# Uradni list C 225/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 225 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 625. julij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 225

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 625. julij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 225/01 | Obvestilo Komisije – Smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe (ES) št. 183/2005 o zahtevah glede higiene krme | 1 |
| 2019/C 225/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 225/01

Obvestilo Komisije – Smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe (ES) št. 183/2005 o zahtevah glede higiene krme

1

2019/C 225/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 225/03 | Menjalni tečaji eura | 30 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 225/03

Menjalni tečaji eura

30

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 225/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 31 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 225/05 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 33 |
| 2019/C 225/06 | Objava seznama standardnih sprememb specifikacij proizvoda za vina z ZOP in ZGO | 38 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 225/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

31

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 225/05

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

33

2019/C 225/06

Objava seznama standardnih sprememb specifikacij proizvoda za vina z ZOP in ZGO

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/1

---

OBVESTILO KOMISIJE

Smernice za izvajanje nekaterih določb Uredbe (ES) št. 183/2005 o zahtevah glede higiene krme

(2019/C 225/01)

| Namen tega dokumenta

  Ta dokument je namenjen predvsem nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo in pristojnim organom, njegov cilj pa je zagotoviti smernice za izvajanje zahtev glede higiene krme, zlasti glede registracije obratov za krmo. |
| --- |

Namen tega dokumenta

Ta dokument je namenjen predvsem nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo in pristojnim organom, njegov cilj pa je zagotoviti smernice za izvajanje zahtev glede higiene krme, zlasti glede registracije obratov za krmo.

| Opomba

  Ta dokument ni dokončen ter bo dopolnjen glede na izkušnje in informacije držav članic, pristojnih organov, nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo ter Direktorata Komisije za presoje in analize na področju zdravja in hrane. |
| --- |

Opomba

Ta dokument ni dokončen ter bo dopolnjen glede na izkušnje in informacije držav članic, pristojnih organov, nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo ter Direktorata Komisije za presoje in analize na področju zdravja in hrane.

Kazalo

| 1. | UVOD | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | OPREDELITVE POJMOV | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | OBVEZNOSTI NOSILCEV DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PRIMARNA PROIZVODNJA | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Splošni premisleki | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | „Majhne količine“ iz primarne proizvodnje iz člena 2(2)(d) uredbe o higieni krme | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Dejavnosti na ravni kmetije, ki se ne štejejo za primarno proizvodnjo | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 5. | DEJAVNOSTI, IZVZETE S PODROČJA UPORABE UREDBE O HIGIENI KRME | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | REGISTRACIJA IN ODOBRITEV OBRATOV | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Registracija obratov | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Registracija trgovcev | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Dejavnosti poslovanja s krmo in spletna prodaja | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2 | Odobritev obratov | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.2 | Odobritev obratov v skladu z nacionalno zakonodajo | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 7. | ZAČETEK KRMNE VERIGE | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Stranski proizvodi in živila iz živilske industrije in industrije pijač, ki niso več namenjeni prehrani ljudi in se bodo uporabljali kot posamično krmilo | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Stranski proizvodi v skladu z Direktivo 2008/98/ES o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (znana tudi kot okvirna direktiva o odpadkih) | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1

| 7.1.2 | Glavne zakonske obveznosti | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3

| 7.2 | Primeri gospodarskih subjektov, ki se morajo ali ne registrirati na podlagi uredbe o higieni krme | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Nosilci neživilskih dejavnosti, ki krmno verigo neposredno ali posredno oskrbujejo z delom svoje proizvodnje, vendar njihova glavna dejavnost ni na področju krme | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Živilski obrati, ki krmno verigo oskrbujejo z delom svoje proizvodnje, vendar njihova glavna dejavnost ni na področju krme | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Obrati za predelavo živalskih stranskih proizvodov in drugi predelovalni obrati, ki nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo dobavljajo krmo | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 8. | POGOSTO ZASTAVLJENA VPRAŠANJA – NOSILCI DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | POGOSTO ZASTAVLJENA VPRAŠANJA – PRISTOJNI ORGANI | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | SMERNICE ZA DOBRO PRAKSO | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1 | Smernice EU | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1

| 10.2 | Nacionalne smernice | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2

| PRILOGA I | 24 |
| --- | --- |

| Neizčrpni seznam pravil in meril na podlagi nacionalnega prava, ki so jih nekatere države članice določile v zvezi z „majhnimi količinami“ iz člena 2(2)(d) uredbe o higieni krme | 24 |
| --- | --- |

| DRŽAVE ČLANICE EU | 24 |
| --- | --- |

| DRUGE DRŽAVE EGP | 25 |
| --- | --- |

| PRILOGA II | 26 |
| --- | --- |

| Seznami obratov, registriranih v skladu s členom 9 uredbe o higieni krme | 26 |
| --- | --- |

| DRŽAVE ČLANICE EU | 26 |
| --- | --- |

| DRUGE DRŽAVE EGP | 27 |
| --- | --- |

| PRILOGA III | 28 |
| --- | --- |

| Na podlagi Priloge IV k uredbi o higieni krme o odobritvi obratov, ki poslujejo s krmo (glej člen 10 uredbe o higieni živil) | 28 |
| --- | --- |

1.   UVOD

Uredba (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o higieni krme) se uporablja od 1. januarja 2006. Določa splošne zahteve glede higiene, ki jih morajo upoštevati nosilci dejavnosti poslovanja s krmo na vseh stopnjah živilske verige, od vključno primarne proizvodnje krme do vključno dajanja krme na trg. Komisija je od sprejetja uredbe o higieni krme prejela zahteve pristojnih organov držav članic in zainteresiranih strani za pojasnitev več vidikov Uredbe. Te smernice so pripravljene kot odgovor na te zahteve.

Namen teh smernic je obravnavati te zahteve v okviru obstoječega pravnega okvira. Cilj smernic zato ni oblikovati nove pravne določbe ali izčrpno zajeti vse določbe o teh zadevah. Poleg tega je v nekaterih primerih namen besedila smernic v zvezi z uporabo zahtev za registracijo nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo pojasniti obstoječi manevrski prostor, da lahko države članice premisleke glede obvladovanja tveganja uporabijo v skladu z lastno presojo stanja ali razmer na svojem ozemlju.

Namen teh smernic je nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo in nacionalnim pristojnim organom v prehranski in krmni verigi pomagati, da bodo uredbo o higieni krme bolje razumeli ter jo pravilno in enotno uporabljali. Vendar je treba opozoriti, da ima le Sodišče Evropske unije pravico, da poda pravnomočno zavezujočo razlago prava Unije.

Za celovito razumevanje različnih vidikov uredbe o higieni krme je treba poznati tudi druge dele zakonodaje Unije, zlasti načela in opredelitve iz:

| — | Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o transmisivnih spongiformnih encelopatijah), |
| --- | --- |

—

Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o transmisivnih spongiformnih encelopatijah),

| — | Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3) (znana tudi kot splošna živilska zakonodaja) (4), |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3) (znana tudi kot splošna živilska zakonodaja) (4),

| — | Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (5), |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (5),

| — | Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6) (7), |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6) (7),

| — | Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi (8), |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi (8),

| — | Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o živalskih stranskih proizvodih), |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o živalskih stranskih proizvodih),

| — | Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (10). |
| --- | --- |

—

Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (10).

2.   OPREDELITVE POJMOV

„Higiena krme“ je v členu 3(a) Uredbe (ES) št. 183/2005 opredeljena kot „ukrepi in pogoji, ki so potrebni za nadzor tveganj in zagotavljanje ustreznosti krme za prehrano živali ob upoštevanju predvidene uporabe“;

„krma“ (ali „krmilo“) je v členu 3(4) Uredbe (ES) št. 178/2002 opredeljena kot „vse snovi ali izdelki, vključno z aditivi, predelani, delno predelani ali nepredelani, ki se uporabljajo za krmljenje živali“;

„primarna pridelava krme oz. primarna proizvodnja krme“ je v členu 3(f) Uredbe (ES) št. 183/2005 opredeljena kot „proizvodnja kmetijskih proizvodov, vključno s pridelavo, žetjem, molžo, gojenjem živali (pred zakolom) ali ribarjenjem za pridobitev izključno proizvodov, ki po žetvi, pobiranju ali ujetju niso podvrženi nobenemu drugemu postopku, razen enostavni fizični obdelavi“;

„dejavnost poslovanja s krmo“ je v členu 3(5) Uredbe (ES) št. 178/2002 opredeljena kot „vsa podjetja, pridobitna ali nepridobitna, javna ali zasebna, ki opravljajo katere koli postopke pridelave, izdelave, predelave, shranjevanja, prevoza ali distribucije krme, vključno z vsemi proizvajalci, ki pridelujejo, predelujejo ali shranjujejo krmo za krmljenje živali na lastnem gospodarstvu“;

„nosilec dejavnosti poslovanja s krmo“ (11) je v členu 3(b) Uredbe (ES) št. 183/2005 opredeljen kot „fizična ali pravna oseba, odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev te uredbe pri njeni dejavnosti poslovanja s krmo“;

„dajanje v promet oz. dajanje na trg“ je v členu 3(8) Uredbe (ES) št. 178/2002 opredeljeno kot „imeti živila ali krmo za prodajo, vključno s ponujanjem za prodajo ali vsemi drugimi oblikami prenosa, brezplačno ali proti plačilu, prodajo, distribucijo in druge oblike njihovih prenosov“;

„obrat“ je v členu 3(d) Uredbe (ES) št. 183/2005 opredeljen kot „katera koli enota z dejavnostjo poslovanja s krmo“;

„pristojni organ“ je v členu 3(e) Uredbe (ES) št. 183/2005 opredeljen kot „organ države članice ali tretje države, določen za izvajanje uradnega nadzora“;

„živalski stranski proizvodi“ so v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 opredeljeni kot „cela telesa ali deli živali, proizvodi živalskega izvora ali drugi proizvodi, pridobljeni iz živali, ki niso namenjeni prehrani ljudi, vključno z jajčnimi celicami, zarodki in živalskim semenom“;

„pridobljeni proizvodi“ so v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 opredeljeni kot „proizvodi, pridobljeni pri eni ali več obdelavah, pretvorbah ali fazah predelave živalskih stranskih proizvodov“;

„hišni ljubljenček“ ali „hišna žival“ je v členu 3(2)(f) Uredbe (ES) št. 767/2009 opredeljen kot „vsaka žival, ki ni namenjena proizvodnji živil in sodi v vrste, ki se krmijo, redijo ali gojijo, vendar v Skupnosti običajno ni namenjena prehrani ljudi“;

„kožuharji“ so v členu 3(2)(e) Uredbe (ES) št. 767/2009 opredeljeni kot „vsaka žival, ki ni namenjena proizvodnji živil, ki se krmi, redi ali goji za proizvodnjo krzna in ni namenjena prehrani ljudi“;

„nekdanja živila“ so v točki 3 dela A Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013 z dne 16. januarja 2013 o katalogu posamičnih krmil (12) opredeljena kot „živila, razen odpadkov iz gostinskih dejavnosti, ki so bila v popolni skladnosti z živilsko zakonodajo EU proizvedena za prehrano ljudi, vendar niso več namenjena prehrani ljudi iz praktičnih ali logističnih razlogov ali zaradi težav pri proizvodnji ali napak pri pakiranju ali drugih napak ter ne predstavljajo tveganja za zdravje, kadar se uporabljajo kot krma“.

Za namen teh smernic so naslednji izrazi opredeljeni, kot sledi:

„živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi,“ pomenijo živila, ki so bila proizvedena za prehrano ljudi v popolni skladnosti z živilsko zakonodajo Unije, vendar niso več namenjena prehrani ljudi, kakor je določeno v poglavju 1.2 Smernic za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi (13).

Trgovci z živili na drobno lahko dajo na trg živila kot taka v skladu z določbami živilske zakonodaje za nosilce dejavnosti poslovanja s krmo za pretvorbo v krmo, kakor je določeno v poglavju 3.2.2(b) Smernic za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

Živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi, ne vključujejo:

| — | aditivov za živila, encimov za živila in arom za živila iz Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (14), |
| --- | --- |

—

aditivov za živila, encimov za živila in arom za živila iz Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (14),

| — | prehranskih dopolnil iz Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (15), |
| --- | --- |

—

prehranskih dopolnil iz Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (15),

| — | odpadkov iz gostinskih dejavnosti iz člena 8(f) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in točke 22 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

—

odpadkov iz gostinskih dejavnosti iz člena 8(f) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in točke 22 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011;

„obrat za predelavo“ pomeni obrat v smislu člena 3(d) Uredbe (ES) št. 183/2005, ki proizvaja krmo s postopki obdelave iz dela B Priloge k Uredbi (EU) št. 68/2013.

3.   OBVEZNOSTI NOSILCEV DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO

Vsi nosilci živilske dejavnosti in dejavnosti poslovanja s krmo morajo izpolnjevati splošna načela in zahteve živilske zakonodaje iz Uredbe (ES) št. 178/2002.

Poleg tega morajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo delovati v skladu z vso zakonodajo EU o krmi, vključno zlasti z:

| — | uredbo o higieni krme: zagotoviti morajo, da so v okviru dejavnosti poslovanja s krmo pod njihovim nadzorom izpolnjene vse zahteve iz Uredbe, da se zagotovita varnost in sledljivost krme; |
| --- | --- |

—

uredbo o higieni krme: zagotoviti morajo, da so v okviru dejavnosti poslovanja s krmo pod njihovim nadzorom izpolnjene vse zahteve iz Uredbe, da se zagotovita varnost in sledljivost krme;

| — | uredbo o živalskih stranskih proizvodih: pri ravnanju s krmo živalskega izvora morajo poleg uredbe o higieni krme izvajati tudi ustrezne zahteve iz te specifične uredbe; |
| --- | --- |

—

uredbo o živalskih stranskih proizvodih: pri ravnanju s krmo živalskega izvora morajo poleg uredbe o higieni krme izvajati tudi ustrezne zahteve iz te specifične uredbe;

| — | uredbo o transmisivnih spongiformnih encelopatijah: upoštevati morajo vse omejitve in zahteve, ki so posebej določene v navedeni uredbi, in povezano izvedbeno zakonodajo v zvezi z možnimi načini uporabe nekaterih proizvodov živalskega izvora kot krme. |
| --- | --- |

—

uredbo o transmisivnih spongiformnih encelopatijah: upoštevati morajo vse omejitve in zahteve, ki so posebej določene v navedeni uredbi, in povezano izvedbeno zakonodajo v zvezi z možnimi načini uporabe nekaterih proizvodov živalskega izvora kot krme.

4.   PRIMARNA PROIZVODNJA

4.1   Splošni premisleki

Uredba o higieni krme zajema tudi primarno proizvodnjo krme. Primarna proizvodnja krme je v členu 3(f) uredbe o higieni živil opredeljena kot „proizvodnja kmetijskih proizvodov, vključno s pridelavo, žetjem, molžo, gojenjem živali (pred zakolom) ali ribarjenjem za pridobitev izključno proizvodov, ki po žetvi, pobiranju ali ujetju niso podvrženi nobenemu drugemu postopku, razen enostavni fizični obdelavi“.

Pravila, ki se uporabljajo za primarno proizvodnjo krme, so določena v delu A Priloge I k uredbi o higieni krme. Kot je navedeno zgoraj, se zahteve iz uredbe o živalskih stranskih proizvodih in uredbe o transmisivnih spongiformnih encelopatijah uporabljajo tudi za nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, ki ravnajo s krmo živalskega izvora in/ali z njo krmijo živali.

Zahteve iz Priloge I k uredbi o higieni krme se uporabljajo za posle, ki jih izvajajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, kakor je navedeno v členu 5(1) navedene uredbe. Ta določba zajema posle na ravni primarne proizvodnje krme in naslednje povezane posle:

| — | transport, shranjevanje in ravnanje s primarnimi proizvodi na mestu proizvodnje; |
| --- | --- |

—

transport, shranjevanje in ravnanje s primarnimi proizvodi na mestu proizvodnje;

| — | transportne posle za dobavo primarnih proizvodov z mesta proizvodnje v obrat in |
| --- | --- |

—

transportne posle za dobavo primarnih proizvodov z mesta proizvodnje v obrat in

| — | mešanje krme za izključne potrebe lastnega gospodarstva brez uporabe dodatkov ali predmešanic dodatkov, razen dodatkov za siliranje. |
| --- | --- |

—

mešanje krme za izključne potrebe lastnega gospodarstva brez uporabe dodatkov ali predmešanic dodatkov, razen dodatkov za siliranje.

