

græsarealer med høj biodiversitet på over en ha, som er:

i)

i)

naturlige, dvs. græsarealer, der ville forblive græsarealer uden menneskelig intervention, og som opretholder den naturlige artssammensætning og de økologiske kendetegn og processer eller

naturlige, dvs. græsarealer, der ville forblive græsarealer uden menneskelig intervention, og som opretholder den naturlige artssammensætning og de økologiske kendetegn og processer eller

| ii) | ikkenaturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte og af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet |
| --- | --- |

ii)

ii)

ikkenaturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte og af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet

ikkenaturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte og af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet

| iii) | hedeområder, der opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer.« |
| --- | --- |

iii)

iii)

hedeområder, der opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer.«

hedeområder, der opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer.«

| b) | I stk. 3 indsættes følgende afsnit efter første afsnit:
  »Dette stykke, med undtagelse af første afsnit, litra c), finder også anvendelse på biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse.« |
| --- | --- |

b)

I stk. 3 indsættes følgende afsnit efter første afsnit:

»Dette stykke, med undtagelse af første afsnit, litra c), finder også anvendelse på biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse.«

| c) | ▌Stk. 4
  affattes således
  :

  »
  4.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer med stort kulstoflager, dvs. arealer, der havde en af følgende statusser i januar 2008, og som ikke længere har denne status:










  a) | vådområder, dvs. arealer, der permanent eller i en betydelig del af året er vanddækkede eller vandmættede |
| --- | --- | --- |

c)

▌Stk. 4
  affattes således
  :

affattes således

»
  4.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer med stort kulstoflager, dvs. arealer, der havde en af følgende statusser i januar 2008, og som ikke længere har denne status:

a)

vådområder, dvs. arealer, der permanent eller i en betydelig del af året er vanddækkede eller vandmættede

| b) | sammenhængende skovarealer, dvs. arealer på over en ha bevokset med træer af en højde på over fem meter og med en kronedækningsgrad på mindst 30 % eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten |
| --- | --- |

b)

sammenhængende skovarealer, dvs. arealer på over en ha bevokset med træer af en højde på over fem meter og med en kronedækningsgrad på mindst 30 % eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten

| c) | arealer på over en ha bevokset med træer af en højde på over fem meter og med en kronedækningsgrad på mellem 10 % og 30 % eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten, medmindre det dokumenteres, at arealets kulstoflager før og efter omlægning er således, at det ved anvendelse af metoden i bilag V, del C, vil opfylde betingelserne i denne artikels stk. 10. |
| --- | --- |

c)

arealer på over en ha bevokset med træer af en højde på over fem meter og med en kronedækningsgrad på mellem 10 % og 30 % eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten, medmindre det dokumenteres, at arealets kulstoflager før og efter omlægning er således, at det ved anvendelse af metoden i bilag V, del C, vil opfylde betingelserne i denne artikels stk. 10.

| ca) | hedeområder, der opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer. |
| --- | --- |

ca)

hedeområder, der opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer.

Dette stykke finder ikke anvendelse, hvis arealet på det tidspunkt, hvor råmaterialet blev udvundet, havde samme status som i januar 2008.

Første afsnit, med undtagelse af litra b) og c), og andet afsnit, finder også anvendelse på biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse.«

| d) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug eller skovbiomasse, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008, medmindre det dokumenteres, at dyrkning og høst af dette råmateriale ikke indebærer afvanding af hidtil udrænet jord
  , og overholdelse på nationalt eller subnationalt plan i overensstemmelse med kriterierne for minimering af risikoen for anvendelse af skovbiomasse fra ikkebæredygtig produktion, jf. stk. 6, kan indberettes af den kompetente nationale myndighed
  .« |
| --- | --- |

d)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug eller skovbiomasse, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008, medmindre det dokumenteres, at dyrkning og høst af dette råmateriale ikke indebærer afvanding af hidtil udrænet jord
  , og overholdelse på nationalt eller subnationalt plan i overensstemmelse med kriterierne for minimering af risikoen for anvendelse af skovbiomasse fra ikkebæredygtig produktion, jf. stk. 6, kan indberettes af den kompetente nationale myndighed
  .«

| da) | Følgende indsættes:





  »5a.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra lande, der ikke har underskrevet Parisaftalen.« |
| --- | --- |

da)

da)

Følgende indsættes:

Følgende indsættes:

»5a.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra lande, der ikke har underskrevet Parisaftalen.«

| e) | I stk. 6, første afsnit,
  foretages følgende ændringer
  :








  i) | Indledningen affattes således:




  »Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, første afsnit, litra b) og c), skal ikke produceres af primær træbiomasse, de skal tage højde for affaldshierarkiet, som er fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og princippet om kaskadeanvendelse, som er omhandlet i artikel 3, og de skal opfylde følgende kriterier for at minimere risikoen for, at der anvendes skovbiomasse fra ikkebæredygtig produktion. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af sådanne brændstoffer i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.« [ændring 45] |
| --- | --- | --- |

e)

I stk. 6, første afsnit,
  foretages følgende ændringer
  :

foretages følgende ændringer

i)

i)

Indledningen affattes således:

Indledningen affattes således:

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, første afsnit, litra b) og c), skal ikke produceres af primær træbiomasse, de skal tage højde for affaldshierarkiet, som er fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og princippet om kaskadeanvendelse, som er omhandlet i artikel 3, og de skal opfylde følgende kriterier for at minimere risikoen for, at der anvendes skovbiomasse fra ikkebæredygtig produktion. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af sådanne brændstoffer i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.« [ændring 45]

»Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, første afsnit, litra b) og c), skal ikke produceres af primær træbiomasse, de skal tage højde for affaldshierarkiet, som er fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF og princippet om kaskadeanvendelse, som er omhandlet i artikel 3, og de skal opfylde følgende kriterier for at minimere risikoen for, at der anvendes skovbiomasse fra ikkebæredygtig produktion. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må energiandelen fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv ikke overstige andelen af det samlede energiforbrug af sådanne brændstoffer i gennemsnit i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.«

| ii) | Litra a), nr. iii), affattes således:










  »iii) | at områder, der ved international eller national ret eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som naturbeskyttelsesområder, herunder i vådområder, græsarealer, hedeområder og tørvemoser, beskyttes med det formål at bevare biodiversitet og forebygge ødelæggelse af levesteder som fastsat i direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF, den gode miljøtilstand for havmiljøet, der fastsat i direktiv 2008/56/EF samt den økologiske tilstand for floder, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF« |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Litra a), nr. iii), affattes således:

Litra a), nr. iii), affattes således:

»iii)

»iii)

at områder, der ved international eller national ret eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som naturbeskyttelsesområder, herunder i vådområder, græsarealer, hedeområder og tørvemoser, beskyttes med det formål at bevare biodiversitet og forebygge ødelæggelse af levesteder som fastsat i direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF, den gode miljøtilstand for havmiljøet, der fastsat i direktiv 2008/56/EF samt den økologiske tilstand for floder, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF«

at områder, der ved international eller national ret eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt som naturbeskyttelsesområder, herunder i vådområder, græsarealer, hedeområder og tørvemoser, beskyttes med det formål at bevare biodiversitet og forebygge ødelæggelse af levesteder som fastsat i direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF, den gode miljøtilstand for havmiljøet, der fastsat i direktiv 2008/56/EF samt den økologiske tilstand for floder, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF«

| iii
  ) | Litra a), nr. iv), affattes således:






  »iv) | at fældningen udføres under
  sikring af
  opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det formål at
  forebygge
  negative virkninger på en sådan måde, at fældning af stubbe og rødder
  , der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser,
  forringelse af primærskove eller
  skove med gamle vækster
  eller omdannelse til plantageskove og fældning på sårbar jord
  forhindres
  ,
  forhindre
  store rydninger
  , medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,
  sikre lokalt
  og økologisk
  passende tærskler for udvindingen af dødt træ og
  sikre
  krav om anvendelse af skovningssystemer, der minimerer indvirkningen på jordbundskvaliteten, herunder jordkompaktering, og på biodiversitetstræk og levesteder:« |
| --- | --- | --- |

iii
  )

iii

Litra a), nr. iv), affattes således:

»iv)

at fældningen udføres under
  sikring af
  opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det formål at
  forebygge
  negative virkninger på en sådan måde, at fældning af stubbe og rødder
  , der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser,
  forringelse af primærskove eller
  skove med gamle vækster
  eller omdannelse til plantageskove og fældning på sårbar jord
  forhindres
  ,
  forhindre
  store rydninger
  , medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,
  sikre lokalt
  og økologisk
  passende tærskler for udvindingen af dødt træ og
  sikre
  krav om anvendelse af skovningssystemer, der minimerer indvirkningen på jordbundskvaliteten, herunder jordkompaktering, og på biodiversitetstræk og levesteder:«

sikring af

forebygge

, der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser,

skove med gamle vækster

forhindres

forhindre

, medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,

og økologisk

sikre

| v) | ▌Litra b), nr. iv), affattes således:






  »iv) | at fældningen udføres under
  sikring af
  opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det formål at
  forebygge
  negative virkninger på en sådan måde, at fældning af stubbe og rødder,
  der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser
  , forringelse af primærskove eller skove
  med gamle vækster
  eller omdannelse til plantageskove og fældning på sårbar jord
  forhindres
  ,
  forhindre
  store rydninger
  , medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,
  sikre lokalt
  og økologisk
  passende tærskler for udvindingen af dødt træ og
  sikre
  krav om anvendelse af skovningssystemer, der minimerer indvirkningen på jordbundskvaliteten, herunder jordkompaktering, og på biodiversitetstræk og levesteder:« |
| --- | --- | --- |

v)

v)

▌Litra b), nr. iv), affattes således:

»iv)

at fældningen udføres under
  sikring af
  opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det formål at
  forebygge
  negative virkninger på en sådan måde, at fældning af stubbe og rødder,
  der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser
  , forringelse af primærskove eller skove
  med gamle vækster
  eller omdannelse til plantageskove og fældning på sårbar jord
  forhindres
  ,
  forhindre
  store rydninger
  , medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,
  sikre lokalt
  og økologisk
  passende tærskler for udvindingen af dødt træ og
  sikre
  krav om anvendelse af skovningssystemer, der minimerer indvirkningen på jordbundskvaliteten, herunder jordkompaktering, og på biodiversitetstræk og levesteder:«

sikring af

forebygge

der ikke er egnede til materialeanvendelse, f.eks. ved hjælp af bæredygtige skovforvaltningspraksisser

med gamle vækster

forhindres

forhindre

, medmindre dette fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold,

og økologisk

sikre

| fa) | Følgende indsættes:





  »7a.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fremstillet af skovbiomasse må ikke overstige det loft for anvendelsen af skovbiomasse, der er fastsat på nationalt plan, og som er i overensstemmelse med medlemsstatens mål for vækst i kulstofdræn som defineret i forordning ... [den reviderede forordning (EU) 2018/841].« |
| --- | --- |

fa)

fa)

Følgende indsættes:

Følgende indsættes:

»7a.
     
  Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler fremstillet af skovbiomasse må ikke overstige det loft for anvendelsen af skovbiomasse, der er fastsat på nationalt plan, og som er i overensstemmelse med medlemsstatens mål for vækst i kulstofdræn som defineret i forordning ... [den reviderede forordning (EU) 2018/841].«

| g) | Stk. 10, første afsnit, litra d), affattes således:






  »d) | mindst 70 % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsler anvendt i anlæg
  , som sættes i drift fra den 1. januar 2021 og
  indtil den 31. december 2025, og
  85
   %
  for anlæg, som sættes i drift
  fra den 1. januar 2026.«[ændring 46] |
| --- | --- | --- |

g)

Stk. 10, første afsnit, litra d), affattes således:

»d)

mindst 70 % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsler anvendt i anlæg
  , som sættes i drift fra den 1. januar 2021 og
  indtil den 31. december 2025, og
  85
   %
  for anlæg, som sættes i drift
  fra den 1. januar 2026.«[ændring 46]

, som sættes i drift fra den 1. januar 2021 og

85

for anlæg, som sættes i drift

[ændring 46]

| ga) | I stk. 11 affattes indledningen således:



  »11.   
  Elektricitet fra biomassebrændsler må alene tages i betragtning med henblik på de i denne artikels stk. 1, første afsnit, litra b) og c), omhandlede formål, hvis de anvendte brændsler ikke omfatter primær træbiomasse, og den opfylder et eller flere af følgende krav. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må elandelen fra biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i dette direktivs artikel 2 ikke overstige andelen af det samlede elforbrug af gennemsnittet af sådanne brændstoffer i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.
  «[ændring 47] |
| --- | --- |

ga)

ga)

I stk. 11 affattes indledningen således:

I stk. 11 affattes indledningen således:

»11.   
  Elektricitet fra biomassebrændsler må alene tages i betragtning med henblik på de i denne artikels stk. 1, første afsnit, litra b) og c), omhandlede formål, hvis de anvendte brændsler ikke omfatter primær træbiomasse, og den opfylder et eller flere af følgende krav. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, må elandelen fra biomassebrændsler fra primær træbiomasse som defineret i dette direktivs artikel 2 ikke overstige andelen af det samlede elforbrug af gennemsnittet af sådanne brændstoffer i perioden 2017-2022 baseret på de seneste tilgængelige data.
  «[ændring 47]

| gb) | stk. 13, affattes således:



  »13.   Med henblik på
  de
  ▌ i denne artikels stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede formål kan medlemsstaterne i en begrænset periode fravige de kriterier, der er fastsat i denne artikels stk. 2-7, 10 og 11, gennem vedtagelse af forskellige kriterier for:






  a) | anlæg beliggende i en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, i det omfang disse faciliteter producerer elektricitet eller opvarmning eller køling fra biomassebrændsel
  og flydende biobrændsel og for biobrændstoffer, navnlig til rumsektoren og relaterede astrofysiske aktiviteter
  , og |
| --- | --- | --- |

gb)

gb)

stk. 13, affattes således:

stk. 13, affattes således:

»13.   Med henblik på
  de
  ▌ i denne artikels stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede formål kan medlemsstaterne i en begrænset periode fravige de kriterier, der er fastsat i denne artikels stk. 2-7, 10 og 11, gennem vedtagelse af forskellige kriterier for:

a)

anlæg beliggende i en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, i det omfang disse faciliteter producerer elektricitet eller opvarmning eller køling fra biomassebrændsel
  og flydende biobrændsel og for biobrændstoffer, navnlig til rumsektoren og relaterede astrofysiske aktiviteter
  , og

| b) | biomassebrændsel
  og flydende biobrændsel
  , der anvendes i anlæg
  og biobrændstoffer, navnlig til rumsektoren og relaterede astrofysiske aktiviteter,
  nævnt i dette afsnits litra a), uanset den pågældende biomasses oprindelsessted, forudsat at sådanne kriterier er objektivt begrundede med det formål at sikre
  adgang
  for den pågældende region i den yderste periferi til
  sikker energi
  og give incitament til
  omstillingen
  fra fossile brændstoffer til bæredygtige biomassebrændsler
  og flydende biobrændsler
  . |
| --- | --- |

b)

biomassebrændsel
  og flydende biobrændsel
  , der anvendes i anlæg
  og biobrændstoffer, navnlig til rumsektoren og relaterede astrofysiske aktiviteter,
  nævnt i dette afsnits litra a), uanset den pågældende biomasses oprindelsessted, forudsat at sådanne kriterier er objektivt begrundede med det formål at sikre
  adgang
  for den pågældende region i den yderste periferi til
  sikker energi
  og give incitament til
  omstillingen
  fra fossile brændstoffer til bæredygtige biomassebrændsler
  og flydende biobrændsler
  .

Flydende biobrændsler, biobrændstoffer og biomassebrændsler produceret af primær træbiomasse udvundet på en bæredygtig måde og som følge af fysisk planlægning i en region i den yderste periferi, hvor skove dækker mindst 90 % af området i den pågældende region, tages i betragtning med henblik på de i artikel 29, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål.

For at sikre energisikkerheden i regionerne i den yderste periferi kan medlemsstaterne fortsat yde støtte til produktion af elektricitet fra skovbiomasse i rent elproducerende anlæg i regioner i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF.
  «[ændring 33]

| gc) | Stk. 14 affattes således:



  »14.   Med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål kan medlemsstaterne indføre yderligere kriterier for biobrændstoffers
  , flydende biobrændslers og biomassebrændslers
  bæredygtighed.« |
| --- | --- |

gc)

gc)

Stk. 14 affattes således:

Stk. 14 affattes således:

»14.   Med henblik på de i stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål kan medlemsstaterne indføre yderligere kriterier for biobrændstoffers
  , flydende biobrændslers og biomassebrændslers
  bæredygtighed.«

| (19) | Følgende indsættes som artikel 29a:

  »Artikel 29a

  Kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendt kulstofbrændsel


  1.   Energi fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes kun i medlemsstaternes andel af vedvarende energi og de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, hvis besparelserne i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelsen af disse brændstoffer er på mindst 70 %.


  2.   Energi fra genanvendt kulstofbrændsel kan kun medregnes i det reduktionsmål for drivhusgasemissioner, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), hvis besparelserne i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelsen af disse brændstoffer er på mindst 70 %.


  3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 med henblik på at supplere dette direktiv ved at præcisere metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendt kulstofbrændsel. Metoden skal sikre, at der ikke sker godskrivning for undgåede emissioner for CO2, hvis opsamling allerede har modtaget en emissionsgodskrivning i henhold til andre retlige bestemmelser.
  Kulstofindholdet i affaldet og frigivelsen heraf til atmosfæren skal medtages i metoden.




  Metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelserne fra genanvendt kulstofbrændsel skal under alle omstændigheder, og i et livcyklusperspektiv, tage hensyn til det indlejrede kulstof.« |
| --- | --- |

(19)

Følgende indsættes som artikel 29a:

»Artikel 29a

Kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner for vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendt kulstofbrændsel

1.   Energi fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, medregnes kun i medlemsstaternes andel af vedvarende energi og de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, hvis besparelserne i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelsen af disse brændstoffer er på mindst 70 %.

2.   Energi fra genanvendt kulstofbrændsel kan kun medregnes i det reduktionsmål for drivhusgasemissioner, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), hvis besparelserne i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelsen af disse brændstoffer er på mindst 70 %.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 med henblik på at supplere dette direktiv ved at præcisere metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendt kulstofbrændsel. Metoden skal sikre, at der ikke sker godskrivning for undgåede emissioner for CO2, hvis opsamling allerede har modtaget en emissionsgodskrivning i henhold til andre retlige bestemmelser.
  Kulstofindholdet i affaldet og frigivelsen heraf til atmosfæren skal medtages i metoden.

Metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelserne fra genanvendt kulstofbrændsel skal under alle omstændigheder, og i et livcyklusperspektiv, tage hensyn til det indlejrede kulstof.«

| (19a) | Følgende indsættes som artikel 29b:





  »Artikel 29b




  Bæredygtighedskriterier for vandkraftværker




  Energi, der genereres af vandkraft, skal produceres på et anlæg, der i henhold til direktiv 2000/60/EF og navnlig artikel 4 og 11 i dette direktiv har gennemført alle teknisk gennemførlige og økologisk relevante afbødende foranstaltninger med henblik på at reducere negative indvirkninger på vand samt foranstaltninger til fremme af beskyttede habitater og arter, som er direkte afhængige af vand.« |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

Følgende indsættes som artikel 29b:

Følgende indsættes som artikel 29b:

»Artikel 29b

Bæredygtighedskriterier for vandkraftværker

Energi, der genereres af vandkraft, skal produceres på et anlæg, der i henhold til direktiv 2000/60/EF og navnlig artikel 4 og 11 i dette direktiv har gennemført alle teknisk gennemførlige og økologisk relevante afbødende foranstaltninger med henblik på at reducere negative indvirkninger på vand samt foranstaltninger til fremme af beskyttede habitater og arter, som er direkte afhængige af vand.«

| (20) | Artikel 30 ændres således:






  a) | I stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:
  »Hvor vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel skal tages i betragtning i forbindelse med de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, kræver medlemsstaterne, at de økonomiske aktører dokumenterer
  via obligatoriske uafhængige og offentligt tilgængelige revisioner
  , at bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, for vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel er opfyldt. Til dette formål kræver de, at de økonomiske aktører anvender et massebalancesystem, der:« |
| --- | --- | --- |

(20)

Artikel 30 ændres således:

a)

I stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:

»Hvor vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel skal tages i betragtning i forbindelse med de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, artikel 15a, stk. 1, artikel 22a, stk. 1, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, kræver medlemsstaterne, at de økonomiske aktører dokumenterer
  via obligatoriske uafhængige og offentligt tilgængelige revisioner
  , at bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, for vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel er opfyldt. Til dette formål kræver de, at de økonomiske aktører anvender et massebalancesystem, der:«

via obligatoriske uafhængige og offentligt tilgængelige revisioner

| b) | Stk. 3, første og andet afsnit, affattes således:
  »Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2,
  at der tages hensyn til EU's biodiversitetsmål,
  og at de økonomiske aktører efter anmodning stiller de data, der blev anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for den relevante medlemsstat og offentligheden.
  Medlemsstaterne godkender uafhængige udbydere af revisionstjenester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008 med henblik på at afgive en udtalelse om de forelagte oplysninger og fremlægge dokumentation for, at dette er sket. Med henblik på at overholde artikel 29, stk. 3, litra a), b) og d), artikel 29, stk. 4, litra a), artikel 29, stk. 5, artikel 29, stk. 6, litra a), og artikel 29, stk. 7, litra a), kan første eller anden parts revision anvendes indtil til skovbiomassens første indsamlingssted. Revisionen skal bekræfte, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører, er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel, herunder ved en kontrol, som sikrer, at materialer ikke bevidst ændres eller kasseres, så partiet eller en del deraf kan blive til affald eller et restprodukt. Den skal evaluere frekvensen og metoden i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed.


  De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om de vedvarende brændstoffer og det genanvendte kulstofbrændsel er produceret inden for Unionen eller er importeret. Oplysninger om geografisk oprindelse og typen af råstof for biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne for hver brændstofleverandør stilles til rådighed for forbrugerne
  på en ajourført, let tilgængelig og brugervenlig måde
  på operatørernes, leverandørernes og de relevante kompetente myndigheders websteder
  samt på tankstationer
  og ajourføres en gang om året.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3, første og andet afsnit, affattes således:

»Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2,
  at der tages hensyn til EU's biodiversitetsmål,
  og at de økonomiske aktører efter anmodning stiller de data, der blev anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for den relevante medlemsstat og offentligheden.
  Medlemsstaterne godkender uafhængige udbydere af revisionstjenester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008 med henblik på at afgive en udtalelse om de forelagte oplysninger og fremlægge dokumentation for, at dette er sket. Med henblik på at overholde artikel 29, stk. 3, litra a), b) og d), artikel 29, stk. 4, litra a), artikel 29, stk. 5, artikel 29, stk. 6, litra a), og artikel 29, stk. 7, litra a), kan første eller anden parts revision anvendes indtil til skovbiomassens første indsamlingssted. Revisionen skal bekræfte, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører, er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel, herunder ved en kontrol, som sikrer, at materialer ikke bevidst ændres eller kasseres, så partiet eller en del deraf kan blive til affald eller et restprodukt. Den skal evaluere frekvensen og metoden i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed.

at der tages hensyn til EU's biodiversitetsmål,

Medlemsstaterne godkender uafhængige udbydere af revisionstjenester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008 med henblik på at afgive en udtalelse om de forelagte oplysninger og fremlægge dokumentation for, at dette er sket. Med henblik på at overholde artikel 29, stk. 3, litra a), b) og d), artikel 29, stk. 4, litra a), artikel 29, stk. 5, artikel 29, stk. 6, litra a), og artikel 29, stk. 7, litra a), kan første eller anden parts revision anvendes indtil til skovbiomassens første indsamlingssted. Revisionen skal bekræfte, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører, er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel, herunder ved en kontrol, som sikrer, at materialer ikke bevidst ændres eller kasseres, så partiet eller en del deraf kan blive til affald eller et restprodukt. Den skal evaluere frekvensen og metoden i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed.

De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om de vedvarende brændstoffer og det genanvendte kulstofbrændsel er produceret inden for Unionen eller er importeret. Oplysninger om geografisk oprindelse og typen af råstof for biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne for hver brændstofleverandør stilles til rådighed for forbrugerne
  på en ajourført, let tilgængelig og brugervenlig måde
  på operatørernes, leverandørernes og de relevante kompetente myndigheders websteder
  samt på tankstationer
  og ajourføres en gang om året.«

på en ajourført, let tilgængelig og brugervenlig måde

samt på tankstationer

| c) | Stk. 4, første afsnit, affattes således:
  »Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel, leverer nøjagtige data om drivhusgasemissionsbesparelser med henblik på artikel 29, stk. 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, påviser overholdelsen af artikel 27, stk. 3, og artikel 31a, stk. 5, eller påviser, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kriterierne fastsat i artikel 29, stk. 6 og 7, er opfyldt, forelægge den krævede dokumentation direkte på kildeområdeniveau. Kommissionen kan med henblik på artikel 29, stk. 3, første afsnit, litra c), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4, første afsnit, affattes således:

»Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel, leverer nøjagtige data om drivhusgasemissionsbesparelser med henblik på artikel 29, stk. 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, påviser overholdelsen af artikel 27, stk. 3, og artikel 31a, stk. 5, eller påviser, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kriterierne fastsat i artikel 29, stk. 6 og 7, er opfyldt, forelægge den krævede dokumentation direkte på kildeområdeniveau. Kommissionen kan med henblik på artikel 29, stk. 3, første afsnit, litra c), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion.«

| ca) | Stk. 4, andet afsnit, affattes således:


  »Kommissionen kan beslutte, at disse ordninger indeholder nøjagtige oplysninger om trufne foranstaltninger med henblik på beskyttelse af jordbund, vand og luft, genopretning af nedbrudte arealer
  og
  undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed ▌.« |
| --- | --- |

ca)

ca)

Stk. 4, andet afsnit, affattes således:

Stk. 4, andet afsnit, affattes således:

»Kommissionen kan beslutte, at disse ordninger indeholder nøjagtige oplysninger om trufne foranstaltninger med henblik på beskyttelse af jordbund, vand og luft, genopretning af nedbrudte arealer
  og
  undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed ▌.«

og

| d) | Stk. 6 affattes således:

  »6.   Medlemsstaterne kan oprette nationale ordninger, hvor overholdelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, i overensstemmelse med den metode, der er udviklet i henhold til artikel 29a, stk. 3, verificeres i hele sporbarhedskæden med deltagelse af de kompetente nationale myndigheder. Disse ordninger kan også anvendes til at verificere nøjagtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, som de økonomiske aktører har registreret i EU-databasen, til at påvise overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, og til certificering af biobrændsel, flydende biobrændsel og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen.
  En medlemsstat kan give meddelelse om en sådan national ordning til Kommissionen. Kommissionen prioriterer vurderingen af en sådan ordning med henblik på at lette gensidig bilateral og multilateral anerkendelse af disse ordninger. Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter bestemme, hvorvidt en således meddelt national ordning opfylder betingelserne fastsat i dette direktiv. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 34, stk. 3.
  Er afgørelsen positiv, må andre ordninger, der er anerkendt af Kommissionen i henhold til denne artikel, ikke afvise gensidigt at anerkende den pågældende medlemsstats nationale ordning, hvad angår kontrol af overholdelsen af de kriterier, for hvilke den er blevet anerkendt af Kommissionen.
  For anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mellem 5 og
  20
   MW indfører medlemsstaterne forenklede nationale verifikationsordninger for at sikre opfyldelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionskriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Medlemsstaterne kan oprette nationale ordninger, hvor overholdelse af bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, i overensstemmelse med den metode, der er udviklet i henhold til artikel 29a, stk. 3, verificeres i hele sporbarhedskæden med deltagelse af de kompetente nationale myndigheder. Disse ordninger kan også anvendes til at verificere nøjagtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, som de økonomiske aktører har registreret i EU-databasen, til at påvise overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, og til certificering af biobrændsel, flydende biobrændsel og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen.

En medlemsstat kan give meddelelse om en sådan national ordning til Kommissionen. Kommissionen prioriterer vurderingen af en sådan ordning med henblik på at lette gensidig bilateral og multilateral anerkendelse af disse ordninger. Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter bestemme, hvorvidt en således meddelt national ordning opfylder betingelserne fastsat i dette direktiv. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 34, stk. 3.

Er afgørelsen positiv, må andre ordninger, der er anerkendt af Kommissionen i henhold til denne artikel, ikke afvise gensidigt at anerkende den pågældende medlemsstats nationale ordning, hvad angår kontrol af overholdelsen af de kriterier, for hvilke den er blevet anerkendt af Kommissionen.

For anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mellem 5 og
  20
   MW indfører medlemsstaterne forenklede nationale verifikationsordninger for at sikre opfyldelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionskriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10.«

| e) | Stk. 9, første afsnit, affattes således:

  »
  9.
     Såfremt en økonomisk aktør fremlægger dokumentation eller data, der er opnået i overensstemmelse med en ordning, der har været genstand for en afgørelse i henhold til stk. 4 eller 6, kan en medlemsstat ikke kræve, at den økonomiske aktør fremlægger yderligere dokumentation for, at de elementer, der er omfattet af ordningen, og som Kommissionen har anerkendt ordningen for, er overholdt.« |
| --- | --- |

e)

Stk. 9, første afsnit, affattes således:

»
  9.
     Såfremt en økonomisk aktør fremlægger dokumentation eller data, der er opnået i overensstemmelse med en ordning, der har været genstand for en afgørelse i henhold til stk. 4 eller 6, kan en medlemsstat ikke kræve, at den økonomiske aktør fremlægger yderligere dokumentation for, at de elementer, der er omfattet af ordningen, og som Kommissionen har anerkendt ordningen for, er overholdt.«

| f) | Stk. 10 affattes således:

  »
  10.
     På anmodning af en medlemsstat, som kan være på grundlag af en anmodning fra en økonomisk aktør, undersøger Kommissionen på grundlag af al tilgængelig dokumentation, om bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner fastsat i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, er opfyldt får så vidt angår en kilde til vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel.
  Senest seks måneder efter modtagelsen af en sådan anmodning og i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 3, bestemmer Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvorvidt den pågældende medlemsstat:






  a) | kan tage vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel fra denne kilde i betragtning med henblik på de i artikel 29, stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, eller |
| --- | --- | --- |

f)

Stk. 10 affattes således:

»
  10.
     På anmodning af en medlemsstat, som kan være på grundlag af en anmodning fra en økonomisk aktør, undersøger Kommissionen på grundlag af al tilgængelig dokumentation, om bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner fastsat i artikel 29, stk. 2-7 og 10, og artikel 29a, stk. 1 og 2, er opfyldt får så vidt angår en kilde til vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel.

Senest seks måneder efter modtagelsen af en sådan anmodning og i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 3, bestemmer Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvorvidt den pågældende medlemsstat:

a)

kan tage vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel fra denne kilde i betragtning med henblik på de i artikel 29, stk. 1, første afsnit, litra a), b) og c), omhandlede formål, eller

| b) | uanset nærværende artikels stk. 9 kan kræve, at leverandører af kilden til vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel, fremlægger yderligere dokumentation for overholdelse af disse bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og drivhusgasemissionsbesparelsestærskler.« |
| --- | --- |

b)

uanset nærværende artikels stk. 9 kan kræve, at leverandører af kilden til vedvarende brændstoffer og genanvendt kulstofbrændsel, fremlægger yderligere dokumentation for overholdelse af disse bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner og drivhusgasemissionsbesparelsestærskler.«

▌

| (22) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 31a

  EU-database


  1.   
  Senest ... [tre måneder efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] sikrer
  Kommissionen, at der oprettes en EU-database, som gør det muligt at spore
  biomassebrændstoffer
  , flydende og gasformige vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler
  (»EU-databasen«).




  2.   Medlemsstaterne pålægger de pågældende økonomiske aktører rettidigt at indlæse nøjagtige oplysninger om gennemførte transaktioner og
  om
  disse brændstoffers
  bæredygtighedskriterier
  i databasen, herunder deres drivhusgasemissioner for hele deres livscyklus fra produktionsstedet til det tidspunkt, hvor de forbruges i Unionen.
  Det sammenkoblede gassystem skal anses for at være ét enkelt massebalancesystem. Oplysninger om tilførsler og udtrækninger skal angives i EU-databasen for gasformige brændstoffer.
  Oplysninger om, hvorvidt der er ydet støtte til produktion af et bestemt parti brændstof, og i givet fald fra hvilken type støtteordning, skal også indgå i databasen.
  Hvor det er hensigtsmæssigt for at forbedre sporbarheden af data i hele forsyningskæden, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 med henblik på yderligere at udvide omfanget af de oplysninger, der skal medtages i EU-databasen, til at omfatte relevante data fra produktions- eller indsamlingsstedet for de råvarer, der anvendes til brændstofproduktionen.
  Medlemsstaterne kræver, at brændstofleverandørerne indlæser de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at kravene i artikel 25, stk. 1, første afsnit, er opfyldt, i Unionens database.


  Uanset stk. 1-3 bør de økonomiske aktører for gasformige vedvarende brændstoffer og for gasformige brændstoffer, der tilføres det europæiske gassystem, indføre oplysninger om de gennemførte transaktioner og bæredygtighedskriterierne og andre relevante oplysninger, såsom drivhusgasemissioner fra brændstofferne frem til indsprøjtningspunktet til det sammenkoblede gassystem, hvor massebalanceringssporbarhedssystemet suppleres af oprindelsesgarantier.




  3.   Medlemsstaterne har adgang til EU-databasen med henblik på overvågning og kontrol af data.


  4.   Hvis der er udstedt oprindelsesgarantier for produktion af et parti vedvarende gasser, sikrer medlemsstaterne, at disse oprindelsesgarantier annulleres,
  efter at
  sendingen af partiet af vedvarende gas er trukket tilbage fra det europæiske sammenkoblede gassystem.


  5.   Medlemsstaterne sikrer, at nøjagtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, som de økonomiske aktører indlæser i databasen, kontrolleres, f.eks. ved hjælp af frivillige eller nationale ordninger
  eller systemer for oprindelsesgaranti
  .




  5a.
     
  Databasen gøres offentligt tilgængelig på en åben, gennemsigtig og brugervenlig måde og holdes ajour.




  Kommissionen offentliggør årlige rapporter, som er tilgængelige for den brede offentlighed, om de oplysninger, der er blevet indberettet i Unionens database, herunder mængderne, den geografiske oprindelse og typen af råstof for vedvarende brændstoffer, kulstoffattige brændstoffer.« |
| --- | --- |

(22)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31a

EU-database

1.   
  Senest ... [tre måneder efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] sikrer
  Kommissionen, at der oprettes en EU-database, som gør det muligt at spore
  biomassebrændstoffer
  , flydende og gasformige vedvarende brændstoffer og genanvendte kulstofbrændsler
  (»EU-databasen«).

2.   Medlemsstaterne pålægger de pågældende økonomiske aktører rettidigt at indlæse nøjagtige oplysninger om gennemførte transaktioner og
  om
  disse brændstoffers
  bæredygtighedskriterier
  i databasen, herunder deres drivhusgasemissioner for hele deres livscyklus fra produktionsstedet til det tidspunkt, hvor de forbruges i Unionen.
  Det sammenkoblede gassystem skal anses for at være ét enkelt massebalancesystem. Oplysninger om tilførsler og udtrækninger skal angives i EU-databasen for gasformige brændstoffer.
  Oplysninger om, hvorvidt der er ydet støtte til produktion af et bestemt parti brændstof, og i givet fald fra hvilken type støtteordning, skal også indgå i databasen.

Hvor det er hensigtsmæssigt for at forbedre sporbarheden af data i hele forsyningskæden, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 med henblik på yderligere at udvide omfanget af de oplysninger, der skal medtages i EU-databasen, til at omfatte relevante data fra produktions- eller indsamlingsstedet for de råvarer, der anvendes til brændstofproduktionen.

Medlemsstaterne kræver, at brændstofleverandørerne indlæser de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at kravene i artikel 25, stk. 1, første afsnit, er opfyldt, i Unionens database.

Uanset stk. 1-3 bør de økonomiske aktører for gasformige vedvarende brændstoffer og for gasformige brændstoffer, der tilføres det europæiske gassystem, indføre oplysninger om de gennemførte transaktioner og bæredygtighedskriterierne og andre relevante oplysninger, såsom drivhusgasemissioner fra brændstofferne frem til indsprøjtningspunktet til det sammenkoblede gassystem, hvor massebalanceringssporbarhedssystemet suppleres af oprindelsesgarantier.

3.   Medlemsstaterne har adgang til EU-databasen med henblik på overvågning og kontrol af data.

4.   Hvis der er udstedt oprindelsesgarantier for produktion af et parti vedvarende gasser, sikrer medlemsstaterne, at disse oprindelsesgarantier annulleres,
  efter at
  sendingen af partiet af vedvarende gas er trukket tilbage fra det europæiske sammenkoblede gassystem.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at nøjagtigheden og fuldstændigheden af de oplysninger, som de økonomiske aktører indlæser i databasen, kontrolleres, f.eks. ved hjælp af frivillige eller nationale ordninger
  eller systemer for oprindelsesgaranti
  .

5a.
     
  Databasen gøres offentligt tilgængelig på en åben, gennemsigtig og brugervenlig måde og holdes ajour.

Kommissionen offentliggør årlige rapporter, som er tilgængelige for den brede offentlighed, om de oplysninger, der er blevet indberettet i Unionens database, herunder mængderne, den geografiske oprindelse og typen af råstof for vedvarende brændstoffer, kulstoffattige brændstoffer.«

| (22a) | Artikel 33 ændres således:










  a) | Stk. 3, første afsnit, affattes således:





  »3.
     
  I 2025 forelægger Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om de lovgivningsmæssige rammer til fremme af energi fra vedvarende energikilder for perioden efter 2030.« |
| --- | --- | --- |

(22a)

(22a)

Artikel 33 ændres således:

Artikel 33 ændres således:

a)

a)

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

Stk. 3, første afsnit, affattes således:

»3.
     
  I 2025 forelægger Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om de lovgivningsmæssige rammer til fremme af energi fra vedvarende energikilder for perioden efter 2030.«

| b) | I stk. 3 tilføjes følgende afsnit:




  »Ved udarbejdelsen af det i første afsnit omhandlede lovgivningsforslag tager Kommissionen hensyn til:










  a) | rådgivning fra det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i forordning (EF) nr. 401/2009 |
| --- | --- | --- |

b)

b)

I stk. 3 tilføjes følgende afsnit:

I stk. 3 tilføjes følgende afsnit:

»Ved udarbejdelsen af det i første afsnit omhandlede lovgivningsforslag tager Kommissionen hensyn til:

»Ved udarbejdelsen af det i første afsnit omhandlede lovgivningsforslag tager Kommissionen hensyn til:

a)

a)

rådgivning fra det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i forordning (EF) nr. 401/2009

rådgivning fra det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i forordning (EF) nr. 401/2009

| b) | det fremskrevne vejledende EU-drivhusgasbudget, således som de er formuleret i artikel 4, stk. 4, i direktiv (EU) 2021/1119 |
| --- | --- |

b)

b)

det fremskrevne vejledende EU-drivhusgasbudget, således som de er formuleret i artikel 4, stk. 4, i direktiv (EU) 2021/1119

det fremskrevne vejledende EU-drivhusgasbudget, således som de er formuleret i artikel 4, stk. 4, i direktiv (EU) 2021/1119

| c) | de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som medlemsstaterne har forelagt senest den 30. juni 2024 i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

c)

c)

de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som medlemsstaterne har forelagt senest den 30. juni 2024 i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999

de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som medlemsstaterne har forelagt senest den 30. juni 2024 i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999

| d) | de indhøstede erfaringer i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, herunder dets bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier samt |
| --- | --- |

d)

d)

de indhøstede erfaringer i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, herunder dets bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier samt

de indhøstede erfaringer i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, herunder dets bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier samt

| e) | den teknologiske udvikling inden for energi fra vedvarende kilder.« |
| --- | --- |

e)

e)

den teknologiske udvikling inden for energi fra vedvarende kilder.«

den teknologiske udvikling inden for energi fra vedvarende kilder.«

| c) | Følgende stykke tilføjes:





  »4a.
     
  Senest ... [to år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] gennemgår Kommissionen gennemførelsen af dette direktiv og offentliggør en rapport med konklusionerne af sin gennemgang. Gennemgangen omfatter navnlig undersøgelse af:










  a) | de eksterne virkninger af anvendelsen af vedvarende energi og dens indvirkning på miljøet |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Følgende stykke tilføjes:

Følgende stykke tilføjes:

»4a.
     
  Senest ... [to år efter dette ændringsdirektivs ikrafttræden] gennemgår Kommissionen gennemførelsen af dette direktiv og offentliggør en rapport med konklusionerne af sin gennemgang. Gennemgangen omfatter navnlig undersøgelse af:

a)

de eksterne virkninger af anvendelsen af vedvarende energi og dens indvirkning på miljøet

| b) | de socioøkonomiske fordele ved gennemførelsen af dette direktiv |
| --- | --- |

b)

de socioøkonomiske fordele ved gennemførelsen af dette direktiv

| c) | status for gennemførelsen af relaterede vedvarende energiinitiativer under RepowerEU |
| --- | --- |

c)

status for gennemførelsen af relaterede vedvarende energiinitiativer under RepowerEU

| d) | hvorvidt stigningen i efterspørgslen efter elektricitet i transport-, industri-, bygge-, varme- og kølesektoren og efter vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, imødekommes af en tilsvarende kapacitet til produktion af vedvarende energi |
| --- | --- |

d)

hvorvidt stigningen i efterspørgslen efter elektricitet i transport-, industri-, bygge-, varme- og kølesektoren og efter vedvarende brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, imødekommes af en tilsvarende kapacitet til produktion af vedvarende energi

| e) | en udfasning senest i 2030 af andelen af brændstoffer, der stammer fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv, med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, baseret på en konsekvensanalyse foretaget af Kommissionen. Denne gennemgang med henblik på en udfasning forelægges senest 3 år efter gennemførelsen af dette ændringsdirektiv. [ændring 48] |
| --- | --- |

e)

en udfasning senest i 2030 af andelen af brændstoffer, der stammer fra primær træbiomasse som defineret i artikel 2 i dette direktiv, med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de mål for vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, baseret på en konsekvensanalyse foretaget af Kommissionen. Denne gennemgang med henblik på en udfasning forelægges senest 3 år efter gennemførelsen af dette ændringsdirektiv. [ændring 48]

Kommissionen og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne tilpasser løbende de administrative procedurer til bedste praksis og træffer alle andre foranstaltninger, der kan forenkle gennemførelsen af dette direktiv og reducere de involverede aktørers og berørte sektorers omkostninger i forbindelse med overholdelsen.«

| (23) | Artikel 35 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:
  »Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, andet afsnit, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra [dette ændringsdirektivs ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.« |
| --- | --- | --- |

(23)

Artikel 35 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, andet afsnit, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra [dette ændringsdirektivs ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.«

| b) | Stk. 4 affattes således:
  »Den i artikel 7, stk. 3, femte afsnit, artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»Den i artikel 7, stk. 3, femte afsnit, artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.«

Den Europæiske Unions Tidende

| c) | Stk. 7 affattes således:
  »En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 3, femte afsnit, artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 7 affattes således:

»En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 3, femte afsnit, artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 29a, stk. 3, artikel 26, stk. 2, fjerde afsnit, artikel 26, stk. 2, femte afsnit, artikel 27, stk. 1, andet afsnit, artikel 27, stk. 3, fjerde afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, og artikel 31a, stk. 2, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| (24) | Bilagene ændres som anført i bilagene til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(24)

Bilagene ændres som anført i bilagene til nærværende direktiv.

Artikel 2

Ændringer af forordning (EU) 2018/1999

| (1) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Nr. 11 affattes således:






  »11) | »Unionens 2030-mål for energi og klima«: det EU-dækkende bindende mål, der skal nås senest i 2030, om en reduktion i Unionens egne drivhusgasemissioner for hele økonomien på mindst 40 % i forhold til 1990, Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 i henhold til artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, det overordnede mål på EU-plan om, at energieffektiviteten i 2030 skal være forbedret med mindst 32,5 %, og målet om, at 15 % af elnettet skal være sammenkoblet i 2030, samt eventuelle andre mål i denne henseende for 2030, der vedtages senere af Det Europæiske Råd eller af Europa-Parlamentet og af Rådet« |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 2 ændres således:

a)

Nr. 11 affattes således:

»11)

»Unionens 2030-mål for energi og klima«: det EU-dækkende bindende mål, der skal nås senest i 2030, om en reduktion i Unionens egne drivhusgasemissioner for hele økonomien på mindst 40 % i forhold til 1990, Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 i henhold til artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, det overordnede mål på EU-plan om, at energieffektiviteten i 2030 skal være forbedret med mindst 32,5 %, og målet om, at 15 % af elnettet skal være sammenkoblet i 2030, samt eventuelle andre mål i denne henseende for 2030, der vedtages senere af Det Europæiske Råd eller af Europa-Parlamentet og af Rådet«

| b) | Nr. 20, litra b), affattes således:






  »b) | i forbindelse med Kommissionens henstillinger på baggrund af vurderingen i henhold til artikel 29, stk. 1, litra b), med hensyn til energi fra vedvarende energikilder, en medlemsstats tidlige gennemførelse af sit bidrag til Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, målt i forhold til de nationale referencepunkter for vedvarende energi« |
| --- | --- | --- |

b)

Nr. 20, litra b), affattes således:

»b)

i forbindelse med Kommissionens henstillinger på baggrund af vurderingen i henhold til artikel 29, stk. 1, litra b), med hensyn til energi fra vedvarende energikilder, en medlemsstats tidlige gennemførelse af sit bidrag til Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, målt i forhold til de nationale referencepunkter for vedvarende energi«

| (2) | Artikel 4, litra a), nr. 2), affattes således:






  »2) | for vedvarende energis vedkommende:
  med henblik på at nå Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, et bidrag til opfyldelsen af dette mål i form af medlemsstatens andel af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 med en vejledende forløbskurve for bidraget fra og med 2021. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2022 nå et referencepunkt på mindst 18 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2025 nå et referencepunkt på mindst 43 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2027 nå et referencepunkt på mindst 65 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet
  Den vejledende forløbskurve skal senest i 2030 mindst nå medlemsstatens planlagte bidrag. Hvis en medlemsstat forventer at overgå sit bindende nationale 2020-mål, kan dens vejledende forløbskurve starte på det niveau, som det forventes at opnå. Medlemsstaternes vejledende forløb skal samlet lede op til Unionens referencepunkter i 2022, 2025 og 2027 og til Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001. En medlemsstat kan, uafhængigt af dens bidrag til Unionens mål og dens vejledende forløbskurve med henblik på denne forordning, frit fastsætte højere ambitioner for dens nationale politikker« |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 4, litra a), nr. 2), affattes således:

»2)

for vedvarende energis vedkommende:

med henblik på at nå Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, et bidrag til opfyldelsen af dette mål i form af medlemsstatens andel af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 med en vejledende forløbskurve for bidraget fra og med 2021. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2022 nå et referencepunkt på mindst 18 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2025 nå et referencepunkt på mindst 43 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet. Den vejledende forløbskurve skal senest i 2027 nå et referencepunkt på mindst 65 % af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem den pågældende medlemsstats bindende nationale 2020-mål og dens bidrag til 2030-målet

Den vejledende forløbskurve skal senest i 2030 mindst nå medlemsstatens planlagte bidrag. Hvis en medlemsstat forventer at overgå sit bindende nationale 2020-mål, kan dens vejledende forløbskurve starte på det niveau, som det forventes at opnå. Medlemsstaternes vejledende forløb skal samlet lede op til Unionens referencepunkter i 2022, 2025 og 2027 og til Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001. En medlemsstat kan, uafhængigt af dens bidrag til Unionens mål og dens vejledende forløbskurve med henblik på denne forordning, frit fastsætte højere ambitioner for dens nationale politikker«

| (3) | Artikel 5, stk. 2, affattes således:

  »2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at summen af deres bidrag udgør mindst niveauet for Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001.« |
| --- | --- |

(3)

Artikel 5, stk. 2, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at summen af deres bidrag udgør mindst niveauet for Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001.«

| (4) | Artikel 29, stk. 2, affattes således:

  »2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin i stk. 1 omhandlede vurdering vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens endelige bruttoenergiforbrug på grundlag af en vejledende EU-forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020, når referencepunkter på mindst 18 % i 2022, 43 % i 2025 og 65 % i 2027 af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem Unionens 2020-mål for vedvarende energi og Unionens 2030-mål for vedvarende energi og når Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001.« |
| --- | --- |

(4)

Artikel 29, stk. 2, affattes således:

»2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin i stk. 1 omhandlede vurdering vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens endelige bruttoenergiforbrug på grundlag af en vejledende EU-forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020, når referencepunkter på mindst 18 % i 2022, 43 % i 2025 og 65 % i 2027 af den samlede stigning i andelen af energi fra vedvarende energikilder mellem Unionens 2020-mål for vedvarende energi og Unionens 2030-mål for vedvarende energi og når Unionens bindende mål for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001.«

Artikel 3

Ændringer af direktiv 98/70/EF

I direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer:

| (1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1
  Anvendelsesområde
  I dette direktiv fastsættes, for så vidt angår vejgående køretøjer og ikke-vejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje, når de ikke er til søs), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer, når de ikke er til søs, med udgangspunkt i sundheds- og miljømæssige hensyn tekniske specifikationer for brændstoffer til brug i motorkøretøjer med styret tænding og motorkøretøjer med kompressionstænding, under hensyntagen til de tekniske krav til disse motorer.« |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Anvendelsesområde

I dette direktiv fastsættes, for så vidt angår vejgående køretøjer og ikke-vejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje, når de ikke er til søs), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer, når de ikke er til søs, med udgangspunkt i sundheds- og miljømæssige hensyn tekniske specifikationer for brændstoffer til brug i motorkøretøjer med styret tænding og motorkøretøjer med kompressionstænding, under hensyntagen til de tekniske krav til disse motorer.«

| (2) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Nr. 1), 2) og 3) affattes således:






  »1. | »benzin« ethvert flygtigt mineralolieprodukt, som henhører under KN-kode 2710 12 41, 2710 12 45 og 2710 12 49, og som er bestemt til brug som brændstof i forbrændingsmotorer med styret tænding til fremdrift af motorkøretøjer |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2 ændres således:

a)

Nr. 1), 2) og 3) affattes således:

»1.

