# Eiropas Savienības C 89/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 10. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 89

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 10. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2023/C 89/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2023. gada 16. janvāris) par priekšlikumu direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija) (CON/2023/2) | 1 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2023/C 89/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2023. gada 16. janvāris) par priekšlikumu direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija) (CON/2023/2)

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2023/C 89/02 | Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 7 |
| 2023/C 89/03 | Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 8 |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 89/04 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 9. marts | 9 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2023/C 89/05 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko saskaņo dažus maksātnespējas tiesību aspektus
  [Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē https://edps.europa.eu) | 10 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2023/C 89/06 | Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu – Horvātijas Republikas Iekšlietu ministrija | 14 |
| | TREŠO VALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 89/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 16 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2023/C 89/02

Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

7

2023/C 89/03

Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

8

Eiropas Komisija

2023/C 89/04

Euro maiņas kurss – 2023. gada 9. marts

9

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2023/C 89/05

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko saskaņo dažus maksātnespējas tiesību aspektus
  [Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē https://edps.europa.eu)

[Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē https://edps.europa.eu

10

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2023/C 89/06

Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu – Horvātijas Republikas Iekšlietu ministrija

14

TREŠO VALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Komisija

2023/C 89/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

DERICHEBOURG / ELIOR

1

16

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 89/08 | Paziņojums, kas sniegts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 29. panta 2. punktu – Sludinājums par Aizsardzības rūpniecības un kosmosa ģenerāldirektorāta (DEFIS) ģenerāldirektora vietnieka vakanci (AD 15 pakāpe) – COM/2023/10428 | 18 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 89/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11020 – KKR / APRIL) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |
| 2023/C 89/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 21 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 89/11 | Paziņojuma publicēšana par standarta grozījuma apstiprināšanu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu | 23 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2023/C 89/08

Paziņojums, kas sniegts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 29. panta 2. punktu – Sludinājums par Aizsardzības rūpniecības un kosmosa ģenerāldirektorāta (DEFIS) ģenerāldirektora vietnieka vakanci (AD 15 pakāpe) – COM/2023/10428

DEFIS

18

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 89/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11020 – KKR / APRIL) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR

APRIL

1

19

2023/C 89/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CVC CAPITAL

SCAN GLOBAL LOGISTICS)

1

21

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 89/11

Paziņojuma publicēšana par standarta grozījuma apstiprināšanu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2023. gada 16. janvāris)

par priekšlikumu direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija)

(CON/2023/2)

(2023/C 89/01)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Komisija 2021. gada 15. decembrī publicēja priekšlikumu direktīvai par ēku energosniegumu (1) (turpmāk – “ierosinātā direktīva”).

Eiropas Centrālā banka (ECB) nolēmusi sniegt atzinumu par ierosināto direktīvu pēc savas iniciatīvas. ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 25.1. pantu, jo īpaši tāpēc, ka ierosinātā direktīva attiecas uz a) pamatuzdevumu, kas ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) palīdzību jāveic, lai noteiktu un īstenotu monetāro politiku saskaņā ar LESD 127. panta 2. punktu; b) ECB uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar LESD 127. panta 6. punktu; un c) ECB ieguldījumu, attiecīgos gadījumos, to noteikumu un prakses saskaņošanā, ar kuru palīdzību regulē ECB kompetencē esošo jomu statistikas vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu saskaņā ar ECBS Statūtu 5.3. pantu. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

| 1.1. | ECB kopumā atbalsta ierosināto direktīvu, kuras mērķis ir palielināt ēku renovācijas tempu un pamatīgumu Savienībā, uzlabot informāciju par ēku energosniegumu un nodrošināt, ka visas ēkas atbilst Savienības klimata mērķiem. Ierosinātā direktīva ne tikai veicinās Savienības klimata mērķu sasniegšanu, bet arī atbalstīs Savienības centienus nodrošināt energoapgādes drošību. Novēršot šķēršļus renovācijai un nosakot mērķrādītājus ēku energoefektivitātes uzlabošanai, ierosinātā direktīva palīdzēs samazināt Savienības atkarību no fosilā kurināmā un samazināt pieprasījumu pēc dabasgāzes. Turklāt tā padarīs mājsaimniecības un uzņēmumus noturīgākus pret enerģijas cenu pieaugumu, samazinot ēku enerģijas patēriņu, un vidējā termiņā un ilgtermiņā palīdzēs samazināt cenu jutīgumu pret fosilā kurināmā cenu svārstībām. Turklāt ierosinātā direktīva nodrošina lielāku noteiktību attiecībā uz Savienības ilgtspējīgas pārejas tempu un grafiku veidā, ko kredītiestādes un finanšu iestādes var ņemt vērā savos lēmumos par ieguldījumu portfeļa dalījumu un vidēja termiņa finansējumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB atzinīgi vērtē ierosinātās direktīvas mērķi uzlabot piekļuvi energosnieguma sertifikātiem (ESS) visā Savienībā. Ierosinātie pasākumi nodrošinātu finanšu iestādēm pilnīgu piekļuvi ESS, risinot būtiskās problēmas saistībā ar piekļuvi šādai informācijai, ar kurām pašlaik saskaras finanšu iestādes kopumā un kredītiestādes jo īpaši. Šie pasākumi ļautu kredītiestādēm un finanšu iestādēm uzlabot to nekustamā īpašuma aktīvu ar klimatu saistītos pārejas riska novērtējumus. Šāds uzlabojums attiecas uz ECB, Eurosistēmu un ECBS vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, tā kā nekustamā īpašuma kreditēšana veido ievērojamu daļu no uzraudzīto kredītiestāžu banku darbības portfeļa, šī informācija ir ļoti svarīga ECB un tās banku uzraudzības funkcijām. Otrkārt, tā kā ievērojamu daļu no nodrošinājuma, ko izmanto darījuma partneri monetārās politikas operācijās, veido finanšu aktīvi, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma hipotēkām, nodrošinot kredītiestādēm un finanšu iestādēm pilnīgu piekļuvi ESS informācijai, tiktu uzlabota Eurosistēmas spēja, īstenojot savas cenu stabilitātes pilnvaras, identificēt, monitorēt un mazināt riskus, kas saistīti ar tās darījuma partneriem, nodrošinājumu, ko tā pieņem refinansēšanas operācijās, un tās aktīvu turējumiem, kas izriet no tiešajiem darījumiem. Treškārt, plašāka piekļuve ESS detalizētajai informācijai vajadzīga, lai atbalstītu ECBS statistikas uzdevumus, t. sk. statistikas rādītāju izstrādi klimata pārmaiņu riska analīzei. Tas savukārt palīdzētu ECB sniegt ieguldījumu to noteikumu un prakses saskaņošanā, kas reglamentē statistikas vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu tās kompetences jomās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tomēr ECB pauž bažas par ierosināto metodiku jauno ESS klašu definēšanai un aicina panākt lielāku saskaņotību visā Savienībā. Ierosinātajā direktīvā noteikti tikai kopīgi kritēriji labākajiem un sliktākajiem ESS katrai dalībvalstij, pilnībā nesaskaņojot nacionālajā līmenī noteiktās definīcijas un metodiku. Raugoties no riska viedokļa, tas mazinās dalībvalstu salīdzināmību un samazinās ESS kā aizstājējvērtību lietderību attiecībā uz konkrēta nekustamā īpašuma aktīva riskantumu. Saskaņotāka metodika palīdzētu ECB, pildot prudenciālās uzraudzības funkcijas, novērtēt energoefektivitātes ietekmi uz kredītiestāžu nekustamā īpašuma riska darījumiem, pamatojoties uz ticamiem un salīdzināmiem datiem, kā arī kopīgām un standartizētām definīcijām Savienības līmenī. Tas arī uzlabotu Eurosistēmas spēju pienācīgi monitorēt un novērtēt ar klimatu saistīto finanšu risku ietekmi uz aktīviem, ko tā tur bilancē, un nodrošināt Eurosistēmas bilances pienācīgu aizsardzību pret risku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ierosinātajā direktīvā pamatoti atzīta finanšu nozares interese piekļūt informācijai par ēku energosniegumu. Ierosinātajā direktīvā būtu skaidri jānosaka, ka tās darbības jomā iekļautas kredītiestādes, kas ir galvenais hipotekāro aizdevumu avots. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kā sīkāk izklāstīts turpmāk, ECB jo īpaši atbalsta a) saskaņotāku ESS marķēšanas metodiku visā Savienībā; b) kredītiestāžu un finanšu iestāžu pilnīgu un savlaicīgu piekļuvi ESS datubāzēm, lai pārvaldītu to ar klimatu saistītos pārejas riskus; un c) ierosinātās direktīvas transponēšanu pirms 2025. gada. |
| --- | --- |

1.5.

Īpaši apsvērumi

2.   Jaunu ESS klašu noteikšanas metodika

| 2.1. | Tā kā dažas dalībvalstis piemēro ESS standartus reģionālā līmenī, ECB vēlētos, lai ESS marķēšanas process un attiecīgās robežvērtības tiktu saskaņotas dalībvalstīs. Turklāt ierosinātajai direktīvai būtu jāierobežo atbrīvojumi, kas ietilpst valstu rīcības brīvībā (t. i., dažās dalībvalstīs uz atsevišķām ēkām, kuru kopējā izmantojamā platība ir mazāka par 50 m2, ESS prasības neattiecas), lai nodrošinātu visaugstāko ESS pieejamības līmeni tirgū un vienotu pieeju Savienības līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Attiecībā uz ESS definīciju, lai gan ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās direktīvas mērķis ir palielināt ESS klašu salīdzināmību visā Savienībā, jo īpaši ņemot vērā status quo, tā pauž bažas par to, ka ierosinātā metodika nav pietiekami saskaņota.

  Pirmkārt, kā liecina ECB 2022. gadā veiktais klimata stresa tests, pašlaik spēkā esošie neviendabīgie valstu ESS noteikumi, jo īpaši atšķirīgā metodika, ko dalībvalstis izmanto ēku energoefektivitātes aprēķināšanai, neļauj precīzi apkopot datus Savienības līmenī (2).

  Otrkārt, ierosinātajā direktīvā noteikti tikai kopīgi kritēriji labāko un sliktāko ēku definēšanai. Jo īpaši G klases ēkas tiks definētas kā 15 % ēku ar zemāko energosniegumu katrā dalībvalstī laikā, kad tiks ieviesti jaunie energosnieguma sertifikāti. Tas nozīmē, ka 15 % ēku ar zemāko energosniegumu dalībvalstīs būtu ļoti atšķirīgs reālais energosniegums, kas ievērojami samazinātu patieso salīdzināmību visā Savienībā.

  Treškārt, ar ierosināto direktīvu netiek ieviestas viendabīgas robežvērtības visā Savienībā, lai saskaņotu marķēšanas sistēmu, bet ESS definīcija tiek atstāta dalībvalstu ziņā. Lai gan šāda pieeja varētu uzlabot ēku relatīvā energosnieguma pārredzamību dalībvalstī un būt par pamatu salīdzināmiem renovācijas centieniem Savienības līmenī, tā varētu izraisīt kapitāla neefektīvu sadali Savienības ietvaros (3). Turklāt dalībvalstīm specifiski ESS un ar tiem saistītie renovācijas mērķrādītāji varētu ietekmēt nekustamā īpašuma aktīvu novērtēšanu, ja šāda novērtēšana nav tieši saistīta ar energosniegumu un tādu izmaksu ietekmi, kas saistītas ar enerģiju. Tas nav vēlams no uzraudzības un riska pārvaldības viedokļa, jo tas apgrūtinātu nekustamā īpašuma aktīvu novērtēšanas sasaisti ar kredītriska parametriem un kreditēšanas standartiem.

  Ceturtkārt, ņemot vērā pašreizējo ierobežoto ESS aptvērumu un datu trūkumu par ēku fonda energosniegumu, konkrētām valstīm noteiktās robežvērtības, kas pamatojas uz esošo ESS informāciju, varētu arī novest pie nepareizi kalibrētām robežvērtībām, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ESS pārklājums ir ierobežots. Ja robežvērtības nav pietiekami kalibrētas, ESS dati var neatspoguļot energosnieguma vispārējo sadalījumu starp ēkām un radīt nepamatotu neviendabīgumu dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

2.2.

Pirmkārt, kā liecina ECB 2022. gadā veiktais klimata stresa tests, pašlaik spēkā esošie neviendabīgie valstu ESS noteikumi, jo īpaši atšķirīgā metodika, ko dalībvalstis izmanto ēku energoefektivitātes aprēķināšanai, neļauj precīzi apkopot datus Savienības līmenī (2).

Otrkārt, ierosinātajā direktīvā noteikti tikai kopīgi kritēriji labāko un sliktāko ēku definēšanai. Jo īpaši G klases ēkas tiks definētas kā 15 % ēku ar zemāko energosniegumu katrā dalībvalstī laikā, kad tiks ieviesti jaunie energosnieguma sertifikāti. Tas nozīmē, ka 15 % ēku ar zemāko energosniegumu dalībvalstīs būtu ļoti atšķirīgs reālais energosniegums, kas ievērojami samazinātu patieso salīdzināmību visā Savienībā.

Treškārt, ar ierosināto direktīvu netiek ieviestas viendabīgas robežvērtības visā Savienībā, lai saskaņotu marķēšanas sistēmu, bet ESS definīcija tiek atstāta dalībvalstu ziņā. Lai gan šāda pieeja varētu uzlabot ēku relatīvā energosnieguma pārredzamību dalībvalstī un būt par pamatu salīdzināmiem renovācijas centieniem Savienības līmenī, tā varētu izraisīt kapitāla neefektīvu sadali Savienības ietvaros (3). Turklāt dalībvalstīm specifiski ESS un ar tiem saistītie renovācijas mērķrādītāji varētu ietekmēt nekustamā īpašuma aktīvu novērtēšanu, ja šāda novērtēšana nav tieši saistīta ar energosniegumu un tādu izmaksu ietekmi, kas saistītas ar enerģiju. Tas nav vēlams no uzraudzības un riska pārvaldības viedokļa, jo tas apgrūtinātu nekustamā īpašuma aktīvu novērtēšanas sasaisti ar kredītriska parametriem un kreditēšanas standartiem.