Primarna proizvodnja (in povezani posli) se nanaša na dejavnosti na kmetiji ali podobni stopnji in med drugim vključuje:

| — | proizvodnjo ali gojenje rastlinskih proizvodov, kot so žita, sadje, zelenjava in zelišča, njihov prevoz na kmetiji ter skladiščenje proizvodov in ravnanje z njimi (brez bistvene spremembe njihovih lastnosti) na kmetiji ter njihov nadaljnji prevoz v obrat; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo ali gojenje rastlinskih proizvodov, kot so žita, sadje, zelenjava in zelišča, njihov prevoz na kmetiji ter skladiščenje proizvodov in ravnanje z njimi (brez bistvene spremembe njihovih lastnosti) na kmetiji ter njihov nadaljnji prevoz v obrat;

| — | vzrejo živali za zakol ali proizvodnjo proizvodov živalskega izvora na ravni kmetije; |
| --- | --- |

—

vzrejo živali za zakol ali proizvodnjo proizvodov živalskega izvora na ravni kmetije;

| — | proizvodnjo, vzrejo, gojenje in zbiranje insektov; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo, vzrejo, gojenje in zbiranje insektov;

| — | nekatere tehnike sušenja primarnih proizvodov, kot so alge in voluminozna krma in/ali žita, ki se pridelajo in požanjejo na isti kmetiji.
  Taki postopki sušenja se štejejo za običajne rutinske posle na ravni primarne proizvodnje krme v skladu s členom 5(1) uredbe o higieni krme.
  Vendar bi lahko nekateri postopki sušenja, ki se izvajajo na kmetiji, proizvode spremenili in/ali povzročili nova tveganja za krmo, na primer neposredno sušenje primarnih proizvodov z virom goriva, ki lahko povzroči nevarno kontaminacijo (npr. z dioksini). Tega postopka ni mogoče šteti za običajni rutinski posel na ravni primarne proizvodnje ali za posel, povezan s primarno proizvodnjo, zato ga je treba šteti za posel iz člena 5(2) uredbe o higieni krme. |
| --- | --- |

—

nekatere tehnike sušenja primarnih proizvodov, kot so alge in voluminozna krma in/ali žita, ki se pridelajo in požanjejo na isti kmetiji.

Taki postopki sušenja se štejejo za običajne rutinske posle na ravni primarne proizvodnje krme v skladu s členom 5(1) uredbe o higieni krme.

Vendar bi lahko nekateri postopki sušenja, ki se izvajajo na kmetiji, proizvode spremenili in/ali povzročili nova tveganja za krmo, na primer neposredno sušenje primarnih proizvodov z virom goriva, ki lahko povzroči nevarno kontaminacijo (npr. z dioksini). Tega postopka ni mogoče šteti za običajni rutinski posel na ravni primarne proizvodnje ali za posel, povezan s primarno proizvodnjo, zato ga je treba šteti za posel iz člena 5(2) uredbe o higieni krme.

| Opombe o primarni proizvodnji:







  — | Splošna pravila o primarni proizvodnji so določena v Prilogi I k uredbi o higieni krme. |
| --- | --- |

Opombe o primarni proizvodnji:

—

Splošna pravila o primarni proizvodnji so določena v Prilogi I k uredbi o higieni krme.

| — | Dobre prakse pri krmljenju živali so določene v Prilogi III k uredbi o higieni krme. |
| --- | --- |

—

Dobre prakse pri krmljenju živali so določene v Prilogi III k uredbi o higieni krme.

| — | Posebne zahteve glede krmljenja rejnih živali s krmo živalskega izvora, registracij in dovoljene uporabe izvzetih živalskih stranskih proizvodov so določene v Prilogi IV (prepoved krmljenja) k uredbi o transmisivnih spongiformnih encelopatijah ter členu 11(1) in členu 14(d)(i) uredbe o živalskih stranskih proizvodih. |
| --- | --- |

—

Posebne zahteve glede krmljenja rejnih živali s krmo živalskega izvora, registracij in dovoljene uporabe izvzetih živalskih stranskih proizvodov so določene v Prilogi IV (prepoved krmljenja) k uredbi o transmisivnih spongiformnih encelopatijah ter členu 11(1) in členu 14(d)(i) uredbe o živalskih stranskih proizvodih.

4.2   „Majhne količine“ iz primarne proizvodnje iz člena 2(2)(d) uredbe o higieni krme

Uredba o higieni krme se ne uporablja za neposredno oskrbo lokalnih kmetij z majhnimi količinami krme iz primarne proizvodnje, ki jo na lokalni ravni izvaja proizvajalec, za uporabo na teh kmetijah.

V skladu s členom 2(3) uredbe o higieni krme se države članice same odločijo, ali bodo dodatno opredelile pojem „majhne količine“ ter na podlagi nacionalnega prava določile pravila in navodila, potrebna za zagotovitev varnosti krme (pristop na podlagi tveganja).

Države članice so to vprašanje uredile različno v skladu z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ob upoštevanju lokalnih razmer in potreb.

Neizčrpen seznam pravil in meril na podlagi nacionalnega prava, ki so jih nekatere države članice določile v zvezi z „majhnimi količinami“ iz člena 2(2)(d) uredbe o higieni krme, je v Prilogi I k temu dokumentu.

Poleg tega lahko pristojni organi v skladu s členom 20(4)(d) Uredbe (EU) št. 142/2011 gospodarskim subjektom, ki na lokalnem trgu ali v lokalnih maloprodajnih trgovinah prodajajo majhne količine lokalno proizvedene hrane za hišne živali, odobrijo izvzetje iz obveznosti priglasitve na podlagi uredbe o živalskih stranskih proizvodih.

4.3   Dejavnosti na ravni kmetije, ki se ne štejejo za primarno proizvodnjo

Nekateri nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo krme, tudi mešajo krmo za izključne potrebe lastnega gospodarstva, pri čemer se uporabljajo dodatki ali predmešanice dodatkov, razen dodatkov za siliranje. Ta dejavnost je zajeta v členu 5(2) uredbe o higieni krme, pravila, ki se uporabljajo za tak posel, pa so določena v Prilogi II k navedeni uredbi. Za te kmete se uporablja tudi zahteva glede izvajanja ustreznih postopkov na podlagi načel HACCP v skladu s členom 6 uredbe o higieni krme. V nekaterih državah članicah se ti nosilci dejavnosti poslovanja s krmo imenujejo „kmetje, skladni s HACCP“.

5.   DEJAVNOSTI, IZVZETE S PODROČJA UPORABE UREDBE O HIGIENI KRME

V skladu s členom 2(2) uredbe o higieni krme se navedena uredba ne uporablja za:

| (a) | zasebno domačo proizvodnjo krme:






  (i) | za živali za proizvodnjo živil, ki se gojijo za zasebno domačo porabo (npr. jajca kokoši nesnic, gojenih v zasebnih prostorih, ki se bodo uporabljala za zasebno porabo); |
| --- | --- | --- |

(a)

zasebno domačo proizvodnjo krme:

(i)

za živali za proizvodnjo živil, ki se gojijo za zasebno domačo porabo (npr. jajca kokoši nesnic, gojenih v zasebnih prostorih, ki se bodo uporabljala za zasebno porabo);

| (ii) | za živali, ki se ne gojijo za proizvodnjo živil (npr. pridelava krme za zasebne hišne živali ali kožuharje) (16); |
| --- | --- |

(ii)

za živali, ki se ne gojijo za proizvodnjo živil (npr. pridelava krme za zasebne hišne živali ali kožuharje) (16);

| (b) | krmljenje živali za proizvodnjo živil, ki se gojijo za zasebno domačo porabo ali za majhne količine primarnih proizvodov (npr. jajca, mleko, meso), ki jih proizvajalec neposredno dobavlja končnim potrošnikom ali lokalnim maloprodajnim trgovinam, ki neposredno dobavljajo končnim potrošnikom; |
| --- | --- |

(b)

krmljenje živali za proizvodnjo živil, ki se gojijo za zasebno domačo porabo ali za majhne količine primarnih proizvodov (npr. jajca, mleko, meso), ki jih proizvajalec neposredno dobavlja končnim potrošnikom ali lokalnim maloprodajnim trgovinam, ki neposredno dobavljajo končnim potrošnikom;

| (c) | krmljenje živali, ki se ne gojijo za proizvodnjo živil; |
| --- | --- |

(c)

krmljenje živali, ki se ne gojijo za proizvodnjo živil;

| (d) | neposredno oskrbo lokalnih kmetij z majhnimi količinami krme iz primarne proizvodnje, ki jo na lokalni ravni izvaja proizvajalec, za uporabo na teh kmetijah (17); |
| --- | --- |

(d)

neposredno oskrbo lokalnih kmetij z majhnimi količinami krme iz primarne proizvodnje, ki jo na lokalni ravni izvaja proizvajalec, za uporabo na teh kmetijah (17);

| (e) | trgovino na drobno s hrano za hišne živali. |
| --- | --- |

(e)

trgovino na drobno s hrano za hišne živali.

V členu 2(3) uredbe o higieni krme je navedeno, da lahko države članice določijo nacionalna pravila in navodila za dejavnosti, izključene s področja uporabe uredbe o higieni krme, s katerimi se zagotovi, da se dosežejo cilji zadevne uredbe.

| Opombe o dejavnostih, izključenih s področja uporabe uredbe o higieni krme:

  V členu 15 Uredbe (ES) št. 178/2002 je navedeno, da se krma, ki ni varna, ne sme dajati na trg ali se z njo krmiti živali za proizvodnjo živil ali živali, ki niso namenjene proizvodnji živil (18). |
| --- |

Opombe o dejavnostih, izključenih s področja uporabe uredbe o higieni krme:

V členu 15 Uredbe (ES) št. 178/2002 je navedeno, da se krma, ki ni varna, ne sme dajati na trg ali se z njo krmiti živali za proizvodnjo živil ali živali, ki niso namenjene proizvodnji živil (18).

6.   REGISTRACIJA IN ODOBRITEV OBRATOV

6.1   Registracija obratov

V skladu s členom 9(2) uredbe o higieni krme mora biti vsak obrat pod nadzorom nosilca dejavnosti poslovanja s krmo, ki deluje v kateri koli fazi proizvodnje, predelave, shranjevanja, prevoza ali distribucije krme, registriran pri pristojnem organu.

Kot je navedeno v uvodni izjavi 17 uredbe o higieni živil, je namen te zahteve zagotoviti sledljivost od proizvajalca do končnega uporabnika in olajšati izvajanje učinkovitega uradnega nadzora.

„Registracija“ omogoča zlasti, da:

| — | so nacionalni pristojni organi obveščeni o tem, kje so obrati in katere dejavnosti se izvajajo, kar omogoča izvajanje uradnega nadzora, kadar koli se oceni, da je to potrebno, v skladu s členom 31 (19) Uredbe (ES) št. 882/2004, ki določa splošna pravila o uradnem nadzoru, in |
| --- | --- |

—

so nacionalni pristojni organi obveščeni o tem, kje so obrati in katere dejavnosti se izvajajo, kar omogoča izvajanje uradnega nadzora, kadar koli se oceni, da je to potrebno, v skladu s členom 31 (19) Uredbe (ES) št. 882/2004, ki določa splošna pravila o uradnem nadzoru, in

| — | so nosilci dejavnosti poslovanja s krmo obveščeni o zahtevah ustrezne zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

so nosilci dejavnosti poslovanja s krmo obveščeni o zahtevah ustrezne zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje.

Registracija je postopek, s katerim je pristojni organ obveščen (vsaj) o imenu in naslovu obratov ter ustreznih dejavnostih, ki se izvajajo. Vsekakor bo vsaka država članica opredelila svoje postopke za registracijo obratov v skladu s členom 9 uredbe o higieni krme. Praktične vidike lahko uredijo države članice (npr. en sam seznam za vsako dejavnost ali dva ali več ločenih seznamov).

Registracija na podlagi uredbe o higieni živil in registracija na podlagi druge zakonodaje EU v zvezi s sektorjem krme se lahko kombinirata, če se upoštevajo ustrezna pravila za vsak sistem registracije in se pristojni organ odloči za upravljanje tega kombiniranega sistema registracije.

V skladu s členom 19(7) uredbe o higieni krme dajo države članice sezname obratov, registriranih v skladu s členom 9, na voljo javnosti. Informacije, ki so na voljo v državah članicah, so objavljene v Prilogi II k temu dokumentu.

6.1.1   Registracija trgovcev

Nekateri nosilci dejavnosti so specializirani za trgovanje s krmo (posredniki). Čeprav lahko urejajo pretok krme med dobavitelji ali do obratov, ni nujno, da ravnajo s krmo ali jo sploh skladiščijo v svojih prostorih (ki so dejansko lahko pisarna).

Če ustrezajo opredelitvi „nosilca dejavnosti poslovanja s krmo“, se zanje prav tako uporablja zahteva za registracijo. Za obrate nekaterih trgovcev se bo morda po potrebi zahtevala tudi „odobritev“ (20).

6.1.2   Dejavnosti poslovanja s krmo in spletna prodaja

Nekateri nosilci dejavnosti ponujajo krmo za prodajo na spletu. Čeprav taka trgovina v uredbi o higieni krme ni posebej navedena, so taki nosilci zajeti v opredelitvi dejavnosti poslovanja s krmo in se zanje uporabljajo ustrezne zahteve iz zakonodaje o krmi, vključno z zahtevo glede registracije.

Kar zadeva trgovino na drobno s hrano za hišne živali na spletu neposredno lastnikom hišnih živali, bi bilo treba za to prodajo šteti, da spada v obseg „trgovine na drobno s hrano za hišne živali“, kakor je določena v členu 2(2)(e) uredbe o higieni krme. Povedano drugače, za hrano za hišne živali, ki se na drobno prodaja na spletu, se uredba o higieni krme ne uporablja.

6.2   Odobritev obratov

V skladu s členom 10(1) uredbe o higieni krme mora nekatere obrate odobriti pristojni organ, če se v njih izvajajo posebne dejavnosti, ki lahko pomenijo večje tveganje. V navedenem primeru se take dejavnosti ne smejo izvajati brez predhodne odobritve.

Navedene dejavnosti so določene v členu 10(1) Uredbe, ki se nanaša na posle v zvezi z nekaterimi vrstami krme.

Države članice lahko v skladu s členom 10(2) Uredbe določijo dodatne zahteve glede odobritve, te zahteve pa se lahko v skladu s členom 10(3) iste uredbe določijo tudi z uredbo Komisije.

Za odobritev je potrebno preverjanje strukturnih/operativnih pogojev, določenih z zakonom, z obiskom na kraju samem, preden lahko da nosilec dejavnosti poslovanja s krmo svoje proizvode na trg.

6.2.1   Obrati, ki jih je treba odobriti

Zahteva glede odobritve iz člena 10(1) uredbe o higieni krme se nanaša na obrate, ki izvajajo naslednje dejavnosti:

| — | proizvajanje in/ali dajanje na trg krmnih dodatkov, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 1831/2003 in omenjeni v poglavju 1 Priloge IV k uredbi o higieni krme; |
| --- | --- |

—

proizvajanje in/ali dajanje na trg krmnih dodatkov, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 1831/2003 in omenjeni v poglavju 1 Priloge IV k uredbi o higieni krme;

| — | proizvajanje in/ali dajanje na trg predmešanic, pripravljenih z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k uredbi o higieni krme; |
| --- | --- |

—

proizvajanje in/ali dajanje na trg predmešanic, pripravljenih z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k uredbi o higieni krme;

| — | proizvajanje krmnih mešanic za dajanje na trg ali proizvajanje za izključne potrebe svojega gospodarstva z uporabo krmnih dodatkov ali predmešanic, ki vsebujejo krmne dodatke iz poglavja 3 Priloge IV k uredbi o higieni krme. |
| --- | --- |

—

proizvajanje krmnih mešanic za dajanje na trg ali proizvajanje za izključne potrebe svojega gospodarstva z uporabo krmnih dodatkov ali predmešanic, ki vsebujejo krmne dodatke iz poglavja 3 Priloge IV k uredbi o higieni krme.

| Opomba

  Zaradi jedrnatosti in jasnosti je v Prilogi III k tem smernicam, v kateri so izpuščena sklicevanja na proizvode, ki so bili prej zajeti v Direktivi 82/471/EGS (ki je bila razveljavljena), in sklicevanja na antibiotike kot spodbujevalce rasti, saj ta sklicevanja na te proizvode v Prilogi IV niso več pomembna za veljavno zakonodajo, na voljo prečiščena različica Priloge IV k uredbi o higieni krme. |
| --- |

Opomba

Zaradi jedrnatosti in jasnosti je v Prilogi III k tem smernicam, v kateri so izpuščena sklicevanja na proizvode, ki so bili prej zajeti v Direktivi 82/471/EGS (ki je bila razveljavljena), in sklicevanja na antibiotike kot spodbujevalce rasti, saj ta sklicevanja na te proizvode v Prilogi IV niso več pomembna za veljavno zakonodajo, na voljo prečiščena različica Priloge IV k uredbi o higieni krme.