»benzin« ethvert flygtigt mineralolieprodukt, som henhører under KN-kode 2710 12 41, 2710 12 45 og 2710 12 49, og som er bestemt til brug som brændstof i forbrændingsmotorer med styret tænding til fremdrift af motorkøretøjer

| 2. | »dieselolie«: gasolie, som henhører under KN-kode 2710 19 43 (27) som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 (28) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 595/2009 (29), og som anvendes til fremdrift af motorkøretøjer |
| --- | --- |

2.

»dieselolie«: gasolie, som henhører under KN-kode 2710 19 43 (27

28

29

| "3. | »gasolier, som er bestemt til brug i mobile ikkevejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer«: ethvert mineraloliebaseret flydende brændstof, der henhører under KN-kode 27101943 (30), som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/53/EU (31), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 (32) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (33), og som er bestemt til anvendelse i motorer med kompressionstænding«. |
| --- | --- |

"3.

»gasolier, som er bestemt til brug i mobile ikkevejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer«: ethvert mineraloliebaseret flydende brændstof, der henhører under KN-kode 27101943 (30

31

32

33

| b) | Nr. 8 og 9 affattes således:






  »8. | »brændstofleverandør« som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 38), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (34) |
| --- | --- | --- |

b)

Nr. 8 og 9 affattes således:

»8.

»brændstofleverandør« som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 38), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (34

| "9. | »biobrændstoffer« som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 33), i direktiv (EU) 2018/2001«. |
| --- | --- |

"9.

»biobrændstoffer« som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 33), i direktiv (EU) 2018/2001«.

| (3) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Medlemsstaterne kræver, at leverandørerne sikrer, at der markedsføres diesel med et indhold af fedtsyremethylestere (FAME) på op til 7 %.« |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 4 ændres således:

a)

Stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Medlemsstaterne kræver, at leverandørerne sikrer, at der markedsføres diesel med et indhold af fedtsyremethylestere (FAME) på op til 7 %.«

| b) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Medlemsstaterne sikrer, at det højest tilladte svovlindhold i gasolie bestemt til brug i mobile ikke-vejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer højst er 10 mg/kg. Medlemsstaterne sikrer, at andre flydende brændstoffer end disse gasolier kun kan anvendes i fartøjer til sejlads ad indre vandveje og fritidsfartøjer, hvis svovlindholdet i disse flydende brændstoffer ikke overstiger det højest tilladte indhold i disse gasolier.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Medlemsstaterne sikrer, at det højest tilladte svovlindhold i gasolie bestemt til brug i mobile ikke-vejgående maskiner (herunder fartøjer til sejlads på indre vandveje), landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer højst er 10 mg/kg. Medlemsstaterne sikrer, at andre flydende brændstoffer end disse gasolier kun kan anvendes i fartøjer til sejlads ad indre vandveje og fritidsfartøjer, hvis svovlindholdet i disse flydende brændstoffer ikke overstiger det højest tilladte indhold i disse gasolier.«

| (4) | Artikel 7a til 7e udgår. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 7a til 7e udgår.

| (5) | Artikel 9 ændres således:






  a) | I stk. 1 udgår litra g), h), i) og k). |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 9 ændres således:

a)

I stk. 1 udgår litra g), h), i) og k).

| b) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 udgår.

| (6) | Bilag I, II, IV og V ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(6)

Bilag I, II, IV og V ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende direktiv.

Artikel 4

Overgangsbestemmelser

| (1) | Medlemsstaterne sikrer, at de data, der indsamles og indberettes til den myndighed, som medlemsstaten har udpeget, for året [OP: replace by calendar year during which the repeal takes effect], eller en del deraf i henhold til artikel 7a, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 7a, stk. 7, i direktiv 98/70/EF, som udgår ved artikel 3, stk. 4, i nærværende direktiv, forelægges for Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne sikrer, at de data, der indsamles og indberettes til den myndighed, som medlemsstaten har udpeget, for året [OP: replace by calendar year during which the repeal takes effect], eller en del deraf i henhold til artikel 7a, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 7a, stk. 7, i direktiv 98/70/EF, som udgår ved artikel 3, stk. 4, i nærværende direktiv, forelægges for Kommissionen.

| (2) | Kommissionen medtager de data, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, i enhver rapport, som den er forpligtet til at forelægge i henhold til direktiv 98/70/EF. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen medtager de data, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, i enhver rapport, som den er forpligtet til at forelægge i henhold til direktiv 98/70/EF.

Artikel 5,

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december
  2023
  . De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 6

Ophævelse

Rådets direktiv (EU) 2015/652 (35) ophæves med virkning fra den [OP: replace by calendar year during which the repeal takes effect].

Artikel 7

Ikrafttræden

Senest i december 2024 forelægger Kommissionen en omfattende konsekvensanalyse af de kombinerede og kumulative virkninger af »Fit for 55«-pakken, herunder dette direktiv.

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

I bilagene til direktiv (EU) 2018/2001 foretages følgende ændringer:

| (1) | I bilag I slettes den sidste række i tabellen |
| --- | --- |

(1)

I bilag I slettes den sidste række i tabellen

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (3) | Bilag III affattes således:
  ENERGIINDHOLDET I BRÆNDSTOFFER







  Brændstof | Energiindhold pr. vægtenhed (nedre brændværdi, MJ/kg) | Energiindhold pr. volumenenhed (nedre brændværdi, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| BRÆNDSTOFFER FRA BIOMASSE OG/ELLER FRA FORARBEJDNING AF BIOMASSE | | |
| Biopropan | 46 | 24 |
| Ren vegetabilsk olie (olie, der er fremstillet af olieplanter ved presning, ekstraktion eller lignende processer, som kan være rå eller raffineret, men ikke kemisk modificeret) | 37 | 34 |
| Biodiesel — fedtsyremethylester (methylester fremstillet af olie med biomasseoprindelse) | 37 | 33 |
| Biodiesel — fedtsyreethylester (ethylester fremstillet af olie med biomasseoprindelse) | 38 | 34 |
| Biogas, som kan renses til naturgaskvalitet | 50 | — |
| Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for diesel | 44 | 34 |
| Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for benzin | 45 | 30 |
| Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for jetbrændstof | 44 | 34 |
| Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for LPG | 46 | 24 |
| Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for diesel | 43 | 36 |
| Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for benzin | 44 | 32 |
| Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for jetbrændstof | 43 | 33 |
| Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for LPG | 46 | 23 |
| VEDVARENDE BRÆNDSTOFFER, SOM KAN FREMSTILLES AF FORSKELLIGE VEDVARENDE ENERGIKILDER, HERUNDER BIOMASSE | | |
| Methanol fra vedvarende energikilder | 20 | 16 |
| Ethanol fra vedvarende energikilder | 27 | 21 |
| Propanol fra vedvarende energikilder | 31 | 25 |
| Butanol fra vedvarende energikilder | 33 | 27 |
| Fischer-Tropsch-diesel (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter, til brug som erstatning for diesel) | 44 | 34 |
| Fischer-Tropsch-benzin (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter fremstillet af biomasse, til brug som erstatning for benzin) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropsch-jetbrændstof (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter fremstillet af biomasse, til brug som erstatning for jetbrændstof) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropsch-LPG (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter, til brug som erstatning for LPG) | 46 | 24 |
| DME (dimethylether) | 28 | 19 |
| Brint fra vedvarende energikilder | 120 | — |
| Bio-ETBE (ethyl-tert-butylether, der er fremstillet ud fra ethanol) | 36 (heraf 37 % fra vedvarende energikilder) | 27 (heraf 37 % fra vedvarende energikilder) |
| MTBE (methyl-tert-butylether, der er fremstillet ud fra methanol) | 35 (heraf 22 % fra vedvarende energikilder) | 26 (heraf 22 % fra vedvarende energikilder) |
| TAEE (tert-amylethylether, der er fremstillet ud fra ethanol) | 38 (heraf 29 % fra vedvarende energikilder) | 29 (heraf 29 % fra vedvarende energikilder) |
| TAME (tert-amylmethylether, der er fremstillet ud fra methanol) | 36 (heraf 18 % fra vedvarende energikilder) | 28 (heraf 18 % fra vedvarende energikilder) |
| THxEE (tert-hexylethylether, der er fremstillet ud fra ethanol) | 38 (heraf 25 % fra vedvarende energikilder) | 30 (heraf 25 % fra vedvarende energikilder) |
| THxME (tert-hexylmethylether, der er fremstillet ud fra methanol) | 38 (heraf 14 % fra vedvarende energikilder) | 30 (heraf 14 % fra vedvarende energikilder) |
| BRÆNDSTOFFER FRA IKKEVEDVARENDE ENERGIKILDER | | |
| Benzin | 43 | 32 |
| Diesel | 43 | 36 |
| Brint fra ikkevedvarende energikilder | 120 | — |

(3)

Bilag III affattes således:

ENERGIINDHOLDET I BRÆNDSTOFFER

Brændstof

Energiindhold pr. vægtenhed (nedre brændværdi, MJ/kg)

Energiindhold pr. volumenenhed (nedre brændværdi, MJ/l)

BRÆNDSTOFFER FRA BIOMASSE OG/ELLER FRA FORARBEJDNING AF BIOMASSE

Biopropan

46

24

Ren vegetabilsk olie (olie, der er fremstillet af olieplanter ved presning, ekstraktion eller lignende processer, som kan være rå eller raffineret, men ikke kemisk modificeret)

37

34

Biodiesel — fedtsyremethylester (methylester fremstillet af olie med biomasseoprindelse)

37

33

Biodiesel — fedtsyreethylester (ethylester fremstillet af olie med biomasseoprindelse)

38

34

Biogas, som kan renses til naturgaskvalitet

50

—

Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for diesel

44

34

Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for benzin

45

30

Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for jetbrændstof

44

34

Hydrogeneret (termokemisk behandlet med brint) olie af biomasseoprindelse, til brug som erstatning for LPG

46

24

Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for diesel

43

36

Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for benzin

44

32

Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for jetbrændstof

43

33

Sambehandlet olie (behandlet i et raffinaderi samtidigt med fossilt brændstof) af biomasseoprindelse eller pyrolyseret biomasseoprindelse, til brug som erstatning for LPG

46

23

VEDVARENDE BRÆNDSTOFFER, SOM KAN FREMSTILLES AF FORSKELLIGE VEDVARENDE ENERGIKILDER, HERUNDER BIOMASSE

Methanol fra vedvarende energikilder

20

16

Ethanol fra vedvarende energikilder

27

21

Propanol fra vedvarende energikilder

31

25

Butanol fra vedvarende energikilder

33

27

Fischer-Tropsch-diesel (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter, til brug som erstatning for diesel)

44

34

Fischer-Tropsch-benzin (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter fremstillet af biomasse, til brug som erstatning for benzin)

44

33

Fischer-Tropsch-jetbrændstof (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter fremstillet af biomasse, til brug som erstatning for jetbrændstof)

44

33

Fischer-Tropsch-LPG (en syntetisk kulbrinte eller en blanding af syntetiske kulbrinter, til brug som erstatning for LPG)

46

24

DME (dimethylether)

28

19

Brint fra vedvarende energikilder

120

—

Bio-ETBE (ethyl-tert-butylether, der er fremstillet ud fra ethanol)

36 (heraf 37 % fra vedvarende energikilder)

27 (heraf 37 % fra vedvarende energikilder)

MTBE (methyl-tert-butylether, der er fremstillet ud fra methanol)

35 (heraf 22 % fra vedvarende energikilder)

26 (heraf 22 % fra vedvarende energikilder)

TAEE (tert-amylethylether, der er fremstillet ud fra ethanol)

38 (heraf 29 % fra vedvarende energikilder)

29 (heraf 29 % fra vedvarende energikilder)

TAME (tert-amylmethylether, der er fremstillet ud fra methanol)

36 (heraf 18 % fra vedvarende energikilder)

28 (heraf 18 % fra vedvarende energikilder)

THxEE (tert-hexylethylether, der er fremstillet ud fra ethanol)

38 (heraf 25 % fra vedvarende energikilder)

30 (heraf 25 % fra vedvarende energikilder)

THxME (tert-hexylmethylether, der er fremstillet ud fra methanol)

38 (heraf 14 % fra vedvarende energikilder)

30 (heraf 14 % fra vedvarende energikilder)

BRÆNDSTOFFER FRA IKKEVEDVARENDE ENERGIKILDER

Benzin

43

32

Diesel

43

36

Brint fra ikkevedvarende energikilder

120

—

| (4) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Overskriften affattes således:
  »UDDANNELSE OG CERTIFICERING AF INSTALLATØRER OG DESIGNERE AF ANLÆG TIL VEDVARENDE ENERGI« |
| --- | --- | --- |

(4)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»UDDANNELSE OG CERTIFICERING AF INSTALLATØRER OG DESIGNERE AF ANLÆG TIL VEDVARENDE ENERGI«

| b) | Indledningen og punkt 1 affattes således:
  »De i artikel 18, stk. 3, omhandlede certificeringsordninger og uddannelsesprogrammer eller tilsvarende kvalificeringsordninger skal baseres på følgende kriterier:






  1. | Certificeringsprocessen skal være gennemsigtig og nøje fastlagt af medlemsstaterne eller det administrative organ, de udpeger.« |
| --- | --- | --- |

b)

Indledningen og punkt 1 affattes således:

»De i artikel 18, stk. 3, omhandlede certificeringsordninger og uddannelsesprogrammer eller tilsvarende kvalificeringsordninger skal baseres på følgende kriterier:

1.

Certificeringsprocessen skal være gennemsigtig og nøje fastlagt af medlemsstaterne eller det administrative organ, de udpeger.«

| c) | Følgende indsættes som punkt 1a og 1b:






  »1a | . De certifikater, der udstedes af certificeringsorganer, skal være klart defineret og lette at identificere for arbejdstagere og erhvervsudøvere, der ønsker at opnå certificering. |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 1a og 1b:

»1a

. De certifikater, der udstedes af certificeringsorganer, skal være klart defineret og lette at identificere for arbejdstagere og erhvervsudøvere, der ønsker at opnå certificering.

| 1b. | Certificeringsprocessen skal sikre, at installatørerne kan installere anlæg af høj kvalitet, der fungerer pålideligt.« |
| --- | --- |

1b.

Certificeringsprocessen skal sikre, at installatørerne kan installere anlæg af høj kvalitet, der fungerer pålideligt.«

| d) | Punkt 2 og 3 affattes således:






  »2. | Installatører af biomasseanlæg, varmepumpeanlæg, systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi ▌og termisk solenergi
  samt lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere,
  skal være certificeret af et anerkendt uddannelsesprogram eller uddannelsessted
  eller formelle kvalifikationsordninger i henhold til national lovgivning
  . |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 2 og 3 affattes således:

»2.

Installatører af biomasseanlæg, varmepumpeanlæg, systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi ▌og termisk solenergi
  samt lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere,
  skal være certificeret af et anerkendt uddannelsesprogram eller uddannelsessted
  eller formelle kvalifikationsordninger i henhold til national lovgivning
  .

| 3. | Uddannelsessteder og -programmer anerkendes af medlemsstaterne eller de administrative organer, de udpeger. Det anerkendende organ skal sørge for, at uddannelsesstedet løbende tilbyder
  uddannelses-, opkvalificerings- og omskolingsprogrammer, som er af høj kvalitet, er inkluderende og har
  god dækning både regionalt og nationalt.
  Uddannelsesstedet skal råde over tilstrækkeligt teknisk udstyr til at kunne tilbyde praktisk uddannelse, herunder tilstrækkeligt laboratorieudstyr eller tilsvarende.
  Uddannelsesstedet skal ud over grunduddannelsen tilbyde kortere emnespecifikke genopfrisknings- og opkvalificeringskurser organiseret i uddannelsesmoduler, der giver installatører og designere mulighed for at opnå nye kompetencer, udvide eller diversificere deres færdigheder på tværs af flere teknologier og i kombinationer heraf. Uddannelsesstedet skal sikre, at uddannelsen tilpasses nye vedvarende teknologier i forbindelse med bygninger, industri og landbrug. Uddannelsesstederne skal anerkendte erhvervede relevante færdigheder.
  Uddannelsesprogrammerne og -modulerne skal udformes, så de muliggør livslang læring i anlæg for vedvarende energi, og de skal være forenelige med erhvervsuddannelse for førstegangsjobsøgende og voksne, der ønsker omskoling eller ny beskæftigelse.
  Uddannelsesprogrammerne udformes med henblik på at lette erhvervelsen af kvalifikationer inden for forskellige teknologier og løsninger og undgå begrænset specialisering inden for et bestemt mærke eller en bestemt teknologi. Uddannelsesstedet kan være producenten af udstyret eller anlægget, institutter eller foreninger.« |
| --- | --- |

3.

Uddannelsessteder og -programmer anerkendes af medlemsstaterne eller de administrative organer, de udpeger. Det anerkendende organ skal sørge for, at uddannelsesstedet løbende tilbyder
  uddannelses-, opkvalificerings- og omskolingsprogrammer, som er af høj kvalitet, er inkluderende og har
  god dækning både regionalt og nationalt.

Uddannelsesstedet skal råde over tilstrækkeligt teknisk udstyr til at kunne tilbyde praktisk uddannelse, herunder tilstrækkeligt laboratorieudstyr eller tilsvarende.

Uddannelsesstedet skal ud over grunduddannelsen tilbyde kortere emnespecifikke genopfrisknings- og opkvalificeringskurser organiseret i uddannelsesmoduler, der giver installatører og designere mulighed for at opnå nye kompetencer, udvide eller diversificere deres færdigheder på tværs af flere teknologier og i kombinationer heraf. Uddannelsesstedet skal sikre, at uddannelsen tilpasses nye vedvarende teknologier i forbindelse med bygninger, industri og landbrug. Uddannelsesstederne skal anerkendte erhvervede relevante færdigheder.

Uddannelsesprogrammerne og -modulerne skal udformes, så de muliggør livslang læring i anlæg for vedvarende energi, og de skal være forenelige med erhvervsuddannelse for førstegangsjobsøgende og voksne, der ønsker omskoling eller ny beskæftigelse.

Uddannelsesprogrammerne udformes med henblik på at lette erhvervelsen af kvalifikationer inden for forskellige teknologier og løsninger og undgå begrænset specialisering inden for et bestemt mærke eller en bestemt teknologi. Uddannelsesstedet kan være producenten af udstyret eller anlægget, institutter eller foreninger.«

| da) | Punkt 5 affattes således:










  »5. | Uddannelseskurset skal afsluttes med aflæggelse af en prøve med henblik på udstedelse af et certifikat eller et kvalifikationsbevis. Prøven skal omfatte en praktisk vurdering af, om kedler og ovne til biomasse, varmepumpeanlæg, systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi, solvarmeanlæg eller lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere, er korrekt installeret.« |
| --- | --- | --- |

da)

Punkt 5 affattes således:

»5.

Uddannelseskurset skal afsluttes med aflæggelse af en prøve med henblik på udstedelse af et certifikat eller et kvalifikationsbevis. Prøven skal omfatte en praktisk vurdering af, om kedler og ovne til biomasse, varmepumpeanlæg, systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi, solvarmeanlæg eller lagring og efterspørgselsreaktionsteknologier, herunder ladestandere, er korrekt installeret.«

| e) | I punkt 6, litra c), tilføjes følgende litra iv) og v):






  »iv) | viden om gennemførligheds- og designundersøgelser |
| --- | --- | --- |

e)

I punkt 6, litra c), tilføjes følgende litra iv) og v):

»iv)

viden om gennemførligheds- og designundersøgelser

| v) | viden om boring, hvis der er tale om geotermiske varmepumper.« |
| --- | --- |

v)

viden om boring, hvis der er tale om geotermiske varmepumper.«

| (5) | I bilag V, del C, foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 5) og 6) affattes således:






  »5. | I emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne, eec, indgår emissioner fra følgende: selve udvindings- eller dyrkningsprocessen; indsamlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; selve forarbejdningen, svind og lækager; fremstillingen af kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. Opsamling af CO2 ved dyrkning af råmaterialer medregnes ikke. Hvis de foreligger, anvendes de disaggregerede standardværdier for N2O-emissioner fra jord som fastsat i del D ved beregningen. Det er tilladt at beregne gennemsnit på grundlag af lokal landbrugspraksis ud fra data om grupper af landbrug som et alternativ til brugen af faktiske værdier. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

I bilag V, del C, foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 5) og 6) affattes således:

»5.

I emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne, eec, indgår emissioner fra følgende: selve udvindings- eller dyrkningsprocessen; indsamlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; selve forarbejdningen, svind og lækager; fremstillingen af kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. Opsamling af CO2 ved dyrkning af råmaterialer medregnes ikke. Hvis de foreligger, anvendes de disaggregerede standardværdier for N2O-emissioner fra jord som fastsat i del D ved beregningen. Det er tilladt at beregne gennemsnit på grundlag af lokal landbrugspraksis ud fra data om grupper af landbrug som et alternativ til brugen af faktiske værdier.

| 6. | I forbindelse med den i punkt 1, litra a), omhandlede beregning tages der kun hensyn til drivhusgasemissionsbesparelser fra forbedret landbrugsforvaltning, esca, såsom skifte til begrænset eller ingen jordbearbejdning, forbedrede afgrøder/vekseldrift, brug af dækafgrøder, herunder håndtering af afgrøderester, og brug af organiske jordforbedringsmidler (f.eks. kompost, forgæret naturgødningsfermentat), hvis de ikke har risiko for at få en negativ indvirkning på biodiversiteten. Der skal desuden forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for øget kulstof i jorden, eller hvis det er rimeligt at forvente, at kulstoffet er øget over den periode, hvor de pågældende råmaterialer blev dyrket, samtidig med at der også tages hensyn til emissioner, hvor sådan praksis har ført til øget brug af gødning og ukrudtsmidler (36).« |
| --- | --- |

6.

I forbindelse med den i punkt 1, litra a), omhandlede beregning tages der kun hensyn til drivhusgasemissionsbesparelser fra forbedret landbrugsforvaltning, esca, såsom skifte til begrænset eller ingen jordbearbejdning, forbedrede afgrøder/vekseldrift, brug af dækafgrøder, herunder håndtering af afgrøderester, og brug af organiske jordforbedringsmidler (f.eks. kompost, forgæret naturgødningsfermentat), hvis de ikke har risiko for at få en negativ indvirkning på biodiversiteten. Der skal desuden forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for øget kulstof i jorden, eller hvis det er rimeligt at forvente, at kulstoffet er øget over den periode, hvor de pågældende råmaterialer blev dyrket, samtidig med at der også tages hensyn til emissioner, hvor sådan praksis har ført til øget brug af gødning og ukrudtsmidler (36).«

| b) | Punkt 15 udgår. |
| --- | --- |

b)

Punkt 15 udgår.

| c) | Nr. 18 affattes således:






  »18. | De emissioner, der skal fordeles ved beregningen under punkt 17, er eec + el + esca + de brøkdele af ep, etd, eccs, og eccr, som finder sted til og med det procestrin, hvor et biprodukt er fremstillet. Hvis der på et tidligere procestrin i livscyklussen er sket allokering til biprodukter, træder den brøkdel af disse emissioner, der i det sidste procestrin er tilskrevet brændstofmellemproduktet, i stedet for den fulde emission ved beregningen. For biogas og biomethan skal alle biprodukter, der ikke er omfattet af punkt 7, tages med ved beregningen. Der allokeres ingen emissioner til affald og restprodukter. Biprodukter med negativt energiindhold sættes ved beregningen til et energiindhold på nul. Affald og restprodukter, herunder alt affald og alle restprodukter, der er opført i bilag IX, sættes til at have drivhusgasemissioner på nul i de processer, der ligger forud for indsamlingen af disse materialer, uanset om de forarbejdes til mellemprodukter, inden de omdannes til det endelige produkt. ▌Hvis der er tale om brændstoffer produceret i raffinaderier, i andre tilfælde end kombinationen af forarbejdningsanlæg med kedelanlæg eller kraftvarmeproduktionsanlæg, der leverer varme og/eller elektricitet til forarbejdningsanlægget, skal den enhed, der analyseres i forbindelse med beregningen i punkt 17, være raffinaderiet.« |
| --- | --- | --- |

c)

Nr. 18 affattes således:

»18.

De emissioner, der skal fordeles ved beregningen under punkt 17, er eec + el + esca + de brøkdele af ep, etd, eccs, og eccr, som finder sted til og med det procestrin, hvor et biprodukt er fremstillet. Hvis der på et tidligere procestrin i livscyklussen er sket allokering til biprodukter, træder den brøkdel af disse emissioner, der i det sidste procestrin er tilskrevet brændstofmellemproduktet, i stedet for den fulde emission ved beregningen. For biogas og biomethan skal alle biprodukter, der ikke er omfattet af punkt 7, tages med ved beregningen. Der allokeres ingen emissioner til affald og restprodukter. Biprodukter med negativt energiindhold sættes ved beregningen til et energiindhold på nul. Affald og restprodukter, herunder alt affald og alle restprodukter, der er opført i bilag IX, sættes til at have drivhusgasemissioner på nul i de processer, der ligger forud for indsamlingen af disse materialer, uanset om de forarbejdes til mellemprodukter, inden de omdannes til det endelige produkt. ▌Hvis der er tale om brændstoffer produceret i raffinaderier, i andre tilfælde end kombinationen af forarbejdningsanlæg med kedelanlæg eller kraftvarmeproduktionsanlæg, der leverer varme og/eller elektricitet til forarbejdningsanlægget, skal den enhed, der analyseres i forbindelse med beregningen i punkt 17, være raffinaderiet.«

| (6) | I bilag VI, del B, foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 5) og 6) affattes således:






  »5. | I emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne, eec, indgår emissioner fra følgende: selve udvindings- eller dyrkningsprocessen; indsamlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; selve forarbejdningen, svind og lækager; fremstillingen af kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. Opsamling af CO2 ved dyrkning af råmaterialer medregnes ikke. Hvis de foreligger, anvendes de disaggregerede standardværdier for N2O-emissioner fra jord som fastsat i del D ved beregningen. Det er tilladt at beregne gennemsnit på grundlag af lokal landbrugspraksis ud fra data om grupper af landbrug som et alternativ til brugen af faktiske værdier. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

I bilag VI, del B, foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 5) og 6) affattes således:

»5.

I emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne, eec, indgår emissioner fra følgende: selve udvindings- eller dyrkningsprocessen; indsamlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; selve forarbejdningen, svind og lækager; fremstillingen af kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. Opsamling af CO2 ved dyrkning af råmaterialer medregnes ikke. Hvis de foreligger, anvendes de disaggregerede standardværdier for N2O-emissioner fra jord som fastsat i del D ved beregningen. Det er tilladt at beregne gennemsnit på grundlag af lokal landbrugspraksis ud fra data om grupper af landbrug som et alternativ til brugen af faktiske værdier.

| 6. | I forbindelse med den i punkt 1, litra a), omhandlede beregning tages der kun hensyn til drivhusgasemissionsbesparelser fra forbedret landbrugsforvaltning, esca, såsom skifte til begrænset eller ingen jordbearbejdning, forbedrede afgrøder/vekseldrift, brug af dækafgrøder, herunder håndtering af afgrøderester, og brug af organiske jordforbedringsmidler (f.eks. kompost, forgæret naturgødningsfermentat), hvis de ikke har risiko for at få en negativ indvirkning på biodiversiteten. Der skal desuden forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for øget kulstof i jorden, eller hvis det er rimeligt at forvente, at kulstoffet er øget over den periode, hvor de pågældende råmaterialer blev dyrket, samtidig med at der også tages hensyn til emissioner, hvor sådan praksis har ført til øget brug af gødning og ukrudtsmidler (37).« |
| --- | --- |

6.

I forbindelse med den i punkt 1, litra a), omhandlede beregning tages der kun hensyn til drivhusgasemissionsbesparelser fra forbedret landbrugsforvaltning, esca, såsom skifte til begrænset eller ingen jordbearbejdning, forbedrede afgrøder/vekseldrift, brug af dækafgrøder, herunder håndtering af afgrøderester, og brug af organiske jordforbedringsmidler (f.eks. kompost, forgæret naturgødningsfermentat), hvis de ikke har risiko for at få en negativ indvirkning på biodiversiteten. Der skal desuden forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for øget kulstof i jorden, eller hvis det er rimeligt at forvente, at kulstoffet er øget over den periode, hvor de pågældende råmaterialer blev dyrket, samtidig med at der også tages hensyn til emissioner, hvor sådan praksis har ført til øget brug af gødning og ukrudtsmidler (37).«

| b) | Punkt 15 udgår. |
| --- | --- |

b)

Punkt 15 udgår.

| c) | Nr. 18 affattes således:






  »18. | De emissioner, der skal fordeles ved beregningerne under punkt 17, er eec + el + esca + de brøkdele af ep, etd, eccs and eccr, som finder sted til og med sidste procestrin i fremstillingen af biproduktet. Hvis der på et tidligere procestrin i livscyklussen er sket allokering til biprodukter, træder den brøkdel af disse emissioner, der i det sidste procestrin er tilskrevet brændstofmellemproduktet, i stedet for den fulde emission ved beregningen.
  For biogas og biomethan skal alle biprodukter, der ikke er omfattet af punkt 7, tages med ved beregningen. Der allokeres ingen emissioner til affald og restprodukter. Biprodukter med negativt energiindhold sættes ved beregningen til et energiindhold på nul.
  Affald og restprodukter, herunder alt affald og alle restprodukter, der er opført i bilag IX, sættes til at have drivhusgasemissioner på nul i de processer, der ligger forud for indsamlingen af disse materialer, uanset om de forarbejdes til mellemprodukter, inden de omdannes til det endelige produkt. ▌
  Hvis der er tale om biomassebrændstoffer produceret i raffinaderier, i andre tilfælde end kombinationen af forarbejdningsanlæg med kedelanlæg eller kraftvarmeproduktionsanlæg, der leverer varme og/eller elektricitet til forarbejdningsanlægget, skal den enhed, der analyseres i forbindelse med beregningen i punkt 17, være raffinaderiet.« |
| --- | --- | --- |

c)

Nr. 18 affattes således:

»18.

De emissioner, der skal fordeles ved beregningerne under punkt 17, er eec + el + esca + de brøkdele af ep, etd, eccs and eccr, som finder sted til og med sidste procestrin i fremstillingen af biproduktet. Hvis der på et tidligere procestrin i livscyklussen er sket allokering til biprodukter, træder den brøkdel af disse emissioner, der i det sidste procestrin er tilskrevet brændstofmellemproduktet, i stedet for den fulde emission ved beregningen.

For biogas og biomethan skal alle biprodukter, der ikke er omfattet af punkt 7, tages med ved beregningen. Der allokeres ingen emissioner til affald og restprodukter. Biprodukter med negativt energiindhold sættes ved beregningen til et energiindhold på nul.

Affald og restprodukter, herunder alt affald og alle restprodukter, der er opført i bilag IX, sættes til at have drivhusgasemissioner på nul i de processer, der ligger forud for indsamlingen af disse materialer, uanset om de forarbejdes til mellemprodukter, inden de omdannes til det endelige produkt. ▌

Hvis der er tale om biomassebrændstoffer produceret i raffinaderier, i andre tilfælde end kombinationen af forarbejdningsanlæg med kedelanlæg eller kraftvarmeproduktionsanlæg, der leverer varme og/eller elektricitet til forarbejdningsanlægget, skal den enhed, der analyseres i forbindelse med beregningen i punkt 17, være raffinaderiet.«

| 6a) | I bilag VI indføjes følgende del Ba:




  »Ba.




  Råstoffer til biomassebrændsler til brug i stationære anlæg uden for transportsektoren, herunder følgende punkter:










  1. | Biomassefraktion af restprodukter og affald i den primære fødevareforarbejdningsindustri:










  a) | roeaffald (kun til eget brug internt i sektoren) |
| --- | --- | --- | --- |

6a)

I bilag VI indføjes følgende del Ba:

»Ba.

Råstoffer til biomassebrændsler til brug i stationære anlæg uden for transportsektoren, herunder følgende punkter:

1.

Biomassefraktion af restprodukter og affald i den primære fødevareforarbejdningsindustri:

a)

roeaffald (kun til eget brug internt i sektoren)

| b) | urter og blade fra roevask |
| --- | --- |

b)

urter og blade fra roevask

| c) | kornavner og frugtskaller |
| --- | --- |

c)

kornavner og frugtskaller

| d) | biomassefraktion af industriaffald, der ikke er egnet til brug i fødevare- og foderkæden |
| --- | --- |

d)

biomassefraktion af industriaffald, der ikke er egnet til brug i fødevare- og foderkæden

| e) | den fiberholdige fraktion af sukkerroer efter udvinding af diffusionssaft, blade og stilke og andre væsker, der opnås efter udvinding af sukker. |
| --- | --- |

e)

den fiberholdige fraktion af sukkerroer efter udvinding af diffusionssaft, blade og stilke og andre væsker, der opnås efter udvinding af sukker.

| 2. | Biomassefraktion af slam fra spildevandsbehandling i den primære fødevareforarbejdningsindustri.« |
| --- | --- |

2.

Biomassefraktion af slam fra spildevandsbehandling i den primære fødevareforarbejdningsindustri.«

| (7) | I bilag VII erstattes henvisningen til artikel 7, stk. 4, i definitionen af »Qusable« af en henvisning til artikel 7, stk. 3. |
| --- | --- |

(7)

I bilag VII erstattes henvisningen til artikel 7, stk. 4, i definitionen af »Qusable« af en henvisning til artikel 7, stk. 3.

| (8) | Bilag IX ændres således:






  a) | I del A affattes indledningen således:
  »Råstoffer til produktion af biogas til transport og avancerede biobrændstoffer:« |
| --- | --- | --- |

(8)

Bilag IX ændres således:

a)

I del A affattes indledningen således:

»Råstoffer til produktion af biogas til transport og avancerede biobrændstoffer:«

| b) | I del B affattes indledningen således:
  »Råstoffer til produktion af biobrændstoffer og biogas til transport, hvis bidrag til opfyldelsen af målet for reduktion af drivhusgasemissioner i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), begrænses«. |
| --- | --- |

b)

I del B affattes indledningen således:

»Råstoffer til produktion af biobrændstoffer og biogas til transport, hvis bidrag til opfyldelsen af målet for reduktion af drivhusgasemissioner i artikel 25, stk. 1, første afsnit, litra a), begrænses«.

BILAG II

I bilag I, II, IV og V til direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer:

| (1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Teksten i fodnote 1 affattes således:






  »1) | Prøvningsmetoderne er de i EN 228:2012 og A1:2017 anførte metoder. Medlemsstaterne kan vedtage en anden analysemetode end EN 228:2012 og A1:2017, hvis dens nøjagtigheds- og præcisionsniveau er mindst lige så højt som for den analysemetode, den erstatter.« |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Teksten i fodnote 1 affattes således:

»1)

Prøvningsmetoderne er de i EN 228:2012 og A1:2017 anførte metoder. Medlemsstaterne kan vedtage en anden analysemetode end EN 228:2012 og A1:2017, hvis dens nøjagtigheds- og præcisionsniveau er mindst lige så højt som for den analysemetode, den erstatter.«

| b) | Teksten i fodnote 2 affattes således:






  »2) | De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Opstillingen af grænseværdierne bygger på EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 »Petroleum and related products — Precision of measurement methods and results — Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test« og ved fastsættelsen af en minimumsværdi er der medregnet en minimumsdifference på 2R over nul (R = reproducerbarhed). Resultaterne af de individuelle målinger skal fortolkes på grundlag af kriterierne i EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.« |
| --- | --- | --- |

b)

Teksten i fodnote 2 affattes således:

»2)

De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Opstillingen af grænseværdierne bygger på EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 »Petroleum and related products — Precision of measurement methods and results — Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test« og ved fastsættelsen af en minimumsværdi er der medregnet en minimumsdifference på 2R over nul (R = reproducerbarhed). Resultaterne af de individuelle målinger skal fortolkes på grundlag af kriterierne i EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.«

| c) | Teksten i fodnote 6 affattes således:






  »6) | Andre monovalente alkoholer og ethere, hvis slutkogepunkt ikke er højere end det slutkogepunkt, der er fastsat i EN 228:2012 og A1:2017.« |
| --- | --- | --- |

c)

Teksten i fodnote 6 affattes således:

»6)

Andre monovalente alkoholer og ethere, hvis slutkogepunkt ikke er højere end det slutkogepunkt, der er fastsat i EN 228:2012 og A1:2017.«

| (2) | Bilag II ændres således:






  a) | I tabellens sidste linje, »FAME-indhold — EN 14078« ændres tallet i sidste kolonne »Grænseværdier«, »Maksimum«, fra »7,0« til »10,0«. |
| --- | --- | --- |

(2)

Bilag II ændres således:

a)

I tabellens sidste linje, »FAME-indhold — EN 14078« ændres tallet i sidste kolonne »Grænseværdier«, »Maksimum«, fra »7,0« til »10,0«.

| b) | Teksten i fodnote 1 affattes således:






  »1) | Prøvningsmetoderne er de i EN 590:2013 og A1:2017 anførte metoder. Medlemsstaterne kan vedtage en anden analysemetode end EN 590:2013 og A1:2017, hvis dens nøjagtigheds- og præcisionsniveau er mindst lige så højt som for den analysemetode, den erstatter.« |
| --- | --- | --- |

b)

Teksten i fodnote 1 affattes således:

»1)

Prøvningsmetoderne er de i EN 590:2013 og A1:2017 anførte metoder. Medlemsstaterne kan vedtage en anden analysemetode end EN 590:2013 og A1:2017, hvis dens nøjagtigheds- og præcisionsniveau er mindst lige så højt som for den analysemetode, den erstatter.«

| c) | Teksten i fodnote 2 affattes således:






  »2) | De anførte værdier er »sande værdier«. Opstillingen af grænseværdierne bygger på EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 »Petroleum and related products — Precision of measurement methods and results — Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test« og ved fastsættelsen af en minimumsværdi er der medregnet en minimumsdifference på 2R over nul (R = reproducerbarhed). Resultaterne af de individuelle målinger skal fortolkes på grundlag af kriterierne i EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.« |
| --- | --- | --- |

c)

Teksten i fodnote 2 affattes således:

»2)

De anførte værdier er »sande værdier«. Opstillingen af grænseværdierne bygger på EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 »Petroleum and related products — Precision of measurement methods and results — Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test« og ved fastsættelsen af en minimumsværdi er der medregnet en minimumsdifference på 2R over nul (R = reproducerbarhed). Resultaterne af de individuelle målinger skal fortolkes på grundlag af kriterierne i EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.«

| (3) | Bilag IV og V udgår. |
| --- | --- |

(3)

Bilag IV og V udgår.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0208/2022).

1

(*1)  Ændringsforslag: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; Udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  EUT C af, s. .

2

(3)  EUT C af, s. .

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen, Den europæiske grønne pagt, COM(2019)0640 af 11.12.2019.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 af 14. oktober 2020 om energifattigdom.

6

Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 af 14. oktober 2020 om energifattigdom.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

7

(8)  Punkt 3 i Kommissionen meddelelse COM(2020)0562 af 17.9.2020 — Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne.

8

(9)  Kaskadeprincippet har til formål at opnå ressourceeffektivitet i forbindelse med biomasseanvendelse ved at prioritere anvendelsen af biomassematerialer til energiudnyttelse, hvor det er muligt, og dermed øge mængden af biomasse, der er til rådighed i systemet. I overensstemmelse med kaskadeprincippet bør træbiomasse anvendes, hvor den giver den højeste økonomiske og miljømæssige merværdi i følgende prioritetsrækkefølge: 1) træbaserede produkter, 2) forlængelse af deres levetid, 3) genbrug, 4) genanvendelse, 5) bioenergi og 6) bortskaffelse.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1294 af 15. september 2020 om Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi (EUT L 303 af 17.9.2020, s. 1).

12

(13)  
  Europa-Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter (2020), Arnulf Jäger-Waldau: »The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union« (Det uudnyttede områdepotentiale for fotovoltaisk energi i Den Europæiske Union).

13

Europa-Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter (2020), Arnulf Jäger-Waldau: »The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union« (Det uudnyttede områdepotentiale for fotovoltaisk energi i Den Europæiske Union).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).

14

(15)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

15

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58).

16

(17)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

17

(18)  Domstolens dom af 8. juli 2019, Kommissionen mod Belgien, C-543/17, ECLI:EU:C:2019:573.

18

(19)  
  Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi, (Irena)-report on global landscape of renewable energy finance 2020 ((Irena)-rapport om det globale landskab for finansiering af vedvarende energi for 2020), s. 9.

19

Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi, (Irena)-report on global landscape of renewable energy finance 2020 ((Irena)-rapport om det globale landskab for finansiering af vedvarende energi for 2020), s. 9.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Forslag til Kommissionens forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

24

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013, EUT L 152 af 3.6.2022, s. 45.«

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013, EUT L 152 af 3.6.2022, s. 45.«

(27)  Nummereringen af disse KN-koder som fastsat i Den Fælles Toldtarif, Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1).

29

(30)  Nummereringen af disse KN-koder som fastsat i Den Fælles Toldtarif, Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/53/EU af 20. november 2013 om fritidsfartøjer og personlige fartøjer og om ophævelse af direktiv 94/25/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 90).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 af 5. februar 2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer (EUT L 060 af 2.3.2013, s. 1).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikkevejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53).

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

34

(35)  Rådets direktiv (EU) 2015/652 af 20. april 2015 om fastlæggelse af beregningsmetoder og indberetningskrav i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie (EUT L 107 af 25.4.2015, s. 26).

35

(36)  Måling af kulstof i jorden kan udgøre en sådan dokumentation, f.eks. ved en første måling før dyrkningen og efterfølgende målinger med regelmæssige mellemrum adskilt af flere år. Før anden måling er tilgængelig, skønnes forøgelsen af kulstof i jorden i dette tilfælde på grundlag af repræsentative eksperimenter eller jordmodeller. Fra anden måling og frem vil målingerne udgøre et grundlag for at kunne fastslå, at kulstoffet i jorden er forøget, og størrelsen heraf.

36

(37)  Måling af kulstof i jorden kan udgøre en sådan dokumentation, f.eks. ved en første måling før dyrkningen og efterfølgende målinger med regelmæssige mellemrum adskilt af flere år. Før anden måling er tilgængelig, skønnes forøgelsen af kulstof i jorden i dette tilfælde på grundlag af repræsentative eksperimenter eller jordmodeller. Fra anden måling og frem vil målingerne udgøre et grundlag for at kunne fastslå, at kulstoffet i jorden er forøget, og størrelsen heraf.