Ceturtkārt, ņemot vērā pašreizējo ierobežoto ESS aptvērumu un datu trūkumu par ēku fonda energosniegumu, konkrētām valstīm noteiktās robežvērtības, kas pamatojas uz esošo ESS informāciju, varētu arī novest pie nepareizi kalibrētām robežvērtībām, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ESS pārklājums ir ierobežots. Ja robežvērtības nav pietiekami kalibrētas, ESS dati var neatspoguļot energosnieguma vispārējo sadalījumu starp ēkām un radīt nepamatotu neviendabīgumu dalībvalstu līmenī.

| 2.3. | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ ECB uzskata, ka vēlama viendabīgāka Savienības mēroga metodika, jo īpaši ilgtermiņā. ECB atzīst, ka izvēle starp dalībvalstu un Savienības līmeņa robežvērtībām galu galā ir politisks lēmums, kurā jāņem vērā arī virkne citu apsvērumu, piemēram, salīdzināmi renovācijas pasākumi katrā dalībvalstī neatkarīgi no sākotnējā ēku fonda stāvokļa vai to piemērotība īrniekiem un pircējiem. Tomēr ierosinātās direktīvas mērķim vajadzētu būt ESS piemērošanas mēroga konverģencei dalībvalstīs laika gaitā. Šāda pieeja nodrošinātu viendabīgāku definīciju visā Savienībā, nostiprinot ESS informācijas saturu kā pamatu nekustamā īpašuma aktīvu riska diferencēšanai, pamatojoties uz ēku energosniegumu (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ja galu galā nebūs iespējams mainīt ESS saskaņošanas metodiku, statistiskā izlase, kuras pamatā ir citi ēku raksturlielumi un dati no visām dalībvalstīm, varētu uzlabot energosnieguma robežvērtību kalibrēšanu. Ideālā gadījumā kalibrēšana būtu jāveic Savienības līmenī, lai izvairītos no aplēšu metodikas sadrumstalotības. Sīkāka informācija par nejaušās izlases lielumu (5), kas jāizmanto attiecībā uz valsts nekustamā īpašuma aktīvu daļu, jo īpaši uzlabotu metodikas konsekvenci visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ja šādas izmaiņas nav iespējams panākt, vismaz ir svarīgi, lai ESS aprēķināšanai izmantotie dati būtu publiski pieejami, kā uzsvērts turpmāk. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Ieinteresēto personu piekļuve energosnieguma datiem

| 3.1. | ECB stingri atbalsta ierosinātās direktīvas mērķi nodrošināt kredītiestāžu un finanšu iestāžu piekļuvi ESS. Piekļuve datiem par ēku energosniegumu ir būtisks priekšnoteikums, lai novērtētu ar klimatu saistītos pārejas riskus, kā arī nekustamā īpašuma aktīvu oglekļa dioksīda pēdu, jo tie ietekmē kredītiestādes un finanšu iestādes, un jo īpaši to hipotekāros portfeļus. Tāpēc piekļuve palīdzētu novērst iespējamos blakus efektus uz Savienības finanšu sistēmu. Iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzību, tostarp ECB, vajadzētu būt pilnīgai piekļuvei ESS, lai novērtētu pamatā esošos klimata riskus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Papildus kredītiestādēm, finanšu iestādēm un centrālajām bankām arī citiem finanšu tirgus dalībniekiem, kas iegulda ar nekustamo īpašumu nodrošinātos produktos, piemēram, hipotēku portfeļos, ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīros vai nodrošinātās obligācijās, vajadzīga piekļuve pamatā esošā nekustamā īpašuma energosnieguma datiem, lai veiktu savus klimata riska novērtējumus un sniegtu informāciju, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 (6) (turpmāk – “Ar Ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regula”), kā arī lai novērtētu ar nekustamo īpašumu saistītās ekonomiskās aktivitātes atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/852 (7) (turpmāk – “Taksonomijas regula”) noteiktajiem klimata pārmaiņu mazināšanas kritērijiem. Tāpēc ierosinātajai direktīvai būtu jānodrošina, ka ieguldītājiem, kuri ir trešās personas un kuri tieši iegulda aktīvos, kas galu galā nodrošināti ar nekustamo īpašumu, vai pieņem šādus aktīvus kā nodrošinājumu, ir piekļuve ESS informācijai par šādu nekustamo īpašumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ESS datiem, tostarp informācijai par primārās enerģijas pieprasījumu, vajadzētu būt pieejamai ne tikai kredītiestādēm un finanšu iestādēm saistībā ar tiešajiem ieguldījumiem vai hipotekāro kreditēšanu būvniecībai vai mājokļa iegādei, bet arī pamatīgas renovācijas kredītiem. Tas ļautu kredītiestādēm un finanšu iestādēm novērtēt šādas atjaunošanas ietekmi uz nodrošinājuma vērtību un veikt atbilstošu riska analīzi. Šādiem noteikumiem netiekot pieņemtiem, pastāv risks, ka ar ierosināto direktīvu netiks novērsts viens no galvenajiem datu iztrūkumiem, kas attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm konstatēts Taksonomijas regulā prasītās informācijas vākšanā (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ņemot vērā pašreizējās ESS standartu aprēķināšanas metodikas ierobežojumus (sk. 2.2. punktu), jo īpaši tāpēc, ka nav saskaņotākas metodikas jaunajām ESS klasēm, ierosinātajai direktīvai būtu jānodrošina vismaz tas, ka visām ieinteresētajām personām, tostarp kredītiestādēm un finanšu iestādēm, pieejami visi ESS galvenie raksturlielumi un jomas (piemēram, primārās enerģijas patēriņš kWh/(m2.g)). Piekļuve pietiekami detalizētai informācijai (piemēram, primārās enerģijas patēriņš kWh/(m2.g)) un ne tikai apkopotai informācijai ir būtiska, lai pārvarētu ierobežojumus, ko rada atšķirības ESS klasēs dažādās dalībvalstīs, un nodrošinātu to salīdzināmību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Unikāla identifikācija ir būtiska, lai sasaistītu informāciju no dažādiem datu avotiem, nodrošinātu sadarbspēju un izvairītos no pārskatu sniegšanas prasību dublēšanās. Tāpēc ierosinātajai direktīvai būtu arī jānodrošina, ka ESS datus var sasaistīt ar precīzu ēkas atrašanās vietu, tās fiziskajiem raksturlielumiem vai attiecīgo finanšu informāciju, izmantojot unikālu ēkas identifikāciju un ievērojot pamatnostādnes, kas izstrādātas Eiropas telpiskās informācijas infrastruktūras (9) (INSPIRE) ietvaros, lai ieguldītājiem, centrālajām bankām un regulatoriem sniegtu iespēju vislabāk novērtēt ar ēkām saistītos pārejas un fiziskos riskus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ierosinātajā direktīvā būtu jāprecizē, ka informācijas nosūtīšana no nacionālajām datubāzēm uz Savienības Ēku fonda observatoriju vai citu specializētu platformu būtu jāsaprot kā tāda, kas ietver detalizētu informāciju, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10) (turpmāk – “Vispārīgā datu aizsardzības regula”) un citas tiesiskās garantijas. Turklāt, lai nodrošinātu, ka visām ieinteresētajām personām ir atjaunināta informācija, publiski pieejama informācija no nacionālajām datubāzēm, kā arī informācija, kas nosūtīta Ēku fonda observatorijai vai citai specializētai platformai, būtu jāatjaunina biežāk nekā vienu vai divas reizes gadā, kā tas pašlaik paredzēts ierosinātajā direktīvā (11). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Jaunās ESS metodikas grafiks

| 4.1. | ECB ierosina ierosināto direktīvu transponēt agrāk, proti, līdz 2024. gada beigām, nevis līdz 2025. gada beigām, šādu iemeslu dēļ.

  Pirmkārt, ECB 2022. gadā veiktie uzraudzības pasākumi parādīja, ka kredītiestāžu sniegto ESS datu apjoms ir svarīgs jautājums. Lai gan kredītiestādes (12) kā vienu no pamatcēloņiem minēja ierobežotu piekļuvi ESS reģistriem dažās dalībvalstīs, tās arī nav sniegušas jēgpilnus datus par aizstājējvērtībām. Šajā sakarā, pēc iespējas ātrāk piešķirot kredītiestādēm un finanšu iestādēm piekļuvi detalizētiem ESS datiem, tiktu uzlabota to pašreizējā riska pārvaldības prakse un stratēģijas attiecībā uz pārejas riskiem, kas saistīti ar klimatu, jo īpaši attiecībā uz to nekustamā īpašuma kredītportfeli.

  Otrkārt, energosnieguma datu savlaicīga pieejamība Savienības līmenī ir būtiska, lai pienācīgi izpildītu ierosinātajā direktīvā noteiktās modernizācijas prasības. Ierosinātā direktīva nosaka, ka publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, kā arī nedzīvojamās ēkas un ēku vienības līdz 2027. gadam būtu jāuzlabo vismaz līdz energosnieguma F klasei, pamatojoties uz jaunajiem ESS standartiem. Šos mērķus būs grūti sasniegt, ja jaunie ESS standarti netiks pieņemti agrāk (13). Dalībvalstīm ierosinātā direktīva jātransponē līdz 2025. gadam, atvēlot tikai divus gadus nepieciešamo renovāciju pabeigšanai. |
| --- | --- |

4.1.

Pirmkārt, ECB 2022. gadā veiktie uzraudzības pasākumi parādīja, ka kredītiestāžu sniegto ESS datu apjoms ir svarīgs jautājums. Lai gan kredītiestādes (12) kā vienu no pamatcēloņiem minēja ierobežotu piekļuvi ESS reģistriem dažās dalībvalstīs, tās arī nav sniegušas jēgpilnus datus par aizstājējvērtībām. Šajā sakarā, pēc iespējas ātrāk piešķirot kredītiestādēm un finanšu iestādēm piekļuvi detalizētiem ESS datiem, tiktu uzlabota to pašreizējā riska pārvaldības prakse un stratēģijas attiecībā uz pārejas riskiem, kas saistīti ar klimatu, jo īpaši attiecībā uz to nekustamā īpašuma kredītportfeli.

Otrkārt, energosnieguma datu savlaicīga pieejamība Savienības līmenī ir būtiska, lai pienācīgi izpildītu ierosinātajā direktīvā noteiktās modernizācijas prasības. Ierosinātā direktīva nosaka, ka publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, kā arī nedzīvojamās ēkas un ēku vienības līdz 2027. gadam būtu jāuzlabo vismaz līdz energosnieguma F klasei, pamatojoties uz jaunajiem ESS standartiem. Šos mērķus būs grūti sasniegt, ja jaunie ESS standarti netiks pieņemti agrāk (13). Dalībvalstīm ierosinātā direktīva jātransponē līdz 2025. gadam, atvēlot tikai divus gadus nepieciešamo renovāciju pabeigšanai.

| 4.2. | Ja transponēšanu nav iespējams paātrināt, ECB ierosina dažu ierosinātās direktīvas noteikumu īstenošanu paātrināt līdz 2024. gada beigām, nevis 2025. gada beigām. |
| --- | --- |

4.2.

5.   ESS saskaņošanas kārtība

| 5.1. | Tā kā nesen izdotie ESS būs spēkā uz laiku līdz 10 gadiem, ierosinātās direktīvas pieņemšana nozīmēs, ka pēc 2025. gada līdzās pastāvēs divas ESS paaudzes. Tāpēc, transponējot ierosināto direktīvu, būtu jāprecizē, kā savstarpēji atbilst šīs vecās un jaunās ESS paaudzes, vai pret tām būtu jāizturas vienādi regulatīvos nolūkos un kā īpašnieki saņems atjauninātos ESS, kas pamatojas uz Savienības standartiem, jo tas ietekmēs ēku vērtību. Piemēram, “nulles emisiju ēkas” (NEĒ) saistītas ar energosnieguma A klasi saskaņā ar ierosināto direktīvu, bet nav skaidrs, vai ēkas, kuras saņēmušas energosnieguma A klasi saskaņā ar spēkā esošo direktīvu, tiks uzskatītas par NEĒ. Ir īpaši svarīgi izskatīt šo jautājumu saistībā ar citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Taksonomijas regulu un Ar Ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulu, kas atsaucas uz ESS un NEĒ un “gandrīz nulles enerģijas ēku” definīcijām (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Turklāt dalībvalstīm būtu jāapzina vispiemērotākie risinājumi, kā stimulēt ēku īpašniekus laikus atjaunināt savus ESS, lai palielinātu informētību par rekomendēto izmaksu ziņā efektīvāko renovāciju energosnieguma uzlabošanai. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Hipotekāro portfeļu standarti

| 6.1. | Ierosinātā direktīva pilnvaro dalībvalstis veicināt, tostarp izmantojot hipotekāro portfeļu standartus, finansēšanu un finansēšanas instrumentus kas ietver mehānismus, kuri stimulē hipotekāro kredītu aizdevējus palielināt sava portfeļa energosniegumu (15). Tomēr ierosinātā “hipotekāro portfeļu standartu” definīcija ir salīdzinoši plaša, un ir maz norādījumu par to, kā šie standarti būtu jādefinē nacionālajā līmenī (16). Pēc transponēšanas pabeigšanas šī definīcija varētu radīt nesaskaņotu hipotekāro portfeļu standartu neviendabīgu ainu dalībvalstīs. Ierosinātajā direktīvā vai jaunā Komisijas deleģētajā aktā varētu sīkāk noteikt obligātās prasības, kas saskaņotu hipotekāro portfeļu standartus visā Savienībā. Tāpat ir ārkārtīgi svarīgi, ka izstrādātie hipotekāro portfeļu standarti būtu viegli izmantojami finanšu un parāda instrumentu emisijās. Šāda koncepcija varētu atvieglot pārrobežu ieguldījumus energosniegumu uzlabojošos hipotekārajos kredītos – arī kapitāla tirgu savienības kontekstā – un maksimāli palielināt finanšu tirgu ieguldījumu, tādējādi samazinot atkarību no banku kreditēšanas un valdības atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ideālā gadījumā hipotekāro portfeļu standartiem laika gaitā būtu jākļūst arvien stingrākiem, jo nekustamā īpašuma aktīvu ESS vidējais līmenis uzlabojas. Tādēļ hipotekāro portfeļu standarti būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā nekustamā īpašuma fonda energoefektivitātes uzlabošanos, lai saglabātu finansiālo stimulu vēl vairāk uzlabot hipotekāro portfeļu energosniegumu. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Datubāžu standartizācija

| 7.1. | Ierosinātā direktīva nodrošina, ka nacionālajās datubāzēs tiek ieviestas saiknes ar citām ar ēkām saistītām datu kopām. Tam nepieciešama ēku energosnieguma nacionālo datubāžu sadarbspēja un integrācija ar citām administratīvajām datubāzēm, kurās ir informācija par ēkām, piemēram, nacionālo ēku kadastru un digitālajiem ēku žurnāliem. Lai paplašinātu savāktās informācijas izmantojamību lēmumu pieņemšanas vajadzībām, ECB iesaka ierosinātajā direktīvā paredzēt arī to tehniskās īstenošanas standartu pārskatīšanu, kas vajadzīgi šādai starpvalstu sadarbspējai un integrācijai.
  Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex. |
| --- | --- |

7.1.