Poleg tega morajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo v skladu z uredbo o higieni krme zagotoviti, da obrate, ki jih nadzorujejo in ki so zajeti v navedeni uredbi, odobri pristojni organ v določenih drugih okoliščinah:

v skladu s Prilogo II k uredbi o higieni krme je treba odobriti tudi obrate, ki izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti za dajanje na trg proizvodov za uporabo v krmi (21):

| — | predelavo surovega rastlinskega olja, razen tistega s področja uporabe Uredbe (ES) št. 852/2004 (22); |
| --- | --- |

—

predelavo surovega rastlinskega olja, razen tistega s področja uporabe Uredbe (ES) št. 852/2004 (22);

| — | oleokemijsko proizvodnjo maščobnih kislin; |
| --- | --- |

—

oleokemijsko proizvodnjo maščobnih kislin;

| — | proizvodnjo biodizla; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo biodizla;

| — | mešanje maščob; |
| --- | --- |

—

mešanje maščob;

in

| — | kakor je navedeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 141/2007 (23), obrate, ki proizvajajo in/ali dajejo na trg krmne dodatke vrste „kokcidiostatiki in histomonostatiki“; |
| --- | --- |

—

kakor je navedeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 141/2007 (23), obrate, ki proizvajajo in/ali dajejo na trg krmne dodatke vrste „kokcidiostatiki in histomonostatiki“;

| — | kakor je navedeno v členu 6 Uredbe (EU) 2015/786 (24), obrate, v katerih se izvaja postopek razstrupljanja; |
| --- | --- |

—

kakor je navedeno v členu 6 Uredbe (EU) 2015/786 (24), obrate, v katerih se izvaja postopek razstrupljanja;

| — | kakor je navedeno v členu 8 Uredbe (ES) št. 767/2009, obrate, ki pridelujejo krmo za posebne prehranske namene, v kateri je vsebnost določenih krmnih dodatkov 100-krat višja od ustrezne določene najvišje vsebnosti. |
| --- | --- |

—

kakor je navedeno v členu 8 Uredbe (ES) št. 767/2009, obrate, ki pridelujejo krmo za posebne prehranske namene, v kateri je vsebnost določenih krmnih dodatkov 100-krat višja od ustrezne določene najvišje vsebnosti.

V členu 19(6) uredbe o higieni krme je navedeno, da bi morala Komisija združiti sezname obratov, odobrenih v državah članicah v skladu s členom 13 Uredbe, in jih dati na voljo javnosti. Informacije so na voljo na spletni strani Komisije o živalski krmi (25).

6.2.2   Odobritev obratov v skladu z nacionalno zakonodajo

Države članice lahko v skladu s členom 10(2) uredbe o higieni krme zahtevajo odobritev obratov za krmo, za katere odobritev na podlagi prava Unije ni potrebna.

To lahko velja za proizvajalce medicirane krme iz člena 4(1)(a) Direktive Sveta 90/167/EGS, ki so v nekaterih državah članicah odobreni v skladu s členom 10(2) uredbe o higieni živil.

7.   ZAČETEK KRMNE VERIGE

Krmna veriga je zelo zapletena, zlasti ob upoštevanju številnih virov posamičnih krmil. Okužbe krme, tj. pretekli primeri kontaminacije krme, ki so negativno vplivali na varnost krmne in prehranske verige, so pokazale tudi, kako pomembna je opredelitev začetka krmne verige za zagotovitev varnosti proizvodov in popolne sledljivosti.

Poleg tega se v zadnjih letih uporaba nekdanjih živil kot krme vse bolj povečuje, da bi se omejili izguba hrane in količina odpadkov ter učinkovito uporabila hrana, ki je varna, vendar je prek bank hrane ni mogoče prerazdeliti za prehrano ljudi. V zvezi s tem je Komisija kot sestavni del sporočila o krožnem gospodarstvu (26) pripravila akcijski načrt za zmanjšanje živilskih odpadkov, katerega cilj je med drugim olajšati vrednotenje hrane, ki ni več namenjena prehrani ljudi, za njeno uporabo v prehrani živali.

Da bi se uporabil člen 9(2) uredbe o higieni krme, so bili odvisno od konkretne situacije v posamezni državi članici sprejeti različni pristopi k registraciji obratov, ki krmno verigo oskrbujejo le z delom svoje proizvodnje, njihova glavna dejavnost pa ni na področju krme (sem na primer spadajo obrati iz rudarske, kemične ali živilske industrije), zaradi česar so bili sprejeti različni sklepi glede vključitve navedenih obratov na področje uporabe uredbe o higieni krme.

Zato so gospodarski subjekti poročali o precejšnjem bremenu, ki bi jih lahko oviralo pri odpremljanju živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, sektorju krme ali bi jim to celo preprečilo, kot je dvojna registracija kot nosilec živilske dejavnosti in dejavnosti poslovanja s krmo ali neusklajenost zahtev za registracijo nosilcev živilske dejavnosti kot nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo.

Zato je potrebno pojasnilo, da bi se izboljšalo in uskladilo izvajanje uredbe o higieni krme ob upoštevanju različnih izkušenj v državah članicah in pomena popolnega poznavanja vseh členov krmne verige za pristojne organe, obenem pa je treba spodbujati praktični pristop. Tako pojasnilo je potrebno zaradi določitve področja uporabe člena 5(6) (27) uredbe o higieni krme. Jasno je, da morajo kmetje pridobivati in uporabljati krmo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu z uredbo o higieni krme, za opredelitev drugih gospodarskih subjektov kot „nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo“ pa so potrebne nekatere smernice.

Bistveni cilj uredbe o higieni krme je zagotoviti varnost proizvodov in njihovo sledljivost. S tega vidika se lahko za opredelitev, ali bi bilo obrat treba registrirati v skladu z uredbo o higieni krme in ali lahko proizvod vstopi v krmno verigo ali ne, ob upoštevanju ustreznega regulativnega okvira preučijo naslednja glavna merila:

| — | opredelitev pojma „krma“ iz člena 3(4) Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se nanaša na vse snovi ali izdelke, vključno z aditivi, predelanimi, delno predelanimi ali nepredelanimi, ki se uporabljajo za krmljenje živali. Merilo nameravane uporabe snovi ali proizvoda za krmljenje živali je torej odločilno za njegovo opredelitev kot „krma“. Zato je osnovno merilo, ki ga je treba upoštevati, da se ugotovi, ali bi se morale uporabljati zahteve iz uredbe o higieni krme, namera gospodarskega subjekta pri dobavi proizvoda; |
| --- | --- |

—

opredelitev pojma „krma“ iz člena 3(4) Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se nanaša na vse snovi ali izdelke, vključno z aditivi, predelanimi, delno predelanimi ali nepredelanimi, ki se uporabljajo za krmljenje živali. Merilo nameravane uporabe snovi ali proizvoda za krmljenje živali je torej odločilno za njegovo opredelitev kot „krma“. Zato je osnovno merilo, ki ga je treba upoštevati, da se ugotovi, ali bi se morale uporabljati zahteve iz uredbe o higieni krme, namera gospodarskega subjekta pri dobavi proizvoda;

| — | pravni status proizvoda v skladu z razvrstitvijo iz ustrezne zakonodaje EU. Tak pravni status je lahko na primer: živilo, stranski proizvod živalskega ali neživalskega izvora, krma ali odpadki, kakor je razvito v Smernicah za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi; |
| --- | --- |

—

pravni status proizvoda v skladu z razvrstitvijo iz ustrezne zakonodaje EU. Tak pravni status je lahko na primer: živilo, stranski proizvod živalskega ali neživalskega izvora, krma ali odpadki, kakor je razvito v Smernicah za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi;

| — | informacije, ki spremljajo proizvode in jih gospodarski subjekt zagotovi, ko so proizvodi dani na trg (npr. na etiketi ali v trgovinskem dokumentu); |
| --- | --- |

—

informacije, ki spremljajo proizvode in jih gospodarski subjekt zagotovi, ko so proizvodi dani na trg (npr. na etiketi ali v trgovinskem dokumentu);

| — | vrsta obrata, v katerem je bil proizvod proizveden in iz katerega izvira, ter obrat, ki se mu proizvod dobavi: na primer obrati za predelavo živalskih stranskih proizvodov ali nekdanjih živil ter obrati za krmo in kmetije. |
| --- | --- |

—

vrsta obrata, v katerem je bil proizvod proizveden in iz katerega izvira, ter obrat, ki se mu proizvod dobavi: na primer obrati za predelavo živalskih stranskih proizvodov ali nekdanjih živil ter obrati za krmo in kmetije.

Da bi preprečili nepotrebne upravne obremenitve nosilcev dejavnosti in pristojnih organov v državah članicah, bi se v nekaterih posebnih primerih lahko sprejelo, da nekateri nosilci dejavnosti poslovanja s krmo nabavljajo proizvode (28) iz obratov, ki so registrirani (in/ali odobreni, če se to zahteva) v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004 in/ali Uredbo (ES) št. 853/2004 in/ali uredbo o živalskih stranskih proizvodih.

Nosilec dejavnosti poslovanja s krmo, ki je odgovoren za vse zahteve glede varnosti krme, mora zagotoviti, da se prerazvrstitev proizvoda (29) v posamično krmilo izvede v skladu z vsemi ustreznimi določbami zakonodaje o krmi, kakor je navedeno v členu 4(1) uredbe o higieni krme, med katerimi so ne le predpisi o higieni krme, ampak tudi zahteve, ki se zlasti nanašajo na mejne vrednostih ostankov onesnaževal in označevanje.

Prav tako morajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki opravljajo posle, ki niso zajeti v členu 5(1) uredbe o higieni živil, vzpostaviti, izvajati in vzdrževati stalen pisni postopek ali postopke na podlagi načel HACCP, kakor je določeno v členu 6 uredbe o higieni krme.

Poleg tega mora biti nosilec dejavnosti poslovanja s krmo med prerazvrstitvijo proizvoda (30) v posamično krmilo posebej seznanjen z vsemi obstoječimi zahtevami in omejitvami, predvidenimi v uredbi o živalskih stranskih proizvodih in uredbi o transmisivnih spongiformnih encelopatijah (vključno s prepovedjo krmljenja).

Vsekakor se lahko pristojni organi v državah članicah po oceni zadevnih konkretnih dejavnosti odločijo, ali je potrebna registracija gospodarskih subjektov v skladu z uredbo o higieni krme. Z registracijo se krepijo nacionalni sistemi držav članic za uradni nadzor.

7.1   Stranski proizvodi in živila iz živilske industrije in industrije pijač, ki niso več namenjeni prehrani ljudi in se bodo uporabljali kot posamično krmilo

7.1.1   Stranski proizvodi v skladu z Direktivo 2008/98/ES o odpadkih (31)
  in razveljavitvi nekaterih direktiv (znana tudi kot okvirna direktiva o odpadkih)

Glavna uporaba stranskih proizvodov iz sektorja prehrane in pijač je živalska krma. Pri proizvodnih postopkih v številnih sektorjih (npr. drobljenje oljnih semen, proizvodnja sladkorja, škroba in sladu) se proizvajajo materiali, ki se nato uporabijo kot krma. Uporaba teh materialov neživalskega izvora kot krme je v skladu s ciljem krožnega gospodarstva in zlasti hierarhijo ravnanja z odpadki, kakor je določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv. Z okvirno direktivo o odpadkih so bile uvedene določbe, namenjene varstvu okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjševanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi z zmanjševanjem celotnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem učinkovitosti takšne uporabe.

Materiali, ki v proizvodnem postopku niso proizvedeni namerno, so ostanki pri proizvodnji in so lahko odpadki ali ne. Ostanek pri proizvodnji se lahko šteje kot stranski proizvod in ne kot odpadek le, če izpolnjuje kumulativne pogoje iz člena 5(1) okvirne direktive o odpadkih, tj. če se proizvaja kot sestavni del proizvodnega procesa, njegova nadaljnja uporaba v krmi za živali pa je zakonita in zagotovljena, brez nadaljnje obdelave, ki ni del proizvodnega postopka navedenega materiala. Ti stranski proizvodi, ki se bodo uporabili v živalski krmi, so zato posamična krmila.

Poleg tega se v okvirni direktivi o odpadkih izrecno razlikuje med predelavo in odstranjevanjem, pri čemer ima predelava (vključno z recikliranjem) v hierarhiji ravnanja z odpadki prednost pred odstranjevanjem (člen 4 okvirne direktive o odpadkih), predelani proizvod pa preneha biti odpadek (če so izpolnjeni pogoji iz člena 6 okvirne direktive o odpadkih).

Živalski stranski proizvodi, vključno s predelanimi proizvodi, zajetimi v Uredbi (ES) št. 1069/2009, razen tistih, ki so namenjeni za sežig, odlaganje ali uporabo v obratu za pridobivanje bioplinov ali obratu za kompostiranje, so izvzeti s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih v obsegu, ki ga ureja druga zakonodaja Unije (člen 2 okvirne direktive o odpadkih).

Glede razlage okvirne direktive o odpadkih so podrobne smernice na voljo v naslednjih publikacijah Evropske komisije:

| — | Smernice o razlagi ključnih določb Direktive 2008/98/ES o odpadkih (32) in |
| --- | --- |

—

Smernice o razlagi ključnih določb Direktive 2008/98/ES o odpadkih (32) in

| — | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o Razlagi o odpadkih in stranskih proizvodih (33). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o Razlagi o odpadkih in stranskih proizvodih (33).

Pomembno je, da bi morali gospodarski subjekti, ki dajejo na trg proizvode, ki bodo vstopili v krmno verigo, navedene proizvode jasno opredeliti kot proizvode, ki se bodo uporabljali kot krma, saj proizvodi, ki se štejejo za „odpadke“, pozneje ne morejo znova vstopiti v krmno verigo.

7.1.2   Glavne zakonske obveznosti

Kar zadeva glavne zakonske obveznosti nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo, člen 4(1) uredbe o higieni krme določa: „Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zagotovijo, da se vse stopnje pridelave, predelave in distribucije pod njihovim nadzorom izvedejo v skladu z zakonodajo Skupnosti, z njo združljivo nacionalno zakonodajo in dobro prakso. Zlasti zagotavljajo, da so izpolnjene ustrezne higienske zahteve, določene v tej uredbi.“

Kot je bilo že navedeno, lahko nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, kadar je to primerno, vzdolž krmne verige uporabljajo številne vrste stranskih proizvodov in živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi. Zagotoviti morajo, da so njihove dejavnosti ter na trg dani stranski proizvodi in živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v skladu ne le z uredbo o higieni krme, ampak tudi z drugo ustrezno zakonodajo, kot so:

| — | Uredba (ES) št. 178/2002 (splošna živilska zakonodaja); |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 178/2002 (splošna živilska zakonodaja);

| — | Uredba (ES) št. 767/2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi; |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 767/2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi;

| — | Direktiva 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi (34); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi (34);

| — | uredba o živalskih stranskih proizvodih in Uredba (EU) št. 142/2011 (o izvajanju uredbe o živalskih stranskih proizvodih) ter |
| --- | --- |

—

uredba o živalskih stranskih proizvodih in Uredba (EU) št. 142/2011 (o izvajanju uredbe o živalskih stranskih proizvodih) ter

| — | uredba o transmisivnih spongiformnih encelopatijah. |
| --- | --- |

—

uredba o transmisivnih spongiformnih encelopatijah.

Zato morajo biti zahteve glede označevanja in trgovinski dokumenti med prevozom v skladu z zgoraj navedeno zakonodajo, kadar je to ustrezno.

7.1.3   Živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi

Okvirna direktiva o odpadkih je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih. V njej je predvideno, da so snovi, ki ne sestojijo iz živalskih stranskih proizvodov ali jih ne vsebujejo ter naj bi se uporabljali kot krma, izvzeti s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih v obsegu, ki ga ureja druga zakonodaja Unije, kot je Uredba (ES) št. 767/2009.