37

---

Torsdag den 15. september 2022

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine og styrkelse af den fælles hensættelsesfond ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 — C9-0303/2022 — 2022/0281(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 125/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0557),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0303/2022),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. september 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. september 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/... om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

En klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på

Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2022 om forslag til Rådets afgørelse om på grundlag af artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2, artikel 4, stk. 3, og artikel 7, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2, artikel 4, stk. 3, og artikel 7, stk. 1,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til De Forenede Nationers og Europarådets internationale traktater om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers og Europarådets internationale traktater om menneskerettigheder,

| — | der henviser til tjeklisten for retsstatsprincippet, som blev vedtaget af Venedigkommissionen på dens 106. plenarforsamling i Venedig, den 11.-12. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til tjeklisten for retsstatsprincippet, som blev vedtaget af Venedigkommissionen på dens 106. plenarforsamling i Venedig, den 11.-12. marts 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 16. januar 2020 (2) og 5. maj 2022 (3) om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 16. januar 2020 (2) og 5. maj 2022 (3) om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (4),

| — | der henviser til landekapitlerne om forholdene i Ungarn i Kommissionens årlige rapporter om retsstatssituationen, |
| --- | --- |

—

der henviser til landekapitlerne om forholdene i Ungarn i Kommissionens årlige rapporter om retsstatssituationen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0217/2022),

| A. | der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i TEU og som afspejlet i chartret og stadfæstet i internationale traktater om menneskerettigheder, og til, at disse værdier, som er fælles for medlemsstaterne, udgør grundlaget for de rettigheder, der gælder for alle, som er bosat i Unionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i TEU og som afspejlet i chartret og stadfæstet i internationale traktater om menneskerettigheder, og til, at disse værdier, som er fælles for medlemsstaterne, udgør grundlaget for de rettigheder, der gælder for alle, som er bosat i Unionen;

| B. | der henviser til — som det fremgår af artikel 49 i TEU, der giver mulighed for, at enhver europæisk stat kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union — at Den Europæiske Union består af stater, som frit og frivilligt har forpligtet sig til at overholde de fælles værdier, jf. artikel 2 i TEU, som respekterer disse værdier, og som påtager sig at fremme dem, idet EU-retten er baseret på den grundlæggende præmis, at hver medlemsstat deler disse værdier med samtlige andre medlemsstater og anerkender, at disse medlemsstater deler dem med den (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til — som det fremgår af artikel 49 i TEU, der giver mulighed for, at enhver europæisk stat kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union — at Den Europæiske Union består af stater, som frit og frivilligt har forpligtet sig til at overholde de fælles værdier, jf. artikel 2 i TEU, som respekterer disse værdier, og som påtager sig at fremme dem, idet EU-retten er baseret på den grundlæggende præmis, at hver medlemsstat deler disse værdier med samtlige andre medlemsstater og anerkender, at disse medlemsstater deler dem med den (5);

| C. | der henviser til, at denne præmis forudsætter og begrunder, at der foreligger en gensidig tillid mellem medlemsstaterne med hensyn til anerkendelsen af disse værdier og dermed under iagttagelse af EU-retten, der gennemfører disse (6); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne præmis forudsætter og begrunder, at der foreligger en gensidig tillid mellem medlemsstaterne med hensyn til anerkendelsen af disse værdier og dermed under iagttagelse af EU-retten, der gennemfører disse (6);

| D. | der henviser til, at en medlemsstats overholdelse af værdierne i artikel 2 i TEU er en betingelse for udøvelsen af alle de rettigheder, der følger af anvendelsen af traktaterne, for denne medlemsstat; der henviser til, at en medlemsstats regerings overtrædelse af Unionens grundlæggende værdier uvægerligt indebærer et angreb på borgernes personlige frihedsrettigheder, politiske og sociale rettigheder samt deres velstand og velfærd; der henviser til, at Ungarn selv har tilsluttet sig de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en medlemsstats overholdelse af værdierne i artikel 2 i TEU er en betingelse for udøvelsen af alle de rettigheder, der følger af anvendelsen af traktaterne, for denne medlemsstat; der henviser til, at en medlemsstats regerings overtrædelse af Unionens grundlæggende værdier uvægerligt indebærer et angreb på borgernes personlige frihedsrettigheder, politiske og sociale rettigheder samt deres velstand og velfærd; der henviser til, at Ungarn selv har tilsluttet sig de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU;

| E. | der henviser til, at princippet om loyalt samarbejde i artikel 4, stk. 3, i TEU pålægger Unionen og medlemsstaterne en forpligtelse til at bistå hinanden ved gennemførelsen af de opgaver, der følger af traktaterne, i fuld gensidig respekt, og pålægger medlemsstaterne at træffe alle almindelige eller særlige foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af traktaterne eller af retsakter vedtaget af EU-institutionerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at princippet om loyalt samarbejde i artikel 4, stk. 3, i TEU pålægger Unionen og medlemsstaterne en forpligtelse til at bistå hinanden ved gennemførelsen af de opgaver, der følger af traktaterne, i fuld gensidig respekt, og pålægger medlemsstaterne at træffe alle almindelige eller særlige foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af traktaterne eller af retsakter vedtaget af EU-institutionerne;

| F. | der henviser til, at artikel 19 i TEU konkret udtrykker værdien af retsstatsprincippet, som er bekræftet i artikel 2 i TEU, og lægger ansvaret for at sikre en fuldstændig anvendelse af EU-retten i alle medlemsstater og retsbeskyttelse af fysiske personers rettigheder i henhold til denne på både de nationale domstole og EU-Domstolen (7); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 19 i TEU konkret udtrykker værdien af retsstatsprincippet, som er bekræftet i artikel 2 i TEU, og lægger ansvaret for at sikre en fuldstændig anvendelse af EU-retten i alle medlemsstater og retsbeskyttelse af fysiske personers rettigheder i henhold til denne på både de nationale domstole og EU-Domstolen (7);

| G. | der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er omhandlet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare er til stede, men indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er omhandlet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare er til stede, men indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten;

| H. | der henviser til, at anvendelsesområdet for artikel 7 i TEU ikke er begrænset til forpligtelserne i henhold til traktaterne således som i artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og til, at Unionen kan vurdere, om der foreligger en klar fare for en grov overtrædelse af de fælles værdier på områder, der henhører under medlemsstaternes kompetence; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at anvendelsesområdet for artikel 7 i TEU ikke er begrænset til forpligtelserne i henhold til traktaterne således som i artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og til, at Unionen kan vurdere, om der foreligger en klar fare for en grov overtrædelse af de fælles værdier på områder, der henhører under medlemsstaternes kompetence;

| I. | der henviser til, at der igennem flere år ikke er grebet tilstrækkeligt ind over for situationen i Ungarn, at der fortsat er mange bekymringer, og at der i mellemtiden er opstået mange nye problemer, hvilket har en negativ indvirkning på Unionens image og på dens effektivitet og troværdighed med hensyn til at forsvare grundlæggende rettigheder, menneskerettigheder og demokrati på verdensplan og afslører behovet for at adressere sådanne spørgsmål gennem en samordnet EU-indsats; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der igennem flere år ikke er grebet tilstrækkeligt ind over for situationen i Ungarn, at der fortsat er mange bekymringer, og at der i mellemtiden er opstået mange nye problemer, hvilket har en negativ indvirkning på Unionens image og på dens effektivitet og troværdighed med hensyn til at forsvare grundlæggende rettigheder, menneskerettigheder og demokrati på verdensplan og afslører behovet for at adressere sådanne spørgsmål gennem en samordnet EU-indsats;

| J. | der henviser til, at flertallet af deltagerne i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggenders ad hoc-delegationsrejse til Budapest fra den 29. september til den 1. oktober 2021 stadig nærer alvorlig bekymring med hensyn til demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder i landet; der henviser til, at delegationen har konkluderet, at situationen ikke er blevet forbedret siden 2018, men tværtimod er forværret; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at flertallet af deltagerne i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggenders ad hoc-delegationsrejse til Budapest fra den 29. september til den 1. oktober 2021 stadig nærer alvorlig bekymring med hensyn til demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder i landet; der henviser til, at delegationen har konkluderet, at situationen ikke er blevet forbedret siden 2018, men tværtimod er forværret;

| K. | der henviser til, at Ungarns regering lader hånt om princippet om EU-rettens forrang, som er nedfældet i EU-Domstolens retspraksis, men selv gør brug af EU-Domstolen, når det drejer sig om at anlægge sager vedrørende gældende EU-retsakter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Ungarns regering lader hånt om princippet om EU-rettens forrang, som er nedfældet i EU-Domstolens retspraksis, men selv gør brug af EU-Domstolen, når det drejer sig om at anlægge sager vedrørende gældende EU-retsakter;

| L. | der henviser til, at det ungarske parlament den 19. juli 2022 vedtog en beslutning, hvori det opfordrede til, at Europa-Parlamentets beføjelser begrænses, og at medlemmer af Europa-Parlamentet udpeges i stedet for at blive valgt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det ungarske parlament den 19. juli 2022 vedtog en beslutning, hvori det opfordrede til, at Europa-Parlamentets beføjelser begrænses, og at medlemmer af Europa-Parlamentet udpeges i stedet for at blive valgt;

| M. | der henviser til, at fredelig sameksistens mellem forskellige etniske grupper har en positiv indvirkning på nationens kulturelle rigdom og velstand; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fredelig sameksistens mellem forskellige etniske grupper har en positiv indvirkning på nationens kulturelle rigdom og velstand;

| N. | der henviser til, at blokeringen af restriktive foranstaltninger over for Rusland i Rådet undergraver Unionens bestræbelser på at beskytte de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, i og uden for Unionen og udgør et sikkerhedsproblem for Unionen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at blokeringen af restriktive foranstaltninger over for Rusland i Rådet undergraver Unionens bestræbelser på at beskytte de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, i og uden for Unionen og udgør et sikkerhedsproblem for Unionen;

Forfatningsordningens og valgsystemets funktionsmåde

| O. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at gennemsigtigheden og kvaliteten af lovgivningsprocessen fortsat giver anledning til bekymring, og den ungarske regering har i vid udstrækning anvendt sine nødbeføjelser, også på områder, der ikke er relateret til covid-19-pandemien, som oprindeligt nævnt; der henviser til, at de statslige organers ineffektive gennemførelse af europæiske og nationale domstoles domme giver anledning til bekymring; der henviser til, at truster af almen interesse, der modtager betydelige offentlige midler og som forvaltes af bestyrelsesmedlemmer med tætte bånd til den nuværende regering, er blevet operationelle; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at gennemsigtigheden og kvaliteten af lovgivningsprocessen fortsat giver anledning til bekymring, og den ungarske regering har i vid udstrækning anvendt sine nødbeføjelser, også på områder, der ikke er relateret til covid-19-pandemien, som oprindeligt nævnt; der henviser til, at de statslige organers ineffektive gennemførelse af europæiske og nationale domstoles domme giver anledning til bekymring; der henviser til, at truster af almen interesse, der modtager betydelige offentlige midler og som forvaltes af bestyrelsesmedlemmer med tætte bånd til den nuværende regering, er blevet operationelle;

| P. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (8) anså den ungarske regerings afgørelse om at forlænge undtagelsestilstanden på ubestemt tid, at bemyndige sig selv til at styre ved hjælp af dekreter uden nogen tidsbegrænsning og at svække det ungarske parlaments nødtilsyn for at være fuldstændigt uforenelige med europæiske værdier; der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 20. juli 2020 om Ungarns nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2020 (9) henstillede, at det skulle sikres, at alle kriseforanstaltninger er strengt forholdsmæssige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder og ikke virker indgribende på forretningsaktiviteter og stabiliteten af de lovgivningsmæssige rammer, samt at arbejdsmarkedets parter og interessenter blev inddraget effektivt i den politiske beslutningsproces; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (8) anså den ungarske regerings afgørelse om at forlænge undtagelsestilstanden på ubestemt tid, at bemyndige sig selv til at styre ved hjælp af dekreter uden nogen tidsbegrænsning og at svække det ungarske parlaments nødtilsyn for at være fuldstændigt uforenelige med europæiske værdier; der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 20. juli 2020 om Ungarns nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2020 (9) henstillede, at det skulle sikres, at alle kriseforanstaltninger er strengt forholdsmæssige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder og ikke virker indgribende på forretningsaktiviteter og stabiliteten af de lovgivningsmæssige rammer, samt at arbejdsmarkedets parter og interessenter blev inddraget effektivt i den politiske beslutningsproces;

| Q. | der henviser til, at Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) den 25. september 2020 i sin anden foreløbige rapport om overholdelse bifaldt ændringerne af loven om nationalforsamlingen, således at de bestemmelser, der forbyder eller begrænser parlamentsmedlemmers deltagelse i bestemte aktiviteter, blev mere operationelle ved at foreskrive mere tydelige konsekvenser, hvis det pågældende parlamentsmedlem ikke finder en løsning i sådanne sager; der imidlertid henviser til, at det også fremgik af rapporten, at der fortsat var behov for mere målrettede foranstaltninger for at forbedre det ungarske parlaments nuværende integritetsramme, især for at forbedre graden af gennemsigtighed og høring i lovgivningsprocessen (herunder indførelse af regler for interaktion med lobbyister), for at vedtage en adfærdskodeks for parlamentsmedlemmer (der omfatter forskellige, konkrete situationer, som kan føre til en interessekonflikt), for at videreudvikle regler, der pålægger parlamentsmedlemmer på ad hoc-basis at oplyse om potentielle konflikter mellem deres parlamentariske arbejde og deres private interesser, for at sikre et ensartet format for formueerklæringer og for at revurdere parlamentsmedlemmernes vidtgående immunitet samt for at sikre effektivitet i tilsynet med og håndhævelsen af regler for etisk adfærd, interessekonflikter og formueerklæringer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) den 25. september 2020 i sin anden foreløbige rapport om overholdelse bifaldt ændringerne af loven om nationalforsamlingen, således at de bestemmelser, der forbyder eller begrænser parlamentsmedlemmers deltagelse i bestemte aktiviteter, blev mere operationelle ved at foreskrive mere tydelige konsekvenser, hvis det pågældende parlamentsmedlem ikke finder en løsning i sådanne sager; der imidlertid henviser til, at det også fremgik af rapporten, at der fortsat var behov for mere målrettede foranstaltninger for at forbedre det ungarske parlaments nuværende integritetsramme, især for at forbedre graden af gennemsigtighed og høring i lovgivningsprocessen (herunder indførelse af regler for interaktion med lobbyister), for at vedtage en adfærdskodeks for parlamentsmedlemmer (der omfatter forskellige, konkrete situationer, som kan føre til en interessekonflikt), for at videreudvikle regler, der pålægger parlamentsmedlemmer på ad hoc-basis at oplyse om potentielle konflikter mellem deres parlamentariske arbejde og deres private interesser, for at sikre et ensartet format for formueerklæringer og for at revurdere parlamentsmedlemmernes vidtgående immunitet samt for at sikre effektivitet i tilsynet med og håndhævelsen af regler for etisk adfærd, interessekonflikter og formueerklæringer;

| R. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse udstedt den 20. november 2020 indtrængende opfordrede det ungarske parlament til at udskyde afstemningen om lovforslag, idet hun frygtede, at flere af forslagene i den komplekse lovpakke, som var forelagt uden forudgående høring, og som bl.a. vedrørte domstolenes funktionsmåde, valgloven, nationale menneskerettighedsstrukturer, kontrollen med offentlige midler og LGBTI-personers menneskerettigheder, kunne undergrave demokratiet, retsstaten og menneskerettighederne i Ungarn; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsændringer, der var vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, med bekymring noterede sig, at forfatningsændringerne blev vedtaget under en undtagelsestilstand uden offentlig høring, og at begrundelsen kun bestod af tre sider; der henviser til, at Venedigkommissionen desuden gjorde opmærksom på, at artikel 6, 9 og 11 i den niende ændring af Ungarns grundlov vedrørende krigserklæringer, kontrol over Ungarns forsvarsstyrker og den »særlige retsorden«, der er forbundet med krig, undtagelsestilstand og faretilstand, hovedsagelig overlader præciseringen af de fleste punkter til forfatningslove, hvilket i sidste ende kan rejse alvorlige spørgsmål om omfanget af statens beføjelser under undtagelsestilstande; der henviser til, at Venedigkommissionen med hensyn til afskaffelsen af det nationale forsvarsråd og overladelsen af dets beføjelser til regeringen gjorde opmærksom på, at selv om det ikke som sådan er i modstrid med europæiske standarder, fører det til en koncentration af konstitutionel nødret hos den udøvende magt, hvilket ikke kan betragtes som et opmuntrende tegn, navnlig når der ikke i begrundelsen er nogen præcisering af det forholdsmæssige eller nødvendige ved en sådan ændring; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse udstedt den 20. november 2020 indtrængende opfordrede det ungarske parlament til at udskyde afstemningen om lovforslag, idet hun frygtede, at flere af forslagene i den komplekse lovpakke, som var forelagt uden forudgående høring, og som bl.a. vedrørte domstolenes funktionsmåde, valgloven, nationale menneskerettighedsstrukturer, kontrollen med offentlige midler og LGBTI-personers menneskerettigheder, kunne undergrave demokratiet, retsstaten og menneskerettighederne i Ungarn; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsændringer, der var vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, med bekymring noterede sig, at forfatningsændringerne blev vedtaget under en undtagelsestilstand uden offentlig høring, og at begrundelsen kun bestod af tre sider; der henviser til, at Venedigkommissionen desuden gjorde opmærksom på, at artikel 6, 9 og 11 i den niende ændring af Ungarns grundlov vedrørende krigserklæringer, kontrol over Ungarns forsvarsstyrker og den »særlige retsorden«, der er forbundet med krig, undtagelsestilstand og faretilstand, hovedsagelig overlader præciseringen af de fleste punkter til forfatningslove, hvilket i sidste ende kan rejse alvorlige spørgsmål om omfanget af statens beføjelser under undtagelsestilstande; der henviser til, at Venedigkommissionen med hensyn til afskaffelsen af det nationale forsvarsråd og overladelsen af dets beføjelser til regeringen gjorde opmærksom på, at selv om det ikke som sådan er i modstrid med europæiske standarder, fører det til en koncentration af konstitutionel nødret hos den udøvende magt, hvilket ikke kan betragtes som et opmuntrende tegn, navnlig når der ikke i begrundelsen er nogen præcisering af det forholdsmæssige eller nødvendige ved en sådan ændring;

| S. | der henviser til, at Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder den 12. februar 2021 noterede sig en generelt negativ situation med hensyn til lokalt og regionalt selvstyre i Ungarn, eftersom den europæiske konvention om lokalt selvstyre generelt ikke overholdes, og udtrykte bekymring over en klar tendens til recentralisering, mangel på reel høring og betydelig indblanding fra statens side i kommunale funktioner; der henviser til, at Kongressen også fremhævede visse mangler i situationen for så vidt angår lokalt selvstyre i landet, f.eks. en mangel på økonomiske midler, som er til rådighed for lokale myndigheder, og deres manglende evne til at hyre højt kvalificerede medarbejdere; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europarådets Kongres for Lokale og Regionale Myndigheder den 12. februar 2021 noterede sig en generelt negativ situation med hensyn til lokalt og regionalt selvstyre i Ungarn, eftersom den europæiske konvention om lokalt selvstyre generelt ikke overholdes, og udtrykte bekymring over en klar tendens til recentralisering, mangel på reel høring og betydelig indblanding fra statens side i kommunale funktioner; der henviser til, at Kongressen også fremhævede visse mangler i situationen for så vidt angår lokalt selvstyre i landet, f.eks. en mangel på økonomiske midler, som er til rådighed for lokale myndigheder, og deres manglende evne til at hyre højt kvalificerede medarbejdere;

| T. | der henviser til, at ændringer af valgloven, der er foretaget i årenes løb med hensyn til omformning af valgkredse og fordelene for valgets vinder er til ulempe for oppositionspartierne; der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) den 18. oktober 2021 i deres fælles udtalelse om 2020-ændringerne af valglovgivningen i Ungarn understregede, at hastigheden, hvormed de blev vedtaget, og fraværet af meningsfulde offentlige høringer var særligt bekymrende, når det drejede sig om valglovgivning, der ikke burde betragtes som et politisk instrument; der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR desuden fremsatte den væsentlige henstilling om at ændre paragraf 3 og 68 i lov CLXVII af 2020 om ændring af bestemte love vedrørende valghandlinger ved markant at reducere antallet af enkeltmandsvalgkredse og antallet af amter, hvor hvert parti skal udpege kandidater samtidigt for at kunne føre valgkamp med en national kandidatliste, samt en række yderligere henstillinger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ændringer af valgloven, der er foretaget i årenes løb med hensyn til omformning af valgkredse og fordelene for valgets vinder er til ulempe for oppositionspartierne; der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) den 18. oktober 2021 i deres fælles udtalelse om 2020-ændringerne af valglovgivningen i Ungarn understregede, at hastigheden, hvormed de blev vedtaget, og fraværet af meningsfulde offentlige høringer var særligt bekymrende, når det drejede sig om valglovgivning, der ikke burde betragtes som et politisk instrument; der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR desuden fremsatte den væsentlige henstilling om at ændre paragraf 3 og 68 i lov CLXVII af 2020 om ændring af bestemte love vedrørende valghandlinger ved markant at reducere antallet af enkeltmandsvalgkredse og antallet af amter, hvor hvert parti skal udpege kandidater samtidigt for at kunne føre valgkamp med en national kandidatliste, samt en række yderligere henstillinger;

| U. | der henviser til, at demokratiske valg, der er organiseret på lige vilkår, er yderst vigtige for vore samfunds demokratiske karakter; der henviser til, at OSCE som en reaktion på bekymringer om valgets retfærdighed og appeller fra civilsamfundet besluttede at sende en omfattende international valgobservationsmission til parlamentsvalget og folkeafstemningen, som blev afholdt den 3. april 2022, hvilket er et særsyn i EU-medlemsstater; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission i sine efterfølgende foreløbige resultater og foreløbige konklusioner efter parlamentsvalget og folkeafstemningen, som blev offentliggjort den 4. april 2022, konstaterede, at parlamentsvalget og folkeafstemningen var godt administreret og professionelt håndteret, men var skæmmet af manglen på lige vilkår; der henviser til, at valgkandidaterne i det store hele frit kunne føre valgkamp, men selv om der var reel valgkamp, foregik den i en meget negativ tone og var karakteriseret ved en stærk overlapning mellem regeringskoalitionen og regeringen, samtidig med at manglen på gennemsigtighed og det utilstrækkelige tilsyn med kampagnefinansieringen var en yderligere fordel for regeringskoalitionen; der henviser til, at måden, hvorpå mange valgtvister blev håndteret af valgkommissioner og domstole, ikke opfyldte kravet om adgang til effektive retsmidler; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission i sin endelige rapport, der blev offentliggjort den 29. juli 2022, anførte, at mange tidligere henstillinger fra ODIHR stort set ikke er blevet behandlet, herunder om valgrettigheder, forebyggelse af misbrug af administrative ressourcer og udviskning af statslige og partimæssige funktioner, mediefrihed, kampagnefinansiering og observation fra borgere; der henviser til, at ungarsk lovgivning i modsætning til international god praksis giver mulighed for afvigelser på op til 20 % fra det gennemsnitlige antal vælgere pr. valgkreds med ét mandat, og at det ungarske parlament i strid med national lovgivning ikke reviderede grænserne for de valgkredse, der overskred den fastsatte afvigelsesgrænse efter valget i 2018; der henviser til, at den ulige fordeling af vælgerne mellem valgkredsene, med afvigelser fra gennemsnittet på op til 33 %, udfordrer princippet om stemmelighed; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at demokratiske valg, der er organiseret på lige vilkår, er yderst vigtige for vore samfunds demokratiske karakter; der henviser til, at OSCE som en reaktion på bekymringer om valgets retfærdighed og appeller fra civilsamfundet besluttede at sende en omfattende international valgobservationsmission til parlamentsvalget og folkeafstemningen, som blev afholdt den 3. april 2022, hvilket er et særsyn i EU-medlemsstater; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission i sine efterfølgende foreløbige resultater og foreløbige konklusioner efter parlamentsvalget og folkeafstemningen, som blev offentliggjort den 4. april 2022, konstaterede, at parlamentsvalget og folkeafstemningen var godt administreret og professionelt håndteret, men var skæmmet af manglen på lige vilkår; der henviser til, at valgkandidaterne i det store hele frit kunne føre valgkamp, men selv om der var reel valgkamp, foregik den i en meget negativ tone og var karakteriseret ved en stærk overlapning mellem regeringskoalitionen og regeringen, samtidig med at manglen på gennemsigtighed og det utilstrækkelige tilsyn med kampagnefinansieringen var en yderligere fordel for regeringskoalitionen; der henviser til, at måden, hvorpå mange valgtvister blev håndteret af valgkommissioner og domstole, ikke opfyldte kravet om adgang til effektive retsmidler; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission i sin endelige rapport, der blev offentliggjort den 29. juli 2022, anførte, at mange tidligere henstillinger fra ODIHR stort set ikke er blevet behandlet, herunder om valgrettigheder, forebyggelse af misbrug af administrative ressourcer og udviskning af statslige og partimæssige funktioner, mediefrihed, kampagnefinansiering og observation fra borgere; der henviser til, at ungarsk lovgivning i modsætning til international god praksis giver mulighed for afvigelser på op til 20 % fra det gennemsnitlige antal vælgere pr. valgkreds med ét mandat, og at det ungarske parlament i strid med national lovgivning ikke reviderede grænserne for de valgkredse, der overskred den fastsatte afvigelsesgrænse efter valget i 2018; der henviser til, at den ulige fordeling af vælgerne mellem valgkredsene, med afvigelser fra gennemsnittet på op til 33 %, udfordrer princippet om stemmelighed;

| V. | der henviser til, at det ungarske parlament den 24. maj 2022 vedtog den 10. grundlovsændring, som giver regeringen mulighed for at erklære undtagelsestilstand i tilfælde af en væbnet konflikt, krig eller humanitær katastrofe i et naboland; der henviser til, at det også ændrede loven om katastrofehåndtering, så regeringen ved hjælp af nøddekreter har mulighed for at tilsidesætte love vedtaget af parlamentet på et hvilket som helst område under en undtagelsestilstand, som er erklæret på grund af en væbnet konflikt, krig eller humanitær katastrofe i et naboland, og derved vil kunne suspendere eller begrænse udøvelsen af grundlæggende rettigheder ud over det, der er tilladt under normale omstændigheder; der henviser til, at det ungarske parlament den 8. juni 2022 vedtog lov VI af 2022 om udelukkelse af muligheden for følgevirkninger i Ungarn af en væbnet konflikt og humanitær katastrofe i et naboland, som trådte i kraft samme dag; der henviser til, at denne lov bemyndiger regeringen til at forlænge virkningen af regeringens nødretsdekreter, indtil regeringen har bragt undtagelsestilstanden til ophør; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det ungarske parlament den 24. maj 2022 vedtog den 10. grundlovsændring, som giver regeringen mulighed for at erklære undtagelsestilstand i tilfælde af en væbnet konflikt, krig eller humanitær katastrofe i et naboland; der henviser til, at det også ændrede loven om katastrofehåndtering, så regeringen ved hjælp af nøddekreter har mulighed for at tilsidesætte love vedtaget af parlamentet på et hvilket som helst område under en undtagelsestilstand, som er erklæret på grund af en væbnet konflikt, krig eller humanitær katastrofe i et naboland, og derved vil kunne suspendere eller begrænse udøvelsen af grundlæggende rettigheder ud over det, der er tilladt under normale omstændigheder; der henviser til, at det ungarske parlament den 8. juni 2022 vedtog lov VI af 2022 om udelukkelse af muligheden for følgevirkninger i Ungarn af en væbnet konflikt og humanitær katastrofe i et naboland, som trådte i kraft samme dag; der henviser til, at denne lov bemyndiger regeringen til at forlænge virkningen af regeringens nødretsdekreter, indtil regeringen har bragt undtagelsestilstanden til ophør;

| W. | der henviser til, at grundloven er blevet ændret ti gange, siden den blev vedtaget; der henviser til, at forfatningslovene dækker 35 emner og nu udgør mere end 300 retsakter, der er blevet vedtaget siden 2011, ofte uden offentlig høring, selv om de grundlæggende rettigheder er blevet berørt; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at grundloven er blevet ændret ti gange, siden den blev vedtaget; der henviser til, at forfatningslovene dækker 35 emner og nu udgør mere end 300 retsakter, der er blevet vedtaget siden 2011, ofte uden offentlig høring, selv om de grundlæggende rettigheder er blevet berørt;

| X. | der henviser til, at præsidenterne for den ungarske og den rumænske forfatningsdomstol i en fælles erklæring fra 2013 understregede forfatningsdomstolenes særlige ansvar i lande, der er styret af regeringer med to tredjedeles flertal; der henviser til, at den fjerde grundlovsændring fastsatte, at afgørelser, der var truffet af den ungarske forfatningsdomstol før grundlovens ikrafttræden, skulle ophæves; der henviser til, at forfatningsdomstolen i sine afgørelser i stigende grad henholder sig til begrebet »forfatningsmæssig identitet«; der henviser til, at begrebet forfatningsmæssig identitet i retspraksis fastlægges fra sag til sag, samtidig med at det har forrang for grundloven; der henviser til, at den ungarske regering i stigende grad søger at indbringe sager for forfatningsdomstolen for at undgå at skulle fuldbyrde domme afsagt af EU-Domstolen; der henviser til, at forfatningsdomstolen den 18. maj 2022 blokerede for folkeafstemningerne om regeringens planer om at opføre et campus i Budapest for Fudan Universitet og forlænge arbejdsløshedsunderstøttelsen til højst ni måneder fra den nuværende tremånedersperiode; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at præsidenterne for den ungarske og den rumænske forfatningsdomstol i en fælles erklæring fra 2013 understregede forfatningsdomstolenes særlige ansvar i lande, der er styret af regeringer med to tredjedeles flertal; der henviser til, at den fjerde grundlovsændring fastsatte, at afgørelser, der var truffet af den ungarske forfatningsdomstol før grundlovens ikrafttræden, skulle ophæves; der henviser til, at forfatningsdomstolen i sine afgørelser i stigende grad henholder sig til begrebet »forfatningsmæssig identitet«; der henviser til, at begrebet forfatningsmæssig identitet i retspraksis fastlægges fra sag til sag, samtidig med at det har forrang for grundloven; der henviser til, at den ungarske regering i stigende grad søger at indbringe sager for forfatningsdomstolen for at undgå at skulle fuldbyrde domme afsagt af EU-Domstolen; der henviser til, at forfatningsdomstolen den 18. maj 2022 blokerede for folkeafstemningerne om regeringens planer om at opføre et campus i Budapest for Fudan Universitet og forlænge arbejdsløshedsunderstøttelsen til højst ni måneder fra den nuværende tremånedersperiode;

| Y. | der henviser til, at der blandt eksperter er voksende konsensus om, at Ungarn ikke længere er et demokrati; der henviser til, at det fremgår af Göteborg Universitets V-Dem-demokratiindeks for 2019, at Ungarn er blevet den første autoritære medlemsstat i Unionen nogensinde; der henviser til, at Ungarn blev kategoriseret som et »hybridstyre« og således mistede sin status som et »semikonsolideret demokrati« i Freedom House-rapporten fra 2020 »Nations in Transit«; der henviser til, at Ungarn klassificeres som et »mangelfuldt demokrati« og indtager 56. pladsen ud af de 167 lande (én plads ringere end landets rangering i 2020) i Economist Intelligence Units demokratiindeks for 2022; der henviser til, at det fremgår af V-Dem-demokratiindekset for 2022, at Ungarn blandt Unionens medlemsstater er blevet et af verdens mest »autokratiserede« i løbet af det seneste årti; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der blandt eksperter er voksende konsensus om, at Ungarn ikke længere er et demokrati; der henviser til, at det fremgår af Göteborg Universitets V-Dem-demokratiindeks for 2019, at Ungarn er blevet den første autoritære medlemsstat i Unionen nogensinde; der henviser til, at Ungarn blev kategoriseret som et »hybridstyre« og således mistede sin status som et »semikonsolideret demokrati« i Freedom House-rapporten fra 2020 »Nations in Transit«; der henviser til, at Ungarn klassificeres som et »mangelfuldt demokrati« og indtager 56. pladsen ud af de 167 lande (én plads ringere end landets rangering i 2020) i Economist Intelligence Units demokratiindeks for 2022; der henviser til, at det fremgår af V-Dem-demokratiindekset for 2022, at Ungarn blandt Unionens medlemsstater er blevet et af verdens mest »autokratiserede« i løbet af det seneste årti;

Domstolenes og andre institutioners uafhængighed og dommeres rettigheder

| Z. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 for så vidt angår retsvæsenets uafhængighed anførte, at de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i forbindelse med proceduren i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU, som blev indledt af Europa-Parlamentet, samt i tidligere retsstatsrapporter, ikke er blevet imødekommet, som det var tilfældet med den relevante henstilling, der blev fremsat inden for rammerne af det europæiske semester; der henviser til, at disse bekymringer navnlig vedrører de udfordringer, som det uafhængige nationale domstolsråd står over for med at virke som en modvægt til de beføjelser, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har, reglerne om valg af præsidenten for højesteret (Kúria) og muligheden for skønsmæssige afgørelser med hensyn til udnævnelse og forfremmelse af dommere, tildeling af sager og bonusser til dommere og domstolsadministratorer der henviser til, at retssystemet med hensyn til effektivitet og kvalitet klarer sig godt med hensyn til sagsbehandlingstiden og generelt har et højt digitaliseringsniveau, og at dommeres og anklageres lønninger fortsat stiger gradvist; der henviser til, at flere civilsamfundsorganisationer den 26. august 2022 anmodede justitsministeren om at tage fat på problemerne i det ungarske retsvæsen efter at have gennemført omfattende høringer af den brede offentlighed og eksperter, herunder uafhængige og repræsentative organer for retsvæsenet og Venedigkommissionen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 for så vidt angår retsvæsenets uafhængighed anførte, at de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i forbindelse med proceduren i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU, som blev indledt af Europa-Parlamentet, samt i tidligere retsstatsrapporter, ikke er blevet imødekommet, som det var tilfældet med den relevante henstilling, der blev fremsat inden for rammerne af det europæiske semester; der henviser til, at disse bekymringer navnlig vedrører de udfordringer, som det uafhængige nationale domstolsråd står over for med at virke som en modvægt til de beføjelser, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har, reglerne om valg af præsidenten for højesteret (Kúria) og muligheden for skønsmæssige afgørelser med hensyn til udnævnelse og forfremmelse af dommere, tildeling af sager og bonusser til dommere og domstolsadministratorer der henviser til, at retssystemet med hensyn til effektivitet og kvalitet klarer sig godt med hensyn til sagsbehandlingstiden og generelt har et højt digitaliseringsniveau, og at dommeres og anklageres lønninger fortsat stiger gradvist; der henviser til, at flere civilsamfundsorganisationer den 26. august 2022 anmodede justitsministeren om at tage fat på problemerne i det ungarske retsvæsen efter at have gennemført omfattende høringer af den brede offentlighed og eksperter, herunder uafhængige og repræsentative organer for retsvæsenet og Venedigkommissionen;

| AA. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 23. november 2021 i sag C-564/19 IS (Illégalité de l'ordonnance de renvoi) fastslog, at artikel 267 i TEUF skal fortolkes, således, at en medlemsstats højesteret ikke har lov til at erklære, at en anmodning om præjudiciel afgørelse er ulovlig, fordi de spørgsmål, der henvises til, ikke er relevante og nødvendige for at løse tvisten i hovedsagen; der henviser til, at princippet om EU-rettens forrang kræver, at den lavere retsinstans ser bort fra en sådan afgørelse fra den nationale højesteret; der henviser til, at artikel 267 i TEUF skal fortolkes således, at der ikke kan anlægges disciplinærsag mod en national dommer på det grundlag, at han eller hun har henvist en sag til præjudiciel afgørelse fra EU-Domstolen i henhold til denne bestemmelse; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 23. november 2021 i sag C-564/19 IS (Illégalité de l'ordonnance de renvoi) fastslog, at artikel 267 i TEUF skal fortolkes, således, at en medlemsstats højesteret ikke har lov til at erklære, at en anmodning om præjudiciel afgørelse er ulovlig, fordi de spørgsmål, der henvises til, ikke er relevante og nødvendige for at løse tvisten i hovedsagen; der henviser til, at princippet om EU-rettens forrang kræver, at den lavere retsinstans ser bort fra en sådan afgørelse fra den nationale højesteret; der henviser til, at artikel 267 i TEUF skal fortolkes således, at der ikke kan anlægges disciplinærsag mod en national dommer på det grundlag, at han eller hun har henvist en sag til præjudiciel afgørelse fra EU-Domstolen i henhold til denne bestemmelse;

| AB. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse, som blev offentliggjort den 14. december 2018, opfordrede Ungarns præsident til at sende lovpakken om forvaltningsdomstole tilbage til det ungarske parlament; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 19. marts 2019 om loven om forvaltningsdomstole og loven om ikrafttrædelse af loven om forvaltningsdomstole samt bestemte overgangsregler anførte, at den største ulempe ved den organisatoriske og administrative model, der er indført for forvaltningsdomstolene, er, at der er koncentreret meget vidtstrakte beføjelser hos nogle få interessenter, og at der ikke er nogen reel magtdeling til at modvirke disse beføjelser; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse, som blev offentliggjort den 14. december 2018, opfordrede Ungarns præsident til at sende lovpakken om forvaltningsdomstole tilbage til det ungarske parlament; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 19. marts 2019 om loven om forvaltningsdomstole og loven om ikrafttrædelse af loven om forvaltningsdomstole samt bestemte overgangsregler anførte, at den største ulempe ved den organisatoriske og administrative model, der er indført for forvaltningsdomstolene, er, at der er koncentreret meget vidtstrakte beføjelser hos nogle få interessenter, og at der ikke er nogen reel magtdeling til at modvirke disse beføjelser;

| AC. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sin rapport af 21. maj 2019 efter besøget i Ungarn den 4.-8. februar 2019 bemærkede, at en række reformer af domstolene i Ungarn i løbet af 2010'erne havde skabt bekymring med hensyn til deres indvirkning på domstolenes uafhængighed, og at der i det almindelige retssystem var rejst tvivl om effektiviteten af det nationale domstolsråds tilsyn med formanden for det nationale kontor for retsvæsenet på grund af de seneste uregelmæssigheder, der var bemærket i forholdet mellem disse retsinstitutioner med henvisning til udnævnelsesprocedurer; der henviser til, at kommissæren, skønt hun bifaldt de seneste ændringer, der var foretaget i den oprindelige lovgivning om forvaltningsdomstolene som reaktion på Venedigkommissionens udtalelse, ikke var overbevist om, at ændringerne var tilstrækkelige til at imødegå de alvorlige betænkeligheder, som Venedigkommissionen havde påpeget; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sin rapport af 21. maj 2019 efter besøget i Ungarn den 4.-8. februar 2019 bemærkede, at en række reformer af domstolene i Ungarn i løbet af 2010'erne havde skabt bekymring med hensyn til deres indvirkning på domstolenes uafhængighed, og at der i det almindelige retssystem var rejst tvivl om effektiviteten af det nationale domstolsråds tilsyn med formanden for det nationale kontor for retsvæsenet på grund af de seneste uregelmæssigheder, der var bemærket i forholdet mellem disse retsinstitutioner med henvisning til udnævnelsesprocedurer; der henviser til, at kommissæren, skønt hun bifaldt de seneste ændringer, der var foretaget i den oprindelige lovgivning om forvaltningsdomstolene som reaktion på Venedigkommissionens udtalelse, ikke var overbevist om, at ændringerne var tilstrækkelige til at imødegå de alvorlige betænkeligheder, som Venedigkommissionen havde påpeget;

| AD. | der henviser til, at det ungarske parlament i 2019 besluttede at udskyde ikrafttrædelsen af lovpakken om forvaltningsdomstole, og at regeringen erklærede, at den havde opgivet idéen om at indføre særskilte forvaltningsdomstole; der henviser til, at flere vigtige elementer i pakken blev indført ved en række lovændringer, som blev vedtaget i perioden 2019-2021; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det ungarske parlament i 2019 besluttede at udskyde ikrafttrædelsen af lovpakken om forvaltningsdomstole, og at regeringen erklærede, at den havde opgivet idéen om at indføre særskilte forvaltningsdomstole; der henviser til, at flere vigtige elementer i pakken blev indført ved en række lovændringer, som blev vedtaget i perioden 2019-2021;

| AE. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse, som blev offentliggjort den 28. november 2019, indtrængende opfordrede det ungarske parlament til at ændre et lovforslag, der havde indvirkning på domstolenes uafhængighed; der henviser til, at kommissæren mente, at de bestemmelser, der åbnede mulighed for, at forvaltningsmyndigheder kunne fremlægge klager af forfatningsmæssig karakter efter ugunstige afgørelser truffet af almindelige domstole, gav anledning til bekymring for, om der blev værnet om garantierne for en retfærdig rettergang for den enkelte sagsøger, og at der desuden var risiko for, at bestemmelserne sammenholdt med de foreslåede ændringer vedrørende dommeres kvalifikationer og udnævnelser og ensartetheden i retspraksis ville begrænse de enkelte dommeres uafhængighed i forbindelse med deres kerneopgaver og skabe for store hierarkier i retssystemet; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i en udtalelse, som blev offentliggjort den 28. november 2019, indtrængende opfordrede det ungarske parlament til at ændre et lovforslag, der havde indvirkning på domstolenes uafhængighed; der henviser til, at kommissæren mente, at de bestemmelser, der åbnede mulighed for, at forvaltningsmyndigheder kunne fremlægge klager af forfatningsmæssig karakter efter ugunstige afgørelser truffet af almindelige domstole, gav anledning til bekymring for, om der blev værnet om garantierne for en retfærdig rettergang for den enkelte sagsøger, og at der desuden var risiko for, at bestemmelserne sammenholdt med de foreslåede ændringer vedrørende dommeres kvalifikationer og udnævnelser og ensartetheden i retspraksis ville begrænse de enkelte dommeres uafhængighed i forbindelse med deres kerneopgaver og skabe for store hierarkier i retssystemet;

| AF. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 16. oktober 2021 om ændringerne af akten om domstolenes organisering og forvaltning og akten om dommeres retsstilling og aflønning, som det ungarske parlament vedtog i december 2020, gentog henstillingerne fra sin udtalelse fra 2012 vedrørende den rolle, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har, som ikke var blevet adresseret; der henviser til, at Venedigkommissionen også henstillede, at der blev skabt klare, gennemsigtige og forudsigelige betingelser for udnævnelsen af forflyttede dommere til højere stillinger efter forflyttelsesperioden; der henviser til, at Venedigkommissionen fremsatte adskillige henstillinger vedrørende tildelingen af sager, højesteretspræsidentens beføjelser til at øge antallet af medlemmer i dommerkollegier, afgørelser med henblik på en ensartet fortolkning af retlige bestemmelser og afdelingernes sammensætning i forbindelse med klageproceduren vedrørende ensartethed; der henviser til, at Venedigkommissionen også bemærkede, at ordningen for udnævnelse af højesteretspræsidenten, som blev indført med ændringerne i 2019, kunne indebære alvorlige risici for politisering og få betydelige konsekvenser for domstolenes uafhængighed eller offentlighedens opfattelse heraf — i betragtning af denne stillings afgørende rolle i domstolssystemet; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 16. oktober 2021 om ændringerne af akten om domstolenes organisering og forvaltning og akten om dommeres retsstilling og aflønning, som det ungarske parlament vedtog i december 2020, gentog henstillingerne fra sin udtalelse fra 2012 vedrørende den rolle, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har, som ikke var blevet adresseret; der henviser til, at Venedigkommissionen også henstillede, at der blev skabt klare, gennemsigtige og forudsigelige betingelser for udnævnelsen af forflyttede dommere til højere stillinger efter forflyttelsesperioden; der henviser til, at Venedigkommissionen fremsatte adskillige henstillinger vedrørende tildelingen af sager, højesteretspræsidentens beføjelser til at øge antallet af medlemmer i dommerkollegier, afgørelser med henblik på en ensartet fortolkning af retlige bestemmelser og afdelingernes sammensætning i forbindelse med klageproceduren vedrørende ensartethed; der henviser til, at Venedigkommissionen også bemærkede, at ordningen for udnævnelse af højesteretspræsidenten, som blev indført med ændringerne i 2019, kunne indebære alvorlige risici for politisering og få betydelige konsekvenser for domstolenes uafhængighed eller offentlighedens opfattelse heraf — i betragtning af denne stillings afgørende rolle i domstolssystemet;

| AG. | der henviser til, at Greco den 25. september 2020 i sin anden foreløbige rapport om overholdelse bemærkede, at der ikke var rapporteret yderligere fremskridt med hensyn til dommere og de tre udestående ikkegennemførte henstillinger herom, og at Grecos egne konklusioner angående de beføjelser, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet havde (både i forbindelse med processen med udpegning eller promovering af kandidater til stillinger i retsvæsenet og processen med forflyttelse af dommere), fortsat var af væsentlig betydning; der henviser til, at Greco med hensyn til anklagere bifaldt ikrafttrædelsen af lovændringer, der gjorde det obligatorisk at inddrage en dommer i forbindelse med disciplinærsager, men ikke kunne bekræfte, hvorvidt dets 17. henstilling (om disciplinærsager over for anklagere) var imødekommet; der henviser til, at der ikke var opnået fremskridt med hensyn til forlængelsen af statsadvokatens mandatperiode, den udbredte immunitet, som anklagere nyder, og udarbejdelsen af kriterier, der kunne ligge til grund for fratagelsen af sager fra anklagere længere nede i hierarkiet; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Greco den 25. september 2020 i sin anden foreløbige rapport om overholdelse bemærkede, at der ikke var rapporteret yderligere fremskridt med hensyn til dommere og de tre udestående ikkegennemførte henstillinger herom, og at Grecos egne konklusioner angående de beføjelser, som formanden for det nationale kontor for retsvæsenet havde (både i forbindelse med processen med udpegning eller promovering af kandidater til stillinger i retsvæsenet og processen med forflyttelse af dommere), fortsat var af væsentlig betydning; der henviser til, at Greco med hensyn til anklagere bifaldt ikrafttrædelsen af lovændringer, der gjorde det obligatorisk at inddrage en dommer i forbindelse med disciplinærsager, men ikke kunne bekræfte, hvorvidt dets 17. henstilling (om disciplinærsager over for anklagere) var imødekommet; der henviser til, at der ikke var opnået fremskridt med hensyn til forlængelsen af statsadvokatens mandatperiode, den udbredte immunitet, som anklagere nyder, og udarbejdelsen af kriterier, der kunne ligge til grund for fratagelsen af sager fra anklagere længere nede i hierarkiet;

| AH. | der henviser til, at FN's særlige rapportør vedrørende dommeres og advokaters uafhængighed den 15. april 2021 i sin meddelelse til Ungarns regering pegede på, at udnævnelsen af højesteretspræsidenten kunne betragtes som et angreb på domstolenes uafhængighed og et forsøg på at underlægge domstolene den lovgivende magts vilje, hvilket krænker princippet om magtens tredeling; der henviser til, at den særlige rapportør også fremhævede det særligt bekymrende forhold, at højesteretspræsidenten blev valgt på trods af den markante modstand fra det nationale domstolsråd, og påpegede, at beslutningen om at lade hånt om den negative udtalelse fra det nationale domstolsråd kunne tolkes som en politisk udmelding fra det regerende flertal; der henviser til, at den vigtigste virkning af reformerne af domstolssystemet, hvis ikke hovedformålet, ifølge den særlige rapportør havde været at hindre det forfatningsmæssigt beskyttede princip om domstolenes uafhængighed og gøre det muligt for den lovgivende og den udøvende magt at gribe ind i retsplejen; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at FN's særlige rapportør vedrørende dommeres og advokaters uafhængighed den 15. april 2021 i sin meddelelse til Ungarns regering pegede på, at udnævnelsen af højesteretspræsidenten kunne betragtes som et angreb på domstolenes uafhængighed og et forsøg på at underlægge domstolene den lovgivende magts vilje, hvilket krænker princippet om magtens tredeling; der henviser til, at den særlige rapportør også fremhævede det særligt bekymrende forhold, at højesteretspræsidenten blev valgt på trods af den markante modstand fra det nationale domstolsråd, og påpegede, at beslutningen om at lade hånt om den negative udtalelse fra det nationale domstolsråd kunne tolkes som en politisk udmelding fra det regerende flertal; der henviser til, at den vigtigste virkning af reformerne af domstolssystemet, hvis ikke hovedformålet, ifølge den særlige rapportør havde været at hindre det forfatningsmæssigt beskyttede princip om domstolenes uafhængighed og gøre det muligt for den lovgivende og den udøvende magt at gribe ind i retsplejen;

| AI. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 2. december 2021 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme i sagerne Gazsó-gruppen mod Ungarn mindede om, at den pågældende gruppe af sager vedrørte det strukturelle problem med den uforholdsmæssigt lange varighed af civile, strafferetlige og administrative sager og manglen på effektive nationale retsmidler; der henviser til, at Ministerkomitéen med tilfredshed noterede sig vedtagelsen af lovforslaget om indførelse af erstatning for uforholdsmæssigt lange civile retssager, men kraftigt opfordrede myndighederne til at sikre, at det var i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention; der henviser til Ministerkomitéen i lyset af sagens vigtighed, forslagets tekniske karakter og udløbet af den frist, som Menneskerettighedsdomstolen fastsatte i den første domsafsigelse af 16. oktober 2016, kraftigt opfordrede myndighederne til at undersøge enhver mulighed for at fremskynde deres planlægning; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 2. december 2021 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme i sagerne Gazsó-gruppen mod Ungarn mindede om, at den pågældende gruppe af sager vedrørte det strukturelle problem med den uforholdsmæssigt lange varighed af civile, strafferetlige og administrative sager og manglen på effektive nationale retsmidler; der henviser til, at Ministerkomitéen med tilfredshed noterede sig vedtagelsen af lovforslaget om indførelse af erstatning for uforholdsmæssigt lange civile retssager, men kraftigt opfordrede myndighederne til at sikre, at det var i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention; der henviser til Ministerkomitéen i lyset af sagens vigtighed, forslagets tekniske karakter og udløbet af den frist, som Menneskerettighedsdomstolen fastsatte i den første domsafsigelse af 16. oktober 2016, kraftigt opfordrede myndighederne til at undersøge enhver mulighed for at fremskynde deres planlægning;

| AJ. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 9. marts 2022 i sin foreløbige beslutning om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Baka mod Ungarn indtrængende opfordrede myndighederne til at intensivere deres bestræbelser på i tæt samarbejde med Ministerkomitéens sekretariat at finde metoder til at indføre de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at en afgørelse fra det ungarske parlament om at føre en rigsretssag mod højesteretspræsidenten ville blive genstand for effektivt tilsyn fra en uafhængig retsinstans i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens retspraksis; der henviser til, at Ministerkomitéen også igen mindede om myndighedernes tilsagn om at evaluere den nationale lovgivning vedrørende dommeres status og domstolenes forvaltning og indtrængende opfordrede dem til at fremlægge konklusionerne af deres evaluering, herunder af garantierne for og kontrolforanstaltningerne til beskyttelse af dommere mod utilbørlig indblanding, således at Ministerkomitéen kunne foretage en fuldstændig vurdering af, om bekymringerne vedrørende den »afskrækkende virkning« på dommeres ytringsfrihed som følge af krænkelserne i disse sager var bortvejret; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 9. marts 2022 i sin foreløbige beslutning om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Baka mod Ungarn indtrængende opfordrede myndighederne til at intensivere deres bestræbelser på i tæt samarbejde med Ministerkomitéens sekretariat at finde metoder til at indføre de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at en afgørelse fra det ungarske parlament om at føre en rigsretssag mod højesteretspræsidenten ville blive genstand for effektivt tilsyn fra en uafhængig retsinstans i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens retspraksis; der henviser til, at Ministerkomitéen også igen mindede om myndighedernes tilsagn om at evaluere den nationale lovgivning vedrørende dommeres status og domstolenes forvaltning og indtrængende opfordrede dem til at fremlægge konklusionerne af deres evaluering, herunder af garantierne for og kontrolforanstaltningerne til beskyttelse af dommere mod utilbørlig indblanding, således at Ministerkomitéen kunne foretage en fuldstændig vurdering af, om bekymringerne vedrørende den »afskrækkende virkning« på dommeres ytringsfrihed som følge af krænkelserne i disse sager var bortvejret;

| AK. | der henviser til, at Ungarn befinder sig på en 69. plads ud af 139 lande i World Justice Projects indeks for retsstatsprincippet for 2021 (to pladser lavere end året før) og indtager sidstepladsen (nr. 31 ud af 31) i regionen EU, Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) og Nordamerika; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at Ungarn befinder sig på en 69. plads ud af 139 lande i World Justice Projects indeks for retsstatsprincippet for 2021 (to pladser lavere end året før) og indtager sidstepladsen (nr. 31 ud af 31) i regionen EU, Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) og Nordamerika;