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 16. janvārī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 802 final.

1

(2)  Sk. 2022 climate risk stress test, 2022. gada jūlijs, pieejams ECB Banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu

2

2022 climate risk stress test

(3)  Īpašniekiem dalībvalstīs ar salīdzinoši augstu energoefektivitātes līmeni (ņemot vērā vietējo klimatu) būtu jārenovē sava ēka, lai gan no Savienības viedokļa ēka ir salīdzinoši energoefektīva. Tiek atzīts, ka (galvenokārt vietējā) darbaspēka pieejamība varētu būt ierobežojošs faktors dažās dalībvalstīs.

3

(4)  Precīzāka, bet vienkāršāka metodika ESS saskaņošanai varētu būt kopīga Savienības līmeņa rādītāja atrašana, kuru varētu izmantot kā galveno virzītājspēku, piemēram, primārās enerģijas patēriņš kWh/(m2.g) vai CO2 emisijas, vai, vēlams, abu veidu kombinācija, pēc tam aprēķinot to visām ēkām un sadalot rezultātus septiņās klasēs. Lai papildinātu ESS sniegto informāciju par energoefektivitāti, pamatojoties uz primārās enerģijas patēriņu kWh/(m2.g), varētu apsvērt pieņemamo siltumnīcefekta gāzu emisiju maksimālo robežvērtību (kgCO2ekv/(m2.g) katrai ESS klasei), lai nodrošinātu ātrāku nekustamā īpašuma dekarbonizāciju.

4

2

2

2

2

2

(5)  Sk. ierosinātās direktīvas VI pielikuma 2. punktu.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.), attiecībā uz darbību “esošo ēku renovācija” noteikts šāds būtiska ieguldījuma kritērijs – ēku renovācija atbilst piemērojamajām prasībām attiecībā uz nozīmīgu renovāciju. Alternatīvā kārtā, pateicoties renovācijai, primārās enerģijas pieprasījums (PEP) samazinās par vismaz 30 %.

8

nozīmīgu renovāciju.

(9)  Sk Infrastructure for spatial information in Europe knowledge base, kas pieejama https://inspire.ec.europa.eu

9

Infrastructure for spatial information in Europe knowledge base

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

10

(11)  Sk. ierosinātās direktīvas 19. panta 3. un 4. punktu.

11

(12)  Sk. 2022 climate risk stress test, 2022. gada jūlijs, pieejams ECB Banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu.

12

2022 climate risk stress test

(13)  Sk. ierosinātās direktīvas 9. pantu.

13

(14)  Sk. Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma 7.1. iedaļu; I pielikumu Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2022/1288 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informācijas saturu un noformējumu saistībā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu”, precizē informācijas saturu, metodoloģiju un noformējumu saistībā ar ilgtspējas rādītājiem un negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, kā arī informācijas saturu un noformējumu saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu pirmslīguma dokumentos, tīmekļa vietnēs un periodiskos ziņojumos (OV L 196, 25.7.2022., 1. lpp.).

14

(15)  Sk. ierosinātās direktīvas 15. panta 4. punktu.

15

(16)  Sk. ierosinātās direktīvas 2. panta 36) punktu.

16

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/7

---

Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/413/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

(2023/C 89/02)

Turpmāk izklāstītā informācija tiek darīta zināma Fajr Aviation Composite Industries (Nr. 12) – vienībai, kas ir iekļauta Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (1) II pielikuma I daļā un Padomes Regulas (ES) Nr. 267/2012 (2) IX pielikuma I daļā saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu.

Padome gatavojas saglabāt ierobežojošos pasākumus pret minēto vienību, pievienojot jaunu pamatojumu. Attiecīgā vienība ar šo tiek informēta, ka, lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz tās iekļaušanu sarakstā, tā līdz 2023. gada 17. martam var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.

(2)  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

---

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/8

---

Paziņojums vienas vienības ievērībai, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

(2023/C 89/03)

Šī informācija tiek darīta zināma Wagner Group, kurai piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti pielikumā Padomes Lēmumam 2020/1999/KĀDP (1) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 2020/1998 (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem.

Padome plāno iekļaut iepriekšminēto vienību pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (3) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (4) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Attiecīgā vienība ar šo tiek informēta – lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz tās iekļaušanu sarakstā, tā līdz 2023. gada 17. martam var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

(2)  OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.

(3)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(4)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 9. marts

(2023/C 89/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0554 |
| JPY | Japānas jena | 143,82 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4421 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88814 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,3365 |
| CHF | Šveices franks | 0,9911 |
| ISK | Islandes krona | 149,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,2715 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,626 |
| HUF | Ungārijas forints | 379,10 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6785 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9150 |
| TRY | Turcijas lira | 20,0026 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5965 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4574 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2848 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7232 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4279 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 395,00 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,6578 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3515 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 294,30 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7715 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,237 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,066 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,4202 |
| MXN | Meksikas peso | 18,9237 |
| INR | Indijas rūpija | 86,6215 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0554

JPY

Japānas jena

143,82

DKK

Dānijas krona

7,4421

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88814

SEK

Zviedrijas krona

11,3365

CHF

Šveices franks

0,9911

ISK

Islandes krona

149,90

NOK

Norvēģijas krona

11,2715

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,626

HUF

Ungārijas forints

379,10

PLN

Polijas zlots

4,6785

RON

Rumānijas leja

4,9150

TRY

Turcijas lira

20,0026

AUD

Austrālijas dolārs

1,5965

CAD

Kanādas dolārs

1,4574

HKD

Hongkongas dolārs

8,2848

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7232

SGD

Singapūras dolārs

1,4279

KRW

Dienvidkorejas vona

1 395,00

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,6578

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3515

IDR

Indonēzijas rūpija

16 294,30

MYR

Malaizijas ringits

4,7715

PHP

Filipīnu peso

58,237

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,066

BRL

Brazīlijas reāls

5,4202

MXN

Meksikas peso

18,9237

INR

Indijas rūpija

86,6215

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/10

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko saskaņo dažus maksātnespējas tiesību aspektus

(2023/C 89/05)

[Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē https://edps.europa.eu)

Eiropas Komisija 2022. gada 7. decembrī nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko saskaņo dažus maksātnespējas tiesību aspektus Priekšlikuma mērķis ir paredzēt noteikumus, kas veicina konverģenci atsevišķos dalībvalstu tiesību aktu aspektos attiecībā uz uzņēmējdarbības nebanku maksātnespējas procedūrām.

Šis EDAU atzinums ir sniegts pēc Eiropas Komisijas 2022. gada 13. decembra apspriešanās saskaņā ar ESDAR 42. panta 1. punktu (1). Tajā galvenā uzmanība pievērsta noteikumiem, kas var ietekmēt pamattiesības uz datu aizsardzību.

EDAU atzinīgi vērtē aizsardzības pasākumus, kas nodrošina noteiktu dalībvalstu tiesu piekļuvi valstu centralizētajos bankas kontu reģistros ietvertajai informācijai.

Tomēr viņš sniedz šādus ieteikumus:

Pirmkārt, attiecībā uz maksātnespējas procesa administratoru piekļuvi valstu aktīvu reģistriem EDAU iesaka precizēt šādas piekļuves mērķi ne tikai gaidāmās direktīvas preambulā, bet arī tās normatīvajā daļā.

Otrkārt, EDAU iesaka ES līmenī ieviest nepieciešamos aizsardzības pasākumus, lai maksātnespējas procesa administratori, kas iecelti ar šo priekšlikumu, varētu piekļūt personas datiem, kas iekļauti faktisko īpašnieku reģistros un valstu aktīvu reģistros.

Turklāt attiecībā uz izsoles platformu savstarpēju savienošanu EDAU iesaka precizēt, ka juridiskais pamats šādai savstarpējai savienojamībai būtu gaidāmā direktīva, nevis Komisijas īstenošanas akti.

EDAU arī iesaka nodrošināt, ka Komisijas īstenošanas akti, kas jāpieņem, lai izveidotu šo starpsavienojumu, būtu spēkā, kad būs piemērojama gaidāmā direktīva un dalībvalstu tiesību akti, ar kuriem to transponēs.

Visbeidzot, attiecībā uz elektroniskajiem sakariem EDAU iesaka vajadzības gadījumā precizēt, vai uz topošo regulu par tiesu iestāžu sadarbības digitalizāciju un tiesu iestāžu pieejamību pārrobežu civillietās, komerclietās un krimināllietās balstīsies uz priekšlikumā paredzētajiem elektroniskajiem sakariem.

1.   IEVADS

| 1. | Eiropas Komisija 2022. gada 7.decembrī nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko saskaņo dažus maksātnespējas tiesību aspektus (“priekšlikums”) (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priekšlikuma mērķis ir paredzēt noteikumus, kas veicina konverģenci atsevišķos dalībvalstu tiesību aktu aspektos attiecībā uz uzņēmējdarbības nebanku maksātnespējas procedūrām (3). Saskaņā ar ietekmes novērtējuma ziņojumu apspriešanās ar ieinteresētajām personām atklāja grūtības saistībā ar aktīvu (4)izsekošanu, īpaši, ja aktīvs atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā sākta procedūra. Aktīvu izsekošanas efektivitātei ir būtiska nozīme maksātnespējīgā parādnieka mantas vērtības maksimizēšanā, jo parādniekiem ir stimuls izņemt aktīvus no maksātnespējīgā parādnieka mantas. Maksātnespējas procesa administratoriem pieejamie līdzekļi, lai izsekotu īpašumam piederošus līdzekļus un iesaldētu tos citā dalībvalstī, ir nepietiekami vai neatbilstoši, kā rezultātā bieži vien laikā, kamēr tiek veikta darbība, šie līdzekļi tiek izšķērdēti. Būtiska informācija aktīvu izsekošanai ir iekļauta valstu reģistros, taču šie reģistri maksātnespējas procesa administratoriem nav pieejami un/vai nav saprotami (valodas barjeru dēļ). Turklāt katrai dalībvalstij ir savi noteikumi, un tā maksātnespējas procesa administratoriem piešķir dažādas pilnvaras attiecībā uz aktīvu izsekošanu. Trūkstošas vai apgrūtinošas aktīvu izsekošanas iespējas vājina tiesu, maksātnespējas procesa administratoru vai citu personu, kurām ir likumīgas intereses, spēja noteikt un atrast aktīvus, pārbaudīt ieņēmumus, kas gūti no bieži vien krāpnieciskām darbībām, un sekot līdzi to virzībai (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priekšlikuma III sadaļā par maksātnespējīgā parādnieka mantas izsekojamību ir paredzēts:






  — | īpaši norīkotu kompetento valsts tiesu (6) piekļuvi valsts centralizētajam bankas kontu reģistram, (7) kas izveidots saskaņā ar Direktīvu Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2015/849 (8) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (“Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva”), un jo īpaši tās 32.a panta 3. punktā uzskaitītajai informācijai par bankas kontiem (9). Piekļuve tiktu piešķirta pēc notiekošās maksātnespējas procedūrās (10) ieceltā maksātnespējas procesa administratora pieprasījuma, ja tas nepieciešams, lai identificētu un izsekotu aktīvus, kas pieder parādnieka mantai minētajā procedūrā, tostarp tos aktīvus, uz kuriem attiecas apstrīdēšanas prasības. Gaidāmā direktīva uzliktu dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka šādām izraudzītajām tiesām ir pilnvaras piekļūt informācijai, kas pieejama citā dalībvalstī, izmantojot bankas kontu reģistru vienoto piekļuves punktu, kas tiktu ieviests ar jauno Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, kad tā tiks pieņemta (11) (13.–16. pants); |
| --- | --- | --- |

3.

—

īpaši norīkotu kompetento valsts tiesu (6) piekļuvi valsts centralizētajam bankas kontu reģistram, (7) kas izveidots saskaņā ar Direktīvu Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2015/849 (8) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (“Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva”), un jo īpaši tās 32.a panta 3. punktā uzskaitītajai informācijai par bankas kontiem (9). Piekļuve tiktu piešķirta pēc notiekošās maksātnespējas procedūrās (10) ieceltā maksātnespējas procesa administratora pieprasījuma, ja tas nepieciešams, lai identificētu un izsekotu aktīvus, kas pieder parādnieka mantai minētajā procedūrā, tostarp tos aktīvus, uz kuriem attiecas apstrīdēšanas prasības. Gaidāmā direktīva uzliktu dalībvalstīm pienākumu nodrošināt, ka šādām izraudzītajām tiesām ir pilnvaras piekļūt informācijai, kas pieejama citā dalībvalstī, izmantojot bankas kontu reģistru vienoto piekļuves punktu, kas tiktu ieviests ar jauno Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, kad tā tiks pieņemta (11) (13.–16. pants);

| — | maksātnespējas procesa administratoru netieša piekļuve šai informācijai, pieprasot dalībvalsts izraudzītajām tiesām piekļūt meklēšanai un veikt meklēšanu (16. apsvērums); |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa administratoru netieša piekļuve šai informācijai, pieprasot dalībvalsts izraudzītajām tiesām piekļūt meklēšanai un veikt meklēšanu (16. apsvērums);

| — | maksātnespējas procesa administratoru tieša piekļuve informācijai par faktiskajiem īpašniekiem (17. pants); |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa administratoru tieša piekļuve informācijai par faktiskajiem īpašniekiem (17. pants);

| — | maksātnespējas procesa administratoru tieša piekļuve valsts aktīvu reģistriem, ja tādi ir pieejami (18. pants). |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa administratoru tieša piekļuve valsts aktīvu reģistriem, ja tādi ir pieejami (18. pants).

| 4. | Turklāt priekšlikumā (40. pants) dalībvalstīm tiktu prasīts nodrošināt, ka vienkāršotā likvidācijas procedūrā maksātnespējīgiem mikrouzņēmumiem visu saziņu starp kompetento iestādi un attiecīgā gadījumā maksātnespējas procesa administratoru, no vienas puses, un šādas procedūras pusēm, no otras puses, var veikt elektroniski saskaņā ar 28. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvā (ES) 2019/1023 par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un par pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādsaistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2017/1132 (12) (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) (13). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Visbeidzot, priekšlikumā būtu paredzēts, ka dalībvalstis izveido un uztur vienu vai vairākas elektroniskās izsoles platformas maksātnespējīgā parādnieka mantas aktīvu pārdošanai vienkāršotā likvidācijas procedūrā (50. pants) un ka Komisija ar īstenošanas aktiem izveido to savstarpējo savienojumu (51. pants). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šī iniciatīva, par kuru tika paziņots 2020. gada septembrī, ir daļa no Komisijas prioritātes veicināt kapitāla tirgu (14)savienību, kas ir svarīgs projekts turpmākai finansiālai un ekonomiskai integrācijai Eiropas Savienībā (15). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šis EDAU atzinums ir sniegts, atbildot uz Eiropas Komisijas 2022. gada 13 decembra apspriešanos saskaņā ar ESDAR 42. panta 1. punktu. EDAU atzinīgi vērtē atsauci uz šo apspriešanos priekšlikuma 63. apsvērumā. Šajā sakarībā EDAU atzinīgi vērtē arī to, ka ar to jau iepriekš ir notikusi neoficiāla apspriešanās saskaņā ar ESDAR 60. apsvērumu. |
| --- | --- |

7.