Kar zadeva živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi, so dodatne in podrobne smernice na voljo v Smernicah za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi, katerih cilj je olajšati uporabo nekaterih živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi, s proizvodi živalskega izvora ali brez njih. Navedene smernice naj bi nacionalnim in lokalnim pristojnim organom ter gospodarskim subjektom v živilski verigi pomagale pri uporabi ustrezne zakonodaje Unije.

Zlasti so v poglavju 3.2.2 Smernic za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi opisani ukrepi za povečanje uporabe živil neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi, kot krme, pri čemer je med drugim predlagano, da se nosilcem živilske dejavnosti v nekaterih okoliščinah ne bi bilo treba registrirati na podlagi uredbe o higieni krme.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi sliki 1 Diagram poteka od živila do krme (35) v poglavju 1.3 navedenih smernic, kjer je podrobno prikazano, kdaj se lahko proizvod neposredno dobavi nosilcu dejavnosti poslovanja s krmo ali v primeru proizvodov živalskega izvora, da zanj najprej veljajo pogoji uredbe o živalskih stranskih proizvodih.

Splošni pogoji, s katerimi se urejajo posamična krmila, so navedeni v delu A Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013 o katalogu posamičnih krmil. Številni primeri stranskih proizvodov in ostankov iz industrije so navedeni v delu C navedene priloge, zlasti v njenem poglavju 13.

Upoštevati je treba tudi seznam snovi, katerih dajanje na trg ali uporaba za prehrano živali sta omejena ali prepovedana v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 767/2009.

7.2   Primeri gospodarskih subjektov, ki se morajo ali ne registrirati na podlagi uredbe o higieni krme

Nekateri gospodarski subjekti glede na svoje dejavnosti in vključene obrate morda morajo biti registrirani v skladu z uredbo o higieni krme ali pa jim ni treba biti, kot sledi.

7.2.1   Nosilci neživilskih dejavnosti, ki krmno verigo neposredno ali posredno oskrbujejo z delom svoje proizvodnje, vendar njihova glavna dejavnost ni na področju krme

Primeri:

| — | kemijska industrija: proizvodnja železovega sulfata, organskih kislin, natrija ali kalcijevega hidroksida za proizvodnjo soli maščobnih kislin, |
| --- | --- |

—

kemijska industrija: proizvodnja železovega sulfata, organskih kislin, natrija ali kalcijevega hidroksida za proizvodnjo soli maščobnih kislin,

| — | proizvodnja bioetanola: droži v trdnem stanju, beljakovinska zrna, |
| --- | --- |

—

proizvodnja bioetanola: droži v trdnem stanju, beljakovinska zrna,

| — | farmacevtska industrija, |
| --- | --- |

—

farmacevtska industrija,

| — | kamnolom/rudarstvo: minerali. |
| --- | --- |

—

kamnolom/rudarstvo: minerali.

| (a) | Nekateri proizvajalci ali dobavitelji se morda vedno ne zavedajo, da bi lahko njihovi proizvodi ali surovine po prodaji posredno vstopili v krmno verigo. Zato morda nameravajo dati krmo na trg ali ne. To je pomembno zlasti za dejavnosti in/ali obrate, ki običajno niso močno povezani s sektorjem krme in lahko tržijo minimalni del svojih proizvodov (36), običajno prek vmesnih gospodarskih subjektov, ki bi lahko navedene proizvode med drugim preusmerili v krmno verigo za proizvodnjo dodatkov in/ali posamičnih krmil. Na primer:






  — | prvega dobavitelja nekaterih proizvodov (37) (npr. kamnolom) ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo in zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije. Krmna veriga se začne, ko je proizvod namenjen uporabi za proizvodnjo krme. Na primer z vmesnim gospodarskim subjektom, ki daje proizvode na trg, da jih lahko kupijo proizvajalci krmnih dodatkov, pri čemer morajo biti oboji registrirani v skladu z uredbo o higieni krme; |
| --- | --- | --- |

(a)

Nekateri proizvajalci ali dobavitelji se morda vedno ne zavedajo, da bi lahko njihovi proizvodi ali surovine po prodaji posredno vstopili v krmno verigo. Zato morda nameravajo dati krmo na trg ali ne. To je pomembno zlasti za dejavnosti in/ali obrate, ki običajno niso močno povezani s sektorjem krme in lahko tržijo minimalni del svojih proizvodov (36), običajno prek vmesnih gospodarskih subjektov, ki bi lahko navedene proizvode med drugim preusmerili v krmno verigo za proizvodnjo dodatkov in/ali posamičnih krmil. Na primer:

—

prvega dobavitelja nekaterih proizvodov (37) (npr. kamnolom) ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo in zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije. Krmna veriga se začne, ko je proizvod namenjen uporabi za proizvodnjo krme. Na primer z vmesnim gospodarskim subjektom, ki daje proizvode na trg, da jih lahko kupijo proizvajalci krmnih dodatkov, pri čemer morajo biti oboji registrirani v skladu z uredbo o higieni krme;

| — | dobavitelja nekaterih kemičnih izdelkov (38) (npr. kalcijevega hidroksida in maslene kisline), ki bi se lahko pozneje uporabili za proizvodnjo krmnih dodatkov/posamičnih krmil (npr. kalcijevega butirata), pridobljenih s kemično reakcijo, ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo in zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije. Krmna veriga se začne, ko je proizvod namenjen uporabi za proizvodnjo krmnih dodatkov/posamičnih krmil, tj. s proizvajalcem krmnega dodatka/posamičnega krmila, ki mora biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme. |
| --- | --- |

—

dobavitelja nekaterih kemičnih izdelkov (38) (npr. kalcijevega hidroksida in maslene kisline), ki bi se lahko pozneje uporabili za proizvodnjo krmnih dodatkov/posamičnih krmil (npr. kalcijevega butirata), pridobljenih s kemično reakcijo, ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo in zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije. Krmna veriga se začne, ko je proizvod namenjen uporabi za proizvodnjo krmnih dodatkov/posamičnih krmil, tj. s proizvajalcem krmnega dodatka/posamičnega krmila, ki mora biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme.

| (b) | Če pa da prvi dobavitelj na trg proizvode z namenom, da bi se uporabili kot krma, vključno s:






  — | krmnimi dodatki (v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003) |
| --- | --- | --- |

(b)

Če pa da prvi dobavitelj na trg proizvode z namenom, da bi se uporabili kot krma, vključno s:

—

krmnimi dodatki (v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003)

| — | in/ali posamičnimi krmili (v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2009), |
| --- | --- |

—

in/ali posamičnimi krmili (v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2009),

mora biti ta dobavitelj registriran kot nosilec dejavnosti poslovanja s krmo v skladu z uredbo o higieni krme.

7.2.2   Živilski obrati, ki krmno verigo oskrbujejo z delom svoje proizvodnje, vendar njihova glavna dejavnost ni na področju krme

V teh primerih je lahko namen nosilcev živilske dejavnosti proizvodnja krme ali ne, vendar se v okviru njihove dejavnosti (večinoma v majhnem obsegu z nekaj izjemami, kot so živilski obrati, ki pridobivajo rastlinsko olje) proizvajajo stranski proizvodi živalskega in neživalskega izvora, ki se pogosto uporabljajo v industriji krme. V krmno verigo se lahko dobavljajo tudi nekatera živila, ki niso namenjena prehrani ljudi (39).

Nato je ob upoštevanju teh meril mogoče opaziti bolj ali manj naslednje vrste situacij:

| (a) | živilski obrati (vključno s trgovci na drobno), ki živalske stranske proizvode (vključno z živili živalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi) dobavljajo obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov/nekdanjih živil (40), da jih predelajo v posamična krmila (41)

  Primeri vključujejo proizvode:






  — | iz klavnic/razsekovalnic/obratov za predelavo mesa, |
| --- | --- | --- |

(a)

živilski obrati (vključno s trgovci na drobno), ki živalske stranske proizvode (vključno z živili živalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi) dobavljajo obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov/nekdanjih živil (40), da jih predelajo v posamična krmila (41)

Primeri vključujejo proizvode:

—

iz klavnic/razsekovalnic/obratov za predelavo mesa,

| — | iz obratov za razrez rib, |
| --- | --- |

—

iz obratov za razrez rib,

| — | iz živilskopredelovalne industrije (slaščičarske industrije ter proizvodnje testenin ali pic): proizvodi, ki vsebujejo živalske stranske proizvode, kot so jajca, mleko, meso ali ribe, in/ali živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi in vsebujejo navedene živalske stranske proizvode, |
| --- | --- |

—

iz živilskopredelovalne industrije (slaščičarske industrije ter proizvodnje testenin ali pic): proizvodi, ki vsebujejo živalske stranske proizvode, kot so jajca, mleko, meso ali ribe, in/ali živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi in vsebujejo navedene živalske stranske proizvode,

| — | trgovcev na drobno, kot so mesarji in trgovci z ribami, |
| --- | --- |

—

trgovcev na drobno, kot so mesarji in trgovci z ribami,

| — | iz supermarketov. |
| --- | --- |

—

iz supermarketov.

V tem primeru, kadar živilski obrati dobavljajo proizvode (42) za nadaljnjo obdelavo obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov, živilskega obrata ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo, zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije v skladu z uredbo o higieni krme. Krmna veriga bi se nato začela z obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov in/ali nekdanjih živil, v katerem se proizvajajo posamična krmila in ki bi moral biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme;

| (b) | živilski obrati (vključno s trgovci na drobno), ki živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi, dobavljajo predelovalnim obratom, da jih predelajo v posamična krmila (43)

  Primeri:






  — | živilskopredelovalna industrija (npr. industrija zamrznjene zelenjave, industrija konzerviranja, industrija pijač): živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi, |
| --- | --- | --- |

(b)

živilski obrati (vključno s trgovci na drobno), ki živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi, dobavljajo predelovalnim obratom, da jih predelajo v posamična krmila (43)

Primeri:

—

živilskopredelovalna industrija (npr. industrija zamrznjene zelenjave, industrija konzerviranja, industrija pijač): živila, ki niso več namenjena prehrani ljudi,

| — | pekarne: kruh (ki ne vsebuje proizvodov živalskega izvora), |
| --- | --- |

—

pekarne: kruh (ki ne vsebuje proizvodov živalskega izvora),

| — | supermarketi in druge trgovine na drobno: zelenjava, sadje itd. |
| --- | --- |

—

supermarketi in druge trgovine na drobno: zelenjava, sadje itd.

V tem primeru živilskega obrata (vključno s trgovci na drobno), ki dobavlja proizvode (44) za nadaljnjo obdelavo predelovalnim obratom, ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo, zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije v skladu z uredbo o higieni krme. Krmna veriga bi se lahko začela s predelovalnim obratom, v katerem se proizvajajo posamična krmila in ki bi moral biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme;

| (c) | živilski obrati (razen trgovcev na drobno), ki živalske stranske proizvode in/ali pridobljene proizvode, vključno z nekdanjimi živili živalskega izvora, dobavljajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo (razen obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov) (45)

  Primeri:






  — | odstopanje, ki se uporablja za mlečno industrijo: mleko, izdelki na osnovi mleka in nekateri proizvodi, pridobljeni iz mleka, določeni v delu II oddelka 4 poglavja II Priloge X k Uredbi (EU) št. 142/2011. |
| --- | --- | --- |

(c)

živilski obrati (razen trgovcev na drobno), ki živalske stranske proizvode in/ali pridobljene proizvode, vključno z nekdanjimi živili živalskega izvora, dobavljajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo (razen obratom za predelavo živalskih stranskih proizvodov) (45)

Primeri:

—

odstopanje, ki se uporablja za mlečno industrijo: mleko, izdelki na osnovi mleka in nekateri proizvodi, pridobljeni iz mleka, določeni v delu II oddelka 4 poglavja II Priloge X k Uredbi (EU) št. 142/2011.

V tem primeru: kadar živilski obrati nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo dobavljajo živalske stranske proizvode, da bi se neposredno uporabljali kot posamična krmila, bi morali biti nosilci živilske dejavnosti registrirani ne le v skladu z uredbo o živalskih stranskih proizvodih (46), ampak bi morali biti registrirani tudi kot nosilci dejavnosti poslovanja s krmo.

Če je nosilec dejavnosti poslovanja s krmo, ki so mu dobavljeni stranski proizvodi, proizvajalec hrane za hišne živali, mora biti odobren tudi v skladu z uredbo o živalskih stranskih proizvodih;

| (d) | živilski obrati (razen trgovcev na drobno), ki stranske proizvode in živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi (47), dobavljajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo, ki niso predelovalni obrati
  Primeri:






  — | mlinarska industrija: otrobi, pšenični otrobi, |
| --- | --- | --- |

(d)

živilski obrati (razen trgovcev na drobno), ki stranske proizvode in živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi (47), dobavljajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo, ki niso predelovalni obrati

Primeri:

—

mlinarska industrija: otrobi, pšenični otrobi,

| — | industrija sladkorja: pulpa sladkorne pese, |
| --- | --- |

—

industrija sladkorja: pulpa sladkorne pese,

| — | industrija ocvrtega krompirja: olupki krompirja, |
| --- | --- |

—

industrija ocvrtega krompirja: olupki krompirja,

| — | pivovarstvo: pivske tropine, |
| --- | --- |

—

pivovarstvo: pivske tropine,

| — | žganjarne: mokre in posušene žitne droži s topnimi ostanki, |
| --- | --- |

—

žganjarne: mokre in posušene žitne droži s topnimi ostanki,

| — | tovarne soka: pomarančna pulpa. |
| --- | --- |

—

tovarne soka: pomarančna pulpa.

V tem primeru bi bilo treba živilski obrat šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo, obrat pa bi moral biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme, kadar so proizvodi namenjeni uporabi za krmljenje živali;

| (e) | nosilci dejavnosti poslovanja s krmo razen predelovalnih obratov, ki pri trgovcih z živili na drobno nabavljajo majhne količine živil neživalskega izvora (vključno z živili, ki niso več namenjena prehrani ljudi)
  Primeri:






  — | obrtni proizvajalci krme, ki živila neživilskega izvora nabavljajo pri lokalnih trgovcih na drobno. |
| --- | --- | --- |

(e)

nosilci dejavnosti poslovanja s krmo razen predelovalnih obratov, ki pri trgovcih z živili na drobno nabavljajo majhne količine živil neživalskega izvora (vključno z živili, ki niso več namenjena prehrani ljudi)

Primeri:

—

obrtni proizvajalci krme, ki živila neživilskega izvora nabavljajo pri lokalnih trgovcih na drobno.

Trgovca z živili na drobno, registriranega ali odobrenega v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004, ki da živila kot taka v skladu z določbami živilske zakonodaje na trg, da jih lahko kupi nosilec dejavnosti poslovanja s krmo, ki zbira živila za pretvorbo v krmo ali jih neposredno pretvarja v krmo, ni treba šteti za nosilca dejavnosti poslovanja s krmo, zato pristojnim organom ni treba zahtevati registracije v skladu z uredbo o higieni živil. Krmna veriga bi se nato začela z nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo, ki bo uporabil surovine kot take in ki proizvaja končno krmno mešanico ter bi moral biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme.

Tako bi lahko na primer nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, kot so mali obrtniški lokalni proizvajalci hrane za hišne živali (ki proizvajajo piškote za pse), pri trgovcih z živili na drobno kupovali tudi nekatera živila, da bi jih uporabili kot posamična krmila. Ti trgovci z živili na drobno dajejo na trg blago za prehrano, katerega namen je nato v tem primeru, da ga nosilec dejavnosti poslovanja s krmo uporabi kot posamična krmila, pri čemer vedno upošteva obstoječe določbe in omejitve, predvidene v zakonodaji, saj je tako mogoče zagotoviti varnost in sledljivost, pristojni organi pa so zlahka popolnoma seznanjeni z vsemi ponudniki;

| — | kmetje, ki pri lokalnih trgovcih z živili na drobno nabavljajo živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi. |
| --- | --- |

—

kmetje, ki pri lokalnih trgovcih z živili na drobno nabavljajo živila neživalskega izvora, ki niso več namenjena prehrani ljudi.