Korruption og interessekonflikter

| AL. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at gennemførelsen af de fleste foranstaltninger under strategien til bekæmpelse af korruption for 2020-2022 er blevet udsat, og at der ikke er bebudet nogen ny strategi, og at der fortsat er mangler med hensyn til lobbyvirksomhed og svingdørssituationer samt finansiering af politiske partier og kampagner; der henviser til, at uafhængige kontrolmekanismer fortsat er utilstrækkelige til at afsløre korruption, og at der fortsat er bekymring over manglen på systematisk kontrol og utilstrækkeligt tilsyn med erklæringer om aktiver og interesser samt manglen på regler om interessekonflikter for truster af offentlig interesse; der henviser til, at manglen på solide resultater med hensyn til efterforskning af påstande om korruption vedrørende højtstående embedsmænd og deres nærmeste kreds fortsat giver anledning til alvorlig bekymring, selv om der er indledt en række nye korruptionssager på højt niveau; der henviser til, at den manglende gennemgang af afgørelserne om ikke at efterforske og retsforfølge korruption fortsat giver anledning til bekymring, navnlig i et miljø, hvor risikoen for klientelisme, favorisering og nepotisme i den offentlige forvaltning på højt plan fortsat ikke håndteres; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at gennemførelsen af de fleste foranstaltninger under strategien til bekæmpelse af korruption for 2020-2022 er blevet udsat, og at der ikke er bebudet nogen ny strategi, og at der fortsat er mangler med hensyn til lobbyvirksomhed og svingdørssituationer samt finansiering af politiske partier og kampagner; der henviser til, at uafhængige kontrolmekanismer fortsat er utilstrækkelige til at afsløre korruption, og at der fortsat er bekymring over manglen på systematisk kontrol og utilstrækkeligt tilsyn med erklæringer om aktiver og interesser samt manglen på regler om interessekonflikter for truster af offentlig interesse; der henviser til, at manglen på solide resultater med hensyn til efterforskning af påstande om korruption vedrørende højtstående embedsmænd og deres nærmeste kreds fortsat giver anledning til alvorlig bekymring, selv om der er indledt en række nye korruptionssager på højt niveau; der henviser til, at den manglende gennemgang af afgørelserne om ikke at efterforske og retsforfølge korruption fortsat giver anledning til bekymring, navnlig i et miljø, hvor risikoen for klientelisme, favorisering og nepotisme i den offentlige forvaltning på højt plan fortsat ikke håndteres;

| AM. | der henviser til, at Kommissionen i sine svar på skriftlige spørgsmål til kommissær Hahn til høringen den 11. november 2019 om decharge til Kommissionen for 2018 pegede på, at der i perioden 2014-2020 blev accepteret og gennemført finansielle standardkorrektioner i Ungarn efter en horisontal kontrol af offentlige udbud, og at man fandt alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemets funktion i forbindelse med kontrollen af offentlige udbudsprocedurer; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Kommissionen i sine svar på skriftlige spørgsmål til kommissær Hahn til høringen den 11. november 2019 om decharge til Kommissionen for 2018 pegede på, at der i perioden 2014-2020 blev accepteret og gennemført finansielle standardkorrektioner i Ungarn efter en horisontal kontrol af offentlige udbud, og at man fandt alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemets funktion i forbindelse med kontrollen af offentlige udbudsprocedurer;

| AN. | der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 12. juli 2022 med henblik på Rådets henstilling om Ungarns nationale reformprogram for 2022 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2022 henstillede, at Ungarn skulle træffe foranstaltninger til at styrke rammen for bekæmpelse af korruption, herunder ved at forbedre retsforfølgningsindsatsen og adgangen til offentlig information, styrke domstolenes uafhængighed samt forbedre kvaliteten og gennemsigtigheden af beslutningsprocessen gennem en reel social dialog, samarbejde med andre interessenter og regelmæssige konsekvensanalyser og forbedre konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 12. juli 2022 med henblik på Rådets henstilling om Ungarns nationale reformprogram for 2022 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2022 henstillede, at Ungarn skulle træffe foranstaltninger til at styrke rammen for bekæmpelse af korruption, herunder ved at forbedre retsforfølgningsindsatsen og adgangen til offentlig information, styrke domstolenes uafhængighed samt forbedre kvaliteten og gennemsigtigheden af beslutningsprocessen gennem en reel social dialog, samarbejde med andre interessenter og regelmæssige konsekvensanalyser og forbedre konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud;

| AO. | der henviser til, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig den 10. juni 2021 i sin aktivitetsrapport for 2020 anførte, at det havde anbefalet Kommissionen at inddrive 2,2 % af betalingerne fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne for perioden 2016-2020; der henviser til, at dette er den højeste procentdel af betalinger til inddrivelse blandt alle medlemsstaterne og langt over gennemsnittet på 0,29 %; der henviser til, at der er begået svig mod EU-udviklingsmidler, som Ungarn har fået tildelt; der henviser til, at der sideløbende med et højt korruptionsniveau har været en massiv stigning i social ulighed og fattigdom, hvilket ikke kun fører til stor usikkerhed i befolkningen, men også udgør en krænkelse af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig den 10. juni 2021 i sin aktivitetsrapport for 2020 anførte, at det havde anbefalet Kommissionen at inddrive 2,2 % af betalingerne fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne for perioden 2016-2020; der henviser til, at dette er den højeste procentdel af betalinger til inddrivelse blandt alle medlemsstaterne og langt over gennemsnittet på 0,29 %; der henviser til, at der er begået svig mod EU-udviklingsmidler, som Ungarn har fået tildelt; der henviser til, at der sideløbende med et højt korruptionsniveau har været en massiv stigning i social ulighed og fattigdom, hvilket ikke kun fører til stor usikkerhed i befolkningen, men også udgør en krænkelse af de grundlæggende rettigheder;

| AP. | der henviser til, at Kommissionen i november 2021 sendte en skrivelse til Ungarn om de underliggende problemer med domstolenes uafhængighed, ineffektiv retsforfølgning af korruptionssager og mangler i offentlige udbud, som kan udgøre en risiko for Unionens finansielle interesser; der henviser til, at Kommissionen i sin skrivelse beskrev systematiske problemer og en manglende ansvarliggørelse for korruption og stillede de ungarske myndigheder 16 konkrete spørgsmål om problemstillinger såsom interessekonflikter, modtagerne af EU-midlerne og garantier for domstolskontrol udført af uafhængige domstole; der henviser til, at Kommissionen på trods af disse bekymringer udsatte anvendelsen af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (10) indtil april 2022; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at Kommissionen i november 2021 sendte en skrivelse til Ungarn om de underliggende problemer med domstolenes uafhængighed, ineffektiv retsforfølgning af korruptionssager og mangler i offentlige udbud, som kan udgøre en risiko for Unionens finansielle interesser; der henviser til, at Kommissionen i sin skrivelse beskrev systematiske problemer og en manglende ansvarliggørelse for korruption og stillede de ungarske myndigheder 16 konkrete spørgsmål om problemstillinger såsom interessekonflikter, modtagerne af EU-midlerne og garantier for domstolskontrol udført af uafhængige domstole; der henviser til, at Kommissionen på trods af disse bekymringer udsatte anvendelsen af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (10) indtil april 2022;

| AQ. | der henviser til, at Kommissionens formand den 5. april 2022 meddelte, at kommissæren med ansvar for budget og administration, Johannes Hahn, havde underrettet de ungarske myndigheder om Kommissionens planer om at gå videre til det næste skridt og formelt bringe forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet i anvendelse, navnlig med henvisning til bekymringer over korruption; der henviser til, at Kommissionen endelig indledte den formelle procedure mod Ungarn i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet ved at sende en skriftlig meddelelse den 27. april 2022; der henviser til, at den 20. juli 2022 besluttede Kommissionen at underrette Ungarn om, at den havde til hensigt at fremsætte et forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse, og give Ungarn lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at Kommissionens formand den 5. april 2022 meddelte, at kommissæren med ansvar for budget og administration, Johannes Hahn, havde underrettet de ungarske myndigheder om Kommissionens planer om at gå videre til det næste skridt og formelt bringe forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet i anvendelse, navnlig med henvisning til bekymringer over korruption; der henviser til, at Kommissionen endelig indledte den formelle procedure mod Ungarn i henhold til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet ved at sende en skriftlig meddelelse den 27. april 2022; der henviser til, at den 20. juli 2022 besluttede Kommissionen at underrette Ungarn om, at den havde til hensigt at fremsætte et forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse, og give Ungarn lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger;

| AR. | der henviser til, at Kommissionen den 6. april 2022 besluttede at sende endnu en formel meddelelse til Ungarn for at sikre en korrekt gennemførelse af direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud (11), direktiv 2014/23/EU om tildeling af koncessionskontrakter (12) og direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester i national ret (13); der henviser til, at ungarsk ret ifølge Kommissionen giver mulighed for en mere omfattende anvendelse af undtagelser for så vidt angår sikkerhedshensyn og for, at kontrakter kan støttes gennem skattefordele, og disse undtagelser fører til en bredere udelukkelse af kontrakter fra de forpligtelser, der følger af EU-retten; der desuden henviser til, at Kommissionen mener, at ændringer i den ungarske minedriftslovgivning, som giver mulighed for at tildele minedriftskoncessioner uden gennemsigtige udbudsprocedurer, strider mod princippet om gennemsigtighed; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at Kommissionen den 6. april 2022 besluttede at sende endnu en formel meddelelse til Ungarn for at sikre en korrekt gennemførelse af direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud (11), direktiv 2014/23/EU om tildeling af koncessionskontrakter (12) og direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester i national ret (13); der henviser til, at ungarsk ret ifølge Kommissionen giver mulighed for en mere omfattende anvendelse af undtagelser for så vidt angår sikkerhedshensyn og for, at kontrakter kan støttes gennem skattefordele, og disse undtagelser fører til en bredere udelukkelse af kontrakter fra de forpligtelser, der følger af EU-retten; der desuden henviser til, at Kommissionen mener, at ændringer i den ungarske minedriftslovgivning, som giver mulighed for at tildele minedriftskoncessioner uden gennemsigtige udbudsprocedurer, strider mod princippet om gennemsigtighed;

| AS. | der henviser til, at Kommissionen den 19. maj 2022 besluttede at sende Ungarn en åbningsskrivelse vedrørende ukorrekt gennemførelse af direktiv (EU) 2017/1371 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (14); |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at Kommissionen den 19. maj 2022 besluttede at sende Ungarn en åbningsskrivelse vedrørende ukorrekt gennemførelse af direktiv (EU) 2017/1371 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (14);

| AT. | der henviser til, at Greco i sin anden foreløbige overholdelsesrapport, som blev vedtaget den 25. september 2020, bemærkede, at Ungarn stadig kun havde gennemført eller behandlet fem af de 18 anbefalinger, der var indeholdt i evalueringsrapporten fra fjerde runde, på tilfredsstillende vis, og konkluderede, at det overordnede niveau af efterlevelse af anbefalingerne fortsat var »generelt utilfredsstillende«; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at Greco i sin anden foreløbige overholdelsesrapport, som blev vedtaget den 25. september 2020, bemærkede, at Ungarn stadig kun havde gennemført eller behandlet fem af de 18 anbefalinger, der var indeholdt i evalueringsrapporten fra fjerde runde, på tilfredsstillende vis, og konkluderede, at det overordnede niveau af efterlevelse af anbefalingerne fortsat var »generelt utilfredsstillende«;

| AU. | der henviser til, at Ungarn har besluttet ikke at deltage i det forstærkede samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed eller at deltage i et styrket samarbejde mellem EU-anklagere; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at Ungarn har besluttet ikke at deltage i det forstærkede samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed eller at deltage i et styrket samarbejde mellem EU-anklagere;

| AV. | der henviser til, at UNESCO's Internationale Råd for historiske bygninger og områder i sin tekniske gennemgang af rapporten, der blev udarbejdet i maj 2021, om status for bevarelsen af den ungarske del af den grænseoverskridende verdensarv »kulturlandskabet Fertö/Neusiedlersee« konkluderede, at »Sopron Fertö Lake Resort« i den størrelse og form, der var blevet præsenteret, ville skade den grænseoverskridende verdensarvs autenticitet og integritet; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at UNESCO's Internationale Råd for historiske bygninger og områder i sin tekniske gennemgang af rapporten, der blev udarbejdet i maj 2021, om status for bevarelsen af den ungarske del af den grænseoverskridende verdensarv »kulturlandskabet Fertö/Neusiedlersee« konkluderede, at »Sopron Fertö Lake Resort« i den størrelse og form, der var blevet præsenteret, ville skade den grænseoverskridende verdensarvs autenticitet og integritet;

| AW. | der henviser til, at Ungarn ligger på en 73. plads ud af de 180 lande og territorier, der er omfattet af Transparency Internationals korruptionsindeks for 2021 (én plads lavere end året før), og at landets rangering har været konstant faldende siden 2012; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at Ungarn ligger på en 73. plads ud af de 180 lande og territorier, der er omfattet af Transparency Internationals korruptionsindeks for 2021 (én plads lavere end året før), og at landets rangering har været konstant faldende siden 2012;

Beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse

| AX. | der henviser til, at der i missionsrapporten fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggenders ad hoc-delegation til Budapest i Ungarn fra den 29. september til den 1. oktober 2021 blev gjort opmærksom på bekymringer over fraværet af beskyttelsesforanstaltninger i den gældende lovgivning med hensyn til overvågning, idet der ikke fandtes nogen egentlige kontrolmekanismer og retsmidler; der henviser til, at der også blev gjort opmærksom på bekymringer vedrørende den påstående anvendelse af NSO-koncernens Pegasus-spyware og statens tiltagende overvågning af aktivister, journalister, advokater og politikere; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at der i missionsrapporten fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggenders ad hoc-delegation til Budapest i Ungarn fra den 29. september til den 1. oktober 2021 blev gjort opmærksom på bekymringer over fraværet af beskyttelsesforanstaltninger i den gældende lovgivning med hensyn til overvågning, idet der ikke fandtes nogen egentlige kontrolmekanismer og retsmidler; der henviser til, at der også blev gjort opmærksom på bekymringer vedrørende den påstående anvendelse af NSO-koncernens Pegasus-spyware og statens tiltagende overvågning af aktivister, journalister, advokater og politikere;

| AY. | der henviser til, at den undersøgende portal Direkt36 i juli 2021 ved hjælp af oplysninger indhentet fra en lækket database afslørede, at omkring 300 ungarske borgere, herunder uafhængige journalister, medieejere, advokater, politikere og forretningsfolk, der var kritiske over for regeringen, og tidligere statslige embedsmænd, var mål for Pegasus-spyware uden deres vidende i perioden 2018-2021; der henviser til, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i sine foreløbige bemærkninger om moderne spyware, som blev offentliggjort den 15. februar 2022, konkluderede, at den udbredte anvendelse af højt avanceret spyware som Pegasus potentielt kan medføre hidtil usete risici og skader, ikke bare hvad angår grundlæggende rettigheder og friheder, men også demokratiet og retsstatsprincippet, skitserede en række tiltag og foranstaltninger som en garanti mod ulovlig brug af spyware og anførte, at et forbud mod udvikling og udrulning af spyware med samme kapacitet som Pegasus i Unionen ville være den mest effektive måde at beskytte de grundlæggende rettigheder og friheder på; der henviser til, at regeringsvenlige medier i Ungarn stort set aldrig har rapporteret om Pegasus; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at den undersøgende portal Direkt36 i juli 2021 ved hjælp af oplysninger indhentet fra en lækket database afslørede, at omkring 300 ungarske borgere, herunder uafhængige journalister, medieejere, advokater, politikere og forretningsfolk, der var kritiske over for regeringen, og tidligere statslige embedsmænd, var mål for Pegasus-spyware uden deres vidende i perioden 2018-2021; der henviser til, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i sine foreløbige bemærkninger om moderne spyware, som blev offentliggjort den 15. februar 2022, konkluderede, at den udbredte anvendelse af højt avanceret spyware som Pegasus potentielt kan medføre hidtil usete risici og skader, ikke bare hvad angår grundlæggende rettigheder og friheder, men også demokratiet og retsstatsprincippet, skitserede en række tiltag og foranstaltninger som en garanti mod ulovlig brug af spyware og anførte, at et forbud mod udvikling og udrulning af spyware med samme kapacitet som Pegasus i Unionen ville være den mest effektive måde at beskytte de grundlæggende rettigheder og friheder på; der henviser til, at regeringsvenlige medier i Ungarn stort set aldrig har rapporteret om Pegasus;

| AZ. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 9. marts 2022 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Szabó og Vissy mod Ungarn mindede om, at den pågældende sag drejede sig om tilsidesættelse af sagsøgernes ret til respekt for deres privatliv og familieliv og af deres korrespondance på grund af den ungarske lovgivning om nationale sikkerhedsrelaterede foranstaltninger vedrørende hemmelig overvågning, som manglede tilstrækkeligt præcise, effektive og omfattende garantier med hensyn til beordring, fuldbyrdelse og eventuel afhjælpning af disse foranstaltninger; der henviser til, at Ministerkomitéen desuden fremhævede, at hemmelig overvågning bør betragtes som en yderst indgribende handling, der potentielt griber ind i ytringsfriheden og retten til privatlivets fred og truer grundlaget for et demokratisk samfund, og samtidig mindede om, at myndighederne som reaktion på Menneskerettighedsdomstolens dom i 2017 meddelte, at der var behov for en lovgivningsmæssig reform; der henviser til, at Ministerkomitéen med alvorlig bekymring bemærkede, at lovgivningsprocessen stadig var i en indledende fase, og at myndighederne ikke havde fremvist nogen anden relevant udvikling, og derfor kraftigt opfordrede myndighederne til snarest muligt at godkende de foranstaltninger, der var nødvendige for at bringe den nationale lovgivning i fuld overensstemmelse med kravene i den europæiske menneskerettighedskonvention, fastsætte en tidsplan for lovgivningsprocessen og forelægge komitéen et udkast til lovforslag; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 9. marts 2022 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Szabó og Vissy mod Ungarn mindede om, at den pågældende sag drejede sig om tilsidesættelse af sagsøgernes ret til respekt for deres privatliv og familieliv og af deres korrespondance på grund af den ungarske lovgivning om nationale sikkerhedsrelaterede foranstaltninger vedrørende hemmelig overvågning, som manglede tilstrækkeligt præcise, effektive og omfattende garantier med hensyn til beordring, fuldbyrdelse og eventuel afhjælpning af disse foranstaltninger; der henviser til, at Ministerkomitéen desuden fremhævede, at hemmelig overvågning bør betragtes som en yderst indgribende handling, der potentielt griber ind i ytringsfriheden og retten til privatlivets fred og truer grundlaget for et demokratisk samfund, og samtidig mindede om, at myndighederne som reaktion på Menneskerettighedsdomstolens dom i 2017 meddelte, at der var behov for en lovgivningsmæssig reform; der henviser til, at Ministerkomitéen med alvorlig bekymring bemærkede, at lovgivningsprocessen stadig var i en indledende fase, og at myndighederne ikke havde fremvist nogen anden relevant udvikling, og derfor kraftigt opfordrede myndighederne til snarest muligt at godkende de foranstaltninger, der var nødvendige for at bringe den nationale lovgivning i fuld overensstemmelse med kravene i den europæiske menneskerettighedskonvention, fastsætte en tidsplan for lovgivningsprocessen og forelægge komitéen et udkast til lovforslag;

Ytringsfrihed, herunder mediepluralisme

| BA. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at mediemyndighedens funktionelle uafhængighed og effektivitet skal styrkes, og at den fortsatte kanalisering af betydelige mængder statslig annoncering til regeringsvenlige medier skaber ulige vilkår i medielandskabet; der henviser til, at public service-medier opererer i et komplekst institutionelt system, hvor der er bekymringer over deres redaktionelle og finansielle uafhængighed, og at mediefolk fortsat står over for udfordringer i forbindelse med udøvelsen af deres aktiviteter, herunder overvågning af undersøgende journalister; der henviser til, at adgangen til offentlig information fortsat hindres under en undtagelsestilstand; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at mediemyndighedens funktionelle uafhængighed og effektivitet skal styrkes, og at den fortsatte kanalisering af betydelige mængder statslig annoncering til regeringsvenlige medier skaber ulige vilkår i medielandskabet; der henviser til, at public service-medier opererer i et komplekst institutionelt system, hvor der er bekymringer over deres redaktionelle og finansielle uafhængighed, og at mediefolk fortsat står over for udfordringer i forbindelse med udøvelsen af deres aktiviteter, herunder overvågning af undersøgende journalister; der henviser til, at adgangen til offentlig information fortsat hindres under en undtagelsestilstand;

| BB. | der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2022 besluttede at indbringe Ungarn for Domstolen for overtrædelse af Unionens telekommunikationsregler med det ungarske medieråds beslutning af meget tvivlsomme grunde om at afvise Klubrádiós ansøgning om anvendelse af radiofrekvenser; der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at det ungarske medieråds afvisning af at forny Klubrádiós rettigheder var uforholdsmæssig og ugennemsigtig, og at den ungarske lov om nationale medier var blevet anvendt på en diskriminerende måde i denne konkrete sag i strid med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (15) og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2022 besluttede at indbringe Ungarn for Domstolen for overtrædelse af Unionens telekommunikationsregler med det ungarske medieråds beslutning af meget tvivlsomme grunde om at afvise Klubrádiós ansøgning om anvendelse af radiofrekvenser; der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at det ungarske medieråds afvisning af at forny Klubrádiós rettigheder var uforholdsmæssig og ugennemsigtig, og at den ungarske lov om nationale medier var blevet anvendt på en diskriminerende måde i denne konkrete sag i strid med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (15) og ytringsfrihed;

| BC. | der henviser til, at den centraleuropæiske presse- og mediesammenslutning (KESMA) blev stiftet den 11. september 2018; der henviser til, at konsolideringen af mere end 470 medieplatforme under KESMA har haft konsekvenser i form af en indskrænkning af uafhængige mediers og oppositionsmediers råderum, og en begrænsning af de ungarske borgeres adgang til information; der henviser til, at de midler, der bruges på offentlige medier og KESMA, reelt set anvendes til regeringspropaganda og miskreditering af oppositionen og ikkestatslige organisationer (NGO'er); der henviser til, at mediemiljøet kan skævvrides til fordel for regeringen gennem manipulation af medieejerskab, state capture af lovgivere og tidligere uafhængige medier, statslige reklameindtægter og udstedelse af licenser — metoder, der kopieres i andre dele af Europa; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at den centraleuropæiske presse- og mediesammenslutning (KESMA) blev stiftet den 11. september 2018; der henviser til, at konsolideringen af mere end 470 medieplatforme under KESMA har haft konsekvenser i form af en indskrænkning af uafhængige mediers og oppositionsmediers råderum, og en begrænsning af de ungarske borgeres adgang til information; der henviser til, at de midler, der bruges på offentlige medier og KESMA, reelt set anvendes til regeringspropaganda og miskreditering af oppositionen og ikkestatslige organisationer (NGO'er); der henviser til, at mediemiljøet kan skævvrides til fordel for regeringen gennem manipulation af medieejerskab, state capture af lovgivere og tidligere uafhængige medier, statslige reklameindtægter og udstedelse af licenser — metoder, der kopieres i andre dele af Europa;

| BD. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 8. oktober 2019 i sagen Szurovecz mod Ungarn fastslog, at mediernes manglende adgang til modtagelsesfaciliteter for asylansøgere var en krænkelse af ytringsfriheden; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 8. oktober 2019 i sagen Szurovecz mod Ungarn fastslog, at mediernes manglende adgang til modtagelsesfaciliteter for asylansøgere var en krænkelse af ytringsfriheden; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet;

| BE. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 3. december 2019 i sagen Scheiring og Szabó mod Ungarn og i sin dom af 2. december 2021 i sagen Szél mod Ungarn konkluderede, at der var sket krænkelser af ytringsfriheden i forbindelse med fremvisning af bannere i det ungarske parlament; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af de pågældende domme endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 3. december 2019 i sagen Scheiring og Szabó mod Ungarn og i sin dom af 2. december 2021 i sagen Szél mod Ungarn konkluderede, at der var sket krænkelser af ytringsfriheden i forbindelse med fremvisning af bannere i det ungarske parlament; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af de pågældende domme endnu ikke er afsluttet;

| BF. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 20. januar 2020 i sagen Magyar Kétfarkú Kutya Párt mod Ungarn fastslog, at ytringsfriheden var blevet krænket i forbindelse med udstedelsen af bøder til et politisk parti for at stille en mobilapplikation, som gjorde det muligt for vælgere at fotografere, anonymt uploade og kommentere på ugyldige stemmeafgivelser, til rådighed i forbindelse med en folkeafstemning om immigration i 2016; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 20. januar 2020 i sagen Magyar Kétfarkú Kutya Párt mod Ungarn fastslog, at ytringsfriheden var blevet krænket i forbindelse med udstedelsen af bøder til et politisk parti for at stille en mobilapplikation, som gjorde det muligt for vælgere at fotografere, anonymt uploade og kommentere på ugyldige stemmeafgivelser, til rådighed i forbindelse med en folkeafstemning om immigration i 2016; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet;

| BG. | der henviser til, at OSCE's repræsentant for mediefrihed i en udtalelse, som blev offentliggjort den 23. marts 2020, gav udtryk for sine bekymringer over bestemmelser i det ungarske lovforslag om indsatsen mod coronavirus, som kunne få en negativ indvirkning på mediernes arbejde med rapportering om pandemien; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at OSCE's repræsentant for mediefrihed i en udtalelse, som blev offentliggjort den 23. marts 2020, gav udtryk for sine bekymringer over bestemmelser i det ungarske lovforslag om indsatsen mod coronavirus, som kunne få en negativ indvirkning på mediernes arbejde med rapportering om pandemien;

| BH. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 26. maj 2020 i sagen Mándli m.fl. mod Ungarn fastslog, at suspensionen af sagsøgernes akkreditering som journalister i det ungarske parlament var en krænkelse af ytringsfriheden; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 26. maj 2020 i sagen Mándli m.fl. mod Ungarn fastslog, at suspensionen af sagsøgernes akkreditering som journalister i det ungarske parlament var en krænkelse af ytringsfriheden; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet;

| BI. | der henviser til, at afskedigelsen af den ansvarshavende redaktør på Ungarns førende uafhængige nyhedsportal Index.hu den 24. juli 2020 førte til en kollektiv opsigelse fra mere end 70 journalister, som fordømte regeringens tydelige indblanding og pres på deres medieforetagende; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at afskedigelsen af den ansvarshavende redaktør på Ungarns førende uafhængige nyhedsportal Index.hu den 24. juli 2020 førte til en kollektiv opsigelse fra mere end 70 journalister, som fordømte regeringens tydelige indblanding og pres på deres medieforetagende;

| BJ. | der henviser til, at covid-19-krisen ifølge det første Mapping Media Freedom Snapshot, der blev finansieret af Kommissionen og offentliggjort i juli 2020, formentlig havde størst indvirkning på mediefriheden i Ungarn frem for alle andre europæiske lande, idet de eksisterende udfordringer blev forværret, og der opstod nye problemer; der henviser til, at den nye lovgivning, der blev vedtaget under undtagelsestilstanden i Ungarn for at bekæmpe udbredelsen af »falske« eller »forvrængede« oplysninger, medførte usikkerhed og selvcensur blandt medieforetagender og -aktører; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at covid-19-krisen ifølge det første Mapping Media Freedom Snapshot, der blev finansieret af Kommissionen og offentliggjort i juli 2020, formentlig havde størst indvirkning på mediefriheden i Ungarn frem for alle andre europæiske lande, idet de eksisterende udfordringer blev forværret, og der opstod nye problemer; der henviser til, at den nye lovgivning, der blev vedtaget under undtagelsestilstanden i Ungarn for at bekæmpe udbredelsen af »falske« eller »forvrængede« oplysninger, medførte usikkerhed og selvcensur blandt medieforetagender og -aktører;

| BK. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit memorandum om ytringsfrihed og mediefrihed i Ungarn, som blev offentliggjort den 30. marts 2021, anførte, at de kombinerede virkninger af en medietilsynsmyndighed, der ikke er fri for politisk kontrol, og af vedvarende og partisk statslig indgriben i mediemarkedet har undergravet betingelserne for mediepluralisme og ytringsfrihed i Ungarn; der henviser til, at kommissæren også konkluderede, at den frie politiske debat og den frie udveksling af forskellige meninger, som er forudsætningerne for, at demokratiske samfund kan trives, er blevet alvorligt indskrænket, især uden for hovedstaden; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit memorandum om ytringsfrihed og mediefrihed i Ungarn, som blev offentliggjort den 30. marts 2021, anførte, at de kombinerede virkninger af en medietilsynsmyndighed, der ikke er fri for politisk kontrol, og af vedvarende og partisk statslig indgriben i mediemarkedet har undergravet betingelserne for mediepluralisme og ytringsfrihed i Ungarn; der henviser til, at kommissæren også konkluderede, at den frie politiske debat og den frie udveksling af forskellige meninger, som er forudsætningerne for, at demokratiske samfund kan trives, er blevet alvorligt indskrænket, især uden for hovedstaden;

| BL. | der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed i en erklæring efter sit besøg i Ungarn den 15.-22. november 2021 anførte, at Ungarns indgreb i mediesektoren i det seneste årti kunne skabe risici for menneskerettighederne ved det kommende valg; der henviser til, at FN's særlige rapportør desuden præciserede, at myndighederne ved at udøve indflydelse på medietilsynsmyndighederne, stille betydelige statslige midler til rådighed til støtte for regeringsvenlige medier, fremme udvidelsen og udviklingen af medier, der følger en regeringsvenlig redaktionel linje, og udelukke medier og journalister, der rapporterer kritisk om regeringen, proaktivt har omformet mediesektoren, og i deres bestræbelser på at skabe »balance« har undergravet mediernes mangfoldighed, pluralisme og uafhængighed; |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed i en erklæring efter sit besøg i Ungarn den 15.-22. november 2021 anførte, at Ungarns indgreb i mediesektoren i det seneste årti kunne skabe risici for menneskerettighederne ved det kommende valg; der henviser til, at FN's særlige rapportør desuden præciserede, at myndighederne ved at udøve indflydelse på medietilsynsmyndighederne, stille betydelige statslige midler til rådighed til støtte for regeringsvenlige medier, fremme udvidelsen og udviklingen af medier, der følger en regeringsvenlig redaktionel linje, og udelukke medier og journalister, der rapporterer kritisk om regeringen, proaktivt har omformet mediesektoren, og i deres bestræbelser på at skabe »balance« har undergravet mediernes mangfoldighed, pluralisme og uafhængighed;

| BM. | der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 4. april 2022 i sin erklæring om foreløbige resultater og konklusioner efter parlamentsvalget og folkeafstemningen anførte, at partiskhed og mangel på balance i den overvågede nyhedsdækning og fraværet af debatter mellem de vigtigste kandidater i væsentlig grad begrænsede vælgernes mulighed for at træffe et kvalificeret valg; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at omfattende statslige reklamekampagner og partisk nyhedsdækning i offentlige og mange private medier udgjorde en udbredt kampagneplatform for regeringspartiet; |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 4. april 2022 i sin erklæring om foreløbige resultater og konklusioner efter parlamentsvalget og folkeafstemningen anførte, at partiskhed og mangel på balance i den overvågede nyhedsdækning og fraværet af debatter mellem de vigtigste kandidater i væsentlig grad begrænsede vælgernes mulighed for at træffe et kvalificeret valg; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at omfattende statslige reklamekampagner og partisk nyhedsdækning i offentlige og mange private medier udgjorde en udbredt kampagneplatform for regeringspartiet;

| BN. | der henviser til, at det ungarske nationale valgkontor den 8. april 2022 traf afgørelse om, at den landsdækkende NGO-kampagne, der indtrængende opfordrede folk til at afgive ugyldige stemmer ved folkeafstemningen vedrørende børns adgang til oplysninger om seksuel orientering og kønsidentitetsspørgsmål, var ulovlig, og gav 16 forskellige ungarske NGO'er, der deltog i folkeafstemningskampagnen, bøder; |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at det ungarske nationale valgkontor den 8. april 2022 traf afgørelse om, at den landsdækkende NGO-kampagne, der indtrængende opfordrede folk til at afgive ugyldige stemmer ved folkeafstemningen vedrørende børns adgang til oplysninger om seksuel orientering og kønsidentitetsspørgsmål, var ulovlig, og gav 16 forskellige ungarske NGO'er, der deltog i folkeafstemningskampagnen, bøder;

| BO. | der henviser til, at Ungarn indtager en 85. plads ud af de 180 lande og territorier, der indgår i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2022, og i analysen af regionen Europa-Centralasien er opført som et af de lande, der har skærpet meget strenge love mod journalister; |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at Ungarn indtager en 85. plads ud af de 180 lande og territorier, der indgår i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2022, og i analysen af regionen Europa-Centralasien er opført som et af de lande, der har skærpet meget strenge love mod journalister;

Akademisk frihed

| BP. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 6. oktober 2020 i sag C-66/18, Kommissionen mod Ungarn (videregående uddannelse), fastslog, at Ungarn ved at vedtage de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 76, stk. 1, litra a) og b), i lov nr. CCIV af 2011 om nationale videregående uddannelser, som ændret, havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 13, artikel 14, stk. 3, og artikel 16 i chartret, artikel 49 i TEUF og artikel 16 i direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (16) samt aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen; der henviser til, at Det Centraleuropæiske Universitet var nødt til at flytte fra Budapest; |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 6. oktober 2020 i sag C-66/18, Kommissionen mod Ungarn (videregående uddannelse), fastslog, at Ungarn ved at vedtage de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 76, stk. 1, litra a) og b), i lov nr. CCIV af 2011 om nationale videregående uddannelser, som ændret, havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 13, artikel 14, stk. 3, og artikel 16 i chartret, artikel 49 i TEUF og artikel 16 i direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (16) samt aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen; der henviser til, at Det Centraleuropæiske Universitet var nødt til at flytte fra Budapest;

| BQ. | der henviser til, at den ungarske regering i oktober 2018 besluttede at lade kønsstudier udgå af en liste over kandidatuddannelser, der er berettiget til akkreditering og offentlig finansiering; |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at den ungarske regering i oktober 2018 besluttede at lade kønsstudier udgå af en liste over kandidatuddannelser, der er berettiget til akkreditering og offentlig finansiering;

| BR. | der henviser til, at det ungarske parlament den 2. juli 2019 vedtog ændringer til en række love om det institutionelle system for og finansieringen af forskning, udvikling og innovation og derved fratog Videnskabsakademiet dets autonomi; der henviser til, at ledelsen på Universitetet for Teater og Filmkunst (SZFE) den 31. august 2020 sagde op i protest over at blive påtvunget en regeringsudpeget bestyrelse; der henviser til, at ministeriet for teknologi og innovation udpegede fem medlemmer til den nye bestyrelse og afviste medlemmer, der blev foreslået af universitetets senat; der henviser til, at to tredjedele af de 33 fonde for forvaltning af aktiver af offentlig interesse, der udfører offentlige opgaver, som er oprettet siden slutningen af 2021, skal administrere videregående uddannelsesinstitutioner, der tidligere var styret af staten; |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at det ungarske parlament den 2. juli 2019 vedtog ændringer til en række love om det institutionelle system for og finansieringen af forskning, udvikling og innovation og derved fratog Videnskabsakademiet dets autonomi; der henviser til, at ledelsen på Universitetet for Teater og Filmkunst (SZFE) den 31. august 2020 sagde op i protest over at blive påtvunget en regeringsudpeget bestyrelse; der henviser til, at ministeriet for teknologi og innovation udpegede fem medlemmer til den nye bestyrelse og afviste medlemmer, der blev foreslået af universitetets senat; der henviser til, at to tredjedele af de 33 fonde for forvaltning af aktiver af offentlig interesse, der udfører offentlige opgaver, som er oprettet siden slutningen af 2021, skal administrere videregående uddannelsesinstitutioner, der tidligere var styret af staten;

| BS. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, fremhævede nødvendigheden af at genoverveje artikel 7 i det niende ændringsforslag vedrørende forfatningens artikel 38 og indførelsen i grundloven af fonde til forvaltning af offentlige aktiver, som udfører offentlige opgaver; der henviser til, at Venedigkommissionen foreslog, at disse fonde snarere burde reguleres ved en almindelig lov med en klar angivelse af alle relevante forpligtelser med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med forvaltningen af deres midler (offentlige og private) samt passende garantier for uafhængighed med hensyn til bestyrelsens sammensætning og funktion; der henviser til, at Venedigkommissionen også nævnte, at der i disse love skulle tages hensyn til universiteternes vigtige rolle som steder, hvor man frit kan tænke og argumentere, og fastsættes alle nødvendige foranstaltninger til at sikre en passende beskyttelse af den akademiske uafhængighed og institutionelle autonomi; |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, fremhævede nødvendigheden af at genoverveje artikel 7 i det niende ændringsforslag vedrørende forfatningens artikel 38 og indførelsen i grundloven af fonde til forvaltning af offentlige aktiver, som udfører offentlige opgaver; der henviser til, at Venedigkommissionen foreslog, at disse fonde snarere burde reguleres ved en almindelig lov med en klar angivelse af alle relevante forpligtelser med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med forvaltningen af deres midler (offentlige og private) samt passende garantier for uafhængighed med hensyn til bestyrelsens sammensætning og funktion; der henviser til, at Venedigkommissionen også nævnte, at der i disse love skulle tages hensyn til universiteternes vigtige rolle som steder, hvor man frit kan tænke og argumentere, og fastsættes alle nødvendige foranstaltninger til at sikre en passende beskyttelse af den akademiske uafhængighed og institutionelle autonomi;

| BT. | der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed i sin erklæring efter besøget i Ungarn den 15.-22. november 2021 indtrængende opfordrede myndighederne til reelt at beskytte den akademiske frihed og respektere professorers og studerendes rettigheder i betragtning af de risici for akademikernes autonomi, der er forbundet med privatiseringen af offentlige universiteter; |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed i sin erklæring efter besøget i Ungarn den 15.-22. november 2021 indtrængende opfordrede myndighederne til reelt at beskytte den akademiske frihed og respektere professorers og studerendes rettigheder i betragtning af de risici for akademikernes autonomi, der er forbundet med privatiseringen af offentlige universiteter;

Religionsfrihed

| BU. | der henviser til, at der den 21. december 2018 blev bekendtgjort en omfattende ændring af kirkeloven fra 2011; der henviser til, at ændringen ifølge den ungarske regering ville åbne lovlige muligheder for religiøse samfund for at ansøge ved Byretten i Budapest om status som kirkesamfund, registreret kirke eller kirke med status som juridisk person; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mod Ungarn, som fastslog, at der var tale om en krænkelse af retten til foreningsfrihed set i lyset af retten til religionsfrihed som følge af afregistreringen af kirker, endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at der den 21. december 2018 blev bekendtgjort en omfattende ændring af kirkeloven fra 2011; der henviser til, at ændringen ifølge den ungarske regering ville åbne lovlige muligheder for religiøse samfund for at ansøge ved Byretten i Budapest om status som kirkesamfund, registreret kirke eller kirke med status som juridisk person; der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mod Ungarn, som fastslog, at der var tale om en krænkelse af retten til foreningsfrihed set i lyset af retten til religionsfrihed som følge af afregistreringen af kirker, endnu ikke er afsluttet;

| BV. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, henstillede, at det offentlige skolesystem skulle stille et objektivt og pluralistisk pensum til rådighed, som undgik indoktrinering og forskelsbehandling uanset årsag og respekterede forældrenes overbevisning og deres frihed til at vælge mellem religiøse og ikkereligiøse klasser; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, henstillede, at det offentlige skolesystem skulle stille et objektivt og pluralistisk pensum til rådighed, som undgik indoktrinering og forskelsbehandling uanset årsag og respekterede forældrenes overbevisning og deres frihed til at vælge mellem religiøse og ikkereligiøse klasser;

| BW. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at der fortsat er pres på civilsamfundsorganisationer; der henviser til, at flere civilsamfundsorganisationer den 27. juli 2022 anførte, at det lovforslag, som regeringen havde forelagt, og som ville ændre reglerne om offentlig høring »med henblik på at nå frem til en aftale med Kommissionen«, kun foregiver, at finde løsninger; der henviser til, at Kommissionen også påpegede, at en styrkelse af offentlighedens deltagelse i lovgivningsprocessen er et vigtigt mål, men først og fremmest vil kræve reel regeringsvilje, meningsfuld gennemførelse af eksisterende love og langt mere effektive garantier end dem, der er indeholdt i lovforslaget; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at der fortsat er pres på civilsamfundsorganisationer; der henviser til, at flere civilsamfundsorganisationer den 27. juli 2022 anførte, at det lovforslag, som regeringen havde forelagt, og som ville ændre reglerne om offentlig høring »med henblik på at nå frem til en aftale med Kommissionen«, kun foregiver, at finde løsninger; der henviser til, at Kommissionen også påpegede, at en styrkelse af offentlighedens deltagelse i lovgivningsprocessen er et vigtigt mål, men først og fremmest vil kræve reel regeringsvilje, meningsfuld gennemførelse af eksisterende love og langt mere effektive garantier end dem, der er indeholdt i lovforslaget;

Foreningsfrihed

| BX. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 18. juni 2020 i sag C-78/18, Kommissionen mod Ungarn (gennemsigtighed i foreninger), konkluderede, at Ungarn ved at vedtage bestemmelserne (17) i lov nr. LXXVI af 2017 om gennemsigtighed i organisationer, der modtager støtte fra udlandet, havde indført diskriminerende og uberettigede begrænsninger på udenlandske donationer til civilsamfundsorganisationer i strid med sine forpligtelser i henhold til artikel 63 i TEUF og artikel 7, 8 og 12 i chartret; der henviser til, at Kommissionen den 18. februar 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse til de ungarske myndigheder i betragtning af, at de ikke havde truffet de fornødne foranstaltninger for at efterkomme dommen; der henviser til, at Kommissionen den 20. juli 2021 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2021 anførte, at det ungarske parlament havde ophævet loven og indført nye regler om lovlighedskontrol for civilsamfundet, og at regeringskritiske civilsamfundsorganisationer fortsat var under pres; der henviser til, at den systematiske afvikling af retsstaten, demokratiet og de grundlæggende rettigheder har begrænset råderummet for oppositionspartier, civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og interessegrupper, så der ikke længere er plads til social dialog og høring; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 18. juni 2020 i sag C-78/18, Kommissionen mod Ungarn (gennemsigtighed i foreninger), konkluderede, at Ungarn ved at vedtage bestemmelserne (17) i lov nr. LXXVI af 2017 om gennemsigtighed i organisationer, der modtager støtte fra udlandet, havde indført diskriminerende og uberettigede begrænsninger på udenlandske donationer til civilsamfundsorganisationer i strid med sine forpligtelser i henhold til artikel 63 i TEUF og artikel 7, 8 og 12 i chartret; der henviser til, at Kommissionen den 18. februar 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse til de ungarske myndigheder i betragtning af, at de ikke havde truffet de fornødne foranstaltninger for at efterkomme dommen; der henviser til, at Kommissionen den 20. juli 2021 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2021 anførte, at det ungarske parlament havde ophævet loven og indført nye regler om lovlighedskontrol for civilsamfundet, og at regeringskritiske civilsamfundsorganisationer fortsat var under pres; der henviser til, at den systematiske afvikling af retsstaten, demokratiet og de grundlæggende rettigheder har begrænset råderummet for oppositionspartier, civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og interessegrupper, så der ikke længere er plads til social dialog og høring;

| BY. | der henviser til, at der ikke fandt nogen form for offentlig høring sted forud for vedtagelsen af den nye lov, og at NGO'er heller ikke blev hørt direkte — i strid med Venedigkommissionens henstilling i dens udtalelse af 20. juni 2017 om, at den offentlige høring så vidt muligt burde inddrage alle civilsamfundsorganisationer, hvis status, finansiering eller operationsområder ville blive berørt som følge af lovgivningens ikrafttræden; der henviser til, at disse organisationer i henhold til den nye lov nu kan underlægges regelmæssig finansiel kontrol foretaget af statsrevisionen; der henviser til, at civilsamfundsorganisationerne er bekymrede for, at statsrevisionen, som har til hovedopgave at overvåge anvendelsen af offentlige midler og ikke private donationer, vil blive brugt til at lægge større pres på dem; der henviser til, at civilsamfundsorganisationerne har advaret om, at staten med den nye NGO-lov vil gribe ind i foreningsfriheden for organisationer, der er oprettet på grundlag af organisationsretten, og i privatlivets fred for borgere, der forsvarer almenhedens interesse, og at loven er til skade for udøvelsen af ytringsfriheden og for den demokratiske offentlighed som helhed; der henviser til, at statsrevisionen indledte kontroller af snesevis af NGO'er den 17. maj 2022 og anmodede om deres regnskabs- og likviditetsstyringspolitikker; |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at der ikke fandt nogen form for offentlig høring sted forud for vedtagelsen af den nye lov, og at NGO'er heller ikke blev hørt direkte — i strid med Venedigkommissionens henstilling i dens udtalelse af 20. juni 2017 om, at den offentlige høring så vidt muligt burde inddrage alle civilsamfundsorganisationer, hvis status, finansiering eller operationsområder ville blive berørt som følge af lovgivningens ikrafttræden; der henviser til, at disse organisationer i henhold til den nye lov nu kan underlægges regelmæssig finansiel kontrol foretaget af statsrevisionen; der henviser til, at civilsamfundsorganisationerne er bekymrede for, at statsrevisionen, som har til hovedopgave at overvåge anvendelsen af offentlige midler og ikke private donationer, vil blive brugt til at lægge større pres på dem; der henviser til, at civilsamfundsorganisationerne har advaret om, at staten med den nye NGO-lov vil gribe ind i foreningsfriheden for organisationer, der er oprettet på grundlag af organisationsretten, og i privatlivets fred for borgere, der forsvarer almenhedens interesse, og at loven er til skade for udøvelsen af ytringsfriheden og for den demokratiske offentlighed som helhed; der henviser til, at statsrevisionen indledte kontroller af snesevis af NGO'er den 17. maj 2022 og anmodede om deres regnskabs- og likviditetsstyringspolitikker;

| BZ. | der henviser til, at det den 23. juli 2021 blev meddelt, at ikke var opnået enighed blandt donorlandene bag tilskuddene fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Norge — Island, Liechtenstein og Norge — om at udpege en fondsforvalter til at forvalte midlerne til civilsamfundet i Ungarn; der henviser til, at der som følge heraf ikke vil blive gennemført nogen programmer i indeværende finansieringsperiode, og at de 214,6 mio. EUR, der var afsat til Ungarn, dermed er annulleret; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at det den 23. juli 2021 blev meddelt, at ikke var opnået enighed blandt donorlandene bag tilskuddene fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Norge — Island, Liechtenstein og Norge — om at udpege en fondsforvalter til at forvalte midlerne til civilsamfundet i Ungarn; der henviser til, at der som følge heraf ikke vil blive gennemført nogen programmer i indeværende finansieringsperiode, og at de 214,6 mio. EUR, der var afsat til Ungarn, dermed er annulleret;

| CA. | der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR i deres fælles udtalelse af 17. december 2018 vedrørende sektion 253 i lov XLI af 20. juli 2018 om ændring af visse skattelove og andre relaterede love og vedrørende den særlige immigrationsafgift anførte, at afgiften på 25 % på den finansielle støtte til en immigrationsstøttende aktivitet, som gennemføres i Ungarn, eller på den finansielle støtte til driften af en organisation med en afdeling i Ungarn, som udfører immigrationsstøttende aktiviteter, ikke opfylder kravet om lovlighed og udgør et uberettiget indgreb i de berørte NGO'ers ytrings- og foreningsfrihed; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR i deres fælles udtalelse af 17. december 2018 vedrørende sektion 253 i lov XLI af 20. juli 2018 om ændring af visse skattelove og andre relaterede love og vedrørende den særlige immigrationsafgift anførte, at afgiften på 25 % på den finansielle støtte til en immigrationsstøttende aktivitet, som gennemføres i Ungarn, eller på den finansielle støtte til driften af en organisation med en afdeling i Ungarn, som udfører immigrationsstøttende aktiviteter, ikke opfylder kravet om lovlighed og udgør et uberettiget indgreb i de berørte NGO'ers ytrings- og foreningsfrihed;

| CB. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter et besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 understregede, at de lovgivningsmæssige foranstaltninger havde stigmatiseret og kriminaliseret aktiviteter i civilsamfundet, som burde anses for fuldt lovlige i et demokratisk samfund, at de havde en fortsat afskrækkende effekt på NGO'er, og at nogle af lovbestemmelserne var usædvanligt vage og vilkårlige og ikke blev gennemført i praksis; |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter et besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 understregede, at de lovgivningsmæssige foranstaltninger havde stigmatiseret og kriminaliseret aktiviteter i civilsamfundet, som burde anses for fuldt lovlige i et demokratisk samfund, at de havde en fortsat afskrækkende effekt på NGO'er, og at nogle af lovbestemmelserne var usædvanligt vage og vilkårlige og ikke blev gennemført i praksis;

| CC. | der henviser til, at FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder i sin rapport af 11. maj 2020 efter et besøg i Ungarn den 10.-17. juli 2019 bemærkede, at civilsamfundsorganisationer, som arbejdede med migranters rettigheder i Ungarn, havde oplevet mange forhindringer i forbindelse med udførelsen af deres lovlige og vigtige arbejde som følge af lovgivningsmæssige ændringer, finansielle restriktioner og andre operationelle og praktiske foranstaltninger truffet af de relevante myndigheder; der henviser til, at FN's særlige rapportør også bemærkede, at en række civilsamfundsorganisationer var blevet udsat for smædekampagner, som i nogle tilfælde var blevet efterfulgt af administrative eller strafferetlige undersøgelser; |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder i sin rapport af 11. maj 2020 efter et besøg i Ungarn den 10.-17. juli 2019 bemærkede, at civilsamfundsorganisationer, som arbejdede med migranters rettigheder i Ungarn, havde oplevet mange forhindringer i forbindelse med udførelsen af deres lovlige og vigtige arbejde som følge af lovgivningsmæssige ændringer, finansielle restriktioner og andre operationelle og praktiske foranstaltninger truffet af de relevante myndigheder; der henviser til, at FN's særlige rapportør også bemærkede, at en række civilsamfundsorganisationer var blevet udsat for smædekampagner, som i nogle tilfælde var blevet efterfulgt af administrative eller strafferetlige undersøgelser;