5.   SECINĀJUMI

| 22. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU sniedz šādus ieteikumus:






  (1) | jaunās direktīvas pamattekstā precizēt, ka maksātnespējas procesa administratoriem piekļuve valsts aktīvu reģistriem ir atļauta tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai identificētu un izsekotu aktīvus, kas pieder maksātnespējīgā parādnieka mantai, notiekošā maksātnespējas procedūrā; |
| --- | --- | --- |

22.

(1)

jaunās direktīvas pamattekstā precizēt, ka maksātnespējas procesa administratoriem piekļuve valsts aktīvu reģistriem ir atļauta tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai identificētu un izsekotu aktīvus, kas pieder maksātnespējīgā parādnieka mantai, notiekošā maksātnespējas procedūrā;

| (2) | ES līmenī ieviest nepieciešamos aizsardzības pasākumus, lai maksātnespējas procesa administratori, kas izveidoti ar priekšlikumu, varētu piekļūt personas datiem, kas iekļauti faktisko īpašnieku reģistros un valstu aktīvu reģistros; |
| --- | --- |

(2)

ES līmenī ieviest nepieciešamos aizsardzības pasākumus, lai maksātnespējas procesa administratori, kas izveidoti ar priekšlikumu, varētu piekļūt personas datiem, kas iekļauti faktisko īpašnieku reģistros un valstu aktīvu reģistros;

| (3) | precizēt, ka ar topošo direktīvu tiktu izveidots valstu elektronisko izsoļu sistēmu starpsavienojums; |
| --- | --- |

(3)

precizēt, ka ar topošo direktīvu tiktu izveidots valstu elektronisko izsoļu sistēmu starpsavienojums;

| (4) | nodrošināt, ka īstenošanas akti, kas Komisijai jāpieņem, lai izveidotu elektronisko izsoļu sistēmu starpsavienojumu, būtu spēkā brīdī, kad piemēro valsts tiesību aktus, ar kuriem transponē direktīvu, lai būtu spēkā arī datu aizsardzības garantijas, kas jāprecizē ar šiem īstenošanas aktiem; |
| --- | --- |

(4)

nodrošināt, ka īstenošanas akti, kas Komisijai jāpieņem, lai izveidotu elektronisko izsoļu sistēmu starpsavienojumu, būtu spēkā brīdī, kad piemēro valsts tiesību aktus, ar kuriem transponē direktīvu, lai būtu spēkā arī datu aizsardzības garantijas, kas jāprecizē ar šiem īstenošanas aktiem;

| (5) | precizēt, vai priekšlikumā paredzētajos elektroniskajos sakaros attiecīgā gadījumā tiks ņemta vērā gaidāmā regula par tiesu iestāžu sadarbības digitalizāciju un tiesu iestāžu pieejamību pārrobežu civillietās, komerclietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

(5)

precizēt, vai priekšlikumā paredzētajos elektroniskajos sakaros attiecīgā gadījumā tiks ņemta vērā gaidāmā regula par tiesu iestāžu sadarbības digitalizāciju un tiesu iestāžu pieejamību pārrobežu civillietās, komerclietās un krimināllietās.

Briselē 2023. gada 6. februārī

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu personu brīvu apriti datiem, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

1

(2)  COM(2022) 702 final.

2

(3)  Skatīt ietekmes novērtējuma ziņojumu (SWD(2022) 395 final), 7. lpp.

3

(4)  Skatīt 172. lpp.: “aktīvu izsekošana” ir “sekojiet naudai” rīks, kas ļauj tiesām, maksātnespējas procesa administratoriem vai pusēm, kuras ir izrādījušas likumīgas intereses, noteikt un atrast aktīvus, pārbaudīt ieņēmumus, ko bieži rada krāpnieciska darbība, un sekot līdzi tās gaitai. “Aktīvu izsekošana” ir juridisks process, lai identificētu un atrastu nelikumīgi piesavinātos aktīvus vai to ieņēmumus (vērtības), kas ir parādnieka īpašumā. Tas ietver gan identificēto aktīvu saglabāšanu (iesaldēšanu), gan repatriāciju (ja manta atrodas citā valstī)”. [ UNCITRAL, Civilo līdzekļu izsekošana un atgūšana maksātnespējas procesā. Sekretariāta piezīme, 2021. gada 4. oktobris (A/CN.9/WG.V/WP.175), 29. pants. Skatīt iepriekš Ziņojumu par kolokviju par civilo aktīvu meklēšanu un atgūšanu (Vīne, 2019. gada 6. decembris) (A/CN/9/1008). Dokumenti ir pieejami www.uncitral.org’].

4

UNCITRAL

(5)  Skatīt ietekmes novērtējuma ziņojumu, 26.–28. lpp. un 172. lpp.

5

(6)  Saskaņā ar 2. panta b) punktu Tiesa ir dalībvalsts tiesu iestāde.

6

(7)  Saskaņā ar Priekšlikuma 2. panta d) punktu “centralizēti bankas kontu reģistri” ir centralizēti automatizēti mehānismi, piemēram, centrālie reģistri vai centrālās elektroniskās datu izguves sistēmas, kas ieviesti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 32.a panta 1. punktu.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai novērstu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, ar ko groza Regulas (ES) Nr. Eiropas Parlamenta un Padomes, un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas 32.a panta 3. punktu “šāda informācija ir pieejama un meklējama, izmantojot 1. punktā minētos centralizētos mehānismus:

9

| — | par klienta konta turētāju un jebkuru personu, kas norāda, ka tā rīkojas klienta vārdā: vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kas nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai unikāls identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

—

par klienta konta turētāju un jebkuru personu, kas norāda, ka tā rīkojas klienta vārdā: vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kas nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai unikāls identifikācijas numurs;

| — | par klienta konta turētāja faktisko īpašnieku: vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kuri nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar ko transponē 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu, vai arī unikāls identifikācijas numurs, |
| --- | --- |

—

par klienta konta turētāja faktisko īpašnieku: vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kuri nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar ko transponē 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu, vai arī unikāls identifikācijas numurs,

| — | par banku vai maksājumu kontu: IBAN numurs un konta atvēršanas un slēgšanas datums; |
| --- | --- |

—

par banku vai maksājumu kontu: IBAN numurs un konta atvēršanas un slēgšanas datums;

| — | par seifu: nomnieka vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kas nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 13. panta 1. punktu, vai unikāls identifikācijas numurs un nomas perioda ilgums.” |
| --- | --- |

—

par seifu: nomnieka vārds un uzvārds, ko papildina vai nu citi identifikācijas dati, kas nepieciešami saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē 13. panta 1. punktu, vai unikāls identifikācijas numurs un nomas perioda ilgums.”

(10)  Priekšlikuma 2. panta a) punktā maksātnespējas procesa administratori ir definēti kā “praktizējošs speciālists, ko tiesu vai administratīvā iestāde iecēlusi pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādsaistību dzēšanas procedūrās, kā minēts Direktīvas (ES) 2019/1023 26. pantā”.

10

(11)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849 (COM(2021)423 final).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs), kas attiecas uz dažiem uzņēmējdarbības tiesību aspektiem (kodifikācija) (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019. gada 20. jūnijs) par profilaktiskās pārstrukturēšanas sistēmām, par parādu dzēšanu un tiesību atņemšanu, kā arī par pasākumiem, lai palielinātu procedūru efektivitāti saistībā ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādu dzēšanu, un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (OV L 172, 26.6.2019., 18. lpp.).

13

28. pants Elektronisko saziņas līdzekļu izmantošana “Dalībvalstis nodrošina, ka pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādsaistību dzēšanas procedūrās procedūrā iesaistītās puses, praktizējošais speciālists un tiesu vai administratīvā iestāde, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, tostarp pārrobežu situācijās, var veikt vismaz šādas darbības:

| (a) | prasījumu iesniegšana; |
| --- | --- |

(a)

prasījumu iesniegšana;

| (b) | iesniegt pārstrukturēšanas vai atmaksas plānus; |
| --- | --- |

(b)

iesniegt pārstrukturēšanas vai atmaksas plānus;

| (c) | paziņojumi kreditoriem; |
| --- | --- |

(c)

paziņojumi kreditoriem;

| (d) | apstrīdēšanas un apelācijas sūdzību iesniegšana”. |
| --- | --- |

(d)

apstrīdēšanas un apelācijas sūdzību iesniegšana”.

(14)  COM/2020/590 final.

14

(15)  Priekšlikuma paskaidrojuma raksts, 1. lpp.

15

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/14

---

Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu

Horvātijas Republikas Iekšlietu ministrija

(2023/C 89/06)

Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 42. pantu: atjaunināti valsts noteikumi par likumā paredzēto pienākumu turēt vai nēsāt līdzi dokumentus

| — | Likuma par ārvalstniekiem (Narodne Novine (NN; Horvātijas Republikas oficiālais laikraksts) Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 167. pantā ir noteikts, ka trešo valstu valstspiederīgie nēsā līdzi un pēc amatpersonas pieprasījuma uzrāda derīgu ārvalstu ceļošanas dokumentu vai personas apliecību, uzturēšanās atļauju vai citu valsts izdotu dokumentu ar fotogrāfiju. Pēc amatpersonas pieprasījuma trešo valstu valstspiederīgie uzrāda ceļošanas dokumentu vai citu dokumentu, ko izmanto robežas šķērsošanai. |
| --- | --- |

—

Likuma par ārvalstniekiem (Narodne Novine (NN; Horvātijas Republikas oficiālais laikraksts) Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 167. pantā ir noteikts, ka trešo valstu valstspiederīgie nēsā līdzi un pēc amatpersonas pieprasījuma uzrāda derīgu ārvalstu ceļošanas dokumentu vai personas apliecību, uzturēšanās atļauju vai citu valsts izdotu dokumentu ar fotogrāfiju. Pēc amatpersonas pieprasījuma trešo valstu valstspiederīgie uzrāda ceļošanas dokumentu vai citu dokumentu, ko izmanto robežas šķērsošanai.

| — | Likuma par Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu valstspiederīgajiem un viņu ģimenes locekļiem (NN Nr. 66/19, Nr. 53/20, Nr. 144/20, Nr. 114/22) 35. panta 1. punktā ir noteikts, ka pilngadīgi EEZ dalībvalstu valstspiederīgie un pilngadīgi viņu ģimenes locekļi, kas nav EEZ valstspiederīgie, nēsā līdzi derīgu ārvalstu personas apliecību vai ārvalstu ceļošanas dokumentu, citu valsts izdotu dokumentu ar fotogrāfiju vai uzturēšanās atļauju, ja viņiem tādai ir jābūt saskaņā ar minētā likuma noteikumiem, un uzrāda minētos dokumentus pārbaudei personām, kuras saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem ir pilnvarotas pārbaudīt ceļošanas dokumentus vai personas apliecības. |
| --- | --- |

—

Likuma par Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu valstspiederīgajiem un viņu ģimenes locekļiem (NN Nr. 66/19, Nr. 53/20, Nr. 144/20, Nr. 114/22) 35. panta 1. punktā ir noteikts, ka pilngadīgi EEZ dalībvalstu valstspiederīgie un pilngadīgi viņu ģimenes locekļi, kas nav EEZ valstspiederīgie, nēsā līdzi derīgu ārvalstu personas apliecību vai ārvalstu ceļošanas dokumentu, citu valsts izdotu dokumentu ar fotogrāfiju vai uzturēšanās atļauju, ja viņiem tādai ir jābūt saskaņā ar minētā likuma noteikumiem, un uzrāda minētos dokumentus pārbaudei personām, kuras saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem ir pilnvarotas pārbaudīt ceļošanas dokumentus vai personas apliecības.

| — | Likuma par personas apliecībām (NN Nr. 62/15, Nr. 42/20, Nr. 144/20, Nr. 114/22) 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka pilngadīgas personas un 16 gadu vecumu sasniegušas personas, kam tiesa bezstrīdus tiesvedībā ir atļāvusi stāties laulībā un kuras ir stājušās laulībā, ja viņu dzīvesvieta ir Horvātijas Republikā, nēsā līdzi personas apliecību un uzrāda to pārbaudei personām, kuras saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem ir pilnvarotas pārbaudīt personas apliecības, lai noteiktu vai pārbaudītu apliecības turētāja identitāti. |
| --- | --- |

—

Likuma par personas apliecībām (NN Nr. 62/15, Nr. 42/20, Nr. 144/20, Nr. 114/22) 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka pilngadīgas personas un 16 gadu vecumu sasniegušas personas, kam tiesa bezstrīdus tiesvedībā ir atļāvusi stāties laulībā un kuras ir stājušās laulībā, ja viņu dzīvesvieta ir Horvātijas Republikā, nēsā līdzi personas apliecību un uzrāda to pārbaudei personām, kuras saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem ir pilnvarotas pārbaudīt personas apliecības, lai noteiktu vai pārbaudītu apliecības turētāja identitāti.

Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 42. pantu: atjaunināti valsts noteikumi par trešo valstu valstspiederīgo pienākumu ziņot par savu atrašanos Horvātijas Republikas teritorijā

| — | Saskaņā ar Likuma par ārvalstniekiem (NN Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 177. pantu juridiskas un fiziskas personas, kas nodrošina izmitināšanu trešās valsts valstspiederīgajam īstermiņa uzturēšanās laikā, ziņo par trešās valsts valstspiederīgā izmitināšanu vienas dienas laikā pēc trešās valsts valstspiederīgā ierašanās izmitināšanas nolūkā. Tāds pats pienākums attiecas uz veselības aprūpes iestādēm, tūrisma padomes birojiem un piestātnes pakalpojumu sniedzējiem ostās, kad trešo valstu valstspiederīgie uzturas uz kuģa. Ja par izmitināšanu nevar ziņot iepriekš aprakstītajā veidā, trešās valsts valstspiederīgais, kas īslaicīgi uzturas, pats ziņo par savu izmitināšanas vietu divu dienu laikā pēc ieceļošanas Horvātijas Republikā vai viņa izmitināšanas vietas maiņas. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar Likuma par ārvalstniekiem (NN Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 177. pantu juridiskas un fiziskas personas, kas nodrošina izmitināšanu trešās valsts valstspiederīgajam īstermiņa uzturēšanās laikā, ziņo par trešās valsts valstspiederīgā izmitināšanu vienas dienas laikā pēc trešās valsts valstspiederīgā ierašanās izmitināšanas nolūkā. Tāds pats pienākums attiecas uz veselības aprūpes iestādēm, tūrisma padomes birojiem un piestātnes pakalpojumu sniedzējiem ostās, kad trešo valstu valstspiederīgie uzturas uz kuģa. Ja par izmitināšanu nevar ziņot iepriekš aprakstītajā veidā, trešās valsts valstspiederīgais, kas īslaicīgi uzturas, pats ziņo par savu izmitināšanas vietu divu dienu laikā pēc ieceļošanas Horvātijas Republikā vai viņa izmitināšanas vietas maiņas.

Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 42. pantu: atjaunināti valsts noteikumi attiecībā uz sodiem par ārējo robežu neatļautu šķērsošanu vietās, kas nav robežšķērsošanas vietas, vai ārpus robežšķērsošanas vietu noteiktā darba laika.

| — | Robežkontroles likuma (NN Nr. 83/13, Nr. 27/16, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 42. pantā ir paredzēts 30 dienu ieslodzījums vai naudas sods no 260 EUR līdz 1 320 EUR fiziskām personām, kuras:






  1. | šķērso vai mēģina šķērsot ārējo robežu vietās, kas nav robežšķērsošanas vieta, vai robežšķērsošanas vietā ārpus tās darba laika; |
| --- | --- | --- |

—

Robežkontroles likuma (NN Nr. 83/13, Nr. 27/16, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 42. pantā ir paredzēts 30 dienu ieslodzījums vai naudas sods no 260 EUR līdz 1 320 EUR fiziskām personām, kuras:

1.

šķērso vai mēģina šķērsot ārējo robežu vietās, kas nav robežšķērsošanas vieta, vai robežšķērsošanas vietā ārpus tās darba laika;

| 2. | apiet robežpārbaudes vai atstāj robežšķērsošanas vietas teritoriju pirms robežpārbaužu veikšanas. |
| --- | --- |

2.

apiet robežpārbaudes vai atstāj robežšķērsošanas vietas teritoriju pirms robežpārbaužu veikšanas.

| — | Likuma par ārvalstniekiem (NN Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 249. panta 8. punktā ir noteikts, ka “fiziskām personām, kas palīdz vai mēģina palīdzēt trešo valstu valstspiederīgajiem nelikumīgi ieceļot, uzturēties Horvātijas Republikā vai šķērsot Horvātijas Republiku, nosaka ieslodzījumu līdz 60 dienām vai naudas sodu 3 050 EUR apmērā par katru trešās valsts valstspiederīgo, kuram sniegta palīdzība”. 9. punktā ir noteikts, ka “šā panta 8. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu gadījumā konfiscē nozieguma rīkus, ja persona, kas ir palīdzējusi vai mēģinājusi palīdzēt trešās valsts valstspiederīgajam, ir transportlīdzekļa īpašnieks”. |
| --- | --- |

—

Likuma par ārvalstniekiem (NN Nr. 133/20, Nr. 114/22, Nr. 151/22) 249. panta 8. punktā ir noteikts, ka “fiziskām personām, kas palīdz vai mēģina palīdzēt trešo valstu valstspiederīgajiem nelikumīgi ieceļot, uzturēties Horvātijas Republikā vai šķērsot Horvātijas Republiku, nosaka ieslodzījumu līdz 60 dienām vai naudas sodu 3 050 EUR apmērā par katru trešās valsts valstspiederīgo, kuram sniegta palīdzība”. 9. punktā ir noteikts, ka “šā panta 8. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu gadījumā konfiscē nozieguma rīkus, ja persona, kas ir palīdzējusi vai mēģinājusi palīdzēt trešās valsts valstspiederīgajam, ir transportlīdzekļa īpašnieks”.

---

TREŠO VALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Komisija

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/16

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 89/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Groupe Derichebourg (“Dericheburg”, Francija), |
| --- | --- |

—

Groupe Derichebourg (“Dericheburg”, Francija),

| — | Elior Group SA (“Elior”, Francija). |
| --- | --- |

—

Elior Group SA (“Elior”, Francija).

Derichebourg Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Elior.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Derichebourg darbojas galvenokārt Francijā videi draudzīgu pakalpojumu nozarēs (atkritumu savākšana un reģenerācija, sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, mājsaimniecības atkritumu savākšana) un pakalpojumi uzņēmumiem un vietējām pašvaldībām (tīrīšanas pakalpojumi, pagaidu aģentūru darbs, aeronavigācijas ārpakalpojumi, ēku tehnisko iekārtu pārvaldība un ekspluatācija u. c.), |
| --- | --- |

—

Derichebourg darbojas galvenokārt Francijā videi draudzīgu pakalpojumu nozarēs (atkritumu savākšana un reģenerācija, sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, mājsaimniecības atkritumu savākšana) un pakalpojumi uzņēmumiem un vietējām pašvaldībām (tīrīšanas pakalpojumi, pagaidu aģentūru darbs, aeronavigācijas ārpakalpojumi, ēku tehnisko iekārtu pārvaldība un ekspluatācija u. c.),

| — | Elior darbojas galvenokārt Francijā sabiedriskās ēdināšanas un uzņēmumiem, pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām paredzētu pakalpojumu nozarēs attiecībā uz ēku tīrību, tehnisko un administratīvo pārvaldību vai ēku apsaimniekošanu (uzņemšanas un apbūves pakalpojumi, ikdienas uzturēšana u. c.) un zaļo zonu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

—

Elior darbojas galvenokārt Francijā sabiedriskās ēdināšanas un uzņēmumiem, pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām paredzētu pakalpojumu nozarēs attiecībā uz ēku tīrību, tehnisko un administratīvo pārvaldību vai ēku apsaimniekošanu (uzņemšanas un apbūves pakalpojumi, ikdienas uzturēšana u. c.) un zaļo zonu apsaimniekošanu.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11044 — DERICHEBOURG / ELIOR

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/18

---

PAZIŅOJUMS, KAS SNIEGTS SASKAŅĀ AR CIVILDIENESTA NOTEIKUMU 29. PANTA 2. PUNKTU

Sludinājums par Aizsardzības rūpniecības un kosmosa ģenerāldirektorāta (DEFIS) ģenerāldirektora vietnieka vakanci (AD 15 pakāpe)

COM/2023/10428

(2023/C 89/08)

Eiropas Komisija ir publicējusi paziņojumu (atsauce COM/2023/10428) par Aizsardzības rūpniecības un kosmosa ģenerāldirektorāta (DEFIS) ģenerāldirektora vietnieka vakanci (AD 15).

Lai aplūkotu paziņojuma par vakanci tekstu 24 valodās un iesniegtu pieteikumu, apmeklējiet šo īpašo tīmekļa lapu Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē: https://europa.eu/!TkmWYM

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11020 – KKR / APRIL)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 89/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | KKR & Co. Inc. (“KKR”, ASV), |
| --- | --- |

—

KKR & Co. Inc. (“KKR”, ASV),

| — | April S.A.S. (“April”, Francija). |
| --- | --- |

—

April S.A.S. (“April”, Francija).

Uzņēmums KKR Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu April.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | KKR ir pasaules mērogā strādājoša ieguldījumu sabiedrība, kas piedāvā risinājumus aktīvu pārvaldības, kā arī kapitāla tirgus un apdrošināšanas jomā. Uzņēmumam KKR pieder +Simple – Francijā reģistrēta un 2015. gadā dibināta brokeru sabiedrība, kas ir digitālās apdrošināšanas pakalpojumu jomā strādājoša starpniecības platforma, kura apkalpo uzņēmumus Francijā, Vācijā, Itālijā un – pēdējā laikā – Austrijā, |
| --- | --- |

—

KKR ir pasaules mērogā strādājoša ieguldījumu sabiedrība, kas piedāvā risinājumus aktīvu pārvaldības, kā arī kapitāla tirgus un apdrošināšanas jomā. Uzņēmumam KKR pieder +Simple – Francijā reģistrēta un 2015. gadā dibināta brokeru sabiedrība, kas ir digitālās apdrošināšanas pakalpojumu jomā strādājoša starpniecības platforma, kura apkalpo uzņēmumus Francijā, Vācijā, Itālijā un – pēdējā laikā – Austrijā,

| — | April ir apdrošināšanas brokeris, kura galvenā mītne atrodas Lionā (Francija) un kurš galvenokārt darbojas privātpersonu apdrošināšanas jomā šādos segmentos: veselības, īpašuma un nelaimes gadījumu apdrošināšana, ar mājokļa īpašumtiesībām nodrošināti aizdevumi un starptautiskā veselības apdrošināšana. |
| --- | --- |

—

April ir apdrošināšanas brokeris, kura galvenā mītne atrodas Lionā (Francija) un kurš galvenokārt darbojas privātpersonu apdrošināšanas jomā šādos segmentos: veselības, īpašuma un nelaimes gadījumu apdrošināšana, ar mājokļa īpašumtiesībām nodrošināti aizdevumi un starptautiskā veselības apdrošināšana.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11020 – KKR / APRIL

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 89/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga),

| — | SGL TransGroup US Corp (Amerikas Savienotās Valstis) un Scan (Jersey) TopCo Ltd (Džērsija), kopā saukti par Scan Global Logistics, ko kontrolē uzņēmums AEA Investors SBF LP (“AEA”, Amerikas Savienotās Valstis). |
| --- | --- |

—

SGL TransGroup US Corp (Amerikas Savienotās Valstis) un Scan (Jersey) TopCo Ltd (Džērsija), kopā saukti par Scan Global Logistics, ko kontrolē uzņēmums AEA Investors SBF LP (“AEA”, Amerikas Savienotās Valstis).

Uzņēmums CVC Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Scan Global Logistics.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | CVC sniedz konsultāciju pakalpojumus un pārvalda ieguldījumu fondus, kuriem ir daļas vairākos uzņēmumos, kas darbojas dažādās nozarēs visā pasaulē, galvenokārt Eiropā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Āzijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- |

—

CVC sniedz konsultāciju pakalpojumus un pārvalda ieguldījumu fondus, kuriem ir daļas vairākos uzņēmumos, kas darbojas dažādās nozarēs visā pasaulē, galvenokārt Eiropā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Āzijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | Scan Global Logistics saskaņā ar asset-light darījumdarbības modeli visā pasaulē sniedz starptautiskos kravu pārvadājumu pakalpojumus. Uzņēmumu Scan Global Logistics patlaban kontrolē AEA, kas darbojas privātkapitāla ieguldījumu jomā. |
| --- | --- |

—

Scan Global Logistics saskaņā ar asset-light darījumdarbības modeli visā pasaulē sniedz starptautiskos kravu pārvadājumu pakalpojumus. Uzņēmumu Scan Global Logistics patlaban kontrolē AEA, kas darbojas privātkapitāla ieguldījumu jomā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 10.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/23

---

Paziņojuma publicēšana par standarta grozījuma apstiprināšanu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

(2023/C 89/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla”

PDO-ES-A1482-AM04

Paziņojuma datums: 12.12.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Aizsargāta nosaukuma iekļaušana

Apraksts:

Aizsardzība attiecināta arī uz apzīmējumu “Manzanilla” pašu par sevi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas A iedaļu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). Jo īpaši tas neparedz aizsargājamo nosaukumu maiņu, jo nosaukums “Manzanilla” jau iepriekš bija aizsargāts saskaņā ar ES tiesību aktiem. Lai gan pats šis atsevišķais termins produkta specifikācijā netika izmantots, tas jau bija iekļauts vienotajā dokumentā kā aizsargājams nosaukums.

Pamatojums:

Kopš Padomes 1996. gada 26. jūnija Regulas (EK) Nr. 1426/96 publicēšanas nosaukums “Manzanilla” ir līdzvērtīgs nosaukumam “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, turklāt apzīmējumu “Manzanilla” bieži lieto vienu pašu uz etiķetēm un citiem materiāliem.

2.   Grozījumi produkta aprakstā

Apraksts:

| 1. | B.1. iedaļa (Produkta analītiskās īpašības) ir grozīta šādi:






  a) | Grozīts šīs iedaļas nosaukums un numurs. Tās nosaukums tagad ir B.2. Analītiskās īpašības. |
| --- | --- | --- |

1.

B.1. iedaļa (Produkta analītiskās īpašības) ir grozīta šādi:

a)

Grozīts šīs iedaļas nosaukums un numurs. Tās nosaukums tagad ir B.2. Analītiskās īpašības.

| b) | Minimālais cukura saturs ir samazināts no 5 līdz 4 gramiem uz litru. |
| --- | --- |

b)

Minimālais cukura saturs ir samazināts no 5 līdz 4 gramiem uz litru.

Pamatojums:

Produkta specifikācijas saturs ir pielāgots un tās struktūra — mainīta.

Atsauce uz cukuru saturu “reducējošo cukuru” nozīmē (kas ietver vairākus citus savienojumus) ir grozīta, atsaucoties tikai uz glikozes un fruktozes saturu, jo tas tehniskā ziņā ir precīzāk.

| 2. | Grozīta B.2. iedaļa (Organoleptiskās īpašības).






  a) | Iedaļas numurs ir mainīts uz B.3. (Organoleptiskās īpašības). |
| --- | --- | --- |

2.