Člen 5(6) uredbe o higieni krme določa, da kmetje pridobivajo in uporabljajo krmo samo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu z uredbo o higieni krme. Zato bi bilo treba trgovce z živili na drobno, ki proizvod prodajo kot krmo, šteti za nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, trgovci pa bi morali biti registrirani v skladu z uredbo o higieni krme, saj je treba šteti, da dobavljajo posamično krmilo (nekdanje živilo) za neposredno krmljenje živali na kmetiji.

7.2.3   Obrati za predelavo živalskih stranskih proizvodov in drugi predelovalni obrati, ki nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo dobavljajo krmo

Primeri:

| — | proizvodnja predelanih živalskih beljakovin, živalskih maščob itd., |
| --- | --- |

—

proizvodnja predelanih živalskih beljakovin, živalskih maščob itd.,

| — | proizvodnja posamičnih krmil iz živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi (kruh, piškoti, pekovska industrija, testenine itd.), |
| --- | --- |

—

proizvodnja posamičnih krmil iz živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi (kruh, piškoti, pekovska industrija, testenine itd.),

| — | predelava posamičnega krmila iz drugega posamičnega krmila: proizvodnja silaže iz pomarančne pulpe. |
| --- | --- |

—

predelava posamičnega krmila iz drugega posamičnega krmila: proizvodnja silaže iz pomarančne pulpe.

V tem primeru bi morali biti obrati za predelavo živalskih stranskih proizvodov in obrati za predelavo nekdanjih živil, ki dobavljajo posamična krmila nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo, registrirani v skladu z uredbo o higieni krme.

8.   POGOSTO ZASTAVLJENA VPRAŠANJA – NOSILCI DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO

Vprašanje 1

Imam kmetijo z govedom. Proizvajam svojo krmo iz žit, ki jih požanjem na svojem zemljišču. Za proizvodnjo navedene krme uporabljam tudi proizvode, ki vsebujejo dodatke. Ali moram izpolnjevati zahteve iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 183/2005?

ODGOVOR

Številni krmni proizvodi vsebujejo dodatke, pri čemer se je treba osredotočiti na to, kako se proizvod trži. Vsa krma se mora tržiti v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2009 ali Uredbo (ES) št. 1831/2003.

Pri uporabi proizvodov, ki se tržijo kot „dodatek“ ali „predmešanice“, morajo kmetje upoštevati Prilogo II k uredbi o higieni krme, razen pri uporabi „dodatkov za siliranje“ ali „predmešanic dodatkov za siliranje“.

Pri uporabi „dopolnilnih krmnih mešanic“ ni treba upoštevati Priloge II k uredbi o higieni krme.

Razlikovanje med predmešanicami in dopolnilnimi krmilnimi mešanicami je opredeljeno v členu 8(1) – vsebnost krmnih dodatkov – Uredbe (ES) št. 767/2009 z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi.

„Brez poseganja v pogoje za uporabo iz ustreznega pravnega akta o izdaji dovoljenj za uporabo krmnega dodatka, posamična krmila in dopolnilne krmne mešanice ne vsebujejo krmnih dodatkov, katerih vsebnost je več kot 100-krat višja od ustrezne določene najvišje vsebnosti v popolni krmni mešanici ali več kot 5-krat za kokcidiostatike in histomonostatike.“

Vprašanje 2

Vprašanje 2

Imam kmetijo z govedom. Proizvajam svojo krmo iz žit, ki jih požanjem na svojem zemljišču. Za proizvodnjo navedene krme uporabljam tudi dodatke/predmešanice. Ali bi moral svojo kmetijo registrirati? Katere priloge bi moral upoštevati? Ali bi moral zaprositi za odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 183/2005?

ODGOVOR

ODGOVOR

Kmetije, ki proizvajajo krmo za krmljenje svojih živali, morajo biti registrirane v skladu z uredbo o higieni krme in v tem primeru upoštevati Prilogo I, Prilogo II in Prilogo III k navedeni uredbi.

Pri proizvodnji posamičnih krmil in krmnih mešanic (dopolnilnih krmnih mešanic ali popolnih krmnih mešanic) na primarni ravni se uporabljata Priloga I in dobra kmetijska praksa. Če kmetija pri proizvodnji krme za svojo uporabo uporablja krmne dodatke (razen dodatkov za siliranje) ali predmešanice, se uporabljajo Priloga II in sistemi HACCP.

Kadar kmetje krmijo živali za proizvodnjo živil, upoštevajo tudi določbe Priloge III.

Kmetije, ki proizvajajo krmne mešanice za izključne potrebe svojega gospodarstva z uporabo krmnih dodatkov ali predmešanic, ki vsebujejo krmne dodatke iz poglavja 3 Priloge IV k uredbi o higieni krme, zagotovijo, da jih odobri pristojni organ.

Vprašanje 3

Vprašanje 3

Sem ribič in izdelujem ribiške vabe za okoliške lokalne ribiče. Ali sem nosilec dejavnosti poslovanja s krmo?

ODGOVOR

ODGOVOR

Ribiške vabe, zasnovane za raztros, da bi pritegnile ribe na neko območje (pogosto znane kot vabe v prahu), spadajo v opredelitev krme, kakor je zajeta v Uredbi (ES) št. 178/2002.

Zato je treba proizvajalce teh ribiških vab šteti za nosilce dejavnosti poslovanja s krmo in morajo biti registrirani v skladu z uredbo o higieni krme. Vendar so v primerih „zasebne domače proizvodnje“ vab v prahu, ki se uporabljajo za ribolov za zasebno domačo porabo, proizvajalci izvzeti iz zahteve glede registracije v skladu s členom 2(2)(a) uredbe o higieni krme.

Ribiške vabe, ki naj bi se pritrdile na trnek in katerih namen torej ni zadostiti prehranskim potrebam živali, se ne bi smele šteti za živalsko krmo.

To je tudi v skladu z zakonodajo Unije, ob upoštevanju navedbe ličink in črvov za ribiške vabe v členu 18 uredbe o živalskih stranskih proizvodih v okviru krmljenja živali (48) in določb poglavja III Priloge X k Uredbi (EU) št. 142/2011.

48

Vprašanje 4

Vprašanje 4

Sem lastnik kafilerije. Od nosilcev živilske dejavnosti kupujem proizvode za proizvodnjo posamičnih krmil, ta pa nato prodam proizvajalcem krmnih mešanic. Vendar moji dobavitelji proizvode, ki jih kupujem, označijo kot odpadke. Ali je tako označevanje sprejemljivo?

ODGOVOR

ODGOVOR

Ne. Živalski stranski proizvodi, mešani z odpadki in označeni kot odpadki, se ne smejo uporabljati za krmljenje rejnih živali. Živalski stranski proizvodi se lahko uporabljajo le v skladu z zakonodajo o živalskih stranskih proizvodih za proizvodnjo nekaterih tehničnih proizvodov ali pa se odstranijo kot odpadki.

Živilski obrat (kot je klavnica) lahko obratu za predelavo živalskih stranskih proizvodov za proizvodnjo krme za rejne živali dobavlja le živalske stranske proizvode kategorije 3. V tem primeru se okvirna direktiva o odpadkih ne uporablja.

Zato bi bilo treba te proizvode živalskega izvora označiti v skladu z zahtevami iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 142/2011 in Priloge V k Uredbi (ES) št. 999/2001.

V točki 8 oddelka „PROIZVODNJA“ Priloge II k uredbi o higieni krme je določeno tudi: „Proizvodi se jasno označijo, ali so namenjeni za krmo ali druge namene. V primeru izjave, da določena serija proizvoda ni namenjena za krmo, nosilec dejavnosti na nižji stopnji verige ne sme naknadno spremeniti te izjave.“

Kar zadeva varnost in celovitost prehranske verige, bi bilo treba preprečiti vstop živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi in so bila na trg dana kot odpadki, v krmno verigo (49). Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo teh proizvodov torej ne smejo uporabljati pri proizvodnji krme v svojih obratih.

49

Vprašanje 5

Vprašanje 5

Imam podjetje za poslovanje s krmo. V skladu z nasveti pristojnih organov v moji državi moram kupovati proizvode podjetij proizvajalcev krme ali živil, ki so registrirana ali odobrena na podlagi Uredbe (ES) št. 183/2005. Ko pa kupim kakšne proizvode podjetja iz druge države članice in zahtevam dokaz, da je to podjetje registrirano na podlagi navedene uredbe, mi povedo, da to ni potrebno, ker so na nacionalni ravni že registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 (uredbo o živalskih stranskih proizvodih).

ODGOVOR

ODGOVOR

Uporabljata se registracija in/ali odobritev na podlagi obeh uredb. Praktične vidike lahko uredijo države članice (npr. ena sama številka registracije/odobritve ali ne, en sam seznam za oba akta ali dva ločena seznama).

Registracija na podlagi druge zakonodaje EU v zvezi s sektorjem krme in registracija na podlagi uredbe o higieni živil se lahko kombinirata, če se upoštevajo ustrezna pravila za vsak sistem registracije in se pristojni organ odloči za upravljanje tega kombiniranega sistema registracije.

Vprašanje 6

Vprašanje 6

Sem nosilec dejavnosti poslovanja s krmo in proizvajam surovo hrano za hišne živali (50). Hrana za hišne živali lahko vsebuje proizvode, kot so surovo meso (vključno z drobovino, kostmi in maščobo) ali sadje in zelenjava, rastlinska olja, oljčna olja itd.

50

Po drugi strani moram biti kot nosilec dejavnosti poslovanja s krmo registriran (ali odobren) v skladu z Uredbo (ES) št. 183/2005 kot vsak proizvajalec krme za živali za proizvodnjo živil in živali, ki niso namenjene proizvodnji živil. Ali bi moral biti registriran v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/09 (člen 24) ali Uredbo (ES) št. 183/2005?

ODGOVOR

ODGOVOR

Uporabljata se registracija in/ali odobritev na podlagi obeh uredb.

Odobreni bi morali biti v skladu s členom 24(1)(e) uredbe o živalskih stranskih proizvodih in registrirani v skladu s členom 9 uredbe o higieni krme.

Kot proizvajalec hrane za hišne živali bi morali biti pozorni tudi na zahteve glede sledljivosti iz členov 21 in 22, lastne preglede iz člena 28 in načrt HACCP iz člena 29 uredbe o živalskih stranskih proizvodih.

Praktične vidike lahko uredijo države članice (npr. ena sama številka registracije/odobritve ali ne, en sam seznam za oba akta ali dva ločena seznama). Vse dejavnosti, ki jih izvajajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, morajo biti podrobno opisane, poleg tega je treba zagotoviti, da obrat izpolnjuje zahteve iz uredbe o higieni krme.

Vprašanje 7

Vprašanje 7

Poslujem prek spleta. Uvažam hrano za hišne živali in jo prodajam neposredno lastnikom hišnih živali. Ali se za mojo dejavnost šteje, da je zajeta v pojmu „trgovina na drobno“, kakor je navedeno v členu 2(2)(e) Uredbe (ES) št. 183/2005?

ODGOVOR

ODGOVOR

Ker ni posebnih določb o spletni prodaji glede higiene krme, ni razloga za to, da bi se za spletno prodajo štelo, da ne spada v obseg trgovine na drobno s hrano za hišne živali, kakor je določen v členu 2(2)(e) uredbe o higieni krme. Je le eden od številnih poslovnih modelov, pri katerih se s krmo enako ravna in se ta shranjuje na prodajnem mestu ali dostavlja končnim uporabnikom. Povedano drugače, kar zadeva hrano za hišne živali, ki se na spletu prodaja neposredno končnim uporabnikom (lastnikom hišnih živali), se uredba o higieni krme ne uporablja neposredno.

Za njeno uporabo ni pomembna opredelitev trgovca na drobno glede na različne faze poslovnih dejavnosti („prodajalec hrane za hišne živali na drobno“ ali „uvoznik“), ampak sama dejavnost. Člen 2(1)(c) uredbe o higieni krme izrecno določa, da se ta uredba uporablja za uvoz krme iz tretjih držav in izvoz vanje. Zato mora nosilec dejavnosti, tudi če na drobno prodaja hrano za hišne živali, kar je dejavnost, ki je izključena s področja uporabe uredbe o higieni krme v skladu z njenim členom 2(2)(e), v zvezi z uvozom hrane za hišne živali še vedno upoštevati uredbo o higieni krme.

Vendar izključitev s področja uporabe uredbe o higieni krme ne pomeni, da za krmo, ki se daje na trg, ni treba uporabljati drugih zahtev, na primer glede označevanja krme.

Po drugi strani se uporablja uredba o higieni krme, če dejavnost spletne prodaje poleg prodaje krme končnim uporabnikom vključuje tudi prodajo krme drugim obratom.

Hrana za hišne živali se lahko uvozi v Unijo le, če pošiljka izpolnjuje vse določbe zakonodaje o živalskih stranskih proizvodih.

Vprašanje 8

Vprašanje 8

Imam trgovino s hišnimi živali in prodajam hrano za hišne živali. Hkrati prodajam tudi majhne količine krme za vrste za proizvodnjo živil, kot so kunci ali piščanci, za potrošnike, ki te živali gojijo za zasebno domačo porabo. Ker je trgovina na drobno s hrano za hišne živali izključena s področja uporabe Uredbe (ES) št. 183/2005, menim, da se mi ni treba registrirati.

ODGOVOR

ODGOVOR

Dejansko trgovina na drobno s hrano za hišne živali ne spada na področje uporabe uredbe o higieni krme. Vendar kuncev in piščancev na primer ni mogoče šteti za hišne živali, prodaja te krme na drobno pa ni izključena s področja uporabe uredbe o higieni krme, zato bi morala biti trgovina s hišnimi živalmi za to dejavnost vsaj registrirana v skladu s členom 9(2).

Vprašanje 9

Vprašanje 9

Sem veterinar in vodim bolnišnico za živali. Hkrati svojim strankam ponujam tudi posebne proizvode za prehrano živali. Ali moram biti registriran v skladu z uredbo o higieni krme?

ODGOVOR

ODGOVOR

Proizvodnja in/ali prodaja krme za živali za proizvodnjo živil in proizvodnja hrane za hišne živali spadata na področje uporabe uredbe o higieni krme, veterinarska ambulanta ali klinika pa mora biti za te dejavnosti registrirana, ali če je primerno, odobrena v skladu z uredbo o higieni krme.

Prodaja hrane za hišne živali bi se štela za dejavnost trgovine na drobno in zato ne bi spadala na področje uporabe uredbe o higieni krme. Vendar kuncev in piščancev na primer ni mogoče šteti za hišne živali. Prodaja take krme na drobno ni izključena s področja uporabe uredbe o higieni krme, zato mora biti ta dejavnost registrirana, ali če je primerno, odobrena v skladu z uredbo o higieni krme.

9.   POGOSTO ZASTAVLJENA VPRAŠANJA – PRISTOJNI ORGANI

POGOSTO ZASTAVLJENA VPRAŠANJA – PRISTOJNI ORGANI

Vprašanje 10

Vprašanje 10

Kako bi bilo treba razlagati člen 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 183/2005 – odobritev proizvajanja predmešanic (51)?

51

ODGOVOR

ODGOVOR

Člen 10(1)(b) uredbe o higieni krme se glasi:

„Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zagotovijo, da obrate, ki jih nadzorujejo in ki so zajeti v tej uredbi, odobri pristojni organ, kadar [...] proizvajajo in/ali dajejo na trg predmešanice, pripravljene z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k tej uredbi.“

Zato obstajajo tri vrste situacij:

| — | nosilec dejavnosti poslovanja s krmo proizvaja predmešanice in jih daje na trg, |
| --- | --- |

—

nosilec dejavnosti poslovanja s krmo proizvaja predmešanice in jih daje na trg,

| — | nosilec dejavnosti poslovanja s krmo daje predmešanice na trg, |
| --- | --- |

—

nosilec dejavnosti poslovanja s krmo daje predmešanice na trg,

| — | nosilec dejavnosti poslovanja s krmo proizvaja predmešanice. |
| --- | --- |

—

nosilec dejavnosti poslovanja s krmo proizvaja predmešanice.

Zadnji primer je pomemben le, če proizvajalec predmešanic deluje po naročilu drugega nosilca dejavnosti poslovanja s krmo ali pa predmešanice uporablja le v svojem obratu. Proizvodnja predmešanic za interno uporabo je zlasti pomembna za tiste dodatke, ki se lahko za proizvodnjo krmnih mešanic uporabljajo le v obliki predmešanice.

Skratka, vsi proizvajalci predmešanic, ki vsebujejo dodatke iz poglavja 2 Priloge IV, ki te proizvajajo za lastno uporabo in tudi za dajanje na trg, potrebujejo odobritev za ta posel.