Retten til ligebehandling, herunder LGBTIQ-rettigheder

| CD. | der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder havde fået flere beføjelser, men at hans akkreditering blev nedgraderet som følge af bekymringer vedrørende hans uafhængighed; der henviser til, at Den Globale Alliance af Nationale Menneskerettighedsinstitutioner i rapporten og henstillingerne fra den virtuelle samling i dens Underudvalg for Akkreditering, som blev afholdt den 14.-25. marts 2022, anbefalede, at kommissæren for grundlæggende rettigheder blev nedgraderet til B-status, eftersom underudvalget ikke havde modtaget den skriftlige dokumentation, der var nødvendig for at godtgøre, at kommissæren reelt udøvede sit mandat i relation til udsatte grupper som f.eks. etniske mindretal, LGBTIQ-personer, menneskerettighedsforkæmpere, flygtninge og migranter eller i relation til vigtige menneskerettighedsspørgsmål som f.eks. mediepluralisme, civilsamfundsmæssigt råderum og domstolenes uafhængighed; der henviser til, at underudvalget var af den opfattelse, at kommissæren agerede på en måde, som i alvorlig grad bragte overholdelsen af Parisprincipperne om kriterierne for standarder for nationale menneskerettighedsinstitutioner i fare; der henviser til, at underudvalget også bemærkede problemer i forbindelse med udvælgelses- og udnævnelsesprocessen og med samarbejdet med civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at Kommissionen den 13. juli 2022 i landekapitlet om Ungarn i rapporten om retsstatssituationen 2022 anførte, at den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder havde fået flere beføjelser, men at hans akkreditering blev nedgraderet som følge af bekymringer vedrørende hans uafhængighed; der henviser til, at Den Globale Alliance af Nationale Menneskerettighedsinstitutioner i rapporten og henstillingerne fra den virtuelle samling i dens Underudvalg for Akkreditering, som blev afholdt den 14.-25. marts 2022, anbefalede, at kommissæren for grundlæggende rettigheder blev nedgraderet til B-status, eftersom underudvalget ikke havde modtaget den skriftlige dokumentation, der var nødvendig for at godtgøre, at kommissæren reelt udøvede sit mandat i relation til udsatte grupper som f.eks. etniske mindretal, LGBTIQ-personer, menneskerettighedsforkæmpere, flygtninge og migranter eller i relation til vigtige menneskerettighedsspørgsmål som f.eks. mediepluralisme, civilsamfundsmæssigt råderum og domstolenes uafhængighed; der henviser til, at underudvalget var af den opfattelse, at kommissæren agerede på en måde, som i alvorlig grad bragte overholdelsen af Parisprincipperne om kriterierne for standarder for nationale menneskerettighedsinstitutioner i fare; der henviser til, at underudvalget også bemærkede problemer i forbindelse med udvælgelses- og udnævnelsesprocessen og med samarbejdet med civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere;

| CE. | der henviser til, at det ungarske parlament den 15. juni 2021 vedtog en lov, som oprindeligt havde til formål at bekæmpe pædofili, men som efter ændringer foreslået af parlamentsmedlemmer fra det regerende Fidesz-parti nu indeholder bestemmelser, der forbyder afbildning af homoseksualitet og kønsskifte over for mindreårige; der henviser til, at loven forbyder, at homoseksualitet og kønsskifte indgår i seksualundervisning og foreskriver, at denne form for undervisning nu kun kan udføres af registrerede organisationer; der henviser til, at ændringer af loven om virksomheders annoncering og af medieloven kræver, at annoncer og indhold med LGBTI-personer skal klassificeres som kategori V (dvs. anbefales ikke til mindreårige); der henviser til, at associeringen af seksuel orientering og kønsidentitet med kriminelle handlinger såsom pædofili er uacceptabel og fører til yderligere diskrimination og stigmatisering af seksuelle minoriteter; der henviser til, at den ungarske regering som en konsekvens af de nationale regler, der forbyder eller begrænser adgang til indhold, som illustrerer den såkaldte »afvigelse fra en persons identitet svarende til dennes køn ved fødslen, kønsskifte eller homoseksualitet«, for unge under 18 år, udstedte et dekret, der pålægger forhandlere af børnebøger at pakke bøger og medier, der afbilder homoseksualitet, ind i »lukket emballage« og forbyder salget af bøger eller medier, der skildrer forhold mellem personer af samme køn eller kønsskifte, i en omkreds af 200 meter fra en skole eller kirke; der henviser til, at dette dekret blev anvendt på en børnebog med titlen »Fairyland is for everyone« udgivet af Labriz; |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at det ungarske parlament den 15. juni 2021 vedtog en lov, som oprindeligt havde til formål at bekæmpe pædofili, men som efter ændringer foreslået af parlamentsmedlemmer fra det regerende Fidesz-parti nu indeholder bestemmelser, der forbyder afbildning af homoseksualitet og kønsskifte over for mindreårige; der henviser til, at loven forbyder, at homoseksualitet og kønsskifte indgår i seksualundervisning og foreskriver, at denne form for undervisning nu kun kan udføres af registrerede organisationer; der henviser til, at ændringer af loven om virksomheders annoncering og af medieloven kræver, at annoncer og indhold med LGBTI-personer skal klassificeres som kategori V (dvs. anbefales ikke til mindreårige); der henviser til, at associeringen af seksuel orientering og kønsidentitet med kriminelle handlinger såsom pædofili er uacceptabel og fører til yderligere diskrimination og stigmatisering af seksuelle minoriteter; der henviser til, at den ungarske regering som en konsekvens af de nationale regler, der forbyder eller begrænser adgang til indhold, som illustrerer den såkaldte »afvigelse fra en persons identitet svarende til dennes køn ved fødslen, kønsskifte eller homoseksualitet«, for unge under 18 år, udstedte et dekret, der pålægger forhandlere af børnebøger at pakke bøger og medier, der afbilder homoseksualitet, ind i »lukket emballage« og forbyder salget af bøger eller medier, der skildrer forhold mellem personer af samme køn eller kønsskifte, i en omkreds af 200 meter fra en skole eller kirke; der henviser til, at dette dekret blev anvendt på en børnebog med titlen »Fairyland is for everyone« udgivet af Labriz;

| CF. | der henviser til, at Kommissionen den 2. december 2021 besluttede at sende en begrundet udtalelse til de ungarske myndigheder i betragtning af, at Ungarn ved at indføre en forpligtelse til at give oplysninger om fravigelse af »traditionelle kønsroller« begrænser forfatteres og bogforlæggeres ytringsfrihed (artikel 11 i chartret), på uberettiget vis forskelsbehandler på grund af seksuel orientering (artikel 21 i chartret) og anvender EU-reglerne om urimelig handelspraksis i direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (18) forkert; |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at Kommissionen den 2. december 2021 besluttede at sende en begrundet udtalelse til de ungarske myndigheder i betragtning af, at Ungarn ved at indføre en forpligtelse til at give oplysninger om fravigelse af »traditionelle kønsroller« begrænser forfatteres og bogforlæggeres ytringsfrihed (artikel 11 i chartret), på uberettiget vis forskelsbehandler på grund af seksuel orientering (artikel 21 i chartret) og anvender EU-reglerne om urimelig handelspraksis i direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (18) forkert;

| CG. | der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2022 besluttede at indbringe Ungarn for EU-Domstolen vedrørende Ungarns nationale regler, der har til formål at forbyde eller begrænse adgangen til indhold, som illustrerer den såkaldte »afvigelse fra en persons identitet svarende til dennes køn ved fødslen, kønsskifte eller homoseksualitet« for personer under 18 år; der henviser til, at Kommissionen navnligt konkluderede, at disse regler er i strid med direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (19), direktiv 2000/31/EF om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (20), samt den menneskelige værdighed, ytrings- og informationsfriheden, retten til respekt for privatlivet og retten til ikkeforskelsbehandling, som er fastsat i henholdsvis artikel 1, 7, 11 og 21 i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen også anførte, at de anfægtede bestemmelser på grund af alvoren af disse overtrædelser også er i strid med de fælles værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at 18 EU-medlemsstater den 22. juni 2021 i forbindelse med mødet i Rådet for almindelige anliggender tilsluttede sig en erklæring, som opponerede mod vedtagelsen af loven; |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2022 besluttede at indbringe Ungarn for EU-Domstolen vedrørende Ungarns nationale regler, der har til formål at forbyde eller begrænse adgangen til indhold, som illustrerer den såkaldte »afvigelse fra en persons identitet svarende til dennes køn ved fødslen, kønsskifte eller homoseksualitet« for personer under 18 år; der henviser til, at Kommissionen navnligt konkluderede, at disse regler er i strid med direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (19), direktiv 2000/31/EF om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (20), samt den menneskelige værdighed, ytrings- og informationsfriheden, retten til respekt for privatlivet og retten til ikkeforskelsbehandling, som er fastsat i henholdsvis artikel 1, 7, 11 og 21 i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen også anførte, at de anfægtede bestemmelser på grund af alvoren af disse overtrædelser også er i strid med de fælles værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at 18 EU-medlemsstater den 22. juni 2021 i forbindelse med mødet i Rådet for almindelige anliggender tilsluttede sig en erklæring, som opponerede mod vedtagelsen af loven;

| CH. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter et besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 beskrev, hvordan Ungarn gør tilbageskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder, at kvinders repræsentation i politik er påfaldende lav, at emner, der vedrører kvinder, i regeringens politik knyttes tæt til familieanliggender, og at myndighederne har standset gennemførelsen af en særlig strategi for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter et besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 beskrev, hvordan Ungarn gør tilbageskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder, at kvinders repræsentation i politik er påfaldende lav, at emner, der vedrører kvinder, i regeringens politik knyttes tæt til familieanliggender, og at myndighederne har standset gennemførelsen af en særlig strategi for ligestilling mellem kønnene;

| CI. | der henviser til, at FN's uafhængige ekspert i beskyttelse mod vold og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet i en udtalelse, som blev offentliggjort den 29. april 2020, indtrængende opfordrede Ungarn til at droppe foreslået lovgivning, som ville fratage transpersoner og personer med et andet kønsudtryk retten til juridisk anerkendelse og selvbestemmelse; |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at FN's uafhængige ekspert i beskyttelse mod vold og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet i en udtalelse, som blev offentliggjort den 29. april 2020, indtrængende opfordrede Ungarn til at droppe foreslået lovgivning, som ville fratage transpersoner og personer med et andet kønsudtryk retten til juridisk anerkendelse og selvbestemmelse;

| CJ. | der henviser til, at FN's Komité for Barnets Rettigheder den 3. marts 2020 i sine afsluttende bemærkninger til Ungarns sjette periodiske rapport opfordrede den ungarske regering til at skride til handling, vedtage en strategi og sørge for oplysning og støtte til udsatte børn, herunder særlige foranstaltninger rettet mod piger, romabørn, asylsøgende børn og migrantbørn samt homoseksuelle, biseksuelle, transkønnede og interseksuelle børn; der henviser til, at komitéen også udtrykte alvorlig bekymring over, at børn med handicap berøves deres familier og bor på institutioner, over de utilstrækkelige tiltag fra de ungarske myndigheders side for at bringe institutionaliseringen til ophør og fremme adgang til sundheds- og rehabiliteringstjenester og andre inklusionsaktiviteter, over tilfælde af seksuelt misbrug og mishandling af børn med handicap på institutioner, manglende oplysning om situationen for romabørn med handicap og den fortsatte stigmatisering, som børn med handicap udsættes for; |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at FN's Komité for Barnets Rettigheder den 3. marts 2020 i sine afsluttende bemærkninger til Ungarns sjette periodiske rapport opfordrede den ungarske regering til at skride til handling, vedtage en strategi og sørge for oplysning og støtte til udsatte børn, herunder særlige foranstaltninger rettet mod piger, romabørn, asylsøgende børn og migrantbørn samt homoseksuelle, biseksuelle, transkønnede og interseksuelle børn; der henviser til, at komitéen også udtrykte alvorlig bekymring over, at børn med handicap berøves deres familier og bor på institutioner, over de utilstrækkelige tiltag fra de ungarske myndigheders side for at bringe institutionaliseringen til ophør og fremme adgang til sundheds- og rehabiliteringstjenester og andre inklusionsaktiviteter, over tilfælde af seksuelt misbrug og mishandling af børn med handicap på institutioner, manglende oplysning om situationen for romabørn med handicap og den fortsatte stigmatisering, som børn med handicap udsættes for;

| CK. | der henviser til, at det ungarske parlament den 5. maj 2020 vedtog en beslutning om at afvise at ratificere konventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen); |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at det ungarske parlament den 5. maj 2020 vedtog en beslutning om at afvise at ratificere konventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen);

| CL. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 16. juli 2020 i sagen Rana mod Ungarn fastslog, at der var tale om en krænkelse af retten til respekt for privatlivet i en sag om en transseksuel mand fra Iran, som havde fået asyl i Ungarn, men som ikke lovligt kunne ændre sit køn og navn i dette land; der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 10. juni 2022 om det forestående skærpede tilsyn med gennemførelsen med bekymring bemærkede, at de ungarske myndigheder ikke har truffet nogen foranstaltninger til at skabe en passende løsning for lovligt fastboende tredjelandsstatsborgere, der ansøger om juridisk anerkendelse af køn; der endvidere henviser til, at det ungarske parlament i maj 2020 vedtog lovgivning, der gjorde retlig anerkendelse af køn umulig for ungarske transpersoner; |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 16. juli 2020 i sagen Rana mod Ungarn fastslog, at der var tale om en krænkelse af retten til respekt for privatlivet i en sag om en transseksuel mand fra Iran, som havde fået asyl i Ungarn, men som ikke lovligt kunne ændre sit køn og navn i dette land; der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 10. juni 2022 om det forestående skærpede tilsyn med gennemførelsen med bekymring bemærkede, at de ungarske myndigheder ikke har truffet nogen foranstaltninger til at skabe en passende løsning for lovligt fastboende tredjelandsstatsborgere, der ansøger om juridisk anerkendelse af køn; der endvidere henviser til, at det ungarske parlament i maj 2020 vedtog lovgivning, der gjorde retlig anerkendelse af køn umulig for ungarske transpersoner;

| CM. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i en udtalelse, som blev offentliggjort den 14. juni 2021, indtrængende opfordrede de ungarske parlamentarikere til at forkaste ændringsforslag, der forbyder drøftelser om seksuel og kønsmæssig identitet og mangfoldighed; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 13. december 2021 om foreneligheden af lov LXXIX fra 2021 om ændring af visse retsakter til beskyttelse af børn med de internationale menneskerettighedsstandarder konkluderede, at ændringerne vanskeligt kunne betragtes som forenelige med den europæiske menneskerettighedskonvention og de internationale menneskerettighedsstandarder, og indtrængende opfordrede de ungarske myndigheder til at ophæve en række bestemmelser; |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i en udtalelse, som blev offentliggjort den 14. juni 2021, indtrængende opfordrede de ungarske parlamentarikere til at forkaste ændringsforslag, der forbyder drøftelser om seksuel og kønsmæssig identitet og mangfoldighed; der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 13. december 2021 om foreneligheden af lov LXXIX fra 2021 om ændring af visse retsakter til beskyttelse af børn med de internationale menneskerettighedsstandarder konkluderede, at ændringerne vanskeligt kunne betragtes som forenelige med den europæiske menneskerettighedskonvention og de internationale menneskerettighedsstandarder, og indtrængende opfordrede de ungarske myndigheder til at ophæve en række bestemmelser;

| CN. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, henstillede, at forfatningsændringen vedrørende ægteskab som foreningen af én mand og én kvinde og tilføjelsen om, at »moderen skal være en kvinde, faderen skal være en mand«, ikke burde benyttes som anledning til at trække eksisterende love om beskyttelse af personer, der ikke er heteroseksuelle, tilbage eller til at ændre disse love til ulempe for dem; der henviser til, at Venedigkommissionen også henstillede, at fortolkningen og anvendelsen af de forfatningsmæssige ændringer, navnlig i forbindelse med udarbejdelsen af gennemførelsesbestemmelserne, burde ske på en sådan måde, at princippet om ikkeforskelsbehandling på alle områder, herunder på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet, blev omhyggeligt gennemført; der henviser til, at den endvidere bemærkede, at ændringen »Ungarn beskytter børns ret til en selvopfattet identitet, som svarer til deres køn ved fødslen«, burde ophæves eller ændres for at sikre, at den ikke fører til, at transseksuelle berøves deres ret til juridisk anerkendelse af deres erhvervede kønsidentitet; |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 2. juli 2021 om de forfatningsmæssige ændringer, der blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, henstillede, at forfatningsændringen vedrørende ægteskab som foreningen af én mand og én kvinde og tilføjelsen om, at »moderen skal være en kvinde, faderen skal være en mand«, ikke burde benyttes som anledning til at trække eksisterende love om beskyttelse af personer, der ikke er heteroseksuelle, tilbage eller til at ændre disse love til ulempe for dem; der henviser til, at Venedigkommissionen også henstillede, at fortolkningen og anvendelsen af de forfatningsmæssige ændringer, navnlig i forbindelse med udarbejdelsen af gennemførelsesbestemmelserne, burde ske på en sådan måde, at princippet om ikkeforskelsbehandling på alle områder, herunder på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet, blev omhyggeligt gennemført; der henviser til, at den endvidere bemærkede, at ændringen »Ungarn beskytter børns ret til en selvopfattet identitet, som svarer til deres køn ved fødslen«, burde ophæves eller ændres for at sikre, at den ikke fører til, at transseksuelle berøves deres ret til juridisk anerkendelse af deres erhvervede kønsidentitet;

| CO. | der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 18. oktober 2021 om ændringerne af loven om ligebehandling og fremme af lige muligheder og af loven om kommissæren for grundlæggende rettigheder, som blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, anførte, at der var risici forbundet med sammenlægningen af ligestillingsorganerne med de nationale menneskerettighedsinstitutioner, herunder, men ikke begrænset til, forskellige traditioner, retlige procedurer og tilgange, som disse institutioner måtte have, og bemærkede, at sammenstødet mellem de beføjelser, som kommissæren allerede havde i medfør af lov CXI, og dem, der blev erhvervet i vedkommendes egenskab af efterfølger for den ungarske ligestillingsmyndighed, var et klart bevis på en risiko, der kunne undergrave effektiviteten af arbejdet med at fremme ligestilling og bekæmpe forskelsbehandling; |
| --- | --- |

CO.

der henviser til, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 18. oktober 2021 om ændringerne af loven om ligebehandling og fremme af lige muligheder og af loven om kommissæren for grundlæggende rettigheder, som blev vedtaget af det ungarske parlament i december 2020, anførte, at der var risici forbundet med sammenlægningen af ligestillingsorganerne med de nationale menneskerettighedsinstitutioner, herunder, men ikke begrænset til, forskellige traditioner, retlige procedurer og tilgange, som disse institutioner måtte have, og bemærkede, at sammenstødet mellem de beføjelser, som kommissæren allerede havde i medfør af lov CXI, og dem, der blev erhvervet i vedkommendes egenskab af efterfølger for den ungarske ligestillingsmyndighed, var et klart bevis på en risiko, der kunne undergrave effektiviteten af arbejdet med at fremme ligestilling og bekæmpe forskelsbehandling;

| CP. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i en udtalelse, som blev offentliggjort den 13. januar 2022, bekræftede, at den ungarske regerings beslutning om at gennemføre en national folkeafstemning om børns adgang til oplysninger om seksuel orientering og kønsidentitetsspørgsmål samme dag som parlamentsvalget var dybt beklagelig, idet den fremmede instrumentaliseringen af LGBTIQ-personers menneskerettigheder; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at de retlige rammer for folkeafstemningen i vid udstrækning er utilstrækkelige og ikke sikrer lige vilkår for folkeafstemningskampagner, idet de ikke lever op til de vigtigste anbefalinger i henhold til international god praksis, og at regeringen i henhold til en ændring fra 2018 har alle kampagnerettighederne, når den er initiativtager til en folkeafstemning, hvilket er i strid med international god praksis, og at myndighederne ikke er forpligtet til at give vælgerne objektive oplysninger om folkeafstemningens spørgsmål eller fortalernes og modstandernes holdninger, hvilket udfordrer vælgernes evne til at træffe et informeret valg; der henviser til, at folkeafstemningen mod LGBTIQ-personer, som blev afholdt i Ungarn den 3. april 2022, var ugyldig, idet ingen af valgmulighederne (»ja« eller »nej«) opnåede 50 % af stemmerne; der henviser til, at folkeafstemningen i vide kredse er blevet kritiseret for at krænke princippet om ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

CP.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i en udtalelse, som blev offentliggjort den 13. januar 2022, bekræftede, at den ungarske regerings beslutning om at gennemføre en national folkeafstemning om børns adgang til oplysninger om seksuel orientering og kønsidentitetsspørgsmål samme dag som parlamentsvalget var dybt beklagelig, idet den fremmede instrumentaliseringen af LGBTIQ-personers menneskerettigheder; der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at de retlige rammer for folkeafstemningen i vid udstrækning er utilstrækkelige og ikke sikrer lige vilkår for folkeafstemningskampagner, idet de ikke lever op til de vigtigste anbefalinger i henhold til international god praksis, og at regeringen i henhold til en ændring fra 2018 har alle kampagnerettighederne, når den er initiativtager til en folkeafstemning, hvilket er i strid med international god praksis, og at myndighederne ikke er forpligtet til at give vælgerne objektive oplysninger om folkeafstemningens spørgsmål eller fortalernes og modstandernes holdninger, hvilket udfordrer vælgernes evne til at træffe et informeret valg; der henviser til, at folkeafstemningen mod LGBTIQ-personer, som blev afholdt i Ungarn den 3. april 2022, var ugyldig, idet ingen af valgmulighederne (»ja« eller »nej«) opnåede 50 % af stemmerne; der henviser til, at folkeafstemningen i vide kredse er blevet kritiseret for at krænke princippet om ikkeforskelsbehandling;

| CQ. | der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at mindre end 20 % af alle kandidater var kvinder, hvilket i væsentlig grad begrænsede mulighederne for at ændre den lave repræsentation af kvinder i national politik i Ungarn; der henviser til, at andelen af kvinder i det ungarske parlament, der blev valgt i 2022, er 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

der henviser til, at OSCE's internationale valgobservationsmission den 29. juli 2022 i sin endelige rapport fremhævede, at mindre end 20 % af alle kandidater var kvinder, hvilket i væsentlig grad begrænsede mulighederne for at ændre den lave repræsentation af kvinder i national politik i Ungarn; der henviser til, at andelen af kvinder i det ungarske parlament, der blev valgt i 2022, er 14 %;

| CR. | der henviser til, at FN's Komité for Rettigheder for Personer med Handicap i sine afsluttende bemærkninger af 25. marts 2022 til Ungarns kombinerede anden og tredje rapport udtrykte bekymring over, at personer med handicap ikke har en mekanisme til at træffe en selvstændig beslutning, og henstillede, at Ungarn ændrede sin lovgivning for at sikre, at støttet beslutningstagning respekterer handicappedes værdighed, selvstændighed, vilje og præferencer, når de gør brug af deres rets- og handleevne; der henviser til, at komitéen også henstillede, at Ungarn omformede sine foranstaltninger og omdirigerede sine budgetter til samfundsbaserede støttetjenester såsom personlig bistand med henblik på at yde støtte til personer med handicap, så de kan leve uafhængigt og på lige fod i samfundet; |
| --- | --- |

CR.

der henviser til, at FN's Komité for Rettigheder for Personer med Handicap i sine afsluttende bemærkninger af 25. marts 2022 til Ungarns kombinerede anden og tredje rapport udtrykte bekymring over, at personer med handicap ikke har en mekanisme til at træffe en selvstændig beslutning, og henstillede, at Ungarn ændrede sin lovgivning for at sikre, at støttet beslutningstagning respekterer handicappedes værdighed, selvstændighed, vilje og præferencer, når de gør brug af deres rets- og handleevne; der henviser til, at komitéen også henstillede, at Ungarn omformede sine foranstaltninger og omdirigerede sine budgetter til samfundsbaserede støttetjenester såsom personlig bistand med henblik på at yde støtte til personer med handicap, så de kan leve uafhængigt og på lige fod i samfundet;

Rettigheder for personer, som tilhører mindretal, herunder romaer og jøder, og beskyttelse mod hadefulde udtalelser mod sådanne mindretal

| CS. | der henviser til, at Kommissionen den 9. juni 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse til Ungarn, da landets nationale lovgivning ikke fuldt ud overholdt EU-reglerne om forbud mod forskelsbehandling i henhold til direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (21) og direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (22), som pålægger medlemsstaterne at fastsætte effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner mod forskelsbehandling; der henviser til, at der skete en afgørende ændring i juli 2020, da Ungarn ændrede den nationale sanktionsordning, som pålagde domstolene kun at give moralsk oprejsning for forskelsbehandling på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet i form af uddannelses- eller undervisningstjenester, og ikke i form af et engangsbeløb; der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har opfordret medlemsstaterne til at bekæmpe sigøjnerhad ved hjælp af effektive lovgivningsmæssige og politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

CS.

der henviser til, at Kommissionen den 9. juni 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse til Ungarn, da landets nationale lovgivning ikke fuldt ud overholdt EU-reglerne om forbud mod forskelsbehandling i henhold til direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (21) og direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (22), som pålægger medlemsstaterne at fastsætte effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner mod forskelsbehandling; der henviser til, at der skete en afgørende ændring i juli 2020, da Ungarn ændrede den nationale sanktionsordning, som pålagde domstolene kun at give moralsk oprejsning for forskelsbehandling på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet i form af uddannelses- eller undervisningstjenester, og ikke i form af et engangsbeløb; der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har opfordret medlemsstaterne til at bekæmpe sigøjnerhad ved hjælp af effektive lovgivningsmæssige og politiske foranstaltninger;

| CT. | der henviser til, at Kommissionen den 2. december 2021 sendte en åbningsskrivelse vedrørende gennemførelsen af Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (23), eftersom de ungarske retlige rammer ikke kriminaliserer offentlig accept, benægtelse eller grov bagatellisering af internationale forbrydelser og ikke sikrer, at racistiske og fremmedfjendske motiver betragtes som en skærpende omstændighed, eller at nationale domstole tager sådanne motiver i betragtning i forbindelse med enhver begået forbrydelse; |
| --- | --- |

CT.

der henviser til, at Kommissionen den 2. december 2021 sendte en åbningsskrivelse vedrørende gennemførelsen af Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (23), eftersom de ungarske retlige rammer ikke kriminaliserer offentlig accept, benægtelse eller grov bagatellisering af internationale forbrydelser og ikke sikrer, at racistiske og fremmedfjendske motiver betragtes som en skærpende omstændighed, eller at nationale domstole tager sådanne motiver i betragtning i forbindelse med enhver begået forbrydelse;

| CU. | der henviser til, at FN's Racediskriminationskomité den 6. juni 2019 i sine afsluttende bemærkninger til Ungarns kombinerede 18. til 25. periodiske rapporter anførte, at den var dybt foruroliget over udbredelsen af racistisk hadefuld tale mod romaer, migranter, flygtninge, asylansøgere og andre mindretal, som giver næring til had og intolerance og til tider tilskynder til vold mod sådanne grupper, navnlig fra ledende politikere og medier, herunder på internettet; der henviser til, at komitéen især var dybt foruroliget over rapporter om, at offentlige personer, herunder på højeste niveau, var kommet med udtalelser, der kunne fremme racehad, navnlig som led i regeringens kampagne mod indvandrere og flygtninge, der blev indledt i 2015, og over tilstedeværelsen og funktionen af organisationer, der fremmer racehad; der henviser til, at komitéen, selv om den noterede sig oplysningerne om de foranstaltninger, der var truffet for at forbedre romaernes situation, bl.a. inden for sundhed og uddannelse samt gennem den nationale strategi for social integration fra 2011, stadig var meget bekymret over den vedvarende forskelsbehandling af romaer og den udskilning og ekstreme fattigdom, de oplever; |
| --- | --- |

CU.

der henviser til, at FN's Racediskriminationskomité den 6. juni 2019 i sine afsluttende bemærkninger til Ungarns kombinerede 18. til 25. periodiske rapporter anførte, at den var dybt foruroliget over udbredelsen af racistisk hadefuld tale mod romaer, migranter, flygtninge, asylansøgere og andre mindretal, som giver næring til had og intolerance og til tider tilskynder til vold mod sådanne grupper, navnlig fra ledende politikere og medier, herunder på internettet; der henviser til, at komitéen især var dybt foruroliget over rapporter om, at offentlige personer, herunder på højeste niveau, var kommet med udtalelser, der kunne fremme racehad, navnlig som led i regeringens kampagne mod indvandrere og flygtninge, der blev indledt i 2015, og over tilstedeværelsen og funktionen af organisationer, der fremmer racehad; der henviser til, at komitéen, selv om den noterede sig oplysningerne om de foranstaltninger, der var truffet for at forbedre romaernes situation, bl.a. inden for sundhed og uddannelse samt gennem den nationale strategi for social integration fra 2011, stadig var meget bekymret over den vedvarende forskelsbehandling af romaer og den udskilning og ekstreme fattigdom, de oplever;

| CV. | der henviser til, at Europarådets rådgivende udvalg for rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal i sin femte udtalelse om Ungarn, som blev vedtaget den 26. maj 2020, anførte, at selv om Ungarn havde bibeholdt sin politik om at støtte nationale mindretal, som var baseret på en solid lovgivningsramme, var det fortsat nødvendigt at gøre noget ved de strukturelle vanskeligheder, som romaerne oplever på alle områder af det offentlige og private liv, herunder uddannelse, beskæftigelse, bolig og adgang til sundhedspleje; der henviser til, at udvalget understregede nødvendigheden af at træffe hasteforanstaltninger for at afhjælpe romaernes situation, bekæmpe skolefrafald og fremme inkluderende uddannelse af høj kvalitet, herunder i områder, der var udskilt fra det omkringliggende samfund; der henviser til, at det endvidere påpegede, at der i ugunstigt stillede regioner var behov for større komplementaritet mellem nationale og lokale politikker for at tilvejebringe langsigtede løsninger på beskæftigelses- og boligproblemerne, samtidig med at adgangen til sundhedspleje og sociale tjenester stadig var forbundet med alvorlige praktiske hindringer, navnlig til skade for romakvinder og -børn; |
| --- | --- |

CV.

der henviser til, at Europarådets rådgivende udvalg for rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal i sin femte udtalelse om Ungarn, som blev vedtaget den 26. maj 2020, anførte, at selv om Ungarn havde bibeholdt sin politik om at støtte nationale mindretal, som var baseret på en solid lovgivningsramme, var det fortsat nødvendigt at gøre noget ved de strukturelle vanskeligheder, som romaerne oplever på alle områder af det offentlige og private liv, herunder uddannelse, beskæftigelse, bolig og adgang til sundhedspleje; der henviser til, at udvalget understregede nødvendigheden af at træffe hasteforanstaltninger for at afhjælpe romaernes situation, bekæmpe skolefrafald og fremme inkluderende uddannelse af høj kvalitet, herunder i områder, der var udskilt fra det omkringliggende samfund; der henviser til, at det endvidere påpegede, at der i ugunstigt stillede regioner var behov for større komplementaritet mellem nationale og lokale politikker for at tilvejebringe langsigtede løsninger på beskæftigelses- og boligproblemerne, samtidig med at adgangen til sundhedspleje og sociale tjenester stadig var forbundet med alvorlige praktiske hindringer, navnlig til skade for romakvinder og -børn;

| CW. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 10. juni 2022 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Horváth og Kiss mod Ungarn mindede om, at den pågældende sag vedrørte diskriminerende fejlanbringelse og overrepræsentation af romabørn i specialskoler for børn med mentale handicap, og at staten havde en positiv forpligtelse til at undgå at fastholde diskriminerende praksis; der henviser til, at udvalget på det kraftigste gentog sin opfordring til myndighederne om at fremlægge eksempler, der viste, at de administrative og retlige klagemuligheder var effektive i forhold til ekspertudvalgenes konklusioner og om at supplere de statistiske data, der er fremlagt i denne forbindelse, opfordrede myndighederne til at supplere de statistiske oplysninger med etisk opdelte data, der viser antallet af klager indgivet i sager om romabørn, og gentog på det kraftigste deres opfordring til myndighederne om at fremlægge yderligere oplysninger om alle relevante procedurer for kommissæren for grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

CW.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité i sin afgørelse af 10. juni 2022 om det forestående skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Horváth og Kiss mod Ungarn mindede om, at den pågældende sag vedrørte diskriminerende fejlanbringelse og overrepræsentation af romabørn i specialskoler for børn med mentale handicap, og at staten havde en positiv forpligtelse til at undgå at fastholde diskriminerende praksis; der henviser til, at udvalget på det kraftigste gentog sin opfordring til myndighederne om at fremlægge eksempler, der viste, at de administrative og retlige klagemuligheder var effektive i forhold til ekspertudvalgenes konklusioner og om at supplere de statistiske data, der er fremlagt i denne forbindelse, opfordrede myndighederne til at supplere de statistiske oplysninger med etisk opdelte data, der viser antallet af klager indgivet i sager om romabørn, og gentog på det kraftigste deres opfordring til myndighederne om at fremlægge yderligere oplysninger om alle relevante procedurer for kommissæren for grundlæggende rettigheder;

| CX. | der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Balázs mod Ungarn vedrørende overtrædelser af forbuddet mod forskelsbehandling sammenholdt med forbuddet mod umenneskelig eller nedværdigende behandling på grund af myndighedernes manglende gennemførelse af effektive undersøgelser af spørgsmålet om mulige racemæssige motiver til den mishandling, som politifolk har påført de sagsøgende romaer, stadig ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

CX.

der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Balázs mod Ungarn vedrørende overtrædelser af forbuddet mod forskelsbehandling sammenholdt med forbuddet mod umenneskelig eller nedværdigende behandling på grund af myndighedernes manglende gennemførelse af effektive undersøgelser af spørgsmålet om mulige racemæssige motiver til den mishandling, som politifolk har påført de sagsøgende romaer, stadig ikke er afsluttet;

| CY. | der henviser til, at Parlamentets ledere af politiske grupper den 29. juli 2022 vedtog en erklæring, der fordømte premierminister Viktor Orbáns åbenlyst racistiske erklæringer om, at de ikke ønskede at blive et »folk af blandet race«, og understregede, at disse erklæringer er i strid med vores værdier, som også er nedfældet i EU-traktaterne; |
| --- | --- |

CY.

der henviser til, at Parlamentets ledere af politiske grupper den 29. juli 2022 vedtog en erklæring, der fordømte premierminister Viktor Orbáns åbenlyst racistiske erklæringer om, at de ikke ønskede at blive et »folk af blandet race«, og understregede, at disse erklæringer er i strid med vores værdier, som også er nedfældet i EU-traktaterne;

Migranters, asylansøgeres og flygtninges grundlæggende rettigheder

| CZ. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 19. marts 2020 i sag C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), fastslog, at direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (24) udelukker national lovgivning, som giver mulighed for, at en ansøgning om international beskyttelse kan afvises med den begrundelse, at ansøgeren er ankommet til medlemsstatens område via en stat, hvor den pågældende person ikke har været udsat for forfølgelse eller risiko for alvorlig skade, eller hvor der er garanteret en tilstrækkelig grad af beskyttelse; der henviser til, at EU-Domstolen konkluderede, at direktivet også udelukker national lovgivning, som fastsætter en tidsfrist på otte dage, inden for hvilken en domstol, der behandler en klage over en afgørelse om afvisning af en ansøgning om international beskyttelse, skal træffe afgørelse, når denne domstol ikke inden for en sådan frist er i stand til at sikre, at de materielle regler og processuelle garantier, som ansøgeren har i henhold til EU-retten, er effektive; |
| --- | --- |

CZ.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 19. marts 2020 i sag C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), fastslog, at direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (24) udelukker national lovgivning, som giver mulighed for, at en ansøgning om international beskyttelse kan afvises med den begrundelse, at ansøgeren er ankommet til medlemsstatens område via en stat, hvor den pågældende person ikke har været udsat for forfølgelse eller risiko for alvorlig skade, eller hvor der er garanteret en tilstrækkelig grad af beskyttelse; der henviser til, at EU-Domstolen konkluderede, at direktivet også udelukker national lovgivning, som fastsætter en tidsfrist på otte dage, inden for hvilken en domstol, der behandler en klage over en afgørelse om afvisning af en ansøgning om international beskyttelse, skal træffe afgørelse, når denne domstol ikke inden for en sådan frist er i stand til at sikre, at de materielle regler og processuelle garantier, som ansøgeren har i henhold til EU-retten, er effektive;

| DA. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 2. april 2020 i de forenede sager C-715/17, C-718/17 og C-719/17, herunder Kommissionen mod Ungarn (midlertidig ordning for flytning af ansøgere om international beskyttelse), fastslog, at Ungarn, ved ikke med regelmæssige mellemrum og mindst hver tredje måned at oplyse et passende antal af ansøgere om international beskyttelse, der hurtigt kan flyttes til landets område, siden den 25. december 2015 har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 (25) og derfor ikke har opfyldt sine efterfølgende flytningsforpligtelser i henhold til artikel 5, stk. 4-11, i nævnte afgørelse; |
| --- | --- |

DA.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 2. april 2020 i de forenede sager C-715/17, C-718/17 og C-719/17, herunder Kommissionen mod Ungarn (midlertidig ordning for flytning af ansøgere om international beskyttelse), fastslog, at Ungarn, ved ikke med regelmæssige mellemrum og mindst hver tredje måned at oplyse et passende antal af ansøgere om international beskyttelse, der hurtigt kan flyttes til landets område, siden den 25. december 2015 har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 (25) og derfor ikke har opfyldt sine efterfølgende flytningsforpligtelser i henhold til artikel 5, stk. 4-11, i nævnte afgørelse;

| DB. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 14. maj 2020 i de forenede sager C-924/19PPU og C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság and Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, fastslog, at direktiv 2008/115/EF om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (26) og direktiv 2013/33/EU om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (27) indebærer, at den forpligtelse, der pålægges en tredjelandsstatsborger til permanent at forblive i et afgrænset og lukket transitområde, inden for hvilket denne statsborgers bevægelser begrænses og overvåges, og som den pågældende ikke lovligt kan forlade frivilligt i nogen retning, synes at udgøre en berøvelse af frihed, der er kendetegnende for en »frihedsberøvelse« i disse direktivers forstand; der henviser til, at EU-Domstolen anførte, at EU-retten udelukker en række af bestemmelserne i den ungarske lovgivning; |
| --- | --- |

DB.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 14. maj 2020 i de forenede sager C-924/19PPU og C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság and Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, fastslog, at direktiv 2008/115/EF om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (26) og direktiv 2013/33/EU om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (27) indebærer, at den forpligtelse, der pålægges en tredjelandsstatsborger til permanent at forblive i et afgrænset og lukket transitområde, inden for hvilket denne statsborgers bevægelser begrænses og overvåges, og som den pågældende ikke lovligt kan forlade frivilligt i nogen retning, synes at udgøre en berøvelse af frihed, der er kendetegnende for en »frihedsberøvelse« i disse direktivers forstand; der henviser til, at EU-Domstolen anførte, at EU-retten udelukker en række af bestemmelserne i den ungarske lovgivning;

| DC. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 17. december 2020 i sag C-808/18, Kommissionen mod Ungarn (modtagelse af ansøgere om international beskyttelse), fastslog, at Ungarn havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til direktiv 2008/115/EF, 2013/32/EU og 2013/33/EU ved: i) at fastsætte, at ansøgninger om international beskyttelse fra tredjelandsstatsborgere eller statsløse kun kunne indgives i transitområderne Röszke og Tompa, idet den samtidig havde begrænset antallet af ansøgere, der dagligt fik tilladelse til at indrejse i disse transitområder, drastisk ii) at indføre en generaliseret ordning om frihedsberøvelse af ansøgere om international beskyttelse i transitområderne Röszke og Tompa uden at overholde de betingelser og garantier, der følger af disse bestemmelser iii) at tillade udsendelse af alle tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på dets område, uden at overholde de procedurer og garantier, der er fastsat i gældende EU-ret og iv) gøre ansøgere om international beskyttelses udøvelse af deres ret til at forblive på dets område til genstand for betingelser, som var i strid med EU-retten; der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) den 27. januar 2021 meddelte, at det indstillede sine operationer i Ungarn efter EU-Domstolens afgørelse; der henviser til, at Kommissionen den 12. november 2021 besluttede at anlægge sag mod Ungarn ved EU-Domstolen for ikke at have efterkommet dommen og krævede, at EU-Domstolen pålagde landet at betale bøder (Sag C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 17. december 2020 i sag C-808/18, Kommissionen mod Ungarn (modtagelse af ansøgere om international beskyttelse), fastslog, at Ungarn havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til direktiv 2008/115/EF, 2013/32/EU og 2013/33/EU ved: i) at fastsætte, at ansøgninger om international beskyttelse fra tredjelandsstatsborgere eller statsløse kun kunne indgives i transitområderne Röszke og Tompa, idet den samtidig havde begrænset antallet af ansøgere, der dagligt fik tilladelse til at indrejse i disse transitområder, drastisk ii) at indføre en generaliseret ordning om frihedsberøvelse af ansøgere om international beskyttelse i transitområderne Röszke og Tompa uden at overholde de betingelser og garantier, der følger af disse bestemmelser iii) at tillade udsendelse af alle tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på dets område, uden at overholde de procedurer og garantier, der er fastsat i gældende EU-ret og iv) gøre ansøgere om international beskyttelses udøvelse af deres ret til at forblive på dets område til genstand for betingelser, som var i strid med EU-retten; der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) den 27. januar 2021 meddelte, at det indstillede sine operationer i Ungarn efter EU-Domstolens afgørelse; der henviser til, at Kommissionen den 12. november 2021 besluttede at anlægge sag mod Ungarn ved EU-Domstolen for ikke at have efterkommet dommen og krævede, at EU-Domstolen pålagde landet at betale bøder (Sag C-123/22);

| DD. | der henviser til, at Kommissionen den 9. juni 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse og en begrundet udtalelse til de ungarske myndigheder, fordi de ikke fuldt ud havde gennemført direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse, for så vidt angik bestemmelser om personlig samtale, lægeundersøgelse, garantier for uledsagede mindreårige og teenagere og om proceduren for asylsagsbehandlingen; |
| --- | --- |

DD.

der henviser til, at Kommissionen den 9. juni 2021 besluttede at sende en åbningsskrivelse og en begrundet udtalelse til de ungarske myndigheder, fordi de ikke fuldt ud havde gennemført direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse, for så vidt angik bestemmelser om personlig samtale, lægeundersøgelse, garantier for uledsagede mindreårige og teenagere og om proceduren for asylsagsbehandlingen;

| DE. | der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2021 besluttede at anlægge sag mod Ungarn ved EU-Domstolen, da den anså den nye asylprocedure for at være uforenelig med artikel 6 i direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse, fortolket i lyset af artikel 18 i chartret (sag C-823/21, Kommissionen mod Ungarn); |
| --- | --- |

DE.

der henviser til, at Kommissionen den 15. juli 2021 besluttede at anlægge sag mod Ungarn ved EU-Domstolen, da den anså den nye asylprocedure for at være uforenelig med artikel 6 i direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse, fortolket i lyset af artikel 18 i chartret (sag C-823/21, Kommissionen mod Ungarn);

| DF. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 16. november 2021 i sag C-821/19, Kommissionen mod Ungarn (»Kriminalisering af hjælp til asylansøgere«), fastslog, at Ungarn havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til: i) artikel 33, stk. 2, i direktiv 2013/32/EU ved at tillade, at en ansøgning om international beskyttelse kunne afvises med den begrundelse, at ansøgeren var ankommet til landets område via en stat, hvor den pågældende person ikke havde været udsat for forfølgelse eller risiko for alvorlig skade, eller hvor der var garanteret en tilstrækkelig grad af beskyttelse ii) artikel 8, stk. 2, og artikel 22, stk. 1, i direktiv 2013/32/EU og artikel 10, stk. 4, i direktiv 2013/33/EU ved i sin nationale lovgivning at kriminalisere handlinger foretaget af enhver person, der i forbindelse med en organisatorisk aktivitet yder bistand i form af indgivelse eller indsendelse af en asylansøgning på sit område, når det kan bevises ud over enhver rimelig tvivl, at den pågældende person var klar over, at ansøgningen ikke kunne accepteres i henhold til den pågældende lovgivning, og iii) artikel 8, stk. 2, artikel 12, stk. 1, litra c), og artikel 22, stk. 1, i direktiv 2013/32/EU og artikel 10, stk. 4, i direktiv 2013/33/EU ved at forhindre enhver person, der mistænkes for at have begået en sådan lovovertrædelse, i at nærme sig dets ydre grænser; |
| --- | --- |