Grozīta B.2. iedaļa (Organoleptiskās īpašības).

a)

Iedaļas numurs ir mainīts uz B.3. (Organoleptiskās īpašības).

| b) | Vīna organoleptisko īpašību apraksts ir uzlabots un racionalizēts. |
| --- | --- |

b)

Vīna organoleptisko īpašību apraksts ir uzlabots un racionalizēts.

| c) | Rindkopa par “Manzanilla Pasada” ir pārcelta uz C.3. iedaļu (Izturēšana jeb nogatavināšana). |
| --- | --- |

c)

Rindkopa par “Manzanilla Pasada” ir pārcelta uz C.3. iedaļu (Izturēšana jeb nogatavināšana).

Pamatojums:

Produkta specifikācijas saturs ir pielāgots un tās struktūra — mainīta.

Pievienotas atsauces uz vizuālajām, ožas un garšas īpašībām, ko var apliecināt degustācijas komiteja.

Rindkopu par “Manzanilla Pasada” labāk iekļaut C.3. iedaļā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas B iedaļu un vienotā dokumenta 4. punktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

3.   Grozījumi īpašajā vīndarības metodē un noteiktie ierobežojumi

Apraksts:

| 1. | Iedaļas nosaukuma ir grozīts šādi — C) ĪPAŠĀ VĪNDARĪBAS METODE UN NOTEIKTIE IEROBEŽOJUMI.
  Pamatojums:
  Saskaņošana ar juridisko terminoloģiju. |
| --- | --- |

1.

Iedaļas nosaukuma ir grozīts šādi — C) ĪPAŠĀ VĪNDARĪBAS METODE UN NOTEIKTIE IEROBEŽOJUMI.

Pamatojums:

Saskaņošana ar juridisko terminoloģiju.

| 2. | C.1. iedaļa (Definīcijas) ir svītrota.
  Pamatojums:
  Dažādo jēdzienu definīcijas pēc vajadzības ir sniegtas attiecīgajās iedaļās un punktos. |
| --- | --- |

2.

C.1. iedaļa (Definīcijas) ir svītrota.

Pamatojums:

Dažādo jēdzienu definīcijas pēc vajadzības ir sniegtas attiecīgajās iedaļās un punktos.

| 3. | Grozīta C.2. iedaļa (Vīndarības metode).






  a) | Grozīts šīs C.2. iedaļas (Vīndarības metode) nosaukums un numurs. Tagad tās nosaukums ir: C.1. Vīndarība.
  Pamatojums:
  Rindkopas produkta specifikācijā ir pielāgotas un to struktūra — mainīta. Pievienota vīndarības definīcija. |
| --- | --- | --- |

3.

Grozīta C.2. iedaļa (Vīndarības metode).

a)

Grozīts šīs C.2. iedaļas (Vīndarības metode) nosaukums un numurs. Tagad tās nosaukums ir: C.1. Vīndarība.

Pamatojums:

Rindkopas produkta specifikācijā ir pielāgotas un to struktūra — mainīta. Pievienota vīndarības definīcija.

| b) | Atsauce uz papildproduktu ražošanas ierobežojumiem ir svītrota.
  Pamatojums:
  Spēkā ir juridiskie ierobežojumi. |
| --- | --- |

b)

Atsauce uz papildproduktu ražošanas ierobežojumiem ir svītrota.

Pamatojums:

Spēkā ir juridiskie ierobežojumi.

| c) | Iekļauta paskābināšanas iespēja ar kalcija sulfātu, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos ierobežojumus.
  Pamatojums:
  Šis grozījums nozīmē ACVN “Sanlúcar de Barrameda” gadījumā atļautas tradicionālas metodes iekļaušanu. |
| --- | --- |

c)

Iekļauta paskābināšanas iespēja ar kalcija sulfātu, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos ierobežojumus.

Pamatojums:

Šis grozījums nozīmē ACVN “Sanlúcar de Barrameda” gadījumā atļautas tradicionālas metodes iekļaušanu.

| 4. | Pievienota C.2. iedaļa (Vīna stiprināšana).






  a) | Pievienota C.2. iedaļa (Vīna stiprināšana), kurā definēta vīna stiprināšanas prakse un skaidrots, kāpēc to izmanto. Šī informācija iepriekš tika sniegta C.4. iedaļā (Vīna stiprināšana — spāņu valodā lietots apzīmējums “Encabezado”).
  Pamatojums:
  Teksts ir uzlabots, lai atspoguļotu atļauto praksi. Spāņu valodas termins, ko izmanto vīna stiprināšanas apzīmēšanai, tagad ir “fortificación”, kas aizstāj iepriekš izmantoto sinonīmu “encabezado”. |
| --- | --- | --- |

4.

Pievienota C.2. iedaļa (Vīna stiprināšana).

a)

Pievienota C.2. iedaļa (Vīna stiprināšana), kurā definēta vīna stiprināšanas prakse un skaidrots, kāpēc to izmanto. Šī informācija iepriekš tika sniegta C.4. iedaļā (Vīna stiprināšana — spāņu valodā lietots apzīmējums “Encabezado”).

Pamatojums:

Teksts ir uzlabots, lai atspoguļotu atļauto praksi. Spāņu valodas termins, ko izmanto vīna stiprināšanas apzīmēšanai, tagad ir “fortificación”, kas aizstāj iepriekš izmantoto sinonīmu “encabezado”.

| b) | Atsauce uz “vīna spirtu” ir aizstāta ar atsauci uz “vīnkopības kultūras spirtu”.
  Pamatojums:
  Šis grozījums ir pamatots, ņemot vērā attiecīgajos spēkā esošajos ES tiesību aktos atļautos produktus. |
| --- | --- |

b)

Atsauce uz “vīna spirtu” ir aizstāta ar atsauci uz “vīnkopības kultūras spirtu”.

Pamatojums:

Šis grozījums ir pamatots, ņemot vērā attiecīgajos spēkā esošajos ES tiesību aktos atļautos produktus.

| c) | Iepriekš D.1. iedaļā iekļautā atsauce uz iespēju, ka spirts iegūts no vīnogām, kuru izcelsme ir ārpus apgabala, ir pārcelta uz šo iedaļu.
  Pamatojums:
  Labāks veids, kā sistematizēt informāciju. |
| --- | --- |

c)

Iepriekš D.1. iedaļā iekļautā atsauce uz iespēju, ka spirts iegūts no vīnogām, kuru izcelsme ir ārpus apgabala, ir pārcelta uz šo iedaļu.

Pamatojums:

Labāks veids, kā sistematizēt informāciju.

| 5. | C.3. iedaļa (Izturēšana jeb nogatavināšana) ir grozīta šādi:






  a) | Pievienotas definīcijas šādiem terminiem: nogatavināšana, bota, bioloģiskā nogatavināšana, flor, rauga plēve, oksidatīvā nogatavināšana, criaderas y solera sistēma, sacas, rocios, solera, criadera, añadas sistēma, kā arī marķēšanas apzīmējumiem “Manzanilla Pasada” and “Añada”.
  Pamatojums:
  Nolūks ir nodrošināt, ka vīnu, uz kuriem attiecas ACVN “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, nogatavināšanas paņēmieni ir skaidri definēti. |
| --- | --- | --- |

5.

C.3. iedaļa (Izturēšana jeb nogatavināšana) ir grozīta šādi:

a)

Pievienotas definīcijas šādiem terminiem: nogatavināšana, bota, bioloģiskā nogatavināšana, flor, rauga plēve, oksidatīvā nogatavināšana, criaderas y solera sistēma, sacas, rocios, solera, criadera, añadas sistēma, kā arī marķēšanas apzīmējumiem “Manzanilla Pasada” and “Añada”.

Pamatojums:

Nolūks ir nodrošināt, ka vīnu, uz kuriem attiecas ACVN “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, nogatavināšanas paņēmieni ir skaidri definēti.

| b) | Atsauce uz “koka mucām” ir grozīta, atsaucoties uz “ozolkoka mucām”.
  Pamatojums:
  Saskaņošana ar Komisijas 2019. gada 12. marta Deleģēto regulu (ES) 2019/934. |
| --- | --- |

b)

Atsauce uz “koka mucām” ir grozīta, atsaucoties uz “ozolkoka mucām”.

Pamatojums:

Saskaņošana ar Komisijas 2019. gada 12. marta Deleģēto regulu (ES) 2019/934.

| c) | Teikums par to, ka, izturot vīnus bioloģiskās nogatavināšanas procesā, alkohola saturs tajos var kļūt mazāks par 15 tilp.%, ir svītrots.
  Pamatojums:
  Nav attiecināms, jo produktam, kad to sertificē ražotājs, jāatbilst nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

Teikums par to, ka, izturot vīnus bioloģiskās nogatavināšanas procesā, alkohola saturs tajos var kļūt mazāks par 15 tilp.%, ir svītrots.

Pamatojums:

Nav attiecināms, jo produktam, kad to sertificē ražotājs, jāatbilst nosacījumiem.

| d) | Teikums par to, ka vīnu vidējam vecumam jābūt diviem gadiem, ir svītrots.
  Pamatojums:
  Šis ir vispārējs noteikums attiecībā uz generoso (stiprinātajiem) vīniem un viena no prasībām B iedaļā sniegtajā vīna aprakstā. |
| --- | --- |

d)

Teikums par to, ka vīnu vidējam vecumam jābūt diviem gadiem, ir svītrots.

Pamatojums:

Šis ir vispārējs noteikums attiecībā uz generoso (stiprinātajiem) vīniem un viena no prasībām B iedaļā sniegtajā vīna aprakstā.

| e) | Ierobežojums par 40 % no krājumiem katrā nogatavināšanas kategorijā, kurus var laist apgrozībā gada sākumā, un citi noteikumi par kvotām (krājumi, kas palielinās par vairāk nekā 10 %) ir svītroti. Pievienota formula vidējā vecuma aprēķinam.
  Pamatojums:
  Šo grozījumu pamato pievienotā formula, kura ir specifiskāka un ļauj nodrošināt minimālu vidējo vecumu. |
| --- | --- |

e)

Ierobežojums par 40 % no krājumiem katrā nogatavināšanas kategorijā, kurus var laist apgrozībā gada sākumā, un citi noteikumi par kvotām (krājumi, kas palielinās par vairāk nekā 10 %) ir svītroti. Pievienota formula vidējā vecuma aprēķinam.

Pamatojums:

Šo grozījumu pamato pievienotā formula, kura ir specifiskāka un ļauj nodrošināt minimālu vidējo vecumu.

| f) | “Manzanilla Pasada” gadījumā ir paredzēta īpaša izturēšanas prasība (7 gadi).
  Pamatojums:
  Tāpēc iepriekšējā atsauce uz “ilgstošu nogatavināšanu” ir aizstāta ar precīzāk formulētu prasību. |
| --- | --- |

f)

“Manzanilla Pasada” gadījumā ir paredzēta īpaša izturēšanas prasība (7 gadi).

Pamatojums:

Tāpēc iepriekšējā atsauce uz “ilgstošu nogatavināšanu” ir aizstāta ar precīzāk formulētu prasību.

| g) | Atsauces uz pagarinātiem 12 un 15 gadu nogatavināšanas periodiem ir svītrotas.
  Pamatojums:
  Bioloģiskā nogatavināšana neilgst tik daudzus gadus, un tāpēc šīs īpašās vecuma kategorijas nav attiecināmas uz šo produkta specifikāciju. |
| --- | --- |

g)

Atsauces uz pagarinātiem 12 un 15 gadu nogatavināšanas periodiem ir svītrotas.

Pamatojums:

Bioloģiskā nogatavināšana neilgst tik daudzus gadus, un tāpēc šīs īpašās vecuma kategorijas nav attiecināmas uz šo produkta specifikāciju.

| 6. | C.4. iedaļa (Vīna stiprināšana (Encabezado)) ir svītrota.
  Pamatojums:
  Teksts ir pielāgots un tā struktūra — mainīta.
  Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas C iedaļu un vienotā dokumenta 5. punkta 1. apakšpunktu.
  Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). |
| --- | --- |

6.

C.4. iedaļa (Vīna stiprināšana (Encabezado)) ir svītrota.

Pamatojums:

Teksts ir pielāgots un tā struktūra — mainīta.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas C iedaļu un vienotā dokumenta 5. punkta 1. apakšpunktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

4.   Izmaiņas ģeogrāfiskajā apgabalā

Apraksts:

| 1. | Grozīta D.1. iedaļa (Ražošanas apgabals).






  a) | D.1. iedaļas virsraksts spāņu valodā ir mainīts no Área de producción uz Zona de producción.
  Pamatojums:
  Nodaļas nosaukums ir pielāgots, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- | --- |

1.

Grozīta D.1. iedaļa (Ražošanas apgabals).

a)

D.1. iedaļas virsraksts spāņu valodā ir mainīts no Área de producción uz Zona de producción.

Pamatojums:

Nodaļas nosaukums ir pielāgots, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem.

| b) | Teikums, kurā skaidrota iespēja C.4. iedaļā minēto papildproduktu izgatavot no vīnogām, kuru izcelsme ir ārpus ražošanas apgabala, ir pārcelts uz C.2. iedaļu (Vīna stiprināšana).
  Pamatojums:
  Produkta specifikācijas satura struktūra ir mainīta. |
| --- | --- |

b)

Teikums, kurā skaidrota iespēja C.4. iedaļā minēto papildproduktu izgatavot no vīnogām, kuru izcelsme ir ārpus ražošanas apgabala, ir pārcelts uz C.2. iedaļu (Vīna stiprināšana).

Pamatojums:

Produkta specifikācijas satura struktūra ir mainīta.

| c) | Iekļauti San José del Valle vīna dārzi, kas atrodas uz rietumiem no 5° 49′ meridiāna rietumos no Griničas.
  Pamatojums:

  San José del Valle pašvaldības teritorija, kā to pazīst šodien, kādreiz bija daļa no Jerez de la Frontera pašvaldības teritorijas. Iepriekš izveidotie vīna dārzi jāiekļauj noteiktajā apgabalā. |
| --- | --- |

c)

Iekļauti San José del Valle vīna dārzi, kas atrodas uz rietumiem no 5° 49′ meridiāna rietumos no Griničas.

Pamatojums:

San José del Valle pašvaldības teritorija, kā to pazīst šodien, kādreiz bija daļa no Jerez de la Frontera pašvaldības teritorijas. Iepriekš izveidotie vīna dārzi jāiekļauj noteiktajā apgabalā.

| 2. | Grozīta D.2. iedaļa (Nogatavināšanas apgabals).






  a) | Šī iedaļa ir pārdēvēta šādi — D.2. Mazākas ģeogrāfiskās vienības noteiktajā apgabalā.
  Pamatojums:
  Šo grozījumu pamato izmaiņas produkta specifikācijas struktūrā un uzlabojumi specifikācijā. |
| --- | --- | --- |

2.