Vprašanje 11

Vprašanje 11

Hrana za hišne živali, ki se podari bankam hrane. V zadnjih letih se je povečala količina hrane za hišne živali, ki jo supermarketi podarijo bankam hrane za pomoč ljudem v težkem položaju, ki imajo hišne živali. Banke hrane so posredniki za distribucijo navedenih proizvodov, ki se zadevnim osebam običajno prodajajo po simbolični ceni. Donacije zajemajo veliko različnih proizvodov, med katerimi ni nobene povezave (različna velikost, drugačna znamka itd.). Ali ta dejavnost spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 183/2005 in ali bi se morala sledljivost zahtevati tudi, kadar supermarket banki hrane podari hrano za hišne živali?

ODGOVOR

ODGOVOR

V skladu s členom 2(2)(e) se uredba o higieni krme ne uporablja za trgovino na drobno s hrano za hišne živali.

Lahko se šteje, da je dostava hrane za hišne živali iz supermarketov (in drugih trgovcev na drobno) bankam hrane na podlagi nacionalne zakonodaje še vedno dejavnost prodaje na drobno in je zato izključena s področja uporabe uredbe o higieni krme.

Vendar lahko države članice v skladu s členom 2(3) uredbe o higieni krme določijo pravila in navodila za dejavnosti, izključene s področja uporabe uredbe o higieni krme.

Ne glede na to se splošne zahteve glede sledljivosti iz člena 18 Uredbe (ES) št. 178/2002 (splošna živilska zakonodaja) (52) uporabljajo v zvezi z vsemi dejavnostmi, ki so med drugim povezane z vsemi fazami distribucije krme, vključno z distribucijo hrane za hišne živali iz supermarketov bankam hrane. Ta določba ne določa sredstva, ampak le cilj, ki ga je treba doseči; kot taka zagotavlja dovolj prožnosti za praktični pristop. Tako morajo organizacije, ki sodelujejo pri tej obliki distribucije, zaradi izpolnitve zahtev glede sledljivosti voditi evidence o tem, od kod pridobivajo hrano za hišne živali, če jo zagotavljajo drugim organizacijam, pa tudi dokumentirati, komu so jo razdelile. Sledljivost ne bi smela biti težava pri predpakirani hrani za hišne živali, vendar bodo države članice morda morale razmisliti o hrani za hišne živali, ki se prodaja brez embalaže.

52

Dodatne informacije so na voljo v Navodilih za izvajanje členov 11, 12, 14, 17, 18, 19 in 20 Uredbe (ES) št. 178/2002 o splošni živilski zakonodaji (53).

53

V primeru hrane za hišne živali, razen predelane hrane za hišne živali, ki doseže končno točko v proizvodni verigi živalskih stranskih proizvodov v skladu s členom 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 142/2011, mora biti banka hrane odobrena v skladu s členom 24(1)(i) ali (j) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

Vprašanje 12

Vprašanje 12

Kako je mogoče na podlagi uredbe o higieni krme obravnavati registracijo začasnega skladiščenja hrane za hišne živali?

ODGOVOR

ODGOVOR

Člen 2(2)(e) uredbe o higieni krme določa: „uredba se ne uporablja za [...] trgovino na drobno s hrano za hišne živali“.

Ker se lahko začasno skladiščenje šteje kot maloprodajni obrat v širšem smislu opredelitve iz člena 3(7) Uredbe (ES) št. 178/2002, bi bilo mogoče sklepati, da je začasno skladiščenje hrane za hišne živali na splošno izključeno s področja uporabe uredbe o higieni krme in ga zato pristojnim organom ni treba registrirati.

Vendar uredba o higieni krme v zvezi z začasnim skladiščenjem hrane za hišne živali določa zahteve, ki jih je treba upoštevati, saj skladiščenje spada na področje uporabe uredbe o higieni krme, npr.:

| — | oddelek „HRANJENJE IN PREVOZ“ Priloge II vsebuje zahteve glede shranjevanja krme, obrati, ki začasno skladiščijo hrano za hišne živali, pa so torej obrati, ki ravnajo s proizvodi, ki se štejejo za krmo, in ne smejo poslovati, če jih pristojni organ ne registrira. |
| --- | --- |

—

oddelek „HRANJENJE IN PREVOZ“ Priloge II vsebuje zahteve glede shranjevanja krme, obrati, ki začasno skladiščijo hrano za hišne živali, pa so torej obrati, ki ravnajo s proizvodi, ki se štejejo za krmo, in ne smejo poslovati, če jih pristojni organ ne registrira.

Začasno skladiščenje v okviru prodaje na debelo, ki je fizično omejena na prevoz in skladiščenje, je treba registrirati. Kadar dejavnosti prodaje na debelo vključujejo več kot le skladiščenje in prevoz (na primer ponovno zavijanje), je treba začasno skladiščenje hrane za hišne živali registrirati v skladu s členom 9(2).

Vendar v skladu s členom 2(2)(e) prostorov za začasno skladiščenje hrane za hišne živali, ki jih upravljajo prodajna mesta, ki niso zajeta v uredbi o higieni krme, ni treba registrirati, lahko pa zanje veljajo določbe člena 24(1)(i) ali (j) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

Vprašanje 14

Vprašanje 14

Sem lastnik skladišča, ki za tretje osebe skladišči dodatke iz poglavja 1 Priloge IV in predmešanice, ki vsebujejo dodatke iz poglavja 2 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 183/2005. Ali potrebujem odobritev v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 183/2005?

ODGOVOR

ODGOVOR

Ne. V skladu s členom 10(1)(a) uredbe o higieni krme morajo biti odobreni obrati, ki proizvajajo in/ali dajejo na trg „krmne dodatke, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 1831/2003, ali proizvode, ki so zajeti v Direktivi 82/471/EGS in omenjeni v poglavju 1 Priloge IV k tej uredbi,“ in „predmešanice, pripravljene z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k tej uredbi“. Vendar je za dejavnost „dajanja na trg“ odgovoren lastnik proizvodov (proizvajalec in/ali posrednik). Lastnik proizvodov se zato odobri v skladu s členom 10(1)(a), skladiščni prostori pa se registrirajo v skladu s členom 9(2) uredbe o higieni krme.

Enako se prevozna podjetja, ki proizvode le prevažajo, registrirajo v skladu s členom 9(2) uredbe o higieni krme. Zahteva za odobritev ni potrebna.

10.   SMERNICE ZA DOBRO PRAKSO

SMERNICE ZA DOBRO PRAKSO

Spodbujati je treba razvoj, razširjanje in uporabo nacionalnih smernic in smernic Skupnosti za dobro prakso. Vendar lahko nosilci dejavnosti poslovanja s krmo te smernice uporabljajo prostovoljno.

Smernice za razvoj smernic Skupnosti za dobro prakso (54) so bile pripravljene skupaj z državami članicami.

54

Te smernice Skupnosti za dobro prakso so bile razvite v skladu s členom 22 uredbe o higieni krme Njihova vsebina je izvedljiva povsod v Skupnosti za sektor, na katerega se nanašajo. Primerne so kot vodila za skladnost z zahtevami glede higiene in HACCP iz uredbe o higieni krme.

10.1   Smernice EU (55)

Smernice EU

55

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali je ocenil naslednje smernice Skupnosti za dobro prakso:

| — | Naslov: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) (Vodnik Skupnosti po dobrih praksah v sektorju industrijske proizvodnje krmnih mešanic in predmešanic v EU za živali za proizvodnjo živil) – vodnik za evropske proizvajalce krme
  Avtor: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation) (Zveza evropskih proizvajalcev krme) |
| --- | --- |

—

Naslov: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) (Vodnik Skupnosti po dobrih praksah v sektorju industrijske proizvodnje krmnih mešanic in predmešanic v EU za živali za proizvodnjo živil) – vodnik za evropske proizvajalce krme

56

Avtor: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation) (Zveza evropskih proizvajalcev krme)

57

| — | Naslov: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (Vodnik Skupnosti po dobri praksi za proizvajalce krmnih dodatkov in predmešanic)
  Avtor: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) (Sistem kakovosti Evropskega združenja za krmne dodatke in predmešanice) |
| --- | --- |

—

Naslov: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (Vodnik Skupnosti po dobri praksi za proizvajalce krmnih dodatkov in predmešanic)

58

Avtor: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) (Sistem kakovosti Evropskega združenja za krmne dodatke in predmešanice)

59

| — | Naslov: Smernice Skupnosti za dobro prakso pri proizvodnji varne hrane za hišne živali (60)

  Avtor: European Pet Food Industry Federation (61) (Evropsko združenje proizvajalcev in posrednikov hrane za hišne živali) |
| --- | --- |

—

Naslov: Smernice Skupnosti za dobro prakso pri proizvodnji varne hrane za hišne živali (60)

60

Avtor: European Pet Food Industry Federation (61) (Evropsko združenje proizvajalcev in posrednikov hrane za hišne živali)

61

| — | Naslov: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) (Evropske smernice za dobro prakso za industrijsko proizvodnjo varnih posamičnih krmil)
  Avtor:






  — | Starch Europe (63) |
| --- | --- | --- |

—

Naslov: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) (Evropske smernice za dobro prakso za industrijsko proizvodnjo varnih posamičnih krmil)

62

Avtor:

—

Starch Europe (63)

63

| — | The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (Združenje proizvajalcev rastlinskih olj in beljakovin iz EU) (64) |
| --- | --- |

—

The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (Združenje proizvajalcev rastlinskih olj in beljakovin iz EU) (64)

64

| — | The European Biodiesel Board (EBB) (65) (Evropski odbor za biodizel) |
| --- | --- |

—

The European Biodiesel Board (EBB) (65) (Evropski odbor za biodizel)

65

| — | V sodelovanju z European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66) (Evropsko certificiranje varnosti sestavin v krmi). |
| --- | --- |

—

V sodelovanju z European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66) (Evropsko certificiranje varnosti sestavin v krmi).

66

Sektorski referenčni dokumenti:

| — | Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih s predelavo škroba |
| --- | --- |

—

Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih s predelavo škroba

| — | Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih z drobljenjem oljnih semen in rafiniranjem rastlinskega olja |
| --- | --- |

—

Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih z drobljenjem oljnih semen in rafiniranjem rastlinskega olja

| — | Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih s predelavo biodizla |
| --- | --- |

—

Proizvodnja varnih posamičnih krmil, pridobljenih s predelavo biodizla

| — | Revizorjev kontrolni seznam za salmonelo |
| --- | --- |

—

Revizorjev kontrolni seznam za salmonelo

| — | Informativni list o salmoneli |
| --- | --- |

—

Informativni list o salmoneli

| — | Naslov: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) (Evropski vodnik po dobri higienski praksi pri zbiranju, shranjevanju, prevozu žit, oljnic, beljakovinskih rastlin, drugih rastlinskih proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov ter pri trgovini z njimi)
  Avtor:






  — | European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68) (Evropsko združenje za žita, riž, krmo, oljnice, oljčno olje, oljke, maščobe in živilskopredelovalno industrijo) |
| --- | --- | --- |

—

Naslov: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) (Evropski vodnik po dobri higienski praksi pri zbiranju, shranjevanju, prevozu žit, oljnic, beljakovinskih rastlin, drugih rastlinskih proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov ter pri trgovini z njimi)

67

Avtor:

—

European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68) (Evropsko združenje za žita, riž, krmo, oljnice, oljčno olje, oljke, maščobe in živilskopredelovalno industrijo)

68

| — | European agri-cooperatives (COGECA) (69) (Evropske kmetijske zadruge) |
| --- | --- |

—

European agri-cooperatives (COGECA) (69) (Evropske kmetijske zadruge)

69

| — | European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70) (Evropsko združenje pristaniških strokovnjakov za skladiščenje kmetijskega blaga v razsutem stanju v Evropski uniji) |
| --- | --- |

—

European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70) (Evropsko združenje pristaniških strokovnjakov za skladiščenje kmetijskega blaga v razsutem stanju v Evropski uniji)

70

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali redno pregleduje smernice v sodelovanju z deležniki in drugimi zainteresiranimi stranmi.

10.2   Nacionalne smernice

Nacionalne smernice

Komisija je vzpostavila register nacionalnih smernic za dobro prakso (71), da jih da na voljo državam članicam ter nosilcem dejavnosti na področju krme in živil.

71

---

(1)  UL L 35, 8.2.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

3

(4)  Dodatne informacije o Uredbi (ES) št. 178/2002 (vključno z ločenimi smernicami) so na voljo na spletnem mestu Komisije na naslednji povezavi:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

(5)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

5

(6)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

6

(7)  Uredba (ES) št. 882/2004 bo s 14. decembrom 2019 razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

7

(8)  UL L 229, 1.9.2009, str. 1.

8

(9)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

9

(10)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

10

(11)  V okviru uredbe o higieni krme.

11

(12)  UL L 29, 30.1.2013, str. 1.

12

(13)  Obvestilo Komisije 2018/C 133/02 (UL C 133, 16.4.2018, str. 2).

13

(14)  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

14

(15)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

15

(16)  Pristojni organi lahko v skladu s členom 18 uredbe o živalskih stranskih proizvodih odobrijo nekatera izvzetja iz prepovedi krmljenja kožuharjev z nekaterimi snovmi kategorije 2 in nekaterimi odpadki iz gostinskih dejavnosti.

16

(17)  Glej poglavje 4.2 teh smernic.

17

(18)  Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 767/2009 določa, da se zahteve iz člena 15 Uredbe (ES) št. 178/2002 smiselno uporabljajo za krmo za živali, ki niso namenjene proizvodnji živil.

18

(19)  Člen 146 Uredbe (EU) 2017/625, s katerim se s 14. decembrom 2019 razveljavlja Uredba (ES) št. 882/2004.

19

(20)  Glej poglavje 6.2 teh smernic.

20

(21)  Uredba Komisije (EU) št. 225/2012 z dne 15. marca 2012 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 glede posebnih zahtev za odobritev obratov, ki dajejo na trg za uporabo kot krma proizvode, pridobljene iz rastlinskih olj in mešanic maščob, v zvezi s proizvodnjo, shranjevanjem, prevozom in testiranjem olj, maščob in proizvodov, pridobljenih iz njih, na dioksin (UL L 77, 16.3.2012, str. 1).

21

(22)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 226, 25.6.2004, str. 3).

22

(23)  Uredba Komisije (ES) št. 141/2007 z dne 14. februarja 2007 o zahtevi za odobritev v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 obratov nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo, ki proizvajajo ali dajejo na trg krmne dodatke kategorije „kokcidiostatiki in histomonostatiki“ (UL L 43, 15.12.2007, str. 9).

23

(24)  Uredba Komisije (EU) 2015/786 z dne 19. maja 2015 o določitvi meril sprejemljivosti za postopke razstrupljanja, ki se uporabljajo za proizvode, namenjene živalski krmi, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 125, 21.5.2015, str. 10).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en.

25

(26)  „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ (COM(2015) 614 final).

26

(27)  Člen 5(6) uredbe o higieni krme določa: „Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo in kmetje pridobivajo in uporabljajo krmo samo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu s to uredbo“.

27

(28)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

28

(29)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

29

(30)  Ta proizvod se v tej fazi še ne šteje za „krmo“.

30

(31)  Kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (UL L 150, 14.6.2018, str. 109).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm.

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059.

33

(34)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).

34

(35)  Posebni pogoji iz diagrama poteka zaradi sprememb, uvedenih z Direktivo (EU) 2018/851 in navedenih v prvem odstavku oddelka 7.1.3, niso več ustrezni.

35

(36)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

36

(37)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

37

(38)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

38

(39)  Glej Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi. Določbe o omejevanju proizvodov živalskega izvora v prehrani živali vsebujeta uredba o živalskih stranskih proizvodih in Uredba Komisije (EU) št. 142/2011. Določbe o prepovedi krmljenja so določene v členu 7 uredbe o transmisivnih spongiformnih encelopatijah in Prilogi IV k navedeni uredbi.

39

Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(40)  Odobrenim v skladu s členom 24 uredbe o živalskih stranskih proizvodih.

40

(41)  Pogoje za uporabo je treba preveriti v poglavju 4 Obvestila Komisije – Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

41

Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(42)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

42

(43)  Pogoje za uporabo je treba preveriti v poglavju 3 Obvestila Komisije – Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

43

Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(44)  Ti proizvodi se v tej fazi še ne štejejo za „krmo“.