DF.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin dom af 16. november 2021 i sag C-821/19, Kommissionen mod Ungarn (»Kriminalisering af hjælp til asylansøgere«), fastslog, at Ungarn havde tilsidesat sine forpligtelser i henhold til: i) artikel 33, stk. 2, i direktiv 2013/32/EU ved at tillade, at en ansøgning om international beskyttelse kunne afvises med den begrundelse, at ansøgeren var ankommet til landets område via en stat, hvor den pågældende person ikke havde været udsat for forfølgelse eller risiko for alvorlig skade, eller hvor der var garanteret en tilstrækkelig grad af beskyttelse ii) artikel 8, stk. 2, og artikel 22, stk. 1, i direktiv 2013/32/EU og artikel 10, stk. 4, i direktiv 2013/33/EU ved i sin nationale lovgivning at kriminalisere handlinger foretaget af enhver person, der i forbindelse med en organisatorisk aktivitet yder bistand i form af indgivelse eller indsendelse af en asylansøgning på sit område, når det kan bevises ud over enhver rimelig tvivl, at den pågældende person var klar over, at ansøgningen ikke kunne accepteres i henhold til den pågældende lovgivning, og iii) artikel 8, stk. 2, artikel 12, stk. 1, litra c), og artikel 22, stk. 1, i direktiv 2013/32/EU og artikel 10, stk. 4, i direktiv 2013/33/EU ved at forhindre enhver person, der mistænkes for at have begået en sådan lovovertrædelse, i at nærme sig dets ydre grænser;

| DG. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter besøget i Ungarn den 4.-8. februar 2019 konstaterede, at den holdning, som regeringen havde indtaget over for indvandring og asylansøgere siden 2015, havde resulteret i en lovgivningsramme, der underminerede modtagelsen af asylansøgere og integrationen af konventionsflygtninge som foreskrevet i internationale menneskerettighedsforpligtelser; |
| --- | --- |

DG.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder i sin rapport af 21. maj 2019 efter besøget i Ungarn den 4.-8. februar 2019 konstaterede, at den holdning, som regeringen havde indtaget over for indvandring og asylansøgere siden 2015, havde resulteret i en lovgivningsramme, der underminerede modtagelsen af asylansøgere og integrationen af konventionsflygtninge som foreskrevet i internationale menneskerettighedsforpligtelser;

| DH. | der henviser til, at Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf den 17. marts 2020 i sin rapport efter et besøg i Ungarn i 2018 fremhævede, at der ikke var gjort noget siden komitéens ad hoc-besøg i 2017 for at indføre effektive beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre mishandling af personer, der blev tilbagesendt af ungarsk politi gennem grænsehegnet mod Serbien, og at det også var tydeligt, at der stadig ikke var nogen retsmidler, der kunne yde sådanne personer effektiv beskyttelse mod tvangsmæssig tilbagesendelse og/eller refoulement, herunder »kæde-refoulement«; |
| --- | --- |

DH.

der henviser til, at Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf den 17. marts 2020 i sin rapport efter et besøg i Ungarn i 2018 fremhævede, at der ikke var gjort noget siden komitéens ad hoc-besøg i 2017 for at indføre effektive beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre mishandling af personer, der blev tilbagesendt af ungarsk politi gennem grænsehegnet mod Serbien, og at det også var tydeligt, at der stadig ikke var nogen retsmidler, der kunne yde sådanne personer effektiv beskyttelse mod tvangsmæssig tilbagesendelse og/eller refoulement, herunder »kæde-refoulement«;

| DI. | der henviser til, at FN's Komité for Afskaffelse af Racediskrimination i sine afsluttende bemærkninger af 6. juni 2019 om Ungarns kombinerede 18.-25. periodiske rapport udtrykte bekymring over den stærkt foruroligende situation for asylansøgere, flygtninge og migranter og over rapporter om, at non-refoulement-princippet ikke blev overholdt fuldt ud i lovgivningen og i praksis; der henviser til, at komitéen også var dybt foruroliget over den rapporterede overdrevne brug af magt og vold fra retshåndhævende myndigheders side mod tredjelandsstatsborgere, som blev fundet hvor som helst i Ungarn, samtidig med at dem, der blev fundet tæt på grænsen til Serbien blev »presset tilbage«, hvilket førte til kvæstelser og legemsbeskadigelse; |
| --- | --- |

DI.

der henviser til, at FN's Komité for Afskaffelse af Racediskrimination i sine afsluttende bemærkninger af 6. juni 2019 om Ungarns kombinerede 18.-25. periodiske rapport udtrykte bekymring over den stærkt foruroligende situation for asylansøgere, flygtninge og migranter og over rapporter om, at non-refoulement-princippet ikke blev overholdt fuldt ud i lovgivningen og i praksis; der henviser til, at komitéen også var dybt foruroliget over den rapporterede overdrevne brug af magt og vold fra retshåndhævende myndigheders side mod tredjelandsstatsborgere, som blev fundet hvor som helst i Ungarn, samtidig med at dem, der blev fundet tæt på grænsen til Serbien blev »presset tilbage«, hvilket førte til kvæstelser og legemsbeskadigelse;

| DJ. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 2. marts 2021 i sagen R.R. m.fl. mod Ungarn fastslog, at manglen på mad til den første ansøger (R.R.) og de øvrige ansøgeres (en gravid kvinde og børn) opholdsbetingelser havde ført til en overtrædelse af forbuddet mod umenneskelig eller nedværdigende behandling; der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen også fandt, at ansøgernes ophold i transitområdet havde udgjort en de facto frihedsberøvelse, og at fraværet af en formel afgørelse fra myndighedernes side og en procedure, hvorved lovligheden af deres tilbageholdelse hurtigt kunne have været afgjort af en domstol, havde ført til krænkelser af retten til frihed og sikkerhed; der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen nåede frem til lignende konklusioner i sine domme af 24. februar 2022 i sagen M.B.K. m.fl. mod Ungarn og 2. juni 2022 i sagen H.M. m.fl. mod Ungarn; der henviser til, at det skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af disse domme endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

DJ.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 2. marts 2021 i sagen R.R. m.fl. mod Ungarn fastslog, at manglen på mad til den første ansøger (R.R.) og de øvrige ansøgeres (en gravid kvinde og børn) opholdsbetingelser havde ført til en overtrædelse af forbuddet mod umenneskelig eller nedværdigende behandling; der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen også fandt, at ansøgernes ophold i transitområdet havde udgjort en de facto frihedsberøvelse, og at fraværet af en formel afgørelse fra myndighedernes side og en procedure, hvorved lovligheden af deres tilbageholdelse hurtigt kunne have været afgjort af en domstol, havde ført til krænkelser af retten til frihed og sikkerhed; der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen nåede frem til lignende konklusioner i sine domme af 24. februar 2022 i sagen M.B.K. m.fl. mod Ungarn og 2. juni 2022 i sagen H.M. m.fl. mod Ungarn; der henviser til, at det skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af disse domme endnu ikke er afsluttet;

| DK. | der henviser til, at FN's særlige rapportør for migranters menneskerettigheder i sin rapport af 11. maj 2020 efter et besøg i Ungarn i 2019 gentog sin opfordring til den ungarske regering om at foretage en meningsfuld revurdering af den nuværende situation og dens migrationspolitikker og anførte, at Ungarn burde bringe den såkaldte krisesituation, som ikke svarede til virkeligheden og havde alvorlige negative indvirkninger på migranters og asylansøgeres menneskerettigheder, civilsamfundsorganisationers frihed og domstolenes beføjelser, til ophør og ophæve alle andre restriktive foranstaltninger med lignende karakteristika og konsekvenser; |
| --- | --- |

DK.

der henviser til, at FN's særlige rapportør for migranters menneskerettigheder i sin rapport af 11. maj 2020 efter et besøg i Ungarn i 2019 gentog sin opfordring til den ungarske regering om at foretage en meningsfuld revurdering af den nuværende situation og dens migrationspolitikker og anførte, at Ungarn burde bringe den såkaldte krisesituation, som ikke svarede til virkeligheden og havde alvorlige negative indvirkninger på migranters og asylansøgeres menneskerettigheder, civilsamfundsorganisationers frihed og domstolenes beføjelser, til ophør og ophæve alle andre restriktive foranstaltninger med lignende karakteristika og konsekvenser;

| DL. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 8. juli 2021 i sagen Shahzad mod Ungarn fastslog, at ansøgeren havde været genstand for en »kollektiv« udvisning, eftersom hans individuelle situation ikke var blevet undersøgt af myndighederne, som ikke havde sørget for reelle og effektive måder at komme ind i Ungarn på, udsendelsen ikke havde været et resultat af ansøgerens adfærd, og ansøgeren ikke havde haft adgang til et passende retsmiddel; der henviser til, at det skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

DL.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i sin dom af 8. juli 2021 i sagen Shahzad mod Ungarn fastslog, at ansøgeren havde været genstand for en »kollektiv« udvisning, eftersom hans individuelle situation ikke var blevet undersøgt af myndighederne, som ikke havde sørget for reelle og effektive måder at komme ind i Ungarn på, udsendelsen ikke havde været et resultat af ansøgerens adfærd, og ansøgeren ikke havde haft adgang til et passende retsmiddel; der henviser til, at det skærpede tilsyn med fuldbyrdelsen af den pågældende dom endnu ikke er afsluttet;

| DM. | der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 2. december 2021 i sin afgørelse om det igangværende styrkede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Ilias og Ahmed mod Ungarn, mindede om, at denne sag vedrørte en overtrædelse af den proceduremæssige forpligtelse i henhold til artikel 3 til at vurdere risikoen for mishandling, før de asylansøgere, der havde ansøgt om asyl, blev udsendt til Serbien på grundlag af en generel formodning om et »sikkert tredjeland«, og noterede sig med dyb beklagelse, at der ikke var taget skridt til at foretage den nødvendige revurdering af den lovgivningsmæssige formodning om et »sikkert tredjeland«, for så vidt angik Serbien, og på det kraftigste gentog sin anmodning om, at en sådan revurdering blev foretaget uden yderligere forsinkelse og i overensstemmelse med kravene i Menneskerettighedsdomstolens retspraksis, og om at begrundelserne for og resultatet heraf blev fremlagt; der henviser til, at komitéen også bemærkede med alvorlig bekymring, at praksissen med tvangsmæssig tilbagesendelse uden en ordentlig procedure var fortsat til trods for de bekymringer, den havde givet udtryk for i sin tidligere afgørelse, og på det kraftigste gentog sin opfordring til de ungarske myndigheder om fuldt ud at efterleve de krav, der fulgte af Menneskerettighedsdomstolens dom, og at sikre, at tvangsmæssige tilbagesendelser skete inden for rammerne af velordnede procedurer og beskyttelsesforanstaltninger, navnlig angående enhver persons ret til at søge asyl som fastsat i folkeretten; |
| --- | --- |

DM.

der henviser til, at Europarådets Ministerkomité den 2. december 2021 i sin afgørelse om det igangværende styrkede tilsyn med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Ilias og Ahmed mod Ungarn, mindede om, at denne sag vedrørte en overtrædelse af den proceduremæssige forpligtelse i henhold til artikel 3 til at vurdere risikoen for mishandling, før de asylansøgere, der havde ansøgt om asyl, blev udsendt til Serbien på grundlag af en generel formodning om et »sikkert tredjeland«, og noterede sig med dyb beklagelse, at der ikke var taget skridt til at foretage den nødvendige revurdering af den lovgivningsmæssige formodning om et »sikkert tredjeland«, for så vidt angik Serbien, og på det kraftigste gentog sin anmodning om, at en sådan revurdering blev foretaget uden yderligere forsinkelse og i overensstemmelse med kravene i Menneskerettighedsdomstolens retspraksis, og om at begrundelserne for og resultatet heraf blev fremlagt; der henviser til, at komitéen også bemærkede med alvorlig bekymring, at praksissen med tvangsmæssig tilbagesendelse uden en ordentlig procedure var fortsat til trods for de bekymringer, den havde givet udtryk for i sin tidligere afgørelse, og på det kraftigste gentog sin opfordring til de ungarske myndigheder om fuldt ud at efterleve de krav, der fulgte af Menneskerettighedsdomstolens dom, og at sikre, at tvangsmæssige tilbagesendelser skete inden for rammerne af velordnede procedurer og beskyttelsesforanstaltninger, navnlig angående enhver persons ret til at søge asyl som fastsat i folkeretten;

| DN. | der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Nabil m.fl. mod Ungarn vedrørende overtrædelser af asylansøgernes ret til frihed og sikkerhed i kraft af deres frihedsberøvelse, indtil deres asylansøgninger er blevet undersøgt, stadig ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

DN.

der henviser til, at tilsynet med fuldbyrdelsen af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sagen Nabil m.fl. mod Ungarn vedrørende overtrædelser af asylansøgernes ret til frihed og sikkerhed i kraft af deres frihedsberøvelse, indtil deres asylansøgninger er blevet undersøgt, stadig ikke er afsluttet;

| DO. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit indlæg af 12. august 2022 til Europarådets Ministerkomité anførte, at adgangen til asylproceduren og til en konkret og individuel risikovurdering er blevet praktisk talt umulig i Ungarn på grund af de på hinanden efterfølgende og overlappende foranstaltninger, som regeringen har truffet siden 2015; der henviser til, at potentielle asylansøgere enten nægtes lovlig indrejse på området eller med få undtagelser er forpligtet til at forlade Ungarn og gennemgå en forudgående screening gennem ambassadeproceduren, inden de kan indgive en ansøgning om international beskyttelse; der henviser til, at denne gradvise afvikling af asylsystemet konsekvent er blevet ledsaget og næret af en hård debat mod migranter, som den ungarske regering har vedtaget, og som yderligere undergraver modtagelsen og beskyttelsen af flygtninge og asylansøgere i landet; |
| --- | --- |

DO.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit indlæg af 12. august 2022 til Europarådets Ministerkomité anførte, at adgangen til asylproceduren og til en konkret og individuel risikovurdering er blevet praktisk talt umulig i Ungarn på grund af de på hinanden efterfølgende og overlappende foranstaltninger, som regeringen har truffet siden 2015; der henviser til, at potentielle asylansøgere enten nægtes lovlig indrejse på området eller med få undtagelser er forpligtet til at forlade Ungarn og gennemgå en forudgående screening gennem ambassadeproceduren, inden de kan indgive en ansøgning om international beskyttelse; der henviser til, at denne gradvise afvikling af asylsystemet konsekvent er blevet ledsaget og næret af en hård debat mod migranter, som den ungarske regering har vedtaget, og som yderligere undergraver modtagelsen og beskyttelsen af flygtninge og asylansøgere i landet;

Økonomiske og sociale rettigheder

| DP. | der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 12. juli 2022 om Ungarns nationale reformprogram og i forbindelse med afgivelsen af en udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2022 henstillede, at integrationen på arbejdsmarkedet af de mest sårbare grupper fortsættes, navnlig gennem opkvalificering, og at arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed forlænges for at forbedre den sociale bistands tilstrækkelighed og sikre adgang til basale tjenester og passende boliger for alle; der henviser til, at det anbefalede at forbedre uddannelsesresultaterne og øge deltagelsen af dårligt stillede grupper, navnlig romaer, i almindelig uddannelse af høj kvalitet og forbedre adgangen til forebyggende og primære sundhedsydelser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

DP.

der henviser til, at Rådet i sin henstilling af 12. juli 2022 om Ungarns nationale reformprogram og i forbindelse med afgivelsen af en udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2022 henstillede, at integrationen på arbejdsmarkedet af de mest sårbare grupper fortsættes, navnlig gennem opkvalificering, og at arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed forlænges for at forbedre den sociale bistands tilstrækkelighed og sikre adgang til basale tjenester og passende boliger for alle; der henviser til, at det anbefalede at forbedre uddannelsesresultaterne og øge deltagelsen af dårligt stillede grupper, navnlig romaer, i almindelig uddannelse af høj kvalitet og forbedre adgangen til forebyggende og primære sundhedsydelser af høj kvalitet;

| DQ. | der henviser til, at FN's Komité for Barnets Rettigheder i sine afsluttende bemærkninger af 3. marts 2020 til Ungarns sjette periodiske rapport henstillede, at Ungarn fortsat skulle investere i foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom med særligt fokus på romabørn og børn, der bor i socioøkonomisk dårligt stillede områder, og gav udtryk for alvorlig bekymring over antallet af elever, der forlader skolen tidligt, de fleste af dem fra ressourcesvage baggrunde, tildelingen af offentlige skoler til religiøse samfund, hvilket kan bidrage til udskilning på grundlag af religion og tro, den fortsatte udskilning af romabørn i uddannelsessystemet, uddannelseskløften mellem romabørn og ikkeromabørn, manglen på officielle data om romabørn under uddannelse, mobning, misbrug og udstødelse af børn i skoler, navnlig LGBTI-børn, og brugen af disciplinære metoder i skoler, der ikke beskytter børn mod fysisk og psykisk vold; |
| --- | --- |

DQ.

der henviser til, at FN's Komité for Barnets Rettigheder i sine afsluttende bemærkninger af 3. marts 2020 til Ungarns sjette periodiske rapport henstillede, at Ungarn fortsat skulle investere i foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom med særligt fokus på romabørn og børn, der bor i socioøkonomisk dårligt stillede områder, og gav udtryk for alvorlig bekymring over antallet af elever, der forlader skolen tidligt, de fleste af dem fra ressourcesvage baggrunde, tildelingen af offentlige skoler til religiøse samfund, hvilket kan bidrage til udskilning på grundlag af religion og tro, den fortsatte udskilning af romabørn i uddannelsessystemet, uddannelseskløften mellem romabørn og ikkeromabørn, manglen på officielle data om romabørn under uddannelse, mobning, misbrug og udstødelse af børn i skoler, navnlig LGBTI-børn, og brugen af disciplinære metoder i skoler, der ikke beskytter børn mod fysisk og psykisk vold;

| DR. | der henviser til, at den ungarske regering den 11. februar 2022 udstedte et nødretsdekret, som fastsatte de »nødvendige minimumstjenesteydelser«, der skal stilles til rådighed under en strejke i henhold til strejkeloven, og fortolkede disse så bredt, at det blev gjort umuligt at strejke; der henviser til, at dekretet begrænsede rettighederne for lærere, der havde bekendtgjort planer om at strejke den 16. marts 2022; |
| --- | --- |

DR.

der henviser til, at den ungarske regering den 11. februar 2022 udstedte et nødretsdekret, som fastsatte de »nødvendige minimumstjenesteydelser«, der skal stilles til rådighed under en strejke i henhold til strejkeloven, og fortolkede disse så bredt, at det blev gjort umuligt at strejke; der henviser til, at dekretet begrænsede rettighederne for lærere, der havde bekendtgjort planer om at strejke den 16. marts 2022;

| DS. | der henviser til, at flere almindelige domstole, efter at der blev indført forbud mod at have sædvanligt opholdssted i det offentlige rum, har anmodet forfatningsdomstolen om at omstøde denne lov med påstand om, at den er forfatningsstridig af mange grunde; der henviser til, at forfatningsdomstolen efter en langvarig forsinkelse afviste alle anmodninger fra de almindelige domstole på ethvert grundlag og afviste at tage indlæg, der ikke støttede regeringens ræsonnement, med i sin vurdering; der henviser til, at det sociale sikringssystem primært fokuserer på at erklære det for ulovligt for hjemløse at opholde sig på offentlige områder og på sanktioner i stedet for social inklusion; |
| --- | --- |

DS.

der henviser til, at flere almindelige domstole, efter at der blev indført forbud mod at have sædvanligt opholdssted i det offentlige rum, har anmodet forfatningsdomstolen om at omstøde denne lov med påstand om, at den er forfatningsstridig af mange grunde; der henviser til, at forfatningsdomstolen efter en langvarig forsinkelse afviste alle anmodninger fra de almindelige domstole på ethvert grundlag og afviste at tage indlæg, der ikke støttede regeringens ræsonnement, med i sin vurdering; der henviser til, at det sociale sikringssystem primært fokuserer på at erklære det for ulovligt for hjemløse at opholde sig på offentlige områder og på sanktioner i stedet for social inklusion;

| 1. | gentager, at Parlamentets bekymringer vedrører følgende spørgsmål i Ungarn:






  — | forfatnings- og valgsystemets funktionsmåde |
| --- | --- | --- |

1.

—

forfatnings- og valgsystemets funktionsmåde

| — | domstolenes og andre institutioners uafhængighed og dommernes rettigheder |
| --- | --- |

—

domstolenes og andre institutioners uafhængighed og dommernes rettigheder

| — | korruption og interessekonflikter |
| --- | --- |

—

korruption og interessekonflikter

| — | beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse |
| --- | --- |

—

beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse

| — | ytringsfrihed, herunder mediepluralisme |
| --- | --- |

—

ytringsfrihed, herunder mediepluralisme

| — | akademisk frihed |
| --- | --- |

—

akademisk frihed

| — | religionsfrihed |
| --- | --- |

—

religionsfrihed

| — | foreningsfrihed |
| --- | --- |

—

foreningsfrihed

| — | retten til ligebehandling, herunder LGBTIQ-rettigheder |
| --- | --- |

—

retten til ligebehandling, herunder LGBTIQ-rettigheder

| — | rettigheder for personer, der tilhører mindretal, herunder romaer og jøder, og beskyttelse mod hadefulde udtalelser mod sådanne mindretal |
| --- | --- |

—

rettigheder for personer, der tilhører mindretal, herunder romaer og jøder, og beskyttelse mod hadefulde udtalelser mod sådanne mindretal

| — | migranters, asylansøgeres og flygtninges grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

migranters, asylansøgeres og flygtninges grundlæggende rettigheder

| — | økonomiske og sociale rettigheder; |
| --- | --- |

—

økonomiske og sociale rettigheder;

| 2. | mener, at kendsgerningerne og tendenserne som belyst i Parlamentets beslutninger samlet set udgør en systemisk trussel mod værdierne i artikel 2 i TEU og udgør en klar fare for en grov overtrædelse heraf; udtrykker dyb bekymring over og fordømmer den ungarske regerings bevidste og systematiske bestræbelser på at undergrave Unionens grundlæggende værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU; fremhæver, at disse tendenser er blevet væsentligt forværret, siden artikel 7, stk. 1, i TEU blev taget i anvendelse; understreger, at den ungarske regering bærer ansvaret for at genindføre overholdelsen af EU-retten og de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, og udtrykker dyb beklagelse over, at manglen på håndfast indgriben fra Unionens side har bidraget til, at demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder er blevet nedbrudt i Ungarn, hvilket ifølge de relevante indekser har gjort landet til et hybridstyre med valgautokrati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager dybt, at Rådet har været ude af stand til at gøre meningsfulde fremskridt med den igangværende procedure i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU; opfordrer indtrængende Rådet til at sikre, at der mindst én gang under hvert formandskab afholdes høringer under de igangværende procedurer i henhold til artikel 7 i TEU, og til også at adressere nye udviklinger, der påvirker retsstaten, demokratiet og de grundlæggende rettigheder; opfordrer Rådet til at offentliggøre en udførlig protokol efter hver høring; understreger, at der ikke er behov for enstemmighed i Rådet, hverken for at fastslå en klar risiko for en grov overtrædelse af Unionens værdier i henhold til artikel 7, stk. 1, eller for at rette konkrete henstillinger til de pågældende medlemsstater og fastsætte frister for gennemførelsen af disse henstillinger; gentager sin opfordring til Rådet om at gøre dette og understreger, at enhver yderligere forsinkelse med hensyn til at tage sådanne skridt vil være ensbetydende med, at Rådet selv overtræder retsstatsprincippet; understreger, at medlemsstaterne har pligt til at handle i fællesskab og sætte en stopper for angrebene på de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at rette henstillinger til Ungarn for at afhjælpe de problemer, der er nævnt i dets resolution af 12. september 2018 og i denne beslutning, og anmode landet om at gennemføre alle de nævnte domme og henstillinger, herunder dem der vedrører valget, som blev afholdt den 3. april 2022; insisterer på, at Parlamentet i forbindelse med alle sager vedrørende artikel 7 i TEU bør have mulighed for at forelægge sit begrundede forslag for Rådet og deltage i høringer i henhold til artikel 7 i TEU og bør underrettes hurtigt og fuldt ud i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at være mere opmærksomme på den systemiske nedbrydning af retsstaten og på samspillet mellem de forskellige overtrædelser af EU's værdier, som er klarlagt i Parlamentets beslutninger; understreger, at hvis der ikke gribes ind over for overtrædelser af retsstatsprincippet, undermineres de demokratiske institutioner, og i sidste ende påvirker det menneskerettighederne og livet for alle i det land, hvor overtrædelserne finder sted; understreger, at Unionen bør forsvare alle de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, med samme grad af beslutsomhed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at gøre fuld brug af de værktøjer, den har til rådighed, for at imødegå den klare risiko for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på, navnlig fremskyndede traktatbrudsprocedurer og begæringer om foreløbige forholdsregler ved EU-Domstolen og foranstaltninger vedrørende manglende gennemførelse af EU-Domstolens domme; minder om betydningen af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet og glæder sig over beslutningen om at tage den i anvendelse over for Ungarn, om end efter en lang forsinkelse og med et begrænset anvendelsesområde; opfordrer Kommissionen til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger i henhold til forordningen med hensyn til andre overtrædelser af retsstatsprincippet, herunder dem der vedrører domstolenes uafhængighed og andre begrundelser, der blev taget op i den skrivelse, som Kommissionen sendte til Ungarn den 19. november 2021; understreger det forhold, at anvendelsen af forordningen om konditionalitet er et redskab, der supplerer artikel 7-proceduren, finder direkte anvendelse i alle medlemsstater og har kunnet håndhæves siden januar 2021, og opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at sikre, at den håndhæves på effektiv vis; bemærker risikoen for misbrug af midler under genopretnings- og resiliensfaciliteten og gentager sin opfordring til Kommissionen om at undlade at godkende Ungarns plan, indtil landet fuldt ud har efterkommet alle landespecifikke henstillinger fra det europæiske semester på retsstatsområdet, og indtil det har gennemført alle relevante domme fra EU-Domstolen og Menneskerettighedsdomstolen; forventer, at Kommissionen, inden den godkender partnerskabsaftaler og programmer inden for rammerne af samhørighedspolitikken, udelukker enhver risiko for, at programmer under samhørighedspolitikken bidrager til misbrug af EU-midler eller til overtrædelser af retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at anvende forordningen om fælles bestemmelser (28) og finansforordningen (29) mere stringent for at tackle enhver form for misbrug af EU-midler i politisk øjemed; mener, at anvendelsen af disse instrumenter til beskyttelse af de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, er endnu mere presserende i en tid, hvor disse værdier er truet af Ruslands krig mod Ukraine og de foranstaltninger, det træffer over for Unionen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer endnu en gang Kommissionen til at sikre, at slutmodtagere eller tilskudsmodtagere ikke fratages EU-midlerne, såfremt der anvendes sanktioner i henhold til mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet som fastsat i artikel 5, stk. 4 og 5, i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at finde måder, hvorpå EU-midler kan fordeles via lokale myndigheder og NGO'er, hvis den pågældende regering ikke samarbejder angående manglerne i forbindelse med gennemførelsen af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at støtte det uafhængige civilsamfund i Ungarn, som beskytter de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, navnlig ved at anvende programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier; gentager sin opfordring til Kommissionen om at vedtage en omfattende civilsamfundsstrategi til beskyttelse og udvikling af det civilsamfundsmæssige råderum i Unionen, som integrerer alle eksisterende værktøjer og skitserer en række konkrete foranstaltninger, der kan beskytte og styrke det civilsamfundsmæssige råderum; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om straks at indlede forhandlinger med Parlamentet om en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i form af en interinstitutionel aftale, herunder en permanent politikcyklus mellem EU-institutionerne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid, navnlig konklusionerne i forslag 25 om retsstatsprincippet, demokratiske værdier og europæisk identitet, og gentager, at der er behov for at styrke proceduren for beskyttelse af de værdier, som Unionen bygger på, og for at tydeliggøre beslutsomheden og konsekvenserne af overtrædelser af grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 66.

(2)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 91.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0204.

(4)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 218.

(5)  Dom af 24. juni 2019, Kommissionen mod Republikken Polen, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, præmis 42.

(6)  Domstolens udtalelse af 18. december 2014, Udtalelse afgivet i medfør af artikel 218, stk. 11, TEUF, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, præmis 168.

(7)  Dom af 27. februar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, præmis 32.

(8)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(9)  EUT C 282 af 26.8.2020, s. 107.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1).

(11)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(12)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1.

(13)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

(14)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(15)  EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36.

(16)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(17)  Bestemmelser, der pålægger bestemte kategorier af civilsamfundsorganisationer, der direkte eller indirekte modtager støtte fra udlandet, som overstiger en vis tærskel, forpligtelser til registrering, selvangivelse og offentliggørelse, og som giver mulighed for at anvende sanktioner over for organisationer, der ikke opfylder disse forpligtelser.

(18)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(19)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(20)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(21)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(22)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(23)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(24)  EFT L 180 af 29.6.2013, s. 60.

(25)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 af 22. september 2015 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og Grækenland på området international beskyttelse (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 80).

(26)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98.

(27)  EFT L 180 af 29.6.2013, s. 96.

(28)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

(29)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. september 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) (COM(2021)0734 — C9-0432/2021 — 2021/0375(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2023/C 125/29)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Princippet om integrering af ligestillingsaspektet er fastlagt i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), i henhold til hvilken Unionen i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Princippet om integrering af ligestillingsaspektet er fastlagt i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), i henhold til hvilken Unionen i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Chartrets artikel 21 fastslår retten til ligestilling mellem kønnene på alle områder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Chartrets artikel 21 fastslår retten til ligestilling mellem kønnene på alle områder.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Forskellige niveauer af tilhørsforhold og en kategori af »forskningspartnerskaber« bør anerkendes i forbindelse med europæiske politiske fonde for at give mulighed for større fleksibilitet og fremme forskningsfriheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Forskellige niveauer af tilhørsforhold og en kategori af »forskningspartnerskaber« bør anerkendes i forbindelse med europæiske politiske fonde for at give mulighed for større fleksibilitet og fremme forskningsfriheden.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller valg til Europa-Parlamentet. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller valg til Europa-Parlamentet. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence.

| (23) | Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller
  i nationale eller regionale valgkredse ved
  valg til Europa-Parlamentet. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence. |
| --- | --- |

(23)

Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller
  i nationale eller regionale valgkredse ved
  valg til Europa-Parlamentet. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence.

Ændringsforslag 144

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (30) | Europæiske politiske partier og
  deres medlemspartier
  bør agere som rollemodeller med hensyn til at mindske kønsskævheden på det politiske område. Hvis de ønsker at modtage EU-støtte, bør
  de
  europæiske politiske partier have interne regler, der fremmer en
  ligelig kønsfordeling
  , og
  bør være åbne om kønsbalancen i deres medlemspartier
  . Europæiske politiske partier
  bør fremlægge dokumentation for kønsfordelingen
  og kønsrepræsentationen i deres medlemspartier for så vidt angår kandidater til og medlemmer af Europa-Parlamentet . De europæiske politiske partier opfordres også til at fremlægge oplysninger om deres medlemspartiers inklusivitet og om repræsentationen af mindretal. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(30)

Europæiske politiske partier og
  deres medlemspartier
  bør agere som rollemodeller med hensyn til at mindske kønsskævheden på det politiske område. Hvis de ønsker at modtage EU-støtte, bør
  de
  europæiske politiske partier have interne regler, der fremmer en
  ligelig kønsfordeling
  , og
  bør være åbne om kønsbalancen i deres medlemspartier
  . Europæiske politiske partier
  bør fremlægge dokumentation for kønsfordelingen
  og kønsrepræsentationen i deres medlemspartier for så vidt angår kandidater til og medlemmer af Europa-Parlamentet . De europæiske politiske partier opfordres også til at fremlægge oplysninger om deres medlemspartiers inklusivitet og om repræsentationen af mindretal.

| (30) | Europæiske politiske partier
  , deres medlemspartier
  og
  europæiske politiske fonde
  bør agere som rollemodeller med hensyn til at mindske kønsskævheden på det politiske område. Hvis de ønsker at modtage EU-støtte, bør europæiske politiske partier
  og europæiske politiske fonde
  have interne regler, der fremmer
  ligestilling mellem kønnene, herunder
  en
  ligestillingsplan og en protokol for forebyggelse
  ,
  afsløring
  og
  bekæmpelse af seksuel chikane og chikane på grund af køn
  .
  Desuden bør
  europæiske politiske partier
  være åbne om kønsbalancen i deres medlemspartier
  og
  fremlægge dokumentation for
  kønsrepræsentationen i deres medlemspartier for så vidt angår kandidater til og medlemmer af Europa-Parlamentet
  . Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde bør også fremlægge dokumentation for deres interne ligestillingspolitik i en årlig rapport.
  De europæiske politiske partier opfordres også til at fremlægge oplysninger om deres medlemspartiers inklusivitet og om repræsentationen af mindretal. |
| --- | --- |

(30)

Europæiske politiske partier
  , deres medlemspartier
  og
  europæiske politiske fonde
  bør agere som rollemodeller med hensyn til at mindske kønsskævheden på det politiske område. Hvis de ønsker at modtage EU-støtte, bør europæiske politiske partier
  og europæiske politiske fonde
  have interne regler, der fremmer
  ligestilling mellem kønnene, herunder
  en
  ligestillingsplan og en protokol for forebyggelse
  ,
  afsløring
  og
  bekæmpelse af seksuel chikane og chikane på grund af køn
  .
  Desuden bør
  europæiske politiske partier
  være åbne om kønsbalancen i deres medlemspartier
  og
  fremlægge dokumentation for
  kønsrepræsentationen i deres medlemspartier for så vidt angår kandidater til og medlemmer af Europa-Parlamentet
  . Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde bør også fremlægge dokumentation for deres interne ligestillingspolitik i en årlig rapport.
  De europæiske politiske partier opfordres også til at fremlægge oplysninger om deres medlemspartiers inklusivitet og om repræsentationen af mindretal.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | I forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 erkendes der ud over bidrag fra Den Europæiske Unions budget kun to indtægtskategorier for europæiske politiske partier og fonde, nemlig bidrag fra medlemmer samt donationer. En række indtægtskilder fra egne økonomiske aktiviteter (såsom salg af publikationer eller
  konferencegebyrer
  ) falder uden for disse to kategoriers anvendelsesområde, hvilket skaber problemer i forbindelse med regnskab og gennemsigtighed. Der bør derfor oprettes en tredje indtægtskategori (
  »egne indtægter«
  ). Andelen af
  egne indtægter
  i et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds samlede budget bør begrænses til
  5
   %
  for at undgå
  ,
  at
  den
  udgør for stor en andel af
  disse enheders samlede budget. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

I forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 erkendes der ud over bidrag fra Den Europæiske Unions budget kun to indtægtskategorier for europæiske politiske partier og fonde, nemlig bidrag fra medlemmer samt donationer. En række indtægtskilder fra egne økonomiske aktiviteter (såsom salg af publikationer eller
  konferencegebyrer
  ) falder uden for disse to kategoriers anvendelsesområde, hvilket skaber problemer i forbindelse med regnskab og gennemsigtighed. Der bør derfor oprettes en tredje indtægtskategori (
  »egne indtægter«
  ). Andelen af
  egne indtægter
  i et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds samlede budget bør begrænses til
  5
   %
  for at undgå
  ,
  at
  den
  udgør for stor en andel af
  disse enheders samlede budget.

| (38) | I forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 erkendes der ud over bidrag fra Den Europæiske Unions budget kun to indtægtskategorier for europæiske politiske partier og
  europæiske politiske
  fonde, nemlig bidrag
  eller associeringsgebyrer
  fra medlemmer samt donationer. En række indtægtskilder fra egne økonomiske aktiviteter (såsom salg af publikationer eller
  konference- eller workshopgebyrer
  ) falder uden for disse to kategoriers anvendelsesområde, hvilket skaber problemer i forbindelse med regnskab og gennemsigtighed. Der bør derfor oprettes en tredje indtægtskategori (
  »accessoriske egenindtægter«
  ). Andelen af
  accessoriske egenindtægter
  i et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds samlede budget bør begrænses til
  10
   %
  af det beløb, der hidrører fra bidrag og associeringsgebyrer
  ,
  så
  den
  fortsat er forholdsmæssigt afpasset til
  disse enheders samlede budget. |
| --- | --- |

(38)

I forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 erkendes der ud over bidrag fra Den Europæiske Unions budget kun to indtægtskategorier for europæiske politiske partier og
  europæiske politiske
  fonde, nemlig bidrag
  eller associeringsgebyrer
  fra medlemmer samt donationer. En række indtægtskilder fra egne økonomiske aktiviteter (såsom salg af publikationer eller
  konference- eller workshopgebyrer
  ) falder uden for disse to kategoriers anvendelsesområde, hvilket skaber problemer i forbindelse med regnskab og gennemsigtighed. Der bør derfor oprettes en tredje indtægtskategori (
  »accessoriske egenindtægter«
  ). Andelen af
  accessoriske egenindtægter
  i et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds samlede budget bør begrænses til
  10
   %
  af det beløb, der hidrører fra bidrag og associeringsgebyrer
  ,
  så
  den
  fortsat er forholdsmæssigt afpasset til
  disse enheders samlede budget.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | For at kunne nå ud til deres medlemmer og valgkredse i hele Unionen bør europæiske politiske partier have ret til at bruge deres finansiering på grænseoverskridende politiske kampagner. Finansiering af og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter i disse kampagner bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

For at kunne nå ud til deres medlemmer og valgkredse i hele Unionen bør europæiske politiske partier have ret til at bruge deres finansiering på grænseoverskridende politiske kampagner. Finansiering af og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter i disse kampagner bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat.

| (39) | For at kunne nå ud til deres medlemmer og valgkredse i hele Unionen bør europæiske politiske partier have ret til at bruge deres finansiering på grænseoverskridende politiske kampagner
  , såsom folkeafstemningskampagner og kampagner, der gennemføres i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, herunder opstilling og fremme af EU-dækkende lister over kandidater til sådanne valg
  . Finansiering af og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter i disse kampagner bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

(39)

For at kunne nå ud til deres medlemmer og valgkredse i hele Unionen bør europæiske politiske partier have ret til at bruge deres finansiering på grænseoverskridende politiske kampagner
  , såsom folkeafstemningskampagner og kampagner, der gennemføres i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, herunder opstilling og fremme af EU-dækkende lister over kandidater til sådanne valg
  . Finansiering af og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter i disse kampagner bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Europæiske politiske partier
  bør hverken direkte eller indirekte finansiere andre politiske partier
  ,
  navnlig nationale partier eller kandidater.
  Europæiske
  politiske fonde bør hverken
  direkte eller indirekte
  finansiere europæiske eller
  nationale
  politiske
  partier eller kandidater. Forbuddet mod indirekte finansiering bør imidlertid ikke forhindre europæiske politiske partier i offentligt at støtte og samarbejde med deres medlemspartier i Unionen om spørgsmål af relevans for Unionen
  eller
  i at støtte politiske aktiviteter af fælles interesse med henblik på at kunne udføre deres opgave i henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU. Endvidere bør europæiske politiske partier
  og deres tilknyttede europæiske politiske fonde
  kun finansiere aktiviteter i forbindelse med nationale folkeafstemningskampagner, når de vedrører
  gennemførelsen af TEU og TEUF
   . Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Europæiske politiske partier
  bør hverken direkte eller indirekte finansiere andre politiske partier
  ,
  navnlig nationale partier eller kandidater.
  Europæiske
  politiske fonde bør hverken
  direkte eller indirekte
  finansiere europæiske eller
  nationale
  politiske
  partier eller kandidater. Forbuddet mod indirekte finansiering bør imidlertid ikke forhindre europæiske politiske partier i offentligt at støtte og samarbejde med deres medlemspartier i Unionen om spørgsmål af relevans for Unionen
  eller
  i at støtte politiske aktiviteter af fælles interesse med henblik på at kunne udføre deres opgave i henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU. Endvidere bør europæiske politiske partier
  og deres tilknyttede europæiske politiske fonde
  kun finansiere aktiviteter i forbindelse med nationale folkeafstemningskampagner, når de vedrører
  gennemførelsen af TEU og TEUF
   . Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten.

| (41) | Europæiske politiske partier
  og europiske politiske fonde bør ikke anvende de midler
  ,
  de modtager fra Den
  Europæiske
  Unions almindelige budget, til
  direkte eller indirekte
  finansiering af andre politiske enheder, navnlig
  nationale partier eller kandidater. Forbuddet mod indirekte finansiering bør imidlertid ikke forhindre europæiske politiske partier
  eller europæiske politiske fonde
  i offentligt at støtte og samarbejde med deres medlemspartier
  eller medlemsorganisationer
  i Unionen om spørgsmål af relevans for Unionen, i at støtte politiske aktiviteter af fælles interesse
  eller i at beskæftige sig med uddannelsesaktiviteter
  med henblik på at kunne udføre deres opgave i henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU
  og styrke det europæiske demos
  .
  Forbuddet mod indirekte finansiering bør ikke forhindre, at repræsentanter og ansatte i politiske partier eller potentielt politisk aktive personer deltager i begivenheder organiseret af europæiske politiske fonde. Europæiske politiske fonde bør dog ikke beskæftige sig med uddannelse af politiske kandidater i de sidste seks måneder forud for nationale valg eller valg til Europa-Parlamentet.
  Endvidere bør europæiske politiske partier kun finansiere aktiviteter i forbindelse med nationale folkeafstemningskampagner, når de vedrører
  spørgsmål, som er direkte knyttet til Unionen
  . Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten. |
| --- | --- |

(41)

Europæiske politiske partier
  og europiske politiske fonde bør ikke anvende de midler
  ,
  de modtager fra Den
  Europæiske
  Unions almindelige budget, til
  direkte eller indirekte
  finansiering af andre politiske enheder, navnlig
  nationale partier eller kandidater. Forbuddet mod indirekte finansiering bør imidlertid ikke forhindre europæiske politiske partier
  eller europæiske politiske fonde
  i offentligt at støtte og samarbejde med deres medlemspartier
  eller medlemsorganisationer
  i Unionen om spørgsmål af relevans for Unionen, i at støtte politiske aktiviteter af fælles interesse
  eller i at beskæftige sig med uddannelsesaktiviteter
  med henblik på at kunne udføre deres opgave i henhold til artikel 10, stk. 4, i TEU
  og styrke det europæiske demos
  .
  Forbuddet mod indirekte finansiering bør ikke forhindre, at repræsentanter og ansatte i politiske partier eller potentielt politisk aktive personer deltager i begivenheder organiseret af europæiske politiske fonde. Europæiske politiske fonde bør dog ikke beskæftige sig med uddannelse af politiske kandidater i de sidste seks måneder forud for nationale valg eller valg til Europa-Parlamentet.
  Endvidere bør europæiske politiske partier kun finansiere aktiviteter i forbindelse med nationale folkeafstemningskampagner, når de vedrører
  spørgsmål, som er direkte knyttet til Unionen
  . Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Det er nødvendigt at oprette
  et
  fælles
  lager
  over de oplysninger, som europæiske politiske partier skal fremlægge. Myndigheden bør i betragtning af sin særlige rolle i gennemførelsen af nærværende forordning oprette og forvalte
  dette lager
  inden for rammerne af registret over europæiske politiske partier. De oplysninger, der overføres til
  lageret
  , bør af de europæiske politiske partier fremsendes til myndigheden ved brug af et standardformat og kan automatiseres. Europæiske politiske partier bør i 
  dette lager
  give myndigheden adgang til oplysninger, som gør det muligt at forstå den bredere kontekst for og
  målet
  med den politiske annonce. Oplysningerne om det beløb, der afsættes til politisk reklame i forbindelse med en bestemt kampagne, der skal opbevares i 
  lageret
  , kan baseres på
  en anslået tildeling af midler
  . De beløb, der skal angives i 
  lageret
  , omfatter donationer til særlige formål
  eller
  naturalydelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Det er nødvendigt at oprette
  et
  fælles
  lager
  over de oplysninger, som europæiske politiske partier skal fremlægge. Myndigheden bør i betragtning af sin særlige rolle i gennemførelsen af nærværende forordning oprette og forvalte
  dette lager
  inden for rammerne af registret over europæiske politiske partier. De oplysninger, der overføres til
  lageret
  , bør af de europæiske politiske partier fremsendes til myndigheden ved brug af et standardformat og kan automatiseres. Europæiske politiske partier bør i 
  dette lager
  give myndigheden adgang til oplysninger, som gør det muligt at forstå den bredere kontekst for og
  målet
  med den politiske annonce. Oplysningerne om det beløb, der afsættes til politisk reklame i forbindelse med en bestemt kampagne, der skal opbevares i 
  lageret
  , kan baseres på
  en anslået tildeling af midler
  . De beløb, der skal angives i 
  lageret
  , omfatter donationer til særlige formål
  eller
  naturalydelser.

| (50) | Det er nødvendigt at oprette
  en
  fælles
  database
  over de oplysninger, som europæiske politiske partier skal fremlægge. Myndigheden bør i betragtning af sin særlige rolle i gennemførelsen af nærværende forordning oprette og forvalte
  denne database
  inden for rammerne af registret over europæiske politiske partier. De oplysninger, der overføres til
  databasen
  , bør af de europæiske politiske partier fremsendes til myndigheden ved brug af et standardformat og kan automatiseres. Europæiske politiske partier bør i 
  denne database
  give myndigheden adgang til oplysninger, som gør det muligt
  for borgerne
  at forstå den bredere kontekst for og
  målene
  med den politiske annonce. Oplysningerne om det beløb, der afsættes til politisk reklame i forbindelse med en bestemt kampagne, der skal opbevares i 
  databasen
  , kan baseres på
  et realistisk skøn over finansieringen og de faktiske beløb, når de kendes
  . De beløb, der skal angives i 
  databasen
  , omfatter donationer til særlige formål, naturalydelser
  , bidrag, associeringsgebyrer og accessoriske egenindtægter
  . |
| --- | --- |

(50)

Det er nødvendigt at oprette
  en
  fælles
  database
  over de oplysninger, som europæiske politiske partier skal fremlægge. Myndigheden bør i betragtning af sin særlige rolle i gennemførelsen af nærværende forordning oprette og forvalte
  denne database
  inden for rammerne af registret over europæiske politiske partier. De oplysninger, der overføres til
  databasen
  , bør af de europæiske politiske partier fremsendes til myndigheden ved brug af et standardformat og kan automatiseres. Europæiske politiske partier bør i 
  denne database
  give myndigheden adgang til oplysninger, som gør det muligt
  for borgerne
  at forstå den bredere kontekst for og
  målene
  med den politiske annonce. Oplysningerne om det beløb, der afsættes til politisk reklame i forbindelse med en bestemt kampagne, der skal opbevares i 
  databasen
  , kan baseres på
  et realistisk skøn over finansieringen og de faktiske beløb, når de kendes
  . De beløb, der skal angives i 
  databasen
  , omfatter donationer til særlige formål, naturalydelser
  , bidrag, associeringsgebyrer og accessoriske egenindtægter
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (61) | For at gøre det lettere at overvåge gennemførelsen af denne forordning bør hver enkelt medlemsstat udpege centrale kontaktpunkter, der er ansvarlige for koordineringen på europæisk niveau. Kontaktpunkterne bør tildeles tilstrækkelige ressourcer til at kunne sikre en effektiv koordinering, herunder med hensyn til spørgsmål vedrørende overvågning af politisk reklame. |

Kommissionens forslag

Ændring

(61)

For at gøre det lettere at overvåge gennemførelsen af denne forordning bør hver enkelt medlemsstat udpege centrale kontaktpunkter, der er ansvarlige for koordineringen på europæisk niveau. Kontaktpunkterne bør tildeles tilstrækkelige ressourcer til at kunne sikre en effektiv koordinering, herunder med hensyn til spørgsmål vedrørende overvågning af politisk reklame.

| (61) | For at gøre det lettere at overvåge gennemførelsen af denne forordning bør hver enkelt medlemsstat udpege centrale kontaktpunkter, der er ansvarlige for koordineringen på europæisk niveau. Kontaktpunkterne bør tildeles tilstrækkelige ressourcer til at kunne sikre en effektiv koordinering, herunder med hensyn til spørgsmål vedrørende overvågning af politisk reklame.
  Myndigheden bør regelmæssigt indkalde de centrale kontaktpunkter, der er udpeget af medlemsstaterne, med henblik på at udveksle bedste praksis vedrørende spørgsmål af fælles interesse. |
| --- | --- |

(61)

For at gøre det lettere at overvåge gennemførelsen af denne forordning bør hver enkelt medlemsstat udpege centrale kontaktpunkter, der er ansvarlige for koordineringen på europæisk niveau. Kontaktpunkterne bør tildeles tilstrækkelige ressourcer til at kunne sikre en effektiv koordinering, herunder med hensyn til spørgsmål vedrørende overvågning af politisk reklame.
  Myndigheden bør regelmæssigt indkalde de centrale kontaktpunkter, der er udpeget af medlemsstaterne, med henblik på at udveksle bedste praksis vedrørende spørgsmål af fælles interesse.