Grozīta D.2. iedaļa (Nogatavināšanas apgabals).

a)

Šī iedaļa ir pārdēvēta šādi — D.2. Mazākas ģeogrāfiskās vienības noteiktajā apgabalā.

Pamatojums:

Šo grozījumu pamato izmaiņas produkta specifikācijas struktūrā un uzlabojumi specifikācijā.

| b) | Tajā ir atsauces uz mazākām ģeogrāfiskām vienībām, kuras tradicionāli dēvē par “pagos”, un pievienots pielikums, kurā uzskaitīti visi noteiktajā apgabalā iekļautie pagos.
  Pamatojums:

  Pagos ir viena no raksturīgajām “Manzanilla” vīnu iezīmēm. Tomēr līdz 2015. gadam šīs vienības nebija pilnībā ģeogrāfiski noteiktas, un tāpēc vīnogu izcelsmi var apliecināt, vien sākot no minētā laika. |
| --- | --- |

b)

Tajā ir atsauces uz mazākām ģeogrāfiskām vienībām, kuras tradicionāli dēvē par “pagos”, un pievienots pielikums, kurā uzskaitīti visi noteiktajā apgabalā iekļautie pagos.

Pamatojums:

Pagos ir viena no raksturīgajām “Manzanilla” vīnu iezīmēm. Tomēr līdz 2015. gadam šīs vienības nebija pilnībā ģeogrāfiski noteiktas, un tāpēc vīnogu izcelsmi var apliecināt, vien sākot no minētā laika.

| 3. | Pievienota D.3. iedaļa (“Jerez Superior” vīnogulāji).
  “Jerez Superior” vīnogulāju klasifikācija, kas iepriekš bija iekļauta C.1. iedaļā, vairs neattiecas tikai uz konkrētu pašvaldību teritorijām (kā iepriekš norādīts esošās produkta specifikācijas iedaļā “Definīcijas”). Šī klasifikācija tagad attiecas uz visu noteikto apgabalu, un par to lemj, pamatojoties uz pētījumiem, kurus vērtē ekspertu komiteja.
  Definīcijas.
  Pamatojums:
  Šīs izmaiņas tika veiktas tāpēc, ka vajadzēja mainīt produkta specifikācijas teksta struktūru, un arī tāpēc, ka klasifikācijas ierobežošana, attiecinot to tikai uz konkrētu pašvaldību teritorijām, ir diskriminējoša un to nevar pamatot ar tehniskiem iemesliem. |
| --- | --- |

3.

Pievienota D.3. iedaļa (“Jerez Superior” vīnogulāji).

“Jerez Superior” vīnogulāju klasifikācija, kas iepriekš bija iekļauta C.1. iedaļā, vairs neattiecas tikai uz konkrētu pašvaldību teritorijām (kā iepriekš norādīts esošās produkta specifikācijas iedaļā “Definīcijas”). Šī klasifikācija tagad attiecas uz visu noteikto apgabalu, un par to lemj, pamatojoties uz pētījumiem, kurus vērtē ekspertu komiteja.

Definīcijas.

Pamatojums:

Šīs izmaiņas tika veiktas tāpēc, ka vajadzēja mainīt produkta specifikācijas teksta struktūru, un arī tāpēc, ka klasifikācijas ierobežošana, attiecinot to tikai uz konkrētu pašvaldību teritorijām, ir diskriminējoša un to nevar pamatot ar tehniskiem iemesliem.

| 4. | Pievienota D.4. iedaļa (Nogatavināšanas vieta). Iepriekš tā bija D.2. iedaļa.
  Pamatojums:
  Šo grozījumu pamato izmaiņas produkta specifikācijas struktūrā un uzlabojumi specifikācijā. Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas D iedaļu un vienotā dokumenta 6. punktu.
  Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). |
| --- | --- |

4.

Pievienota D.4. iedaļa (Nogatavināšanas vieta). Iepriekš tā bija D.2. iedaļa.

Pamatojums:

Šo grozījumu pamato izmaiņas produkta specifikācijas struktūrā un uzlabojumi specifikācijā. Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas D iedaļu un vienotā dokumenta 6. punktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

5.   Grozījumi attiecībā uz maksimālo ražas iznākumu no hektāra

Apraksts:

| 1. | Atsauce uz maksimālo pieļaujamo ražas iznākumu 80 hektolitri ir svītrota. |
| --- | --- |

1.

Atsauce uz maksimālo pieļaujamo ražas iznākumu 80 hektolitri ir svītrota.

| 2. | Iespēja apūdeņot vīnogulājus, kas paredzēti papildproduktu izgatavošanai, vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

2.

Iespēja apūdeņot vīnogulājus, kas paredzēti papildproduktu izgatavošanai, vairs nav spēkā.

| 3. | Īpašie ražas iznākuma ierobežojumi vīnogulājiem nesen iestādītos vīna dārzos nav mainījušies, bet šī informācija ir pārcelta uz H iedaļu (Papildnosacījumi). Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas E iedaļu un vienotā dokumenta 5. punkta 2. apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.

Īpašie ražas iznākuma ierobežojumi vīnogulājiem nesen iestādītos vīna dārzos nav mainījušies, bet šī informācija ir pārcelta uz H iedaļu (Papildnosacījumi). Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas E iedaļu un vienotā dokumenta 5. punkta 2. apakšpunktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Atsaucēm uz ražas iznākumu jābūt izteiktām tikai kilogramos no hektāra. Atsauce uz apūdeņošanu nav nepieciešama. Labāks veids, kā sistematizēt informāciju.

6.   Izmaiņas vīnogulāju šķirnēs, no kurām vīns iegūts

Apraksts:

| 1. | Tagad vīnogu šķirnes var būt tikai “Listán Blanco” (jeb “Palomino Fino”) un “Palomino”. Tas nozīmē, ka šķirnes “Pedro Ximenez” un “Moscatel” ir svītrotas un “Palomino” ir sadalīta divās šķirnēs, t. i., “Palomino” un Palomino Fino. |
| --- | --- |

1.

Tagad vīnogu šķirnes var būt tikai “Listán Blanco” (jeb “Palomino Fino”) un “Palomino”. Tas nozīmē, ka šķirnes “Pedro Ximenez” un “Moscatel” ir svītrotas un “Palomino” ir sadalīta divās šķirnēs, t. i., “Palomino” un Palomino Fino.

| 2. | Prasība par to, ka vismaz 60 % izmantoto vīnogu jābūt no vīna dārziem Jerez Superior apgabalā, ir svītrota |
| --- | --- |

2.

Prasība par to, ka vismaz 60 % izmantoto vīnogu jābūt no vīna dārziem Jerez Superior apgabalā, ir svītrota

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas F iedaļu un vienotā dokumenta 7. punktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Šā grozījuma pamatā ir tas, ka praksē izmanto tikai “Listán Blanco” (jeb “Palomino Fino”) un “Palomino” vīnogu šķirnes. Turklāt mērķis ir saglabāt “Manzanilla” vīnu identitāti.

Prasība par to, ka vismaz 60 % vīnogu jābūt no Jerez Superior apgabala, ir ierobežojums, kas praksē nozīmētu, ka pagos nosaukumus nevar norādīt uz “Manzanilla” vīnu etiķetēm, ja šie vīni iegūti no vīnogām, kuras 100 % apjomā audzētas pagos ārpus Jerez Superior apgabala..

7.   Redakcionāli grozījumi iedaļā par cēloņsakarību starp ģeogrāfisko apgabalu un vīnu kvalitāti

Apraksts:

Veikti redakcionāli uzlabojumi un mainīta informācijas struktūra, lai pienācīgi pamatotu saikni starp produkta īpašībām un noteikto apgabalu.

| 1. | Grozīta G.1. iedaļa (Cilvēkfaktori) un G.2. iedaļa (Dabas faktori).






  a) | Iedaļas nosaukums ir mainīts, aizstājot to ar nosaukumu G.1. (Faktori, kas raksturīgi ģeogrāfiskajam apgabalam) un apvienojot informāciju, kas iepriekš izklāstīta G.1. iedaļā (Cilvēkfaktori) un G.2. iedaļā (Dabas faktori), vienā grupā.
  Pamatojums:
  Labāks veids, kā sistematizēt informāciju, norādot ar ACVN “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” aizsargāto vīnu īpašās pazīmes. |
| --- | --- | --- |

1.

Grozīta G.1. iedaļa (Cilvēkfaktori) un G.2. iedaļa (Dabas faktori).

a)

Iedaļas nosaukums ir mainīts, aizstājot to ar nosaukumu G.1. (Faktori, kas raksturīgi ģeogrāfiskajam apgabalam) un apvienojot informāciju, kas iepriekš izklāstīta G.1. iedaļā (Cilvēkfaktori) un G.2. iedaļā (Dabas faktori), vienā grupā.

Pamatojums:

Labāks veids, kā sistematizēt informāciju, norādot ar ACVN “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” aizsargāto vīnu īpašās pazīmes.

| b) | Pievienota G.2. iedaļa (Aizsargāto vīnu raksturīgās īpašības, kuras atkarīgas galvenokārt vai vienīgi no ģeogrāfiskās vides).
  Pamatojums:
  Labāks veids, kā sistematizēt informāciju. |
| --- | --- |

b)

Pievienota G.2. iedaļa (Aizsargāto vīnu raksturīgās īpašības, kuras atkarīgas galvenokārt vai vienīgi no ģeogrāfiskās vides).

Pamatojums:

Labāks veids, kā sistematizēt informāciju.

| c) | Pievienota G.3. iedaļa (Cēloņsakarība starp ģeogrāfisko vidi un vīnu īpašībām). |
| --- | --- |

c)

Pievienota G.3. iedaļa (Cēloņsakarība starp ģeogrāfisko vidi un vīnu īpašībām).

Pamatojums:

Labāks veids, kā sistematizēt informāciju. Šī ir jauna iedaļa par saikni starp vīnu īpašībām un vidi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas G iedaļu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). Saikne netiek anulēta, jo grozījumi paredz tikai redakcionālus uzlabojumus tekstā.

8.   Izmaiņas iedaļā “prasības, ko piemēro regulatīvā padome”

Apraksts:

| 1. | Iedaļas nosaukums ir mainīts, aizstājot to ar nosaukumu H (PAPILDU NOSACĪJUMI). Atsauces uz procedūras prasībām vai vispārējiem tiesību aktiem visā iedaļā ir svītrotas.
  Pamatojums:
  Pašreizējais nosaukums “Prasības, ko piemēro Regulatīvā padome” neatbilst Eiropas Komisijas standartformām. Atsauces ir svītrotas, jo tām nav vietas produkta specifikācijā. |
| --- | --- |

1.

Iedaļas nosaukums ir mainīts, aizstājot to ar nosaukumu H (PAPILDU NOSACĪJUMI). Atsauces uz procedūras prasībām vai vispārējiem tiesību aktiem visā iedaļā ir svītrotas.

Pamatojums:

Pašreizējais nosaukums “Prasības, ko piemēro Regulatīvā padome” neatbilst Eiropas Komisijas standartformām. Atsauces ir svītrotas, jo tām nav vietas produkta specifikācijā.

| 2. | Grozīta H.1. iedaļa (Reģistri).
  Detalizētais reģistru saraksts ir svītrots un aizstāts ar atsauci uz Regulatīvās padomes procedūras noteikumos minētajiem reģistriem. Definētas darbības, ko veic operatori, kuriem jāreģistrējas Regulatīvajā padomē.
  Pamatojums:
  Veikti redakcionāli grozījumi saskaņošanai ar reģistriem Regulatīvās padomes procedūras noteikumos. |
| --- | --- |

2.

Grozīta H.1. iedaļa (Reģistri).

Detalizētais reģistru saraksts ir svītrots un aizstāts ar atsauci uz Regulatīvās padomes procedūras noteikumos minētajiem reģistriem. Definētas darbības, ko veic operatori, kuriem jāreģistrējas Regulatīvajā padomē.

Pamatojums:

Veikti redakcionāli grozījumi saskaņošanai ar reģistriem Regulatīvās padomes procedūras noteikumos.

| 3. | Grozīta H.2. iedaļa (Prasības, ko piemēro vīnogu ražošanai).






  a) | Atsauce uz 9. pantu 2003. gada 10. jūlija Likumā 24/2003 par vīnogulājiem un vīniem ir svītrota, jo šis tiesību akts ir atcelts. Iespēja apūdeņot vīnogulājus, kas paredzēti papildproduktu izgatavošanai, arī vairs nav spēkā. Apūdeņošanas iespēja ir attiecināta tikai uz vīnogulājiem, kuri paredzēti vīna stiprināšanai izmantotā spirta ražošanai, jo šie vīnogulāji nav paredzēti izmantošanai bāzes vīnu ražošanā.
  Pamatojums:
  Atsauce uz 9. pantu 2003. gada 10. jūlija Likumā 24/2003 par vīnogulājiem un vīniem ir svītrota, jo šis tiesību akts ir atcelts.
  Apūdeņošana ir iespējama tajā gadījumā, kad vīnogulāji ir paredzēti spirta ražošanai, jo tiem nepiemēro prasības, kas noteiktas aizsargātā vīna ražošanai. |
| --- | --- | --- |

3.

Grozīta H.2. iedaļa (Prasības, ko piemēro vīnogu ražošanai).

a)

Atsauce uz 9. pantu 2003. gada 10. jūlija Likumā 24/2003 par vīnogulājiem un vīniem ir svītrota, jo šis tiesību akts ir atcelts. Iespēja apūdeņot vīnogulājus, kas paredzēti papildproduktu izgatavošanai, arī vairs nav spēkā. Apūdeņošanas iespēja ir attiecināta tikai uz vīnogulājiem, kuri paredzēti vīna stiprināšanai izmantotā spirta ražošanai, jo šie vīnogulāji nav paredzēti izmantošanai bāzes vīnu ražošanā.

Pamatojums:

Atsauce uz 9. pantu 2003. gada 10. jūlija Likumā 24/2003 par vīnogulājiem un vīniem ir svītrota, jo šis tiesību akts ir atcelts.