44

(45)  Pogoje za uporabo je treba preveriti v poglavju 4 Obvestila Komisije – Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

45

Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(46)  V skladu z odstopanji iz dela II oddelka 4 Priloge X k Uredbi (EU) št. 142/2011, če to odobrijo pristojni organi.

46

(47)  Pogoje za uporabo je treba preveriti v poglavju 3 Obvestila Komisije – Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

47

Smernice za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(48)  Zbirno poročilo Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, 17. in 18. december 2009 – točka 6. A.O.B.

48

(49)  Zbirno poročilo Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, 19. in 20. maj 2014 – točka A.06.

49

(50)  Glej podrobno razlago v poglavju 4.3 Smernic za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi.

50

Smernic za uporabo živil, ki niso več namenjena prehrani ljudi, v krmi

(51)  Zbirno poročilo Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo (oddelek za prehrano živali), ki se je sestal v Bruslju 15. in 16. septembra 2014, točka A.09.

51

(52)  Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 767/2009 določa, da se zahteve iz členov 18 in 20 Uredbe (ES) št. 178/2002 ter člena 4(1) Uredbe (ES) št. 183/2005 smiselno uporabljajo za krmo za živali, ki niso namenjene proizvodnji živil.

52

(53)  Spletna stran Generalnega direktorata za zdravje in varnost hrane: Splošne zahteve živilske zakonodaje. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf.

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm.

55

(56)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti za dobro prakso (2016/C 418/02). UL C 418, 12.11.2016, str. 2.

56

(57)  http://www.fefac.org/.

57

(58)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti za dobro prakso (2007/C 64/04). UL C 64, 20.3.2007, str. 17.

58

(59)  http://www.fami-qs.org/.

59

(60)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti za dobro prakso (2018/C 128/03) (UL C 128, 11.4.2018, str. 3).

60

(61)  http://www.fediaf.org/.

61

(62)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti za dobro prakso (2016/C 418/02) (UL C 418, 12.11.2016, str. 2).

62

(63)  http://www.starch.eu/.

63

(64)  http://www.fediol.eu/.

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/.

65

(66)  http://www.efisc.eu/.

66

(67)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti za dobro prakso (2016/C 418/02) (UL C 418, 12.11.2016, str. 2).

67

(68)  http://www.coceral.com/.

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/.

69

(70)  http://www.unistock.be/.

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf.

71

---

PRILOGA I

Neizčrpni seznam pravil in meril na podlagi nacionalnega prava, ki so jih nekatere države članice (1) določile v zvezi z „majhnimi količinami“ iz člena 2(2)(d) uredbe o higieni krme

DRŽAVE ČLANICE EU

1.   AVSTRIJA

„Majhne količine na regionalni ravni kmetij“ pomenijo dobavo treh metričnih ton z ene kmetije na drugo, oddaljeno največ 15 km. Registracija ni potrebna.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) – Tarifna stopnja za krmo za leto 2017 – FMT 2017.

2.   HRVAŠKA

„Majhne količine“ pomenijo tiste kmetijske proizvode, proizvedene na kmetijskih gospodarstvih, ki so registrirana v sistemu ARKOD (3) ter imajo manj kot 5 hektarjev kmetijskih zemljišč in/ali nimajo več kot ene glave živine (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje – uredba o registraciji kmetov, ki poslujejo s krmo (UL 24/16) (5).

3.   DANSKA

„Majhne količine“ pomenijo neposredno dobavo do petih ton primarnih proizvodov na leto lokalnim kmetijam, oddaljenim do 50 km od kraja pridelave, za uporabo na teh kmetijah.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11 – danska odredba št. 935 z dne 27. junija 2018 o krmi in obratih za poslovanje s krmo, člen 11.

4.   ESTONIJA

„Majhne količine“ pomenijo letno primarno proizvodnjo krme do petih ton z namenom, da jo primarni proizvajalec proda ali kako drugače prenese, brezplačno ali ne, na kmetijskega proizvajalca na ozemlju Estonije.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus1 (vastu võetud 11.1.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) – poglavje 3, člen 6(10) zakona o krmi (sprejet 11. januarja 2007, RT I 2007, 6, 32) (7).

Vastu võetud 25.4.2007 nr 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded – uredba ministra za kmetijstvo št. 64 z dne 25. aprila 2007; RTL 2007, 37, 641 – Majhne količine krme iz primarne proizvodnje in zahteve za njihovo dajanje na trg (8).

5.   FINSKA

„Majhne količine“ pomenijo primarne proizvode, ki jih pridobijo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, izvzeti iz obveznosti priglasitve (za registracijo kot primarni proizvajalci), ker dobavljajo izključno in neposredno lokalnim kmetijam (ali podobnim gospodarskim subjektom), iz kraja pridelave s površino do tri hektarje.

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) – zakon o krmi št. 86/2008, vključno s spremembami do št. 565/2014 (10) (člen 18(1)).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) – uredba ministrstva za kmetijstvo in gozdarstvo o opravljanju dejavnosti v sektorju krme za živali št. 548/2012, vključno s spremembami do št. 960/2014 (12) (člen 2(5)).

6.   NEMČIJA

„Majhne količine“ pomenijo neposredno dobavo krme od primarnega proizvajalca krme (s proizvodnjo do pet hektarjev letno) na lokalni ravni (v oddaljenosti 50 km od kraja pridelave).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (seite 12) – smernice o registraciji nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo (str. 12) (13).

7.   ITALIJA

„Majhne količine“ pomenijo neposredno dobavo primarnih proizvodov, pridobljenih na isti kmetiji in v isti pokrajini ali sosednjih pokrajinah, na zahtevo končnega uporabnika.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 – nacionalno obvestilo s pojasnili z dne 28. decembra 2005, številka protokola 45950-P-I8da9/1 (14).

8.   LATVIJA

„Majhne količine“ pomenijo trgovanje s primarnimi proizvodi (krmo) (prodaja, prodaja ali dobava, brezplačno ali ne) do deset ton na koledarsko leto.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos – Uredba latvijske vlade št. 865, ki velja od 4. avgusta 2009, higienske zahteve za krmo pri primarni proizvodnji in neposredni dobavi majhnih količin.

9.   SLOVENIJA

„Majhne količine“ pomenijo vsako količino krme rastlinskega izvora iz primarne proizvodnje, pridelane na kmetijskem gospodarstvu, ki se dobavi drugemu kmetijskemu gospodarstvu kot končnemu potrošniku na območju Republike Slovenije.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) (15).

10.   ŠVEDSKA

„Majhne količine“ pomenijo neposredno dobavo do deset ton suhe snovi primarnih proizvodov letno lokalnim kmetijam, oddaljenim 50 km od kraja pridelave.

Kapitel 4 (§1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder – predpisi državnega odbora za kmetijstvo in splošne smernice o krmi, poglavje 4 (člen 1).

11.   ZDRUŽENO KRALJESTVO

Združeno kraljestvo ni uvedlo zakonodaje za določitev majhnih količin krme v skladu z določbami člena 2(2)(d) Uredbe (ES) št. 183/2005. Vendar organi pregona kot splošno vodilo uporabljajo delovno opredelitev majhnih količin primarne proizvodnje krme, ki je manj kot 20 ton letno.

DRUGE DRŽAVE EGP

1.   NORVEŠKA

„Majhne količine“ pomenijo neposredno dobavo do 15 ton primarnih proizvodov na leto lokalnim kmetijam, oddaljenim največ 30 km od kraja pridelave.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere – uredba o higieni krme, člen 3. Izjema za majhne količine krme za lokalne kmete (16).

---

(1)  In Norveška kot država EGP

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/.

(3)  Nacionalni sistem evidentiranja kmetijskih zemljišč.

(4)  Žival ali skupina živali iste vrste, ki tehtajo največ 500 kg.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html.

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029.

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide.

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160.

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86.

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf.

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012.

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf.

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3.

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf.

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397.

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene.

---

PRILOGA II

Seznami obratov, registriranih v skladu s členom 9 uredbe o higieni krme

DRŽAVE ČLANICE EU

1.   AVSTRIJA

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/.

2.   BELGIJA

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/.

3.   BOLGARIJA

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/.

4.   HRVAŠKA

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12.

5.   CIPER

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument.

6.   ČEŠKA

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced.

7.   DANSKA

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx.

8.   ESTONIJA

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing.

9.   FINSKA

https://www.evira.fi/en/animals/feed/.

10.   FRANCIJA

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale.

11.   NEMČIJA

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html.

12.   GRČIJA

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu.

13.   MADŽARSKA

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak.

14.   IRSKA

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/.

15.   ITALIJA

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi.

16.   LITVA

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel.

17.   LUKSEMBURG

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html.

18.   LATVIJA

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump.

19.   MALTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf.

20.   NIZOZEMSKA

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector.

21.   POLJSKA

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e.

22.   PORTUGALSKA

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155.

23.   ROMUNIJA

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/.

24.   SLOVAŠKA

http://www.uksup.sk/okvz-register/.

25.   SLOVENIJA

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/.

26.   ŠPANIJA

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx.

27.   ŠVEDSKA

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html.

28.   ZDRUŽENO KRALJESTVO

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister.

DRUGE DRŽAVE EGP

1.   NORVEŠKA

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf.

---

PRILOGA III

Na podlagi Priloge IV k uredbi o higieni krme o odobritvi obratov, ki poslujejo s krmo (glej člen 10 uredbe o higieni živil)

POGLAVJE 1

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

| — | nutritivni dodatki: vsi dodatki v skupini, |
| --- | --- |

—

nutritivni dodatki: vsi dodatki v skupini,

| — | zootehnični dodatki: vsi dodatki v skupini, |
| --- | --- |

—

zootehnični dodatki: vsi dodatki v skupini,

| — | tehnološki dodatki: dodatki iz Priloge I(1)(b) („antioksidanti“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: samo tisti z določeno največjo vsebnostjo, |
| --- | --- |

—

tehnološki dodatki: dodatki iz Priloge I(1)(b) („antioksidanti“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: samo tisti z določeno največjo vsebnostjo,

| — | senzorični dodatki: dodatki iz Priloge I(2)(a) („barvila“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: karotenoidi in ksantofili. |
| --- | --- |

—

senzorični dodatki: dodatki iz Priloge I(2)(a) („barvila“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: karotenoidi in ksantofili.

POGLAVJE 2

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

| — | zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003, |
| --- | --- |

—

zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003,

| — | kokcidiostatiki in histomonostatiki: vsi dodatki, |
| --- | --- |

—

kokcidiostatiki in histomonostatiki: vsi dodatki,

| — | nutritivni dodatki:






  — | dodatki iz Priloge I(3)(a) („vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: A in D, |
| --- | --- | --- |

—

nutritivni dodatki:

—

dodatki iz Priloge I(3)(a) („vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: A in D,

| — | dodatki iz Priloge I(3)(b) („spojine elementov v sledovih“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: Cu in Se. |
| --- | --- |

—

dodatki iz Priloge I(3)(b) („spojine elementov v sledovih“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: Cu in Se.

POGLAVJE 3

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

| — | zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003, |
| --- | --- |

—

zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003,

| — | kokcidiostatiki in histomonostatiki: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

kokcidiostatiki in histomonostatiki: vsi dodatki.

---

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 225/02)

Komisija se je 27. junija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9362. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9362. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/30

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. julija 2019

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1288 |
| JPY | japonski jen | 121,65 |
| DKK | danska krona | 7,4633 |
| GBP | funt šterling | 0,89730 |
| SEK | švedska krona | 10,5208 |
| CHF | švicarski frank | 1,1120 |
| ISK | islandska krona | 141,70 |
| NOK | norveška krona | 9,6298 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,434 |
| HUF | madžarski forint | 322,82 |
| PLN | poljski zlot | 4,2439 |
| RON | romunski leu | 4,7188 |
| TRY | turška lira | 6,3237 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6076 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4749 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7899 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6888 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5307 |
| KRW | južnokorejski won | 1 319,51 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,7869 |
| CNY | kitajski juan | 7,7567 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3985 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 961,23 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6653 |
| PHP | filipinski peso | 57,683 |
| RUB | ruski rubelj | 71,5913 |
| THB | tajski bat | 34,603 |
| BRL | brazilski real | 4,3098 |
| MXN | mehiški peso | 21,4305 |
| INR | indijska rupija | 77,3335 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1288

JPY

japonski jen

121,65

DKK

danska krona

7,4633

GBP

funt šterling

0,89730

SEK

švedska krona

10,5208

CHF

švicarski frank

1,1120

ISK

islandska krona

141,70

NOK

norveška krona

9,6298

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,434

HUF

madžarski forint

322,82

PLN

poljski zlot

4,2439

RON

romunski leu

4,7188

TRY

turška lira

6,3237

AUD

avstralski dolar

1,6076

CAD

kanadski dolar

1,4749

HKD

hongkonški dolar

8,7899

NZD

novozelandski dolar

1,6888

SGD

singapurski dolar

1,5307

KRW

južnokorejski won

1 319,51

ZAR

južnoafriški rand

15,7869

CNY

kitajski juan

7,7567

HRK

hrvaška kuna

7,3985

IDR

indonezijska rupija

15 961,23

MYR

malezijski ringit

4,6653

PHP

filipinski peso

57,683

RUB

ruski rubelj

71,5913

THB

tajski bat

34,603

BRL

brazilski real

4,3098

MXN

mehiški peso

21,4305

INR

indijska rupija

77,3335

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/31

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 225/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, ZDA),

| — | Ares Management Corporation („Ares“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation („Ares“, ZDA),

| — | Press Ganey Associates, Inc. („Press Ganey“, ZDA). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. („Press Ganey“, ZDA).

Podjetji LPG in Ares pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Press Ganey.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za LGP: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki vlaga predvsem v storitvena podjetja, vključno s potrošniškimi, poslovnimi in zdravstvenimi storitvami, pa tudi maloprodajna in distribucijska podjetja ter industrijo,

—   za Ares: upravljavec alternativnih naložb z deleži na kreditnih in nepremičninskih trgih ter trgih zasebnega kapitala,

—   za Press Ganey: zagotavljanje meritev izkušenj pacientov, analitike uspešnosti in strateških svetovalnih rešitev za zdravstvene organizacije v okviru neprekinjene oskrbe, zlasti v ZDA.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/33

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2019/C 225/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Paški sir“

EU št.: PDO-HR-02397 – 10.4.2018

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Paški sir“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Paški sir“ je trdi ovčji sir, proizveden iz polnomastnega mleka avtohtone pasme ovc z otoka Pag. Proizvod se da na trg po najmanj 60 dneh zorenja ter ima naslednje fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti:

| — | oblika: valjasta s ploščato spodnjo stranjo in ploščato ali rahlo izbočeno zgornjo površino, |
| --- | --- |

—

oblika: valjasta s ploščato spodnjo stranjo in ploščato ali rahlo izbočeno zgornjo površino,

| — | velikost: premer med 18 cm in 24 cm, višina med 7 cm in 13 cm, |
| --- | --- |

—

velikost: premer med 18 cm in 24 cm, višina med 7 cm in 13 cm,

| — | teža: od 1,8 kg do 3,5 kg, odvisno od velikosti sira, |
| --- | --- |

—

teža: od 1,8 kg do 3,5 kg, odvisno od velikosti sira,

| — | suha snov: vsaj 55 %, |
| --- | --- |

—

suha snov: vsaj 55 %,

| — | maščoba v suhi snovi: vsaj 45 %, |
| --- | --- |

—

maščoba v suhi snovi: vsaj 45 %,

| — | skorja: gladka in trda ter zlato rumene ali svetlordečkasto rjave barve, |
| --- | --- |

—

skorja: gladka in trda ter zlato rumene ali svetlordečkasto rjave barve,

| — | testo: kompaktno s slabo prožnostjo, lahko rezljivo, goste teksture z zelo majhnim številom nepravilnih luknjic ali brez njih, svetlo rumene barve; prožnost se izgubi z zorenjem, barva pa postane temnejša, |
| --- | --- |

—

testo: kompaktno s slabo prožnostjo, lahko rezljivo, goste teksture z zelo majhnim številom nepravilnih luknjic ali brez njih, svetlo rumene barve; prožnost se izgubi z zorenjem, barva pa postane temnejša,

| — | okus: rahlo oster in sladek, z zorenjem postane ostrejši, |
| --- | --- |

—

okus: rahlo oster in sladek, z zorenjem postane ostrejši,

| — | aroma: značilna za ovčje sire s pridihom aromatičnih zelišč. |
| --- | --- |

—

aroma: značilna za ovčje sire s pridihom aromatičnih zelišč.