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | er enten anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

er enten anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat

| b) | er enten anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat
  eller i et tredjeland, der er medlem af Europarådet og har fuld ret til repræsentation heri |
| --- | --- |

b)

er enten anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat
  eller i et tredjeland, der er medlem af Europarådet og har fuld ret til repræsentation heri

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som søger at forfølge disse mål i hele Unionen, og som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er omhandlet i artikel 7, i overensstemmelse med denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

»europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som søger at forfølge disse mål i hele Unionen, og som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er omhandlet i artikel 7, i overensstemmelse med denne forordning

| 3) | »europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som søger at forfølge disse mål i hele Unionen, og
  hvoraf et flertal af medlemspartierne enten er anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat og er hjemmehørende i Den Europæiske Union, og
  som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er omhandlet i artikel 7, i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

3)

»europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som søger at forfølge disse mål i hele Unionen, og
  hvoraf et flertal af medlemspartierne enten er anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat og er hjemmehørende i Den Europæiske Union, og
  som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er omhandlet i artikel 7, i overensstemmelse med denne forordning

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7) | »donation«:
  kontante pengegaver
  , enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag
  fra medlemmer
  og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis |

Kommissionens forslag

Ændring

7)

»donation«:
  kontante pengegaver
  , enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag
  fra medlemmer
  og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis

| 7) | »donation«:
  enhver betaling
  , enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag
  , associeringsgebyrer, accessoriske egenindtægter
  og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis |
| --- | --- |

7)

»donation«:
  enhver betaling
  , enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag
  , associeringsgebyrer, accessoriske egenindtægter
  og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8) | »bidrag
  fra medlemmer
  «: enhver kontant betaling, herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer, bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis |

Kommissionens forslag

Ændring

8)

»bidrag
  fra medlemmer
  «: enhver kontant betaling, herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer, bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis

| 8) | »bidrag«: enhver kontant betaling
  , medmindre det er tydeligt angivet, at bidraget kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  , herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer
  , der har sit hjemsted eller bopæl i Unionen
  , bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis |
| --- | --- |

8)

»bidrag«: enhver kontant betaling
  , medmindre det er tydeligt angivet, at bidraget kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  , herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer
  , der har sit hjemsted eller bopæl i Unionen
  , bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a) | »associeringsgebyrer«: enhver betaling til europæiske politiske partier eller europæiske politiske fonde fra et af deres medlemspartier eller en af deres medlemsorganisationer, som er hjemmehørende i et tredjeland, der er medlem af Europarådet, og som har fuld ret til repræsentation heri. |

Kommissionens forslag

Ændring

8a)

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »egne indtægter«
  : indtægter fra egne økonomiske aktiviteter såsom
  konferencegebyrer og
  salg af publikationer |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

»egne indtægter«
  : indtægter fra egne økonomiske aktiviteter såsom
  konferencegebyrer og
  salg af publikationer

| 9) | »accessoriske egenindtægter«
  : indtægter fra egne økonomiske aktiviteter såsom
  fra fælles aktiviteter med andre politiske enheder,
  salg af publikationer
  , gebyrer for deltagelse i konferencer eller workshopper eller andre aktiviteter, der er direkte knyttet til politiske aktiviteter |
| --- | --- |

9)

»accessoriske egenindtægter«
  : indtægter fra egne økonomiske aktiviteter såsom
  fra fælles aktiviteter med andre politiske enheder,
  salg af publikationer
  , gebyrer for deltagelse i konferencer eller workshopper eller andre aktiviteter, der er direkte knyttet til politiske aktiviteter

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | »indirekte finansiering«: finansiering, som giver deltagerstaten en økonomisk fordel, selv om der ikke sker en direkte overførsel af midler; dette bør omfatte tilfælde, hvor medlemspartiet kan undgå udgifter, som det ellers skulle have afholdt, i forbindelse med andre aktiviteter
  af
  fælles
  interesse end
  politiske
  aktiviteter
  , som gennemføres udelukkende til egen fordel |

Kommissionens forslag

Ændring

10)

»indirekte finansiering«: finansiering, som giver deltagerstaten en økonomisk fordel, selv om der ikke sker en direkte overførsel af midler; dette bør omfatte tilfælde, hvor medlemspartiet kan undgå udgifter, som det ellers skulle have afholdt, i forbindelse med andre aktiviteter
  af
  fælles
  interesse end
  politiske
  aktiviteter
  , som gennemføres udelukkende til egen fordel

| 10) | »indirekte finansiering«: finansiering, som giver deltagerstaten en økonomisk fordel, selv om der ikke sker en direkte overførsel af midler; dette bør omfatte tilfælde, hvor medlemspartiet kan undgå udgifter, som det ellers skulle have afholdt, i forbindelse med andre aktiviteter
  end
  fælles
  aktiviteter med andre
  politiske
  enheder
  ,
  der medfinansieres i det omfang de vedrører spørgsmål af relevans for Unionens aktivitetsområder, og
  som gennemføres udelukkende til egen fordel; |
| --- | --- |

10)

»indirekte finansiering«: finansiering, som giver deltagerstaten en økonomisk fordel, selv om der ikke sker en direkte overførsel af midler; dette bør omfatte tilfælde, hvor medlemspartiet kan undgå udgifter, som det ellers skulle have afholdt, i forbindelse med andre aktiviteter
  end
  fælles
  aktiviteter med andre
  politiske
  enheder
  ,
  der medfinansieres i det omfang de vedrører spørgsmål af relevans for Unionens aktivitetsområder, og
  som gennemføres udelukkende til egen fordel;

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16) | »politisk reklame«: reklame som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame] |

Kommissionens forslag

Ændring

16)

»politisk reklame«: reklame som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame]

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 17) | »politisk annonce«: annonce som defineret i artikel 2, nr. 3), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame] |

Kommissionens forslag

Ændring

17)

»politisk annonce«: annonce som defineret i artikel 2, nr. 3), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame]

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 18) | »politiske reklametjenester«: tjenester som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame] |

Kommissionens forslag

Ændring

18)

»politiske reklametjenester«: tjenester som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2022/XX [om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame]

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet
  og
  menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet
  og
  menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I

| d) | den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling
  og
  retsstatsprincippet
  samt
  menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I |
| --- | --- |

d)

den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling
  og
  retsstatsprincippet
  samt
  menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | den sikrer
  også
  , at dens medlemspartier, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemspartier, som er hjemmehørende
  uden for Unionen
  , respekterer tilsvarende værdier. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

den sikrer
  også
  , at dens medlemspartier, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemspartier, som er hjemmehørende
  uden for Unionen
  , respekterer tilsvarende værdier. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I

| e) | den sikrer, at dens medlemspartier, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemspartier, som er hjemmehørende
  i et tredjeland, der er medlem af Europarådet og har fuld ret til repræsentation heri
  , respekterer tilsvarende værdier
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I |
| --- | --- |

e)

den sikrer, at dens medlemspartier, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemspartier, som er hjemmehørende
  i et tredjeland, der er medlem af Europarådet og har fuld ret til repræsentation heri
  , respekterer tilsvarende værdier
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af skabelonen i bilag I

| c) | den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I |
| --- | --- |

c)

den respekterer, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af skabelonen i bilag I

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den sikrer også, at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende
  uden for Unionen
  , respekterer tilsvarende værdier. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af
  skabelonen
  i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

den sikrer også, at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende
  uden for Unionen
  , respekterer tilsvarende værdier. Den afgiver en skriftlig erklæring
  ved brug
  af
  skabelonen
  i bilag I

| d) | den sikrer også, at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende
  i et tredjeland, der er medlem af Europarådet, og som har fuld ret til repræsentation heri
  , respekterer tilsvarende værdier
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af
  skabelonen
  i bilag I |
| --- | --- |

d)

den sikrer også, at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende i Unionen, respekterer værdierne i artikel 2 i TEU, og at dens medlemsorganisationer, som er hjemmehørende
  i et tredjeland, der er medlem af Europarådet, og som har fuld ret til repræsentation heri
  , respekterer tilsvarende værdier
  , og
  den afgiver en skriftlig erklæring
  herom i form
  af
  skabelonen
  i bilag I

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | et krav om, at medlemspartier skal vise det europæiske politiske partis logo på en klart synlig og brugervenlig måde, med angivelse af, at logoet skal placeres øverst på forsiden af medlemspartiets websted og således, at det er lige så synligt som medlemspartiets eget logo |

Kommissionens forslag

Ændring

i)

et krav om, at medlemspartier skal vise det europæiske politiske partis logo på en klart synlig og brugervenlig måde, med angivelse af, at logoet skal placeres øverst på forsiden af medlemspartiets websted og således, at det er lige så synligt som medlemspartiets eget logo

udgår

Ændring 131

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| j) | dens interne regler om
  en ligelig kønsfordeling
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

j)

dens interne regler om
  en ligelig kønsfordeling
  .

| j) | dens
  egne
  interne regler om en
  ligestilling mellem kønnene
  . |
| --- | --- |

j)

dens
  egne
  interne regler om en
  ligestilling mellem kønnene
  .

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a




  Gennemsigtighedsforpligtelser med hensyn til anvendelse af logoer, offentliggørelse af politiske programmer og kønsbalance





  1.
     
  Hvert europæisk politisk parti sikrer, at medlemspartierne på deres websteder offentliggør det europæiske politiske partis politiske program og logo. Det europæiske politiske partis logo skal vises øverst på forsiden af medlemspartiets websted på en klart synlig måde.






  2.
     
  Hvert europæisk politisk parti og dets medlemspartier skal på deres websteder offentliggøre oplysninger om kønsfordelingen mellem kandidaterne til valget til Europa-Parlamentet, som finder sted efter ... [dato for denne forordnings ikrafttræden], sammen med ajourførte oplysninger om kønsfordelingen mellem deres medlemmer af Europa-Parlamentet. Hvert europæisk politisk parti sikrer, at dets medlemspartier offentliggør disse oplysninger om deres respektive kandidater til valget til Europa-Parlamentet og om deres medlemmer af Europa-Parlamentet på deres websteder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4a

Gennemsigtighedsforpligtelser med hensyn til anvendelse af logoer, offentliggørelse af politiske programmer og kønsbalance

1.
     
  Hvert europæisk politisk parti sikrer, at medlemspartierne på deres websteder offentliggør det europæiske politiske partis politiske program og logo. Det europæiske politiske partis logo skal vises øverst på forsiden af medlemspartiets websted på en klart synlig måde.

2.
     
  Hvert europæisk politisk parti og dets medlemspartier skal på deres websteder offentliggøre oplysninger om kønsfordelingen mellem kandidaterne til valget til Europa-Parlamentet, som finder sted efter ... [dato for denne forordnings ikrafttræden], sammen med ajourførte oplysninger om kønsfordelingen mellem deres medlemmer af Europa-Parlamentet. Hvert europæisk politisk parti sikrer, at dets medlemspartier offentliggør disse oplysninger om deres respektive kandidater til valget til Europa-Parlamentet og om deres medlemmer af Europa-Parlamentet på deres websteder.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Senest fem arbejdsdage efter den første udbredelse fremsender hvert
  europæisk politisk parti oplysninger til myndigheden om hver politisk annonce, som det sponsorerer eller offentliggør direkte, med det formål at sætte borgerne i stand til at forstå den bredere kontekst for og
  målet
  med den politiske annonce. Oplysningerne skal som minimum omfatte de oplysninger, der er anført i punkt 1 i bilag II. | 2.   
  Hvert
  europæisk politisk parti
  fremsender
  oplysninger til myndigheden om hver politisk annonce, som det sponsorerer eller offentliggør direkte, med det formål at sætte borgerne i stand til at forstå den bredere kontekst for og
  målene
  med den politiske annonce. Oplysningerne skal som minimum omfatte de oplysninger, der er anført i punkt 1 i bilag II.
  Oplysningerne skal gives til myndigheden i en let tilgængelig form og i et almindeligt sprog. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Senest fem arbejdsdage efter den første udbredelse fremsender hvert
  europæisk politisk parti oplysninger til myndigheden om hver politisk annonce, som det sponsorerer eller offentliggør direkte, med det formål at sætte borgerne i stand til at forstå den bredere kontekst for og
  målet
  med den politiske annonce. Oplysningerne skal som minimum omfatte de oplysninger, der er anført i punkt 1 i bilag II.

2.   
  Hvert
  europæisk politisk parti
  fremsender
  oplysninger til myndigheden om hver politisk annonce, som det sponsorerer eller offentliggør direkte, med det formål at sætte borgerne i stand til at forstå den bredere kontekst for og
  målene
  med den politiske annonce. Oplysningerne skal som minimum omfatte de oplysninger, der er anført i punkt 1 i bilag II.
  Oplysningerne skal gives til myndigheden i en let tilgængelig form og i et almindeligt sprog.

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Myndigheden offentliggør
  straks
  de i stk. 2 omhandlede oplysninger i 
  det lager
  , der er omhandlet i artikel 8.
  Oplysningerne forelægges i lettilgængelig, klart synlig og brugervenlig form og i et almindeligt sprog. | 3.   Myndigheden offentliggør
  uden unødig forsinkelse
  de i stk. 2 omhandlede oplysninger i 
  den database
  , der er omhandlet i artikel 8. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Myndigheden offentliggør
  straks
  de i stk. 2 omhandlede oplysninger i 
  det lager
  , der er omhandlet i artikel 8.
  Oplysningerne forelægges i lettilgængelig, klart synlig og brugervenlig form og i et almindeligt sprog.

3.   Myndigheden offentliggør
  uden unødig forsinkelse
  de i stk. 2 omhandlede oplysninger i 
  den database
  , der er omhandlet i artikel 8.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6

Artikel 5 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.
     
  Medlemsstaterne udpeger en eller flere nationale tilsynsmyndigheder med kompetence til at føre tilsyn med, at kravene i stk. 1, 2 og 4 overholdes, og underretter myndigheden herom. Disse nationale tilsynsmyndigheder eller -organer udøver deres beføjelser upartisk og åbent og skal være juridisk adskilt fra regeringen og funktionelt uafhængige af deres respektive regeringer og ethvert andet offentligt eller privat organ. Myndigheden offentliggør og ajourfører på sit websted en liste over medlemsstaternes nationale tilsynsmyndigheder. I forbindelse med nationale tilsynsmyndigheders afgørelser sikres der adgang til effektive retsmidler. Medlemsstaterne sikrer, at der på anmodning af enhver berørt part kan søges om passende godtgørelse, idet det kræves, at det europæiske politiske parti bringer enhver overtrædelse af de i stk. 1, 2 eller 4 fastsatte forpligtelser til ophør. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.
     
  Medlemsstaterne udpeger en eller flere nationale tilsynsmyndigheder med kompetence til at føre tilsyn med, at kravene i stk. 1, 2 og 4 overholdes, og underretter myndigheden herom. Disse nationale tilsynsmyndigheder eller -organer udøver deres beføjelser upartisk og åbent og skal være juridisk adskilt fra regeringen og funktionelt uafhængige af deres respektive regeringer og ethvert andet offentligt eller privat organ. Myndigheden offentliggør og ajourfører på sit websted en liste over medlemsstaternes nationale tilsynsmyndigheder. I forbindelse med nationale tilsynsmyndigheders afgørelser sikres der adgang til effektive retsmidler. Medlemsstaterne sikrer, at der på anmodning af enhver berørt part kan søges om passende godtgørelse, idet det kræves, at det europæiske politiske parti bringer enhver overtrædelse af de i stk. 1, 2 eller 4 fastsatte forpligtelser til ophør.

udgår

udgår

Ændringsforslag 133

Ændringsforslag 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra i a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ia) | dens egne interne regler om ligestilling mellem kønnene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

ia)

ia)

dens egne interne regler om ligestilling mellem kønnene.

dens egne interne regler om ligestilling mellem kønnene.

Ændringsforslag 134

Ændringsforslag 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Krav til regler om ligestilling mellem kønnene |
| | 1.
     
  Europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes kollegiale styrende organer skal være kønsafbalanceret. |
| | 2.
     
  Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal vedtage en ligestillingsplan med mekanismer, der sikrer den aktive deltagelse af kvinder i al deres mangfoldighed, og europæiske politiske partier skal opfordre deres medlemspartier til at gøre det samme. |
| | 3.
     
  Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal have en protokol til forebyggelse, afsløring og bekæmpelse af seksuel og kønsbaseret chikane. De sikrer, at de eksperter, der foretager undersøgelserne, er uafhængige og besidder ekspertise, og træffer passende foranstaltninger over for gerningsmændene til disse overtrædelser. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal indarbejde forbuddet mod seksuel chikane og kønsbaseret chikane i deres interne regler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

Artikel 6a

Artikel 6a

Krav til regler om ligestilling mellem kønnene

Krav til regler om ligestilling mellem kønnene

1.
     
  Europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes kollegiale styrende organer skal være kønsafbalanceret.

2.
     
  Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal vedtage en ligestillingsplan med mekanismer, der sikrer den aktive deltagelse af kvinder i al deres mangfoldighed, og europæiske politiske partier skal opfordre deres medlemspartier til at gøre det samme.

3.
     
  Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal have en protokol til forebyggelse, afsløring og bekæmpelse af seksuel og kønsbaseret chikane. De sikrer, at de eksperter, der foretager undersøgelserne, er uafhængige og besidder ekspertise, og træffer passende foranstaltninger over for gerningsmændene til disse overtrædelser. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal indarbejde forbuddet mod seksuel chikane og kønsbaseret chikane i deres interne regler.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i 
  overensstemmelse med
  artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. | Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i 
  overensstemmelse med
  artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.

overensstemmelse med

f

Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.

, f)

h

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5

Artikel 10 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 9, stk. 2, skal meddeles myndigheden
  , som
  skal opdatere registreringen
  i overensstemmelse med
  procedurerne i artikel 18, stk. 2 og 4, mutatis mutandis. | 5.   Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 9, stk. 2, skal meddeles myndigheden
  inden for to måneder. På baggrund af sådanne ændringer
  skal
  myndigheden
  opdatere registreringen
  efter
  procedurerne i artikel 18, stk. 2 og 4, mutatis mutandis. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 9, stk. 2, skal meddeles myndigheden
  , som
  skal opdatere registreringen
  i overensstemmelse med
  procedurerne i artikel 18, stk. 2 og 4, mutatis mutandis.

5.   Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 9, stk. 2, skal meddeles myndigheden
  inden for to måneder. På baggrund af sådanne ændringer
  skal
  myndigheden
  opdatere registreringen
  efter
  procedurerne i artikel 18, stk. 2 og 4, mutatis mutandis.

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6

Artikel 10 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen. | 6.   Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes
  senest den 30. september
  hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen.

6.   Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes
  senest den 30. september
  hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — overskrift

Artikel 11 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav | Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav
  og undersøgelse af grunde til sletning fra registret fra myndighedens side |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav

Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav
  og undersøgelse af grunde til sletning fra registret fra myndighedens side

og undersøgelse af grunde til sletning fra registret fra myndighedens side

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med forbehold af den procedure, der er fastsat i 
  nærværende artikels stk. 3
  , kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. | 1.   Med forbehold af den procedure, der er fastsat i 
  artikel 11a
  , kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Med forbehold af den procedure, der er fastsat i 
  nærværende artikels stk. 3
  , kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.

1.   Med forbehold af den procedure, der er fastsat i 
  artikel 11a
  , kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  ), samt artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Hvis
  myndigheden
  finder,
  at
  en eller flere af registreringsbetingelserne eller forvaltningsbestemmelserne i
  stk. 1
  , bortset fra betingelserne i artikel 3
  ,
  stk.1, litra d), og artikel 3
  ,
  stk. 2, litra c), ikke længere overholdes, underretter den det pågældende europæiske politiske parti
  eller
  den pågældende europæiske politiske fond. | 2.   
  Hvor myndigheden vurderer, efter
  at
  have udført en kontrol i henhold til stk. 1 i denne artikel, at en af grundene til afregistrering i henhold til artikel 19,
  stk. 1
  , litra a), nr. i) eller ii), kan finde anvendelse på et europæisk politisk parti
  eller
  en europæisk politisk fond, skal myndigheden uden unødig forsinkelse underrette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond herom. |
| | Hvor myndigheden har kendskab til omstændigheder, der tyder på, at en af grundene til afregistrering i henhold til artikel 19, stk. 1, litra a), eller artikel 19, stk. 2, kan finde anvendelse på et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, skal myndigheden uden unødig forsinkelse underrette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond herom. |
| | Når myndigheden underretter det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i overensstemmelse med første eller andet afsnit, opfordrer myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond til at fremsætte sine bemærkninger senest en måned efter modtagelsen af de pågældende oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Hvis
  myndigheden
  finder,
  at
  en eller flere af registreringsbetingelserne eller forvaltningsbestemmelserne i
  stk. 1
  , bortset fra betingelserne i artikel 3
  ,
  stk.1, litra d), og artikel 3
  ,
  stk. 2, litra c), ikke længere overholdes, underretter den det pågældende europæiske politiske parti
  eller
  den pågældende europæiske politiske fond.

2.   
  Hvor myndigheden vurderer, efter
  at
  have udført en kontrol i henhold til stk. 1 i denne artikel, at en af grundene til afregistrering i henhold til artikel 19,
  stk. 1
  , litra a), nr. i) eller ii), kan finde anvendelse på et europæisk politisk parti
  eller
  en europæisk politisk fond, skal myndigheden uden unødig forsinkelse underrette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond herom.

Hvor myndigheden har kendskab til omstændigheder, der tyder på, at en af grundene til afregistrering i henhold til artikel 19, stk. 1, litra a), eller artikel 19, stk. 2, kan finde anvendelse på et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, skal myndigheden uden unødig forsinkelse underrette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond herom.

Hvor myndigheden har kendskab til omstændigheder, der tyder på, at en af grundene til afregistrering i henhold til artikel 19, stk. 1, litra a), eller artikel 19, stk. 2, kan finde anvendelse på et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, skal myndigheden uden unødig forsinkelse underrette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond herom.

Når myndigheden underretter det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i overensstemmelse med første eller andet afsnit, opfordrer myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond til at fremsætte sine bemærkninger senest en måned efter modtagelsen af de pågældende oplysninger.

Når myndigheden underretter det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i overensstemmelse med første eller andet afsnit, opfordrer myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond til at fremsætte sine bemærkninger senest en måned efter modtagelsen af de pågældende oplysninger.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  1 Europa-Parlamentet
  ,
  der handler på eget initiativ
  eller
  efter begrundet anmodning fra en gruppe borgere indgivet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser
  i 
  Parlamentets forretningsorden, eller Rådet eller Kommissionen kan indsende en anmodning til myndigheden om at kontrollere, at et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser
  , der er fastsat i 
  artikel 3,
  stk. 
  1, litra d), og
  artikel 
  3, stk
  . 
  2, litra c). I sådanne tilfælde, samt i de tilfælde der er omhandlet i artikel 19, stk. 3, litra a)
  ,
  anmoder myndigheden
  det
  udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i artikel 14, om at afgive udtalelse om spørgsmålet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder
  . | 3.   
  I tilfælde af manglende overholdelse af artikel 3
  ,
  stk. 1, litra c), f)
  eller
  g), artikel 3, stk. 2, litra e), f) eller g), eller af forvaltningsbestemmelserne i stk. 1
  i 
  denne artikel giver myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afhjælpe situationen inden for den frist
  , der er fastsat i stk.
  2 i denne
  artikel.
  Myndigheden kan forlænge fristen efter begrundet anmodning fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond
  ,
  hvis og i
  det
  omfang en sådan forlængelse er nødvendig og hensigtsmæssig med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond påtænker at træffe
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  1 Europa-Parlamentet
  ,
  der handler på eget initiativ
  eller
  efter begrundet anmodning fra en gruppe borgere indgivet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser
  i 
  Parlamentets forretningsorden, eller Rådet eller Kommissionen kan indsende en anmodning til myndigheden om at kontrollere, at et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser
  , der er fastsat i 
  artikel 3,
  stk. 
  1, litra d), og
  artikel 
  3, stk
  . 
  2, litra c). I sådanne tilfælde, samt i de tilfælde der er omhandlet i artikel 19, stk. 3, litra a)
  ,
  anmoder myndigheden
  det
  udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i artikel 14, om at afgive udtalelse om spørgsmålet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder
  .

3.   
  I tilfælde af manglende overholdelse af artikel 3
  ,
  stk. 1, litra c), f)
  eller
  g), artikel 3, stk. 2, litra e), f) eller g), eller af forvaltningsbestemmelserne i stk. 1
  i 
  denne artikel giver myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afhjælpe situationen inden for den frist
  , der er fastsat i stk.
  2 i denne
  artikel.
  Myndigheden kan forlænge fristen efter begrundet anmodning fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond
  ,
  hvis og i
  det
  omfang en sådan forlængelse er nødvendig og hensigtsmæssig med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond påtænker at træffe
  .

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der kan rejse tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indsende en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive deres intention senest to måneder efter modtagelsen af disse oplysninger. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der kan rejse tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indsende en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive deres intention senest to måneder efter modtagelsen af disse oplysninger.

Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der kan rejse tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indsende en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive deres intention senest to måneder efter modtagelsen af disse oplysninger.

udgår

udgår

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De procedurer, der er fastsat i første og andet afsnit, igangsættes ikke inden for en periode på to måneder forud for valg til Europa-Parlamentet. Denne tidsbegrænsning gælder ikke for proceduren i artikel 12. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De procedurer, der er fastsat i første og andet afsnit, igangsættes ikke inden for en periode på to måneder forud for valg til Europa-Parlamentet. Denne tidsbegrænsning gælder ikke for proceduren i artikel 12.

De procedurer, der er fastsat i første og andet afsnit, igangsættes ikke inden for en periode på to måneder forud for valg til Europa-Parlamentet. Denne tidsbegrænsning gælder ikke for proceduren i artikel 12.

udgår

udgår

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 4

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvad angår udvalgets udtalelse beslutter myndigheden, om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvad angår udvalgets udtalelse beslutter myndigheden, om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet.

Hvad angår udvalgets udtalelse beslutter myndigheden, om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet.

udgår

udgår

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 5

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Myndighedens afgørelse om afregistrering på grundlag af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), kan kun vedtages i tilfælde af massiv og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Den er underlagt proceduren i stk. 4. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Myndighedens afgørelse om afregistrering på grundlag af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), kan kun vedtages i tilfælde af massiv og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Den er underlagt proceduren i stk. 4.

Myndighedens afgørelse om afregistrering på grundlag af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), kan kun vedtages i tilfælde af massiv og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Den er underlagt proceduren i stk. 4.

udgår

udgår

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  Myndighedens afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af massiv og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet
  eller
  Rådet har gjort indsigelse
  inden for
  en
  frist
  på tre måneder fra meddelelsen
  af
  den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet,
  eller
  hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden
  ,
  at de ikke agter at gøre indsigelse
  .
  I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver
  det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond
  ved med at være registreret. | 4.   
  Ved udløbet af de frister, der er omhandlet i stk. 2 og 3, eller ved modtagelsen af eventuelle bemærkninger eller oplysninger vedrørende korrigerende foranstaltninger fra det pågældende europæiske politiske parti
  eller
  den pågældende europæiske politiske fond
  inden for
  denne
  frist
  vurderer myndigheden uden unødig forsinkelse og på baggrund
  af
  sådanne bemærkninger fra det europæiske politiske parti
  eller
  den europæiske politiske fond, om grundene til afregistrering i henhold til artikel 19
  ,
  stk
  . 
  1, litra a), eller artikel 19, stk. 2, finder anvendelse på
  det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   
  Myndighedens afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af massiv og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c), meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet
  eller
  Rådet har gjort indsigelse
  inden for
  en
  frist
  på tre måneder fra meddelelsen
  af
  den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet,
  eller
  hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden
  ,
  at de ikke agter at gøre indsigelse
  .
  I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver
  det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond
  ved med at være registreret.

4.   
  Ved udløbet af de frister, der er omhandlet i stk. 2 og 3, eller ved modtagelsen af eventuelle bemærkninger eller oplysninger vedrørende korrigerende foranstaltninger fra det pågældende europæiske politiske parti
  eller
  den pågældende europæiske politiske fond
  inden for
  denne
  frist
  vurderer myndigheden uden unødig forsinkelse og på baggrund
  af
  sådanne bemærkninger fra det europæiske politiske parti
  eller
  den europæiske politiske fond, om grundene til afregistrering i henhold til artikel 19
  ,
  stk
  . 
  1, litra a), eller artikel 19, stk. 2, finder anvendelse på
  det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod afgørelsen af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelsen i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c). | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod afgørelsen af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelsen i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c).

Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod afgørelsen af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelsen i artikel 3, stk. 1, litra d), og artikel 3, stk. 2, litra c).

udgår

udgår

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 3

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal underrettes om, at der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal underrettes om, at der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering.

Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal underrettes om, at der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering.

udgår

udgår

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 4

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en holdning i overensstemmelse med deres respektive regler for beslutningstagningen som fastlagt i overensstemmelse med traktaterne. Enhver indsigelse skal være behørigt begrundet og skal offentliggøres. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en holdning i overensstemmelse med deres respektive regler for beslutningstagningen som fastlagt i overensstemmelse med traktaterne. Enhver indsigelse skal være behørigt begrundet og skal offentliggøres.

Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en holdning i overensstemmelse med deres respektive regler for beslutningstagningen som fastlagt i overensstemmelse med traktaterne. Enhver indsigelse skal være behørigt begrundet og skal offentliggøres.

udgår

udgår

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 5

Artikel 11 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.
     
  En afgørelse truffet af myndigheden om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som der ikke er gjort indsigelse mod efter proceduren i stk. 4, meddeles det pågældende europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afregistreringen. Afgørelsen får virkning ved meddelelse herom i overensstemmelse med artikel 297 i TEUF. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.
     
  En afgørelse truffet af myndigheden om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som der ikke er gjort indsigelse mod efter proceduren i stk. 4, meddeles det pågældende europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afregistreringen. Afgørelsen får virkning ved meddelelse herom i overensstemmelse med artikel 297 i TEUF.

udgår

udgår

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 6

Artikel 11 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.
     
  En europæisk politisk fond fortaber automatisk sin status, hvis det europæiske politiske parti, den er tilknyttet, slettes i registret. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.
     
  En europæisk politisk fond fortaber automatisk sin status, hvis det europæiske politiske parti, den er tilknyttet, slettes i registret.

udgår

udgår

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Kontrol af registreringsbetingelserne vedrørende de værdier, som Unionen bygger på |
| | 1.
     
  Europa-Parlamentet, der handler på eget initiativ eller efter begrundet anmodning fra en gruppe borgere indgivet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Parlamentets forretningsorden, eller Rådet eller Kommissionen kan indgive en anmodning til myndigheden om at kontrollere, om et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) og e), og artikel 3, stk. 2, litra c) og d). I sådanne tilfælde og i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11b, stk. 2, underretter myndigheden uden unødig forsinkelse det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, opfordrer det pågældende parti eller den pågældende fond til at fremsætte bemærkninger og giver det pågældende parti eller den pågældende fond mulighed for at indføre foranstaltninger til at afhjælpe situationen inden for en måned. |
| | Myndigheden kan forlænge fristen efter begrundet anmodning fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, hvis en forlængelse er nødvendig og hensigtsmæssig med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond påtænker at træffe. |
| | Ved udløbet af den frist, der er omhandlet i første og andet afsnit, eller ved modtagelsen af eventuelle bemærkninger og oplysninger vedrørende korrigerende foranstaltninger fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond inden for denne frist sender myndigheden bemærkningerne fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond og, hvis det er relevant, en beskrivelse af de korrigerende foranstaltninger, som det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet, til det i artikel 14 omhandlede udvalg af uafhængige fremtrædende personer og anmoder dette udvalg om en udtalelse om emnet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder. |
| | Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der giver anledning til tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) og e), og artikel 3, stk. 2, litra c) og d), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indgive en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive, om de agter at indgive anmodning om kontrol, senest to måneder efter modtagelsen af underretningen. |
| | 2.
     
  De i stk. 1 fastsatte procedurer må ikke indledes inden for de sidste to måneder forud for et valg til Europa-Parlamentet. |
| | 3.
     
  Myndigheden træffer afgørelse om, hvorvidt det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres eller ej, under hensyntagen til udtalelsen fra det udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i artikel 14. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet. |
| | 4.
     
  En afgørelse fra myndighedens side om afregistrering på grund af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), må kun træffes i tilfælde af åbenbar og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Afgørelsen er underlagt proceduren i stk. 5. |
| | 5.
     
  En afgørelse fra myndighedens side om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af åbenbar og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), skal meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af afgørelsen har gjort indsigelse, eller hvis de inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden, at de ikke agter at gøre indsigelse. I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ved med at være registreret. |
| | 6.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d) . |
| | 7.
     
  Hvis der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, underretter myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om denne indsigelse. |
| | 8.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet fastlægger deres holdning i overensstemmelse med deres respektive traktatfæstede regler for beslutningstagning. Enhver indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond skal være behørigt begrundet og offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Artikel 11a

Kontrol af registreringsbetingelserne vedrørende de værdier, som Unionen bygger på

Kontrol af registreringsbetingelserne vedrørende de værdier, som Unionen bygger på

1.
     
  Europa-Parlamentet, der handler på eget initiativ eller efter begrundet anmodning fra en gruppe borgere indgivet i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Parlamentets forretningsorden, eller Rådet eller Kommissionen kan indgive en anmodning til myndigheden om at kontrollere, om et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) og e), og artikel 3, stk. 2, litra c) og d). I sådanne tilfælde og i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11b, stk. 2, underretter myndigheden uden unødig forsinkelse det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, opfordrer det pågældende parti eller den pågældende fond til at fremsætte bemærkninger og giver det pågældende parti eller den pågældende fond mulighed for at indføre foranstaltninger til at afhjælpe situationen inden for en måned.

Myndigheden kan forlænge fristen efter begrundet anmodning fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, hvis en forlængelse er nødvendig og hensigtsmæssig med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond påtænker at træffe.

Myndigheden kan forlænge fristen efter begrundet anmodning fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, hvis en forlængelse er nødvendig og hensigtsmæssig med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond påtænker at træffe.

Ved udløbet af den frist, der er omhandlet i første og andet afsnit, eller ved modtagelsen af eventuelle bemærkninger og oplysninger vedrørende korrigerende foranstaltninger fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond inden for denne frist sender myndigheden bemærkningerne fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond og, hvis det er relevant, en beskrivelse af de korrigerende foranstaltninger, som det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet, til det i artikel 14 omhandlede udvalg af uafhængige fremtrædende personer og anmoder dette udvalg om en udtalelse om emnet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder.

Ved udløbet af den frist, der er omhandlet i første og andet afsnit, eller ved modtagelsen af eventuelle bemærkninger og oplysninger vedrørende korrigerende foranstaltninger fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond inden for denne frist sender myndigheden bemærkningerne fra det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond og, hvis det er relevant, en beskrivelse af de korrigerende foranstaltninger, som det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet, til det i artikel 14 omhandlede udvalg af uafhængige fremtrædende personer og anmoder dette udvalg om en udtalelse om emnet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder.

Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der giver anledning til tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) og e), og artikel 3, stk. 2, litra c) og d), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indgive en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive, om de agter at indgive anmodning om kontrol, senest to måneder efter modtagelsen af underretningen.

Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der giver anledning til tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) og e), og artikel 3, stk. 2, litra c) og d), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indgive en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive, om de agter at indgive anmodning om kontrol, senest to måneder efter modtagelsen af underretningen.

2.
     
  De i stk. 1 fastsatte procedurer må ikke indledes inden for de sidste to måneder forud for et valg til Europa-Parlamentet.

3.
     
  Myndigheden træffer afgørelse om, hvorvidt det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres eller ej, under hensyntagen til udtalelsen fra det udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i artikel 14. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet.

4.
     
  En afgørelse fra myndighedens side om afregistrering på grund af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), må kun træffes i tilfælde af åbenbar og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Afgørelsen er underlagt proceduren i stk. 5.

5.
     
  En afgørelse fra myndighedens side om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af åbenbar og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), skal meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af afgørelsen har gjort indsigelse, eller hvis de inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden, at de ikke agter at gøre indsigelse. I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ved med at være registreret.

6.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d) .

7.
     
  Hvis der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, underretter myndigheden det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om denne indsigelse.

8.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet fastlægger deres holdning i overensstemmelse med deres respektive traktatfæstede regler for beslutningstagning. Enhver indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond skal være behørigt begrundet og offentliggøres.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 b (ny)

Artikel 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11b |
| | Kontrol af forpligtelser i henhold til national ret |
| | 1.
     
  Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, første afsnit, og hvis den manglende opfyldelse set i forhold til retten til foreningsfrihed, der er nedfældet i artikel 12 i chartret, og behovet for at sikre en pluralisme af politiske partier i Europa er alvorlig nok til at begrunde afregistrering, kan den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende, sende myndigheden en anmodning om afregistrering. Anmodningen skal være behørigt begrundet. Den skal navnlig præcist og udtømmende identificere de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, der ikke er blevet opfyldt. |
| | Hvis indholdet af medlemsstaternes anmodning udelukkende eller overvejende vedrører elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som nedfældet i artikel 2 i TEU, indleder myndigheden en kontrolprocedure i henhold til artikel 11a. |
| | For så vidt angår alle andre spørgsmål, hvor medlemsstaten i sin anmodning i henhold til første afsnit bekræfter, at der findes effektive retsmidler mod en sådan anmodning på nationalt plan, og alle retsmidler vedrørende en sådan anmodning er udtømt, vurderer myndigheden efter at have hørt repræsentanten for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om afregistreringsgrunden i henhold til artikel 19, stk. 1, litra d), finder anvendelse på det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond. |
| | 2.
     
  Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som nedfældet i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i stk. 1, første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med stk. 1, andet afsnit. |
| | 3.
     
  Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11b

Artikel 11b

Kontrol af forpligtelser i henhold til national ret

Kontrol af forpligtelser i henhold til national ret

1.
     
  Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, første afsnit, og hvis den manglende opfyldelse set i forhold til retten til foreningsfrihed, der er nedfældet i artikel 12 i chartret, og behovet for at sikre en pluralisme af politiske partier i Europa er alvorlig nok til at begrunde afregistrering, kan den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende, sende myndigheden en anmodning om afregistrering. Anmodningen skal være behørigt begrundet. Den skal navnlig præcist og udtømmende identificere de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, der ikke er blevet opfyldt.

Hvis indholdet af medlemsstaternes anmodning udelukkende eller overvejende vedrører elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som nedfældet i artikel 2 i TEU, indleder myndigheden en kontrolprocedure i henhold til artikel 11a.

Hvis indholdet af medlemsstaternes anmodning udelukkende eller overvejende vedrører elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som nedfældet i artikel 2 i TEU, indleder myndigheden en kontrolprocedure i henhold til artikel 11a.

For så vidt angår alle andre spørgsmål, hvor medlemsstaten i sin anmodning i henhold til første afsnit bekræfter, at der findes effektive retsmidler mod en sådan anmodning på nationalt plan, og alle retsmidler vedrørende en sådan anmodning er udtømt, vurderer myndigheden efter at have hørt repræsentanten for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om afregistreringsgrunden i henhold til artikel 19, stk. 1, litra d), finder anvendelse på det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond.

For så vidt angår alle andre spørgsmål, hvor medlemsstaten i sin anmodning i henhold til første afsnit bekræfter, at der findes effektive retsmidler mod en sådan anmodning på nationalt plan, og alle retsmidler vedrørende en sådan anmodning er udtømt, vurderer myndigheden efter at have hørt repræsentanten for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om afregistreringsgrunden i henhold til artikel 19, stk. 1, litra d), finder anvendelse på det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond.

2.
     
  Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som nedfældet i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i stk. 1, første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med stk. 1, andet afsnit.

3.
     
  Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Hvis myndigheden får kendskab til en afgørelse truffet
  af en
  national
  tilsynsmyndighed som
  omhandlet
  i artikel 4, nr. 21), i forordning (EU) 2016/679, hvori det konstateres, at en fysisk eller juridisk person har overtrådt gældende regler om beskyttelse af personoplysninger, og hvis det af afgørelsen følger, eller hvis der er andre rimelige grunde til at formode, at overtrædelsen er knyttet til et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds politiske aktiviteter i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, indbringer myndigheden sagen for udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14. Myndigheden kan om nødvendigt samarbejde med den pågældende
  nationale
  tilsynsmyndighed. | 2.   
  Myndigheden underrettes om alle afgørelser truffet på nationalt plan
  af en tilsynsmyndighed som
  defineret
  i artikel 4, nr. 21), i forordning (EU) 2016/679, hvori det konstateres, at en fysisk eller juridisk person har overtrådt gældende regler om beskyttelse af personoplysninger, og hvis det af afgørelsen følger, eller hvis der er andre rimelige grunde til at formode, at overtrædelsen er knyttet til et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds politiske aktiviteter i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, indbringer myndigheden sagen for udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14. Myndigheden kan om nødvendigt samarbejde med den pågældende tilsynsmyndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Hvis myndigheden får kendskab til en afgørelse truffet
  af en
  national
  tilsynsmyndighed som
  omhandlet
  i artikel 4, nr. 21), i forordning (EU) 2016/679, hvori det konstateres, at en fysisk eller juridisk person har overtrådt gældende regler om beskyttelse af personoplysninger, og hvis det af afgørelsen følger, eller hvis der er andre rimelige grunde til at formode, at overtrædelsen er knyttet til et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds politiske aktiviteter i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, indbringer myndigheden sagen for udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14. Myndigheden kan om nødvendigt samarbejde med den pågældende
  nationale
  tilsynsmyndighed.

2.   
  Myndigheden underrettes om alle afgørelser truffet på nationalt plan
  af en tilsynsmyndighed som
  defineret
  i artikel 4, nr. 21), i forordning (EU) 2016/679, hvori det konstateres, at en fysisk eller juridisk person har overtrådt gældende regler om beskyttelse af personoplysninger, og hvis det af afgørelsen følger, eller hvis der er andre rimelige grunde til at formode, at overtrædelsen er knyttet til et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds politiske aktiviteter i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, indbringer myndigheden sagen for udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14. Myndigheden kan om nødvendigt samarbejde med den pågældende tilsynsmyndighed.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4

Artikel 12 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Under hensyntagen til udvalgets udtalelse afgør myndigheden i overensstemmelse med artikel 30, stk.
  2
  , litra a), nr. vii), om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal pålægges finansielle sanktioner. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet, navnlig med hensyn til udvalgets udtalelse, og den skal offentliggøres hurtigst muligt. | 4.   Under hensyntagen til udvalgets udtalelse afgør myndigheden i overensstemmelse med artikel 30, stk.
  1
  , litra a), nr. vii), om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal pålægges finansielle sanktioner. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet, navnlig med hensyn til udvalgets udtalelse, og den skal offentliggøres hurtigst muligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Under hensyntagen til udvalgets udtalelse afgør myndigheden i overensstemmelse med artikel 30, stk.
  2
  , litra a), nr. vii), om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal pålægges finansielle sanktioner. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet, navnlig med hensyn til udvalgets udtalelse, og den skal offentliggøres hurtigst muligt.

4.   Under hensyntagen til udvalgets udtalelse afgør myndigheden i overensstemmelse med artikel 30, stk.
  1
  , litra a), nr. vii), om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal pålægges finansielle sanktioner. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet, navnlig med hensyn til udvalgets udtalelse, og den skal offentliggøres hurtigst muligt.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Den procedure, der er fastsat i denne artikel, berører ikke den procedure, der er fastsat i artikel 11. | 5.   Den procedure, der er fastsat i denne artikel, berører ikke den procedure, der er fastsat i artikel 11
  , artikel 11a og artikel 11b. Den periode, der er omhandlet i artikel 11a, stk. 2, finder ikke anvendelse på proceduren i denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Den procedure, der er fastsat i denne artikel, berører ikke den procedure, der er fastsat i artikel 11.

5.   Den procedure, der er fastsat i denne artikel, berører ikke den procedure, der er fastsat i artikel 11
  , artikel 11a og artikel 11b. Den periode, der er omhandlet i artikel 11a, stk. 2, finder ikke anvendelse på proceduren i denne artikel.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Myndigheden udarbejder og offentliggør hvert år en rapport om europæiske politiske partiers politiske reklameaktiviteter. Rapporten skal indeholde
  en faktuel sammenfatning af
  de rapporter, som europæiske politiske partier i det pågældende rapporteringsår har offentliggjort i 
  medfør af
  artikel 5, stk. 4
  , samt eventuelle afgørelser, som de nationale tilsynsmyndigheder, der er udpeget i medfør af artikel 5, stk. 6, eller de tilsynsmyndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, har truffet, og hvori det konstateres, at et europæisk politisk parti har overtrådt nærværende forordnings artikel 5
  . | Myndigheden udarbejder og offentliggør hvert år en rapport om europæiske politiske partiers politiske reklameaktiviteter. Rapporten skal indeholde de rapporter, som europæiske politiske partier i det pågældende rapporteringsår har offentliggjort i 
  overensstemmelse med
  artikel 5, stk. 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Myndigheden udarbejder og offentliggør hvert år en rapport om europæiske politiske partiers politiske reklameaktiviteter. Rapporten skal indeholde
  en faktuel sammenfatning af
  de rapporter, som europæiske politiske partier i det pågældende rapporteringsår har offentliggjort i 
  medfør af
  artikel 5, stk. 4
  , samt eventuelle afgørelser, som de nationale tilsynsmyndigheder, der er udpeget i medfør af artikel 5, stk. 6, eller de tilsynsmyndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, har truffet, og hvori det konstateres, at et europæisk politisk parti har overtrådt nærværende forordnings artikel 5
  .

en faktuel sammenfatning af

medfør af

, samt eventuelle afgørelser, som de nationale tilsynsmyndigheder, der er udpeget i medfør af artikel 5, stk. 6, eller de tilsynsmyndigheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, har truffet, og hvori det konstateres, at et europæisk politisk parti har overtrådt nærværende forordnings artikel 5

Myndigheden udarbejder og offentliggør hvert år en rapport om europæiske politiske partiers politiske reklameaktiviteter. Rapporten skal indeholde de rapporter, som europæiske politiske partier i det pågældende rapporteringsår har offentliggjort i 
  overensstemmelse med
  artikel 5, stk. 4.

overensstemmelse med

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person
  ved meddelelse
  af en afgørelse
  i henhold til artikel 11, stk. 5. | 1.   Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person
  på grundlag
  af en afgørelse
  fra myndigheden om sletning fra registret: |
| | a) | hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11 finder, at |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person
  ved meddelelse
  af en afgørelse
  i henhold til artikel 11, stk. 5.