Apūdeņošana ir iespējama tajā gadījumā, kad vīnogulāji ir paredzēti spirta ražošanai, jo tiem nepiemēro prasības, kas noteiktas aizsargātā vīna ražošanai.

| b) | Pievienota jauna c) apakšiedaļa (Ražas iznākumi). Šī informācija iepriekš bija iekļauta E iedaļā (Maksimālais ražas iznākums no hektāra).
  Pamatojums:
  Mainīta produkta specifikācijas struktūra, un specifikācija uzlabota. |
| --- | --- |

b)

Pievienota jauna c) apakšiedaļa (Ražas iznākumi). Šī informācija iepriekš bija iekļauta E iedaļā (Maksimālais ražas iznākums no hektāra).

Pamatojums:

Mainīta produkta specifikācijas struktūra, un specifikācija uzlabota.

| 4. | H.3. iedaļā (Reģistrētām vīna darītavām piemērojamās prasības) veiktas šādas izmaiņas:






  a) | Prasība vīna darītavām par minimālajiem krājumiem ir svītrota.
  Pamatojums:
  Šī prasība neietekmē kvalitāti un izraisa negodīgu diskrimināciju. |
| --- | --- | --- |

4.

H.3. iedaļā (Reģistrētām vīna darītavām piemērojamās prasības) veiktas šādas izmaiņas:

a)

Prasība vīna darītavām par minimālajiem krājumiem ir svītrota.

Pamatojums:

Šī prasība neietekmē kvalitāti un izraisa negodīgu diskrimināciju.

| b) | Prasība par fiziski nodalītām krājumu glabāšanas telpām vīniem, kuri atrodas bioloģiskās nogatavināšanas procesā un uz kuriem attiecas “Jerez-Xérès-Sherry” un “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” cilmes vietas nosaukumi, ir svītrota.
  Pamatojums:
  Šis jautājums attiecas uz procedūras kontroli un nav ar produktu saistīts nosacījums, kuru var sertificēt.
  Krājumiem, kuru bioloģiskā nogatavināšana notiek Sanlúcar de Barrameda, piešķir tikai “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” cilmes vietas nosaukumu. Tomēr vispārpieņemtā prakse ir daļu no šiem krājumiem, ja tie nav sertificēti kā “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, izmantot “Jerez-Xérès-Sherry” vīnu ražošanai. |
| --- | --- |

b)

Prasība par fiziski nodalītām krājumu glabāšanas telpām vīniem, kuri atrodas bioloģiskās nogatavināšanas procesā un uz kuriem attiecas “Jerez-Xérès-Sherry” un “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” cilmes vietas nosaukumi, ir svītrota.

Pamatojums:

Šis jautājums attiecas uz procedūras kontroli un nav ar produktu saistīts nosacījums, kuru var sertificēt.

Krājumiem, kuru bioloģiskā nogatavināšana notiek Sanlúcar de Barrameda, piešķir tikai “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” cilmes vietas nosaukumu. Tomēr vispārpieņemtā prakse ir daļu no šiem krājumiem, ja tie nav sertificēti kā “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, izmantot “Jerez-Xérès-Sherry” vīnu ražošanai.

| 5. | H.4. iedaļa (Iepildīšana pudelēs un marķēšana).






  a) | Kopumā ir mainīta informācijas struktūra un veikti redakcionāli uzlabojumi, bet saturā būtisku izmaiņu nav. Ir pievienota atsauce uz jaunu 3. pielikumu, kurā izklāstīti visi tiesību akti par marķēšanu.
  Pamatojums:
  Mainīta informācijas struktūra, lai nodrošinātu labāku produkta uzraudzību. |
| --- | --- | --- |

5.

H.4. iedaļa (Iepildīšana pudelēs un marķēšana).

a)

Kopumā ir mainīta informācijas struktūra un veikti redakcionāli uzlabojumi, bet saturā būtisku izmaiņu nav. Ir pievienota atsauce uz jaunu 3. pielikumu, kurā izklāstīti visi tiesību akti par marķēšanu.

Pamatojums:

Mainīta informācijas struktūra, lai nodrošinātu labāku produkta uzraudzību.

| b) | Iedaļa par prasību iepildīt vīnu pudelēs izcelsmes vietā ir paplašināta, paskaidrojot, ka šo prasību pamato nepieciešamība aizsargāt attiecīgo vīnu reputāciju, pastiprinot to specifisko īpašību un kvalitātes uzraudzību. Lai izmantotu iespēju piegādāt vīnu pārtikas rūpniecībai, kur to lieto kā sastāvdaļu, tagad vajadzīgas īpašas, Regulatīvās padomes apstiprinātas tvertnes un vīnu vairs nevar piegādāt nefasētā veidā, kā bija iepriekš norādīts tekstā.
  Pamatojums:
  Sīkāk izskaidrots pamatojums prasībai iepildīt vīnu pudelēs izcelsmes vietā, un mainīti noteikumi par vīna piegādi pārtikas rūpniecībai izmantošanai pārtikas produktu un dzērienu sastāvā. |
| --- | --- |

b)

Iedaļa par prasību iepildīt vīnu pudelēs izcelsmes vietā ir paplašināta, paskaidrojot, ka šo prasību pamato nepieciešamība aizsargāt attiecīgo vīnu reputāciju, pastiprinot to specifisko īpašību un kvalitātes uzraudzību. Lai izmantotu iespēju piegādāt vīnu pārtikas rūpniecībai, kur to lieto kā sastāvdaļu, tagad vajadzīgas īpašas, Regulatīvās padomes apstiprinātas tvertnes un vīnu vairs nevar piegādāt nefasētā veidā, kā bija iepriekš norādīts tekstā.

Pamatojums:

Sīkāk izskaidrots pamatojums prasībai iepildīt vīnu pudelēs izcelsmes vietā, un mainīti noteikumi par vīna piegādi pārtikas rūpniecībai izmantošanai pārtikas produktu un dzērienu sastāvā.

| c) | Pievienotas apakšiedaļas par vīna piegādi apstiprinātiem pārtikas rūpniecības uzņēmumiem un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, kā arī pārdošanu plašai sabiedrībai reģistrētu vīna darītavu telpās.
  Pamatojums:
  Šā grozījuma mērķis ir ļaut Regulatīvajai padomei pielāgot tradicionālās pārdošanas procedūras nozares vajadzībām.
  Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas H iedaļu un vienotā dokumenta 9. punkta a) apakšpunktu.
  Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). Konkrētāk, tas neparedz nekādas izmaiņas jau iepriekš noteiktajā prasībā par vīna iepildīšanu pudelēs tā izcelsmes vietā. |
| --- | --- |

c)

Pievienotas apakšiedaļas par vīna piegādi apstiprinātiem pārtikas rūpniecības uzņēmumiem un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, kā arī pārdošanu plašai sabiedrībai reģistrētu vīna darītavu telpās.

Pamatojums:

Šā grozījuma mērķis ir ļaut Regulatīvajai padomei pielāgot tradicionālās pārdošanas procedūras nozares vajadzībām.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas H iedaļu un vienotā dokumenta 9. punkta a) apakšpunktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula). Konkrētāk, tas neparedz nekādas izmaiņas jau iepriekš noteiktajā prasībā par vīna iepildīšanu pudelēs tā izcelsmes vietā.

9.   Par kontroli atbildīgās struktūras

Apraksts:

Šajā iedaļā ir veikti šādi grozījumi — par attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kompetento iestādi un saikni, kas sniedz informāciju par kontroles struktūru, kurai uzdots pārbaudīt atbilstību produkta specifikācijai.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas I iedaļu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Informācijas atjaunināšana.

10.   Grozījumi 2. Pielikumā (Cilmes vietas nosaukumā definēto pagos nosaukumu saraksts).

Apraksts:

| 1. | Šis pielikums ir pārdēvēts par 2. PIELIKUMU (Pagos (mazāko ģeogrāfisko vienību) saraksts noteiktajā apgabalā). |
| --- | --- |

1.

Šis pielikums ir pārdēvēts par 2. PIELIKUMU (Pagos (mazāko ģeogrāfisko vienību) saraksts noteiktajā apgabalā).

| 2. | Saraksts ir paplašināts, iekļaujot tajā visus Regulatīvās padomes noteiktos pagos. |
| --- | --- |

2.

Saraksts ir paplašināts, iekļaujot tajā visus Regulatīvās padomes noteiktos pagos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. pielikumu un vienotā dokumenta 6. punktu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Termini ir saskaņoti ar tiem terminiem, kuri lietoti attiecīgajos spēkā esošajos tiesību aktos. Ir pievienota informācija, kas nosaka visu mazāko ģeogrāfisko vienību ģeogrāfiskās robežas. Šī robežu noteikšana tika veikta 2015. gadā, un kopš tā laika ir iespējams sertificēt vīnogu izcelsmi.

11.   Pievienots 3. PIELIKUMS.

Apraksts:

Ir pievienots jauns 3. PIELIKUMS (“Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” aizsargāto vīnu marķēšana).

Produkta specifikācijai 3. pielikums ir pievienots kā jauns teksts, un attiecīgi ir grozīts vienotā dokumenta 9. punkts.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Pievienoti jauni marķējuma dati, un mainīts iepriekšējā produkta specifikācijas versijā iekļauto datu sadalījums grupās.

Šajā grozījumā ir noteikta obligātā informācija, piemēram, aizsargātais nosaukums, attiecīgās vīna darītavas identitāti apliecinošā informācija un vīna veids, un fakultatīvā informācija, piemēram, zīmols, atsauces uz vīna izturēšanas kategorijām, krāsa, pagos un citi aprakstoši apzīmējumi, kurus var lietot, ievērojot attiecīgo spēkā esošo tiesības aktu noteikumus.

12.   Papildu pārejas noteikumi

Apraksts:

Paredzēti papildu pārejas noteikumi dažu produkta specifikācijas prasību izpildei.

Tie ir jauni produkta specifikācijas papildinājumi un neietekmē vienoto dokumentu.

Tas ir standarta grozījums, jo neatbilst nevienam no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem (vienotā TKO regula).

Pamatojums:

Konkrētu grozījumu ieviešanai produkta specifikācijā būs vajadzīgs zināms laiks.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Manzanilla

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Desertvīns |
| --- | --- |

1.

Desertvīns

4.   Vīna(u) apraksts

Desertvīni

ĪSS APRAKSTS

Vīni, kas aizsargāti ar cilmes vietas nosaukumu “Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, tradicionāli dēvēti par “Manzanilla” vīniem, ir generoso (stiprinātie) vīni, kuru īpašības izriet no īpašā bioloģiskā nogatavināšanas procesa, kuru ne mazāk kā divu gadu garumā veic vīna darītavās Sanlúcar de Barrameda pašvaldības teritorijā.

“Manzanilla” vīna krāsa ir no salmu dzeltenas līdz dzintardzeltenai, un tam ir savdabīgs aromāts un garša, ko piešķir bioloģiskais nogatavināšanas process.

Vīnu tipiskās īpašības izriet no tā, ka viss nogatavināšanas process notiek zem flor rauga slāņa vai plēves.

Šajos vīnos cukura saturs nedrīkst būt mazāks par 4 gramiem uz litru, un spirta tilpumkoncentrācija tajos nedrīkst būt mazāka par 15 %, bet arī ne augstāka par 17 %.

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 15

Minimālais kopējais skābums miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālā kopējā sēra dioksīda koncentrācija (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Apjoms, kurā drīkst ražot vīnus, uz kuriem šis apzīmējums attiecināms, nepārsniedz 70 litrus vīna no 100 kg vīnogu.

Visi vīna krājumi, kas ir izturēšanas procesā, jāuzglabā ozolkoka mucās, kuru tilpums nepārsniedz 1 000 litrus. Visiem vīniem, lai tos varētu laist tirgū, jābūt izturētiem vidēji vismaz divus gadus.

Vīnus var stiprināt ar vīna spirtu jebkurā ražošanas un izturēšanas procesa posmā.

Paskābināšanai var pievienot kalcija sulfātu, ievērojot attiecīgajos spēkā esošajos tiesību aktos noteiktos ierobežojumus.

b.   Maksimālais ražas iznākums

11 428 kilogrami vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals aptver platības, kas atrodas Sanlúcar de Barrameda, Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real, Chiclana de la Frontera un Lebrija pašvaldību teritorijās, kā arī San José del Valle pašvaldības teritoriju, ko austrumos norobežo 5° 49’ meridiāns uz rietumiem no Griničas un ziemeļos — 36° 58’ ziemeļu paralēle.

Aizsargātajiem vīniem jābūt izturētiem vīna darītavās, kas atrodas Sanlúcar de Barrameda pašvaldības teritorijā.

7.   Vīnogulāju šķirne vai šķirnes, no kurām vīni iegūti

| | “PALOMINO” |
| --- | --- |

“PALOMINO”

| | “PALOMINO FINO — LISTÁN BLANCO” |
| --- | --- |

“PALOMINO FINO — LISTÁN BLANCO”

8.   Saiknes vai saikņuapraksts

Desertvīns

Flor rauga metodes un solera sistēmas izveidei ir vēsturiski iemesli, kas saistīti ar Sanlúcar de Barrameda seno vīndarības tradīciju un unikālo ģeogrāfisko atrašanās vietu. Vīnogulāju audzēšanas metodes un centieni noteikt vispiemērotākos vides apstākļus bioloģiskās nogatavināšanas procesam vīna darītavā ir radījuši vīnus ar izcilu terroir, kurus lielā mērā ietekmējušas Sanlúcar raksturīgā unikālā flor rauga īpatnības. Jūras tuvums un augstais mitrums veicina intensīvu rauga darbību ilgā laika periodā, piešķirot “Manzanilla” vīniem to unikālās īpašības.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids — iepildīšana pudelēs noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Lai nodrošinātu vīnu specifisko īpašību un kvalitātes saglabāšanu un novērstu iespējamu organoleptisko īpašību pasliktināšanos, kas rodas, transportējot vīnus uz citiem apgabaliem, iepildīšana pudelēs jāveic noteiktajā ražošanas apgabalā.

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto vīnu etiķetēm jāatbilst attiecīgo spēkā esošo tiesību aktu noteikumiem, kā arī šīs produkta specifikācijas 3. pielikumam. Tas attiecas gan uz obligāto, gan fakultatīvo informāciju uz etiķetēm.

Uz pudelēm jābūt Regulatīvās padomes izsniegtiem kvalitātes zīmogiem vai sekundārām etiķetēm ar atšķirības zīmi un burtciparu identifikācijas kodu saskaņā ar Regulatīvās padomes noteikumiem. Lielāko ģeogrāfisko vienību “Andalūzija” [Andalucia] var norādīt pēc izvēles.

Saite uz produkta specifikāciju

https://lajunta.es/3vpjr

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---