„Paški sir“ je lahko tudi manjši od standardne velikosti; v takem primeru se da na trg po najmanj 60 dneh zorenja ter ima naslednje fizikalne in organoleptične lastnosti:

| — | velikost: premer med 9 cm in 14 cm, višina med 6 cm in 12 cm, |
| --- | --- |

—

velikost: premer med 9 cm in 14 cm, višina med 6 cm in 12 cm,

| — | teža: od 0,6 kg do 1,2 kg, |
| --- | --- |

—

teža: od 0,6 kg do 1,2 kg,

| — | druge lastnosti so iste kot pri standardnem siru. |
| --- | --- |

—

druge lastnosti so iste kot pri standardnem siru.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma

Ovce preživijo vse leto na pašnikih, kjer se pasejo ali krmijo z voluminozno krmo, proizvedeno na območju proizvodnje „Paškega sira“. Če ovce poleti in pozimi ne morejo zadovoljiti vseh svojih prehranskih potreb s pašo in voluminozno krmo, proizvedeno na območju proizvodnje „Paškega sira“, se njihova prehrana dopolni z voluminozno in koncentrirano krmo, proizvedeno zunaj tega območja. Količina krme, proizvedene zunaj območja, ne sme presegati 50 % suhe snovi, ki jo ovce zaužijejo med letom.

Dnevni obrok krme za ovce med molznim obdobjem, ki traja približno 130 dni, sestavlja predvsem voluminozna krma (krmne rastline in seno), lahko pa vsebuje tudi koncentrirana krmila (pšenica, ječmen, koruza, soja) in njihove mešanice. Voluminozna krma obsega vsaj 83 % celotne suhe snovi v obroku, kadar pa se dodajo koncentrirana krmila, ta obsegajo največ 17 % suhe snovi v obroku. Voluminozna krma z geografskega območja proizvodnje „Paškega sira“ mora obsegati vsaj 65 % celotne voluminozne krme v obroku, kar ustreza 54 % celotne suhe snovi v dnevnem obroku; preostalih 35 % se lahko pridobi zunaj geografskega območja proizvodnje „Paškega sira“. Koncentrirana krma (pšenica, ječmen, koruza, soja) in mešanice iz nje se vse pridobivajo z območja zunaj geografskega območja proizvodnje „Paškega sira“.

Za voluminozno krmo, pridobljeno zunaj geografskega območja proizvodnje „Paškega sira“, se lahko uporabljajo samo dobro posušeno seno travniških trav, trajne metuljnice ali mešanica detelje/trave, ki niso starejše od enega leta in imajo dobro ohranjeno listje.

Uporaba silirane krme in pivskih tropin je prepovedana.

Potreba po pridobivanju krme z območij zunaj območja proizvodnje „Paškega sira“ se je prvič pojavila v drugi polovici prejšnjega stoletja. V 60. letih prejšnjega stoletja so začeli kmetje zaradi ugleda, ki ga je „Paški sir“ imel že takrat, selektivno rediti ovce za mleko. Ovčereja na Pagu se je usmerila v povečanje količine in kakovosti mleka, tj. povečanje proizvodnje mleka, zato se je v 80. letih povečala potreba po krmi; ker so razpoložljiva območja pašnikov in travnikov na otoku Pag omejena, ni bilo mogoče proizvesti vse krme na območju proizvodnje. Pomanjkanje krme se je pojavilo zlasti v sušnih letih. Zato so paški ovčerejci najprej začeli kupovati voluminozno krmo s sosednjih celinskih območij, s povečevanjem proizvodnje mleka pa so postopoma začeli v obroke uvajati koncentrirano krmo med laktacijo.

Surovina

„Paški sir“ je izdelan iz surovega ali toplotno obdelanega polnomastnega mleka avtohtone pasme ovc z otoka Pag, sirila živalskega izvora ali drugih encimov za usirjanje mikrobiološkega izvora ter morske soli, proizvedene na območju proizvodnje. Dovoljena je tudi uporaba starterskih kultur, lizocima in kalcijevega klorida.

Mleko, ki se ne predela v šestih urah po molži, se ohladi na temperaturo, nižjo od 6 °C, in predela v 48 urah po molži.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje „Paškega sira“, tj. od proizvodnje in usirjanja mleka do oblikovanja, stiskanja, soljenja in zorenja sira, je treba izvajati na geografskem območju iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Paški sir“ se trži cel ali v kosih ter pakira v vakuumu ali modificirani atmosferi. Siri, ki tehtajo manj kot 1,2 kg, se lahko tržijo le celi. „Paški sir“, zoren več kot 12 mesecev, se trži tudi v naribani obliki.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na končnem proizvodu, ki se da na trg, je treba navesti ime „Paški sir“, ki mora biti po velikosti, vrsti in barvi črk bolj opazno od ostalih napisov. Poleg imena mora biti proizvod označen s skupnim simbolom za „Paški sir“, kot je prikazan spodaj.

Vsi uporabniki zaščitene označbe porekla „Paški sir“, ki proizvajajo proizvod po specifikaciji proizvoda, imajo pravico do uporabe skupnega simbola pod enakimi pogoji.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Paški sir“ se proizvaja na otoku Pag ter otočkih Maun in Škrda.

5.   Povezava z geografskim območjem

Specifične lastnosti in kakovost „Paškega sira“ so posledica specifičnih okoljskih razmer na območju proizvodnje, vključno s sestavo rastlin na pašnikih ter dolgo tradicijo ovčereje in proizvodnje ovčjega sira.

„Paški sir“ se proizvaja na otoku Pag, ki geološko spada med kraška območja, ki so revna z obdelovalno zemljo. Prevladujoči kraški svet in sredozemsko podnebje sta vplivala na lastnosti rastlinske odeje in razvoj ovčereje kot glavne kmetijske dejavnosti. Pag ima v primerjavi z drugimi velikimi otoki v Jadranskem morju veliko manj vegetacije (zlasti visokih rastlin), zato velik del njegove površine pokrivajo kraški pašniki, ki so zelo pomembni za kmetijstvo na otoku, saj obsegajo 90 % vseh kmetijskih zemljišč.

Pri nedavnih florističnih in fitocenoloških znanstvenih raziskavah najpogostejših sestavov pašnikov na otoku Pag je bilo opredeljenih 331 vrst cevnic, od katerih večina pripada sredozemskemu flornemu elementu. V specifičnih naravnih razmerah raste predvsem rastlinje, značilno za sredozemsko travinje. Zato je mogoče na večini pašnikov na otoku najti velik delež aromatičnih in zdravilnih rastlin, kot so navadni rman (Achillea millefolium L.), pravi pelin (Arthemisia absinthium L.), navadni komarček (Foeniculum vulgare Mill.), smilj (Helichrysium italicum Roth G. Don), šentjanževka (Hypericum officinalis L.), meta (Mentha sp.), vinska rutica (Ruta graveolens L.), timijan (Thymus vulgaris L.) in žajbelj (Salvia officinalis L.).

Zaradi stoletij selekcije ovc na otoku Pag je nastala avtohtona pasma, tj. paška ovca, ki se skoraj izključno redi na otoku ter zna neprekosljivo izkoriščati redko rastlinje na kamnitih pašnikih in je popolnoma prilagojena polekstenzivnemu kmetovanju, pri katerem proizvodnjo mleka določajo predvsem okoljski dejavniki (Ivica Ljubičić et al., „Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga“ (Floristična sestava ovčjih pašnikov na otoku Pag), Mljekarstvo 62(4), Zagreb, 2012).

Posebnost metode reje paške ovce temelji na tem, da ovce preživijo ves dan na pašnikih ter se hranijo z aromatičnimi in zdravilnimi rastlinami, kar se ne kaže samo v količini proizvedenega mleka, ampak tudi njegovi kemijski sestavi in predelovalnih lastnostih (Neven Antunac et al., „Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca“ (Vpliv paragenetskih dejavnikov na proizvodnjo in kemijsko sestavo mleka paške ovce), Mljekarstvo 61(3), Zagreb, 2011). Ker so ovce na prostem, sir nikoli nima „hlevske“ arome.

Tradicija proizvodnje „Paškega sira“ je tako stara kot tradicija reje paške ovce; razvila se je zaradi neugodnih življenjskih razmer, zaradi katerih so morali prebivalci otoka uporabiti presežno mleko ter ga ohraniti za poznejšo uporabo. Za prebivalce otoka Pag je sir pomenil predvsem zalogo maščob in beljakovin po molzni sezoni, pa tudi dragocen živilo, s katerim so lahko trgovali. Najstarejšo omembo proizvodnje ovčjega sira na otoku Pag je mogoče najti v slovarju Nuovo dizionario geografico universale (Novi univerzalni zemljepisni slovar), ki je bil natisnjen leta 1831 v Benetkah. Vendar velja, da se je „Paški sir“, kot ga poznamo danes, začel proizvajati približno leta 1870. Prve zapiske o metodi proizvodnje „Paškega sira“ na družinskih kmetijah vsebuje knjiga Ljudevita Tejkala z naslovom Sirarstvo u Dalmaciji (Sirarstvo v Dalmaciji) iz leta 1912. Nikola Zdanovski je v svoji knjigi Ovčje mljekarstvo (Ovčje mlekarstvo) iz leta 1947 navedel, da so paške ovce povsod znane po svoji odlični volni in okusnem mesu jagnjet, pa tudi „Paškem siru“.

Značilna sestava flore na pašnikih na otoku Pag vpliva na specifično sestavo ovčjega mleka glede vsebnosti maščob, beljakovin, sladkorja in mineralov ter drugih posameznih spojin, ki nazadnje prispevajo k aromi sredozemskih dišavnic, značilni za sir, ter njegovemu intenzivnemu in ostremu okusu. K zaokroženi aromi in „umami“ okusu prispeva tudi sukcinska kislina, ki jo je med desetimi analiziranimi vrstami ovčjega sira iz širše regije mogoče najti samo v „Paškem siru“, v manjših količinah pa tudi v travniškem/vlašićkem siru (Jasmina Havranek et al., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana (Atlas ovčjih sirov v državah Zahodnega Balkana), Zagreb, 2012).

Za prenos arom z lokalnih rastlin na „Paški sir“ je potrebno predvsem znanje ovčereje in sirarstva, ki ga lokalne družinske kmetije že stoletja izpopolnjujejo in prenašajo iz roda v rod. Obstojnost aromatične večplastnosti ter številne druge značilnosti sira so odvisne od tradicionalnega znanja in spretnosti otoških sirarjev pri vseh fazah proizvodnje.

Pravilna tekstura „Paškega sira“ je odvisna predvsem od temperature in trajanja dogrevanja sirnega zrna, ki ju glavni sirar prilagaja letnemu času, tj. temperaturi in relativni vlažnosti atmosfere med dosirjenjem.

Zaradi relativno majhne teže „Paškega sira“ imajo zunanje vremenske razmere velik vpliv na njegovo zorenje. V preteklosti ni bilo mogoče nadzorovati pogojev v zorilnici, zaradi velike vlažnosti pa se je na skorji oblikovala nezaželena mikroflora. Zato so sirarji občasno ročno oprali sir in ga premazali z oljčnim ali drugim rastlinskim oljem. Ta postopek se je ohranil do danes in bistveno vpliva na lastnosti sirove skorje, ki je pri zrelem siru trda, gladka in rumeno zlate do svetlordečkasto rjave barve. Mazanje sira z oljem, ki ga sirar po pranju opravi vsaj od štiri- do šestkrat v fazi zorenja, pozitivno vpliva tudi na pravilni potek encimskih procesov v siru, saj se s tem zmanjša izsuševanje in prepreči proteolitično delovanje površinske flore.

Tekstura in okus „Paškega sira“ sta odvisna od trajanja obdobja zorenja. Mladi sir, ki je zorel dva meseca, je slabo prožen, se lahko reže ter ima zelo malo redko razporejenih majhnih okroglih luknjic ali je brez njih. Skorja je dovolj mehka, da se lahko zaužije. Okus je rahlo sladek, srednje slan in prijetno oster z značilnimi notami ovčjih sirov. Ima izrazito in obstojno aromo, značilno za območje proizvodnje, ki spominja na sredozemske dišavnice in začimbnice.

„Paški sir“ z zorenjem postane ostrejši, intenzivnost okusa, arome in barve se poveča, testo pa postane čvrstejše. Popolnoma zrel „Paški sir“, ki je zorel šest mesecev ali več, ima fino zrnasto strukturo in se pri rezanju nepravilno drobi. Ima oster, uravnoteženo poln okus in se topi v ustih, pod jezikom pa je mogoče začutiti „kristalčke“.

Kar zadeva fizikalne lastnosti, sta za „Paški sir“ značilni razmeroma majhna velikost in teža (največ 3,5 kg), ki odražata tradicionalno proizvodno metodo, ki so jo v preteklosti uporabljale družinske kmetije z razmeroma majhnim številom ovc in omejenimi dnevnimi količinami mleka za izdelavo sira. Zdanovski navaja, da se je v sredini prejšnjega stoletja „Paški sir“ še vedno proizvajal ročno, tj. brez uporabe kalupov, zato je bil manjše velikosti.

„Paški sir“ še danes proizvajajo predvsem male družinske kmetije, ki se ukvarjajo tudi z ovčerejo. S tem se zagotavlja, da se tradicionalna proizvodna metoda prenaša iz roda v rod znotraj družine, kratka proizvodna veriga pa siru daje specifično identiteto in pristnost.

Številni vidiki tradicionalne proizvodne metode so se ohranili tudi, ko se je začel „Paški sir“ prvič proizvajati v sirarni leta 1971 in je bil uveden postopek pasterizacije mleka. To ni pokvarilo posebnega okusa in arome sira, saj so se ohranili tradicionalni proizvodni pogoji za obdelavo sirnega zrna in zorenje. Opaznih razlik med sirom, proizvedenim iz surovega mleka, in sirom, proizvedenim iz pasteriziranega mleka, ni, saj specifičnost in prepoznavnost okusa in arome „Paškega sira“ določa sestava mleka paških ovc, to pa določa naravno okolje, v katerem prebivajo, tj. hrana, ki jo zaužijejo (Zdravko Barać et al., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Paška ovca – avtohtona hrvaška pasma), Novalja, 2008). Tri male sirarne, ki proizvajajo „Paški sir“, nadaljujejo tradicijo kratke proizvodne verige, in čeprav nekaj mleka kupijo od lokalnih ovčerejcev, preostali delež proizvajajo same s svojimi čredami ovc.

O posebni kakovosti „Paškega sira“ pričajo tudi številne nagrade z nacionalnih in mednarodnih razstav.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 5.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/38

---

Objava seznama standardnih sprememb specifikacij proizvoda za vina z ZOP in ZGO

(2019/C 225/06)

Objava seznama standardnih sprememb specifikacij proizvodov za vina z ZOP in ZGO po državah članicah v skladu s členom 61(6) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 2019/33 (1).

Komisija bo vloge in enotne dokumente, ki se nanašajo na navedene standardne spremembe, objavila v skladu z navedenim členom v elektronskem registru ZOP in ZGO, vzpostavljenem s členom 104 Uredbe (EU) št. 1308/2013 (2), https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

Seznam standardnih sprememb po država članicah

| Država | Ime vina | Številka spisa |
| --- | --- | --- |
| Bolgarija | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Nemčija | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Grčija | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Španija | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735- AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422- AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Francija | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d'Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d'Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l'Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l'Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc / Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d'Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d'Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L'Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d'Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d'Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Italija | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige / dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d'Acqui / Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d'Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d'Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d'Arancio / Fior d'Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi / Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese / Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d'Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena / di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina / Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco / Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia / Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte / Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane / Terre de L'Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano / Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d'Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso / Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese / Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Ciper | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Madžarska | Balatonboglár / Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád / Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger / Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda / Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén / Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Nizozemska | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugalska | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Romunija | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Država

Ime vina

Številka spisa

Bolgarija

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Nemčija

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Grčija

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Španija

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735- AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422- AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Francija

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d'Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d'Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l'Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l'Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc / Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d'Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d'Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L'Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d'Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d'Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Italija

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige / dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d'Acqui / Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d'Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d'Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d'Arancio / Fior d'Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi / Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese / Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d'Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena / di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina / Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco / Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia / Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte / Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane / Terre de L'Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano / Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d'Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso / Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese / Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Ciper

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Madžarska

Balatonboglár / Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád / Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger / Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda / Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén / Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Nizozemska

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugalska

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Romunija

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo (UL L 9, 11.1.2019, str. 2).

(2)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

---