1.   Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person
  på grundlag
  af en afgørelse
  fra myndigheden om sletning fra registret:

a)

a)

hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11 finder, at

hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11 finder, at

| | i) | en af betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra a), b), c), f) eller g), eller i artikel 3, stk. 2, litra a), b), e), f) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond |
| --- | --- | --- |

i)

i)

en af betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra a), b), c), f) eller g), eller i artikel 3, stk. 2, litra a), b), e), f) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond

en af betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra a), b), c), f) eller g), eller i artikel 3, stk. 2, litra a), b), e), f) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond

| | ii) | en af forvaltningsbestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f), h) eller i) , eller i artikel 6, stk. 1, litra a)-e) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

en af forvaltningsbestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f), h) eller i) , eller i artikel 6, stk. 1, litra a)-e) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond

en af forvaltningsbestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f), h) eller i) , eller i artikel 6, stk. 1, litra a)-e) eller g), ikke er opfyldt af det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond

| | iii) | det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046

det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046

| | iv) | afgørelsen om at registrere det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond er baseret på oplysninger, som var af afgørende karakter for registreringsafgørelsen, men som var urigtige eller vildledende, eller afgørelsen blev opnået ved svigagtig adfærd |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

afgørelsen om at registrere det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond er baseret på oplysninger, som var af afgørende karakter for registreringsafgørelsen, men som var urigtige eller vildledende, eller afgørelsen blev opnået ved svigagtig adfærd

afgørelsen om at registrere det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond er baseret på oplysninger, som var af afgørende karakter for registreringsafgørelsen, men som var urigtige eller vildledende, eller afgørelsen blev opnået ved svigagtig adfærd

| b) | hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11a finder, at betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), vedrørende respekt for de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, på åbenbar og alvorlig vis er blevet krænket af det pågældende europæiske politiske parti eller dets medlemspartier eller af den pågældende europæiske politiske fond eller af dens medlemsorganisationer |
| --- | --- |

b)

b)

hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11a finder, at betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), vedrørende respekt for de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, på åbenbar og alvorlig vis er blevet krænket af det pågældende europæiske politiske parti eller dets medlemspartier eller af den pågældende europæiske politiske fond eller af dens medlemsorganisationer

hvis myndigheden inden for rammerne af proceduren i artikel 11a finder, at betingelserne for registrering i artikel 3, stk. 1, litra d) eller e), eller artikel 3, stk. 2, litra c) eller d), vedrørende respekt for de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, på åbenbar og alvorlig vis er blevet krænket af det pågældende europæiske politiske parti eller dets medlemspartier eller af den pågældende europæiske politiske fond eller af dens medlemsorganisationer

| c) | på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond eller |
| --- | --- |

c)

c)

på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond eller

på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond eller

| d) | på anmodning af en medlemsstat, der opfylder kravene i artikel 11b, stk. 1 og 3. |
| --- | --- |

d)

d)

på anmodning af en medlemsstat, der opfylder kravene i artikel 11b, stk. 1 og 3.

på anmodning af en medlemsstat, der opfylder kravene i artikel 11b, stk. 1 og 3.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Et
  europæisk politisk parti
  eller
  en europæisk politisk fond
  slettes i registret på grundlag af en afgørelse
  fra
  myndigheden: | 2.   
  Hvis myndigheden beslutter at slette et
  europæisk politisk parti
  fra registret, skal den også slette
  en europæisk politisk fond
  , der er tilknyttet det,
  fra
  registret. |
| a) | som konsekvens af en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2-5 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Et
  europæisk politisk parti
  eller
  en europæisk politisk fond
  slettes i registret på grundlag af en afgørelse
  fra
  myndigheden:

2.   
  Hvis myndigheden beslutter at slette et
  europæisk politisk parti
  fra registret, skal den også slette
  en europæisk politisk fond
  , der er tilknyttet det,
  fra
  registret.

a)

a)

som konsekvens af en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2-5

som konsekvens af en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2-5

| b) | under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 6 |
| --- | --- |

b)

b)

under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 6

under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 6

| c) | på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond |
| --- | --- |

c)

c)

på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond

på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond

| d) | i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, første afsnit, litra b). |
| --- | --- |

d)

d)

i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, første afsnit, litra b).

i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, første afsnit, litra b).

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 3

Artikel 19 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Hvis
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold
  til
  national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, første afsnit, kan den medlemsstat, hvor det
  eller den
  er hjemmehørende, sende myndigheden en behørigt begrundet anmodning om afregistrering, som nøjagtigt og udtømmende skal angive de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, som er blevet overtrådt
  .
  I sådanne tilfælde skal myndigheden: | 3.   
  Myndighedens afgørelse om at slette
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  fra registret skal sendes
  til
  og bekendtgøres over for det pågældende europæiske politiske parti
  eller den
  pågældende europæiske politiske fond. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende
  . |
| a) | for så vidt angår anliggender, der udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, igangsætte en kontrolprocedure i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 11, stk. 3. Nærværende forordnings artikel 11, stk. 4, 5 og 6, finder ligeledes anvendelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Hvis
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold
  til
  national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, første afsnit, kan den medlemsstat, hvor det
  eller den
  er hjemmehørende, sende myndigheden en behørigt begrundet anmodning om afregistrering, som nøjagtigt og udtømmende skal angive de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, som er blevet overtrådt
  .
  I sådanne tilfælde skal myndigheden:

3.   
  Myndighedens afgørelse om at slette
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  fra registret skal sendes
  til
  og bekendtgøres over for det pågældende europæiske politiske parti
  eller den
  pågældende europæiske politiske fond. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende
  .

a)

a)

for så vidt angår anliggender, der udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, igangsætte en kontrolprocedure i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 11, stk. 3. Nærværende forordnings artikel 11, stk. 4, 5 og 6, finder ligeledes anvendelse

for så vidt angår anliggender, der udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, igangsætte en kontrolprocedure i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 11, stk. 3. Nærværende forordnings artikel 11, stk. 4, 5 og 6, finder ligeledes anvendelse

| b) | for så vidt angår alle andre anliggender, og når den begrundede anmodning fra den pågældende medlemsstat bekræfter, at alle nationale retsmidler er udtømt, beslutte at slette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i registret. |
| --- | --- |

b)

b)

for så vidt angår alle andre anliggender, og når den begrundede anmodning fra den pågældende medlemsstat bekræfter, at alle nationale retsmidler er udtømt, beslutte at slette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i registret.

for så vidt angår alle andre anliggender, og når den begrundede anmodning fra den pågældende medlemsstat bekræfter, at alle nationale retsmidler er udtømt, beslutte at slette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i registret.

Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i nærværende stykkes første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med nærværende stykkes første afsnit, litra a).

Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 17, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i nærværende stykkes første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med nærværende stykkes første afsnit, litra a).

Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering.

Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Myndigheden fastsætter datoen for offentliggørelse, jf. stk. 1, efter høring af den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Myndigheden fastsætter datoen for offentliggørelse, jf. stk. 1, efter høring af den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende.

udgår

udgår

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 , kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser,
  der er opstillet
  i en indkaldelse af bidrag
  offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede
  . | 1.   Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 , kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser,
  som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede offentliggør
  i en indkaldelse af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 , kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser,
  der er opstillet
  i en indkaldelse af bidrag
  offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede
  .

1.   Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 , kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser,
  som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede offentliggør
  i en indkaldelse af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  .

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20– stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 20– stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Direkte medlemskab af Europa-Parlamentet accepteres i de tilfælde, hvor et medlem af Europa-Parlamentet ikke er medlem af et nationalt eller regionalt parti, der er tilknyttet et europæisk politisk parti. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Direkte medlemskab af Europa-Parlamentet accepteres i de tilfælde, hvor et medlem af Europa-Parlamentet ikke er medlem af et nationalt eller regionalt parti, der er tilknyttet et europæisk politisk parti.

Direkte medlemskab af Europa-Parlamentet accepteres i de tilfælde, hvor et medlem af Europa-Parlamentet ikke er medlem af et nationalt eller regionalt parti, der er tilknyttet et europæisk politisk parti.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 5

Artikel 20 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Inden for de i artikel 24 og 25 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag, administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner. | 5.   Inden for de i artikel 24 og 25 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  , administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Inden for de i artikel 24 og 25 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag, administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner.

5.   Inden for de i artikel 24 og 25 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  , administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 20, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag eller forslag. | 1.   For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 20, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  eller
  en indkaldelse af
  forslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 20, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag eller forslag.

1.   For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 20, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  eller
  en indkaldelse af
  forslag.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 26. Fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet dækker, skal det eller den være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 30, stk. 2, litra a), nr. v)
  -ix
  ) . | 2.   Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 26. Fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  dækker, skal det eller den være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 30, stk. 2, litra a), nr. v)
  og vi
  ). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 26. Fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet dækker, skal det eller den være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 30, stk. 2, litra a), nr. v)
  -ix
  ) .

2.   Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 26. Fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  dækker, skal det eller den være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 30, stk. 2, litra a), nr. v)
  og vi
  ).

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 3

Artikel 21 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at dets EU-medlemspartier på deres websteder som hovedregel i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra i), har offentliggjort det europæiske politiske partis program og logo i alle de 12 måneder forud for den endelige dato for indgivelsen af ansøgningen. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at dets EU-medlemspartier på deres websteder som hovedregel i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra i), har offentliggjort det europæiske politiske partis program og logo i alle de 12 måneder forud for den endelige dato for indgivelsen af ansøgningen.

udgår

udgår

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 4

Artikel 21 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at det overholder artikel 4, stk. 1, litra j), og at dets medlemspartier i 12 måneder forud for ansøgningens indgivelse løbende på deres websteder har offentliggjort oplysninger om kønsfordelingen blandt kandidaterne ved de seneste valg til Europa-Parlamentet og om udviklingen i kønsfordelingen blandt dets medlemmer af Europa-Parlamentet. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at det overholder artikel 4, stk. 1, litra j), og at dets medlemspartier i 12 måneder forud for ansøgningens indgivelse løbende på deres websteder har offentliggjort oplysninger om kønsfordelingen blandt kandidaterne ved de seneste valg til Europa-Parlamentet og om udviklingen i kønsfordelingen blandt dets medlemmer af Europa-Parlamentet.

udgår

udgår

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 5

Artikel 21 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at det overholder artikel 5, at det opretholder en ajourført politik for anvendelsen af politisk reklame, og at det har gennemført denne i alle de 12 måneder forud for den endelige dato for indgivelsen af ansøgningen. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.
     
  Et europæisk politisk parti skal i sin ansøgning medtage dokumentation for, at det overholder artikel 5, at det opretholder en ajourført politik for anvendelsen af politisk reklame, og at det har gennemført denne i alle de 12 måneder forud for den endelige dato for indgivelsen af ansøgningen.

udgår

udgår

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 7

Artikel 21 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046 . | 7.   Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046 .

7.   Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag
  fra Den Europæiske Unions almindelige budget
  eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — overskrift

Artikel 23 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Donationer, bidrag og
  egne indtægter | Donationer, bidrag
  , associeringsgebyrer
  og
  accessoriske egenindtægter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Donationer, bidrag og
  egne indtægter

egne indtægter

Donationer, bidrag
  , associeringsgebyrer
  og
  accessoriske egenindtægter

, associeringsgebyrer

accessoriske egenindtægter

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 26 ligeledes fremsende en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer. | 2.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 26 ligeledes fremsende en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag
  og associeringsgebyrer
  fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer
  og på bidrag på over 1 500  EUR fra individuelle medlemmer af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 26 ligeledes fremsende en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer.

2.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 26 ligeledes fremsende en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag
  og associeringsgebyrer
  fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer
  og på bidrag på over 1 500  EUR fra individuelle medlemmer af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
  .

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For så vidt angår fysiske personers donationer, hvis værdi overstiger 1 500  EUR og er under eller lig med 3 000  EUR, angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende
  donorer
  har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra e). | For så vidt angår fysiske personers donationer
  og bidrag
  , hvis værdi overstiger 1 500  EUR og er under eller lig med 3 000  EUR, angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende
  fysiske personer
  har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra e). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For så vidt angår fysiske personers donationer, hvis værdi overstiger 1 500  EUR og er under eller lig med 3 000  EUR, angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende
  donorer
  har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra e).

donorer

For så vidt angår fysiske personers donationer
  og bidrag
  , hvis værdi overstiger 1 500  EUR og er under eller lig med 3 000  EUR, angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende
  fysiske personer
  har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra e).

og bidrag

fysiske personer

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3

Artikel 23 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
  , og udgifter finansieret via disse donationer
  seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2. | 3.   Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
  , og udgifter finansieret via disse donationer
  seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.

3.   Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 5 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 5 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   For alle donationer
  af
  en værdi på over 3 000  EUR skal europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde anmode
  donorerne
  om at fremlægge de oplysninger, det kræver at kunne identificere dem korrekt. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fremsender de modtagne oplysninger til myndigheden på dennes anmodning. | 5.   For
  så vidt angår
  alle donationer
  fra én enkelt donor med
  en
  samlet årlig
  værdi på over 3 000  EUR skal europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde anmode
  disse donorer
  om at fremlægge de oplysninger, det kræver at kunne identificere dem korrekt. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fremsender de modtagne oplysninger til myndigheden på dennes anmodning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   For alle donationer
  af
  en værdi på over 3 000  EUR skal europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde anmode
  donorerne
  om at fremlægge de oplysninger, det kræver at kunne identificere dem korrekt. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fremsender de modtagne oplysninger til myndigheden på dennes anmodning.

5.   For
  så vidt angår
  alle donationer
  fra én enkelt donor med
  en
  samlet årlig
  værdi på over 3 000  EUR skal europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde anmode
  disse donorer
  om at fremlægge de oplysninger, det kræver at kunne identificere dem korrekt. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fremsender de modtagne oplysninger til myndigheden på dennes anmodning.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 5 — afsnit 2

Artikel 23 — stk. 5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Myndigheden udarbejder en formular, der skal anvendes med henblik på første afsnit. | Myndigheden udarbejder en formular, der skal anvendes med henblik på
  at identificere de donorer, som er omhandlet i
  første afsnit. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Myndigheden udarbejder en formular, der skal anvendes med henblik på første afsnit.

Myndigheden udarbejder en formular, der skal anvendes med henblik på
  at identificere de donorer, som er omhandlet i
  første afsnit.

at identificere de donorer, som er omhandlet i

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 6 — litra a

Artikel 23 — stk. 6 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | anonyme donationer
  eller
  bidrag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

anonyme donationer
  eller
  bidrag

eller

| a) | anonyme donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer |
| --- | --- |

a)

anonyme donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer

eller associeringsgebyrer

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 6 — litra d

Artikel 23 — stk. 6 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | donationer fra private enheder med base
  i et tredjeland
  eller fra enkeltpersoner fra
  et tredjeland
  , som ikke har ret til at stemme til
  europaparlamentsvalg
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

donationer fra private enheder med base
  i et tredjeland
  eller fra enkeltpersoner fra
  et tredjeland
  , som ikke har ret til at stemme til
  europaparlamentsvalg
  .

i et tredjeland

et tredjeland

europaparlamentsvalg

| d) | donationer fra private enheder med base
  uden for Unionen
  eller fra enkeltpersoner fra
  lande uden for Unionen
  , som ikke har ret til at stemme
  ved valg
  til
  Europa-Parlamentet
  . |
| --- | --- |

d)

donationer fra private enheder med base
  uden for Unionen
  eller fra enkeltpersoner fra
  lande uden for Unionen
  , som ikke har ret til at stemme
  ved valg
  til
  Europa-Parlamentet
  .

uden for Unionen

lande uden for Unionen

ved valg

Europa-Parlamentet

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 8

Artikel 23 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Myndigheden foretager kontroller, hvis den har grund til at formode, at
  der er givet en donation
  i strid med forordningen. Den kan til det formål anmode om yderligere oplysninger fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond samt fra partiets eller fondens donorer. | 8.   Myndigheden foretager kontroller, hvis den har grund til at formode, at
  en donation er blevet accepteret
  i strid med forordningen. Den kan til det formål anmode om yderligere oplysninger fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond samt fra partiets eller fondens donorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Myndigheden foretager kontroller, hvis den har grund til at formode, at
  der er givet en donation
  i strid med forordningen. Den kan til det formål anmode om yderligere oplysninger fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond samt fra partiets eller fondens donorer.

8.   Myndigheden foretager kontroller, hvis den har grund til at formode, at
  en donation er blevet accepteret
  i strid med forordningen. Den kan til det formål anmode om yderligere oplysninger fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond samt fra partiets eller fondens donorer.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 9

Artikel 23 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Bidrag
  fra medlemmer af
  et europæisk politisk parti
  , der er hjemmehørende eller statsborgere i en medlemsstat eller fra medlemspartier, der er hjemmehørende i et land, som er medlem af Europarådet, er tilladte. Den samlede værdi af bidrag fra medlemmer
  må ikke overstige 40 % af
  et europæisk politisk partis
  årlige budget
  . Værdien af bidrag fra medlemspartier, der er hjemmehørende i et land uden for Unionen, må ikke overstige 10 % af de samlede bidrag fra medlemmer. | 9.   
  Den samlede værdi af
  bidrag
  til
  et europæisk politisk
  parti
  må ikke overstige 40 % af
  dets
  årlige budget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Bidrag
  fra medlemmer af
  et europæisk politisk parti
  , der er hjemmehørende eller statsborgere i en medlemsstat eller fra medlemspartier, der er hjemmehørende i et land, som er medlem af Europarådet, er tilladte. Den samlede værdi af bidrag fra medlemmer
  må ikke overstige 40 % af
  et europæisk politisk partis
  årlige budget
  . Værdien af bidrag fra medlemspartier, der er hjemmehørende i et land uden for Unionen, må ikke overstige 10 % af de samlede bidrag fra medlemmer.

9.   
  Den samlede værdi af
  bidrag
  til
  et europæisk politisk
  parti
  må ikke overstige 40 % af
  dets
  årlige budget.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 9 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Den samlede værdi af associeringsgebyrer til et europæisk politisk parti må ikke overstige 20 % af den samlede værdi af bidragene til det pågældende parti. Enhver betaling af associeringsgebyrer kan kun ske inden for rammerne af almindeligt gældende regler og takster, der er fastsat af det europæiske politiske parti. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a.
     
  Den samlede værdi af associeringsgebyrer til et europæisk politisk parti må ikke overstige 20 % af den samlede værdi af bidragene til det pågældende parti. Enhver betaling af associeringsgebyrer kan kun ske inden for rammerne af almindeligt gældende regler og takster, der er fastsat af det europæiske politiske parti.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 10 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 10 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   
  Bidrag fra medlemmer af en europæisk politisk fond, der er hjemmehørende eller statsborgere i en medlemsstat eller
  fra
  medlemsorganisationer, der er hjemmehørende i et land, som er medlem af Europarådet, samt
  fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet,
  er tilladte. Den samlede værdi af bidrag fra medlemmer
  må ikke overstige 40 % af det årlige budget for en europæisk politisk fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning.
  Værdien af bidrag fra medlemsorganisationer, der er hjemmehørende i et land uden for Unionen, må ikke overstige 10 % af de samlede bidrag fra medlemmer. | 10.   
  Den samlede værdi af bidrag til europæiske politiske fonde
  fra
  medlemmer og finansiering
  fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet, må ikke overstige 40 % af det årlige budget for en europæisk politisk fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.   
  Bidrag fra medlemmer af en europæisk politisk fond, der er hjemmehørende eller statsborgere i en medlemsstat eller
  fra
  medlemsorganisationer, der er hjemmehørende i et land, som er medlem af Europarådet, samt
  fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet,
  er tilladte. Den samlede værdi af bidrag fra medlemmer
  må ikke overstige 40 % af det årlige budget for en europæisk politisk fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning.
  Værdien af bidrag fra medlemsorganisationer, der er hjemmehørende i et land uden for Unionen, må ikke overstige 10 % af de samlede bidrag fra medlemmer.

10.   
  Den samlede værdi af bidrag til europæiske politiske fonde
  fra
  medlemmer og finansiering
  fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet, må ikke overstige 40 % af det årlige budget for en europæisk politisk fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 10 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 10 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Den samlede værdi af associeringsgebyrer til en europæisk politisk fond må ikke overstige 20 % af de samlede bidrag til den pågældende fond. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10a.
     
  Den samlede værdi af associeringsgebyrer til en europæisk politisk fond må ikke overstige 20 % af de samlede bidrag til den pågældende fond.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 12

Artikel 23 — stk. 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12.   Ethvert bidrag, der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 7. | 12.   Ethvert bidrag
  eller associeringsgebyr
  , der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 7. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12.   Ethvert bidrag, der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 7.

12.   Ethvert bidrag
  eller associeringsgebyr
  , der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 7.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 13

Artikel 23 — stk. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13.   Værdien af et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds
  egne indtægter
  fra egne økonomiske aktiviteter må ikke overstige
  5
   % af det europæiske politiske
  partis
  eller den europæiske politiske
  fonds årlige budget
  . | 13.   Værdien af et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds
  accessoriske egenindtægter
  fra egne økonomiske aktiviteter må ikke overstige
  10
   % af det
  beløb, som hidrører fra bidrag til og associeringsgebyrer for det
  europæiske politiske
  parti
  eller den europæiske politiske
  fond
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13.   Værdien af et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds
  egne indtægter
  fra egne økonomiske aktiviteter må ikke overstige
  5
   % af det europæiske politiske
  partis
  eller den europæiske politiske
  fonds årlige budget
  .

13.   Værdien af et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds
  accessoriske egenindtægter
  fra egne økonomiske aktiviteter må ikke overstige
  10
   % af det
  beløb, som hidrører fra bidrag til og associeringsgebyrer for det
  europæiske politiske
  parti
  eller den europæiske politiske
  fond
  .

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midler, der ydes til europæiske politiske partier
  og europæiske politiske fonde
  via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, kan anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner, hvis disse vedrører
  gennemførelsen af Unionens traktater
  . | 2.   Midler, der ydes til europæiske politiske partier via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, kan anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner, hvis disse vedrører
  spørgsmål, som er direkte knyttet til Den Europæiske Union
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midler, der ydes til europæiske politiske partier
  og europæiske politiske fonde
  via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, kan anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner, hvis disse vedrører
  gennemførelsen af Unionens traktater
  .

2.   Midler, der ydes til europæiske politiske partier via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, kan anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner, hvis disse vedrører
  spørgsmål, som er direkte knyttet til Den Europæiske Union
  .

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1

Artikel 25 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Uanset artikel 24, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske
  partier
  og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler. | 1.   Uanset artikel
  23, stk. 10, og artikel
  24, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske
  enheder
  og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Uanset artikel 24, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske
  partier
  og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler.

1.   Uanset artikel
  23, stk. 10, og artikel
  24, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske
  enheder
  og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 6. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater eller andre fonde. | 2.   Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 6. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater
  i de sidste seks måneder forud for nationale valg
  eller
  valg til Europa-Parlamentet eller af
  andre fonde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 6. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater eller andre fonde.

2.   Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 6. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater
  i de sidste seks måneder forud for nationale valg
  eller
  valg til Europa-Parlamentet eller af
  andre fonde.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til
  myndigheden med kopi til
  Europa-Parlamentets anvisningsberettigede
  og til det kompetente nationale kontaktpunkt
  i 
  den medlemsstat
  ,
  hvor de er hjemmehørende
  : | 1.   Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til Europa-Parlamentets anvisningsberettigede i 
  et åbent
  ,
  maskinlæsbart format
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til
  myndigheden med kopi til
  Europa-Parlamentets anvisningsberettigede
  og til det kompetente nationale kontaktpunkt
  i 
  den medlemsstat
  ,
  hvor de er hjemmehørende
  :

1.   Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til Europa-Parlamentets anvisningsberettigede i 
  et åbent
  ,
  maskinlæsbart format
  :

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer
  eller
  bidrag indberettet i henhold til artikel 23, stk. 2, 3 og 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer
  eller
  bidrag indberettet i henhold til artikel 23, stk. 2, 3 og 4.

eller

| c) | listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer
  indberettet i henhold til artikel 23, stk. 2, 3 og 4. |
| --- | --- |

c)

listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer
  indberettet i henhold til artikel 23, stk. 2, 3 og 4.

eller associeringsgebyrer

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26– stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 26– stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | De europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde sender også en kopi af alle de i første afsnit omhandlede fremsendelser til myndigheden og til det kompetente nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende. Denne kopi skal være i et åbent og maskinlæsbart format. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde sender også en kopi af alle de i første afsnit omhandlede fremsendelser til myndigheden og til det kompetente nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende. Denne kopi skal være i et åbent og maskinlæsbart format.

De europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde sender også en kopi af alle de i første afsnit omhandlede fremsendelser til myndigheden og til det kompetente nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende. Denne kopi skal være i et åbent og maskinlæsbart format.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 27 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 10, stk. 5 og 6, samt artikel 23,
  24 og
  25. | 2.   Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  )
  , artikel 4a, artikel 5
  , artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 10, stk. 5 og 6, samt artikel 23
  . I tilfælde
  ,
  der ikke omfatter midler fra Den Europæiske Unions almindelige budget, kontrollerer den også europæiske politiske partiers overholdelse af deres forpligtelser i henhold til artikel
   25
  , stk. 1
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e) og
  f
  ), artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 10, stk. 5 og 6, samt artikel 23,
  24 og
  25.

2.   Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e)
  , f)
  og
  h
  )
  , artikel 4a, artikel 5
  , artikel 6, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 10, stk. 5 og 6, samt artikel 23
  . I tilfælde
  ,
  der ikke omfatter midler fra Den Europæiske Unions almindelige budget, kontrollerer den også europæiske politiske partiers overholdelse af deres forpligtelser i henhold til artikel
   25
  , stk. 1
  .

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 27 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser
  efter denne forordning vedrørende EU-midler i overensstemmelse med
   forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser. | Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser
  vedrørende EU-midler i henhold til nærværende forordning og
  forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser
  efter denne forordning vedrørende EU-midler i overensstemmelse med
   forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser.

efter denne forordning vedrørende EU-midler i overensstemmelse med

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser
  vedrørende EU-midler i henhold til nærværende forordning og
  forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser.

vedrørende EU-midler i henhold til nærværende forordning og

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.
     
  I overensstemmelse med artikel 19 beslutter myndigheden at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i registret som en sanktion i følgende situationer: | udgår |
| a) | når det pågældende parti eller den pågældende fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.
     
  I overensstemmelse med artikel 19 beslutter myndigheden at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i registret som en sanktion i følgende situationer:

udgår

udgår

a)

a)

når det pågældende parti eller den pågældende fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046

når det pågældende parti eller den pågældende fond befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046

| b) | når det efter procedurerne i artikel 11, stk. 2-5, er fastslået, at det eller den ikke længere overholder en eller flere af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1 eller 2 |
| --- | --- |

b)

b)

når det efter procedurerne i artikel 11, stk. 2-5, er fastslået, at det eller den ikke længere overholder en eller flere af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1 eller 2

når det efter procedurerne i artikel 11, stk. 2-5, er fastslået, at det eller den ikke længere overholder en eller flere af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1 eller 2

| c) | når en afgørelse om at registrere det pågældende parti eller den pågældende fond er baseret på urigtige eller vildledende oplysninger, som kan tilskrives ansøgeren, eller når en sådan afgørelse er opnået ved svigagtig adfærd |
| --- | --- |

c)

c)

når en afgørelse om at registrere det pågældende parti eller den pågældende fond er baseret på urigtige eller vildledende oplysninger, som kan tilskrives ansøgeren, eller når en sådan afgørelse er opnået ved svigagtig adfærd

når en afgørelse om at registrere det pågældende parti eller den pågældende fond er baseret på urigtige eller vildledende oplysninger, som kan tilskrives ansøgeren, eller når en sådan afgørelse er opnået ved svigagtig adfærd

| d) | når en medlemsstats anmodning om afregistrering på grundlag af alvorlig manglende overholdelse af betingelserne i henhold til national ret opfylder kravene i artikel 19, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

d)

d)

når en medlemsstats anmodning om afregistrering på grundlag af alvorlig manglende overholdelse af betingelserne i henhold til national ret opfylder kravene i artikel 19, stk. 3, litra b).

når en medlemsstats anmodning om afregistrering på grundlag af alvorlig manglende overholdelse af betingelserne i henhold til national ret opfylder kravene i artikel 19, stk. 3, litra b).

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger, et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f)
  , i)
  og
  j
  ), samt til artikel 6, stk. 1, litra a), b), d) og e) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger, et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f)
  , i)
  og
  j
  ), samt til artikel 6, stk. 1, litra a), b), d) og e)

, i)

j

| ii) | i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger, et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f) og
  h
  ) samt til artikel 6, stk. 1, litra a), b), d) og e) |
| --- | --- |

ii)

i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger, et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), d), e), f) og
  h
  ) samt til artikel 6, stk. 1, litra a), b), d) og e)

h

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii a (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia) | i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia)

iia)

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 1

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 1

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii b (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iib) | i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iib)

iib)

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 2

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 4a, stk. 2

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii c (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ii c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iic) | i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 5, stk. 1-5 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iic)

iic)

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 5, stk. 1-5

i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i artikel 5, stk. 1-5

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. viii

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. viii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| viii) | i tilfælde af manglende dokumentation for anvendelse af logoer og offentliggørelse af politiske programmer i henhold til artikel 21, stk. 3 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viii)

viii)

i tilfælde af manglende dokumentation for anvendelse af logoer og offentliggørelse af politiske programmer i henhold til artikel 21, stk. 3

i tilfælde af manglende dokumentation for anvendelse af logoer og offentliggørelse af politiske programmer i henhold til artikel 21, stk. 3

udgår

udgår

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ix

Artikel 30 — stk. 2 — litra a — nr. ix

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ix) | i tilfælde af manglende dokumentation for kønsfordelingen i henhold til artikel 21, stk. 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ix)

ix)

i tilfælde af manglende dokumentation for kønsfordelingen i henhold til artikel 21, stk. 4

i tilfælde af manglende dokumentation for kønsfordelingen i henhold til artikel 21, stk. 4

udgår

udgår

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra b — nr. i

Artikel 30 — stk. 2 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer
  og
  bidrag, som i henhold til artikel 23, stk. 1 eller
  5
  , ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 23, stk. 7, er opfyldt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer
  og
  bidrag, som i henhold til artikel 23, stk. 1 eller
  5
  , ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 23, stk. 7, er opfyldt

og

5

| i) | hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer
  som i henhold til artikel 23, stk. 1 eller
  6
  , ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 23, stk. 7, er opfyldt |
| --- | --- |

i)

hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer, bidrag
  eller associeringsgebyrer
  som i henhold til artikel 23, stk. 1 eller
  6
  , ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 23, stk. 7, er opfyldt

eller associeringsgebyrer

6

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4 — indledning

Artikel 30 — stk. 4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Med henblik på stk.
  2
  og
  3
  pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner: | 4.   Med henblik på stk.
  1
  og
  2
  pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Med henblik på stk.
  2
  og
  3
  pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner:

4.   Med henblik på stk.
  1
  og
  2
  pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner:

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4 — litra b — afsnit 1 — indledning

Artikel 30 — stk. 4 — litra b — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:

| b) | i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet
  , eller af de beløb, der er anvendt til finansieringsaktiviteter, som er forbudte i henhold til artikel 25,
  i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond: |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet
  , eller af de beløb, der er anvendt til finansieringsaktiviteter, som er forbudte i henhold til artikel 25,
  i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:

, eller af de beløb, der er anvendt til finansieringsaktiviteter, som er forbudte i henhold til artikel 25,

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4 — litra b — afsnit 2

Artikel 30 — stk. 4 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved anvendelsen af de i første afsnit anførte procentsatser betragtes
  hver(t) enkelt donation
  eller
  bidrag separat
  . | Ved anvendelsen af de i første afsnit anførte procentsatser betragtes
  de enkelte donationer, bidrag, associeringsgebyrer
  eller
  beløb anvendt til finansieringsaktiviteter, der er forbudte i henhold til artikel 25, hver for sig
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved anvendelsen af de i første afsnit anførte procentsatser betragtes
  hver(t) enkelt donation
  eller
  bidrag separat
  .

hver(t) enkelt donation

bidrag separat

Ved anvendelsen af de i første afsnit anførte procentsatser betragtes
  de enkelte donationer, bidrag, associeringsgebyrer
  eller
  beløb anvendt til finansieringsaktiviteter, der er forbudte i henhold til artikel 25, hver for sig
  .

de enkelte donationer, bidrag, associeringsgebyrer

beløb anvendt til finansieringsaktiviteter, der er forbudte i henhold til artikel 25, hver for sig

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 30 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Myndigheden inddriver de relevante beløb fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, som er blevet pålagt finansielle sanktioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Myndigheden inddriver de relevante beløb fra det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, som er blevet pålagt finansielle sanktioner.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1

Artikel 33 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på fuld overholdelse af de i artikel 38 omhandlede forpligtelser skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede før myndighedens endelige afgørelse om
  nogle
  af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 30, give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig frist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl. | 1.   Med henblik på fuld overholdelse af de i artikel 38 omhandlede forpligtelser skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede før myndighedens endelige afgørelse om
  enhver
  af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 30
  , stk. 1, litra a), nr. i)-iv)
  , give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig frist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Med henblik på fuld overholdelse af de i artikel 38 omhandlede forpligtelser skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede før myndighedens endelige afgørelse om
  nogle
  af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 30, give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig frist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl.

1.   Med henblik på fuld overholdelse af de i artikel 38 omhandlede forpligtelser skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede før myndighedens endelige afgørelse om
  enhver
  af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 30
  , stk. 1, litra a), nr. i)-iv)
  , give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig frist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 2

Artikel 33 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte frist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 30. | 2.   Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet
  tilstrækkelige
  korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte frist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 30. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte frist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 30.

2.   Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet
  tilstrækkelige
  korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte frist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 30.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 3

Artikel 33 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse i forbindelse med de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b)-f), og artikel 3, stk. 2, litra c). | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse i forbindelse med de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b)-f), og artikel 3, stk. 2, litra c).

udgår

udgår

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — overskrift

Artikel 34 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inddrivelser | Ophævelse af en finansieringsafgørelse med virkning for fremtiden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inddrivelser

Inddrivelser

Ophævelse af en finansieringsafgørelse med virkning for fremtiden

Ophævelse af en finansieringsafgørelse med virkning for fremtiden

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1

Artikel 34 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  På grundlag af myndighedens afgørelse om at slette
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  fra registret tilbagekalder eller ophæver Europa-Parlamentets anvisningsberettigede enhver igangværende afgørelse eller aftale om EU-finansiering, undtagen i det tilfælde der er fastsat i artikel 19, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og f). Den anvisningsberettigede inddriver endvidere alle EU-midler, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år. | 1.   
  Europa-Parlamentets anvisningsberettigede ophæver en igangværende finansieringsafgørelse rettet til
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  med virkning for fremtiden af følgende grunde: |
| | a) | en afgørelse truffet af myndigheden om at slette partiet eller fonden fra registret, medmindre der er tale om en afgørelse baseret på den afregistreringsgrund, der er fastsat i artikel 19, stk. 1, litra a), nr. iv) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  På grundlag af myndighedens afgørelse om at slette
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  fra registret tilbagekalder eller ophæver Europa-Parlamentets anvisningsberettigede enhver igangværende afgørelse eller aftale om EU-finansiering, undtagen i det tilfælde der er fastsat i artikel 19, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og f). Den anvisningsberettigede inddriver endvidere alle EU-midler, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år.

1.   
  Europa-Parlamentets anvisningsberettigede ophæver en igangværende finansieringsafgørelse rettet til
  et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond
  med virkning for fremtiden af følgende grunde:

a)

a)

en afgørelse truffet af myndigheden om at slette partiet eller fonden fra registret, medmindre der er tale om en afgørelse baseret på den afregistreringsgrund, der er fastsat i artikel 19, stk. 1, litra a), nr. iv)

en afgørelse truffet af myndigheden om at slette partiet eller fonden fra registret, medmindre der er tale om en afgørelse baseret på den afregistreringsgrund, der er fastsat i artikel 19, stk. 1, litra a), nr. iv)

| b) | en sanktionsafgørelse i henhold til artikel 30, stk. 1, litra a), nr. v) og vi). |
| --- | --- |

b)

b)

en sanktionsafgørelse i henhold til artikel 30, stk. 1, litra a), nr. v) og vi).

en sanktionsafgørelse i henhold til artikel 30, stk. 1, litra a), nr. v) og vi).

Andre grunde til at ophæve en finansieringsafgørelse med virkning for fremtiden kan angives i aftalen om bidrag eller tilskud.

Andre grunde til at ophæve en finansieringsafgørelse med virkning for fremtiden kan angives i aftalen om bidrag eller tilskud.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  1 Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som er blevet pålagt en sanktion for en af overtrædelserne i artikel 30, stk. 1, og stk. 2, litra a), nr. v) og vi), opfylder af denne grund ikke længere betingelserne i artikel 21, stk. 2. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal derfor ophæve aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud eller EU-midler i henhold til denne forordning og skal inddrive uberettiget udbetalte beløb i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver også beløb, der er udbetalt uberettiget i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, fra en fysisk person, som er genstand for en afgørelse i henhold til artikel 31, idet der, hvor det er relevant, tages hensyn til særlige omstændigheder, der gør sig gældende for denne fysiske person. | 2.
     
  En afgørelse om at ophæve finansieringsafgørelsen med virkning for fremtiden får virkning fra den dato, der er angivet i afgørelsen om ophævelse, eller, hvis der ikke er fastsat nogen dag heri, på den dato, hvor afgørelsen om ophævelse meddeles det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond. |
| I tilfælde af sådan ophævelse begrænses betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede til de tilskudsberettigede omkostninger, som det europæiske politiske parti har afholdt, eller de støtteberettigede omkostninger, der er afholdt af den europæiske politiske fond, frem til den dato, hvor afgørelsen om ophævelse træder i kraft. | |
| Dette stykke finder også anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og f). | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  1 Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som er blevet pålagt en sanktion for en af overtrædelserne i artikel 30, stk. 1, og stk. 2, litra a), nr. v) og vi), opfylder af denne grund ikke længere betingelserne i artikel 21, stk. 2. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal derfor ophæve aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud eller EU-midler i henhold til denne forordning og skal inddrive uberettiget udbetalte beløb i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver også beløb, der er udbetalt uberettiget i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, fra en fysisk person, som er genstand for en afgørelse i henhold til artikel 31, idet der, hvor det er relevant, tages hensyn til særlige omstændigheder, der gør sig gældende for denne fysiske person.

2.
     
  En afgørelse om at ophæve finansieringsafgørelsen med virkning for fremtiden får virkning fra den dato, der er angivet i afgørelsen om ophævelse, eller, hvis der ikke er fastsat nogen dag heri, på den dato, hvor afgørelsen om ophævelse meddeles det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond.

I tilfælde af sådan ophævelse begrænses betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede til de tilskudsberettigede omkostninger, som det europæiske politiske parti har afholdt, eller de støtteberettigede omkostninger, der er afholdt af den europæiske politiske fond, frem til den dato, hvor afgørelsen om ophævelse træder i kraft.

I tilfælde af sådan ophævelse begrænses betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede til de tilskudsberettigede omkostninger, som det europæiske politiske parti har afholdt, eller de støtteberettigede omkostninger, der er afholdt af den europæiske politiske fond, frem til den dato, hvor afgørelsen om ophævelse træder i kraft.

Dette stykke finder også anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og f).

Dette stykke finder også anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og f).

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ophævelse af finansieringsafgørelsen med virkning for fremtiden har følgende konsekvenser: |
| | a) | aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dato, som er omhandlet i stk. 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Ophævelse af finansieringsafgørelsen med virkning for fremtiden har følgende konsekvenser:

a)

a)

aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dato, som er omhandlet i stk. 2

aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dato, som er omhandlet i stk. 2

| b) | betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede vil være begrænset til de godtgørelsesberettigede udgifter, som det europæiske politiske parti rent faktisk har haft, eller de støtteberettigede omkostninger, som den europæiske politiske fond rent faktisk har haft, frem til den dato, som er omhandlet i stk. 2 |
| --- | --- |

b)

b)

betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede vil være begrænset til de godtgørelsesberettigede udgifter, som det europæiske politiske parti rent faktisk har haft, eller de støtteberettigede omkostninger, som den europæiske politiske fond rent faktisk har haft, frem til den dato, som er omhandlet i stk. 2

betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede vil være begrænset til de godtgørelsesberettigede udgifter, som det europæiske politiske parti rent faktisk har haft, eller de støtteberettigede omkostninger, som den europæiske politiske fond rent faktisk har haft, frem til den dato, som er omhandlet i stk. 2

| c) | udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond pådrager sig fra den dag, som er omhandlet i stk. 2, vil blive betragtet som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

c)

c)

udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond pådrager sig fra den dag, som er omhandlet i stk. 2, vil blive betragtet som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger

udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond pådrager sig fra den dag, som er omhandlet i stk. 2, vil blive betragtet som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger

| d) | Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver alle uretmæssigt udbetalte EU-midler, herunder: |
| --- | --- |

d)

d)

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver alle uretmæssigt udbetalte EU-midler, herunder:

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver alle uretmæssigt udbetalte EU-midler, herunder:

| | i) | EU-midler, der er blevet anvendt til ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger, og |
| --- | --- | --- |

i)

i)

EU-midler, der er blevet anvendt til ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger, og

EU-midler, der er blevet anvendt til ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger, og

| | ii) | eventuel uudnyttet EU-forfinansiering, som ikke er blevet brugt før den dato, som er omhandlet i stk. 2, herunder uudnyttede EU-midler fra tidligere år, og |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

eventuel uudnyttet EU-forfinansiering, som ikke er blevet brugt før den dato, som er omhandlet i stk. 2, herunder uudnyttede EU-midler fra tidligere år, og

eventuel uudnyttet EU-forfinansiering, som ikke er blevet brugt før den dato, som er omhandlet i stk. 2, herunder uudnyttede EU-midler fra tidligere år, og

| e) | Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver ethvert uretmæssigt udbetalt beløb fra en fysisk person, for hvem der er truffet afgørelse i henhold til artikel 31. |
| --- | --- |

e)

e)

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver ethvert uretmæssigt udbetalt beløb fra en fysisk person, for hvem der er truffet afgørelse i henhold til artikel 31.

Europa-Parlamentets anvisningsberettigede inddriver ethvert uretmæssigt udbetalt beløb fra en fysisk person, for hvem der er truffet afgørelse i henhold til artikel 31.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 a (ny)

Artikel 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 34a




  Tilbagetrækning af finansieringsafgørelsen med tilbagevirkende kraft





  1.
     
  Når myndigheden har truffet afgørelse om sletning af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra registret baseret på den afregistreringsgrund, der er fastsat i artikel 19, stk. 1, litra a), nr. iv), trækker Europa-Parlamentets anvisningsberettigede finansieringsafgørelser rettet til det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond tilbage med tilbagevirkende kraft fra datoen for vedtagelsen af disse afgørelser.






  2.
     
  Tilbagetrækning af finansieringsafgørelsen med tilbagevirkende kraft har følgende konsekvenser:











  a) | aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dag, hvor det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond modtager meddelelse om dette ophør |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 34a

Artikel 34a

Tilbagetrækning af finansieringsafgørelsen med tilbagevirkende kraft

Tilbagetrækning af finansieringsafgørelsen med tilbagevirkende kraft

1.
     
  Når myndigheden har truffet afgørelse om sletning af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra registret baseret på den afregistreringsgrund, der er fastsat i artikel 19, stk. 1, litra a), nr. iv), trækker Europa-Parlamentets anvisningsberettigede finansieringsafgørelser rettet til det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond tilbage med tilbagevirkende kraft fra datoen for vedtagelsen af disse afgørelser.

2.
     
  Tilbagetrækning af finansieringsafgørelsen med tilbagevirkende kraft har følgende konsekvenser:

a)

a)

aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dag, hvor det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond modtager meddelelse om dette ophør

aftalen om bidrag eller tilskud ophører fra den dag, hvor det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond modtager meddelelse om dette ophør

| b) | alle udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond har haft, betragtes som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger og |
| --- | --- |

b)

b)

alle udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond har haft, betragtes som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger og

alle udgifter eller omkostninger, som det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond har haft, betragtes som ikke-godtgørelsesberettigede udgifter eller ikke-støtteberettigede omkostninger og

| c) | ethvert beløb, der er udbetalt i henhold til bidrags- eller tilskudsaftalen, vil sammen med eventuelle uudnyttede EU-midler fra tidligere år blive betragtet som uretmæssige udbetalte beløb og blive inddrevet i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

c)

c)

ethvert beløb, der er udbetalt i henhold til bidrags- eller tilskudsaftalen, vil sammen med eventuelle uudnyttede EU-midler fra tidligere år blive betragtet som uretmæssige udbetalte beløb og blive inddrevet i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

ethvert beløb, der er udbetalt i henhold til bidrags- eller tilskudsaftalen, vil sammen med eventuelle uudnyttede EU-midler fra tidligere år blive betragtet som uretmæssige udbetalte beløb og blive inddrevet i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — indledning

Artikel 36 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Europa-Parlamentet
  offentliggør efter bemyndigelse fra sin anvisningsberettigede eller fra
  myndigheden
  følgende på et dertil oprettet websted
   i et åbent, maskinlæsbart format: | 1.   Europa-Parlamentet
  eller
  myndigheden
  offentliggør i henhold til fordelingen af deres ansvarsområder følgende
  i et åbent, maskinlæsbart format
  på et dertil oprettet websted
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Europa-Parlamentet
  offentliggør efter bemyndigelse fra sin anvisningsberettigede eller fra
  myndigheden
  følgende på et dertil oprettet websted
   i et åbent, maskinlæsbart format:

1.   Europa-Parlamentet
  eller
  myndigheden
  offentliggør i henhold til fordelingen af deres ansvarsområder følgende
  i et åbent, maskinlæsbart format
  på et dertil oprettet websted
  :

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra f

Artikel 36 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | de bidrag, der er omhandlet i artikel 23, stk. 9 og 10, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten på de medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

de bidrag, der er omhandlet i artikel 23, stk. 9 og 10, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten på de medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag

| f) | de bidrag
  og associeringsgebyrer
  , der er omhandlet i artikel 23, stk. 9 og 10, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten på de
  individuelle medlemmer,
  medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag
  , med undtagelse af bidrag på over 1 500  EUR til og med 3 000  EUR pr. år fra fysiske personer, hvis disse personer ikke skriftligt har givet deres samtykke til en sådan offentliggørelse |
| --- | --- |

f)

de bidrag
  og associeringsgebyrer
  , der er omhandlet i artikel 23, stk. 9 og 10, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten på de
  individuelle medlemmer,
  medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag
  , med undtagelse af bidrag på over 1 500  EUR til og med 3 000  EUR pr. år fra fysiske personer, hvis disse personer ikke skriftligt har givet deres samtykke til en sådan offentliggørelse

og associeringsgebyrer

individuelle medlemmer,

, med undtagelse af bidrag på over 1 500  EUR til og med 3 000  EUR pr. år fra fysiske personer, hvis disse personer ikke skriftligt har givet deres samtykke til en sådan offentliggørelse

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | de associeringsgebyrer, der er omhandlet i artikel 23, stk. 9a og 10a, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten af de partier eller organisationer, der har foretaget disse betalinger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

de associeringsgebyrer, der er omhandlet i artikel 23, stk. 9a og 10a, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten af de partier eller organisationer, der har foretaget disse betalinger

de associeringsgebyrer, der er omhandlet i artikel 23, stk. 9a og 10a, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2, herunder identiteten af de partier eller organisationer, der har foretaget disse betalinger

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra f b (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | de accessoriske egenindtægter, der er omhandlet i artikel 23, stk. 13, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

de accessoriske egenindtægter, der er omhandlet i artikel 23, stk. 13, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2

de accessoriske egenindtægter, der er omhandlet i artikel 23, stk. 13, og som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 23, stk. 2

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 2

Artikel 36 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Europa-Parlamentet
  skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 10, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer. | 2.   
  Myndigheden
  skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 10, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Europa-Parlamentet
  skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 10, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer.

2.   
  Myndigheden
  skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 10, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 8

Artikel 37 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning
  , af forordning (EU) 2016/679 og af de nationale bestemmelser, der vedtages i den henseende, navnlig svigagtig brug af personoplysninger. | 8.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal,
  uden at det berører forordning (EU) 2016/679,
  sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning
  , af forordning (EU) 2016/679 og af de nationale bestemmelser, der vedtages i den henseende, navnlig svigagtig brug af personoplysninger.

8.   Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal,
  uden at det berører forordning (EU) 2016/679,
  sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 44 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Alle proceduremæssige skridt og afgørelser, der tidligere er truffet af Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede eller myndigheden i overensstemmelse med eller på grundlag af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, er fortsat gyldige og skal fortolkes i lyset af nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Alle proceduremæssige skridt og afgørelser, der tidligere er truffet af Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede eller myndigheden i overensstemmelse med eller på grundlag af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, er fortsat gyldige og skal fortolkes i lyset af nærværende forordning.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del 2 — led 5 a (nyt)

Bilag II — del 2 — led 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | hvis der anvendes målretningsteknikker, alle de oplysninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

hvis der anvendes målretningsteknikker, alle de oplysninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679.

hvis der anvendes målretningsteknikker, alle de oplysninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0223/2022).

1

---