# Eiropas Savienības C 168/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 168 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 16. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 168

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 16. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| 2019/C 168/01 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Cīņa pret naida runu un naida noziegumiem | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| 2019/C 168/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni | 4 |
| | ATZINUMI |
| 2019/C 168/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Mākslīgais intelekts Eiropai | 11 |
| 2019/C 168/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja | 15 |
| 2019/C 168/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Veselības nozares digitalizācija | 21 |
| 2019/C 168/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Virzībā uz Astoto vides rīcības programmu | 27 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

2019/C 168/01

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Cīņa pret naida runu un naida noziegumiem

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

2019/C 168/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni

4

ATZINUMI

2019/C 168/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Mākslīgais intelekts Eiropai

11

2019/C 168/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja

15

2019/C 168/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Veselības nozares digitalizācija

21

2019/C 168/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Virzībā uz Astoto vides rīcības programmu

27

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | Reģionu komiteja |
| 2019/C 168/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Radošā Eiropa un jauna Eiropas darba kārtība kultūrai | 37 |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| 2019/C 168/08 | Eiropas Reģionu komitejasatzinums par tematu Programma izglītības, apmācības, jaunatnes unsporta jomā Erasmus | 49 |
| 2019/C 168/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums regulai par Eiropas Robežu un krasta apsardzi | 74 |
| 2019/C 168/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Ceļu satiksmes drošība un automatizēta mobilitāte | 81 |
| 2019/C 168/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu | 91 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

Reģionu komiteja

2019/C 168/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Radošā Eiropa un jauna Eiropas darba kārtība kultūrai

37

REĢIONU KOMITEJA

2019/C 168/08

Eiropas Reģionu komitejasatzinums par tematu Programma izglītības, apmācības, jaunatnes unsporta jomā Erasmus

Erasmus

49

2019/C 168/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums regulai par Eiropas Robežu un krasta apsardzi

74

2019/C 168/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Ceļu satiksmes drošība un automatizēta mobilitāte

81

2019/C 168/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu

91

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/1

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu “Cīņa pret naida runu un naida noziegumiem”

(2019/C 168/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK),

| — | būdama dziļi satriekta un apbēdināta par Gdaņskas mēra un RK locekļa Paweł Adamowicz – patiesa eiropieša, kurš veicināja un aizstāvēja brīvības, solidaritātes, demokrātijas, sociālās iekļaušanas un cieņas vērtības, – slepkavību, |
| --- | --- |

—

būdama dziļi satriekta un apbēdināta par Gdaņskas mēra un RK locekļa Paweł Adamowicz – patiesa eiropieša, kurš veicināja un aizstāvēja brīvības, solidaritātes, demokrātijas, sociālās iekļaušanas un cieņas vērtības, – slepkavību,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā RK 2019. gada 6. februāra atzinumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā RK 2019. gada 6. februāra atzinumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”,

| — | ņemot vērā RK 2016. gada 15. jūnija pašiniciatīvas atzinumu “Vēršanās pret radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu: preventīvie mehānismi vietējā un reģionālajā līmenī”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā RK 2016. gada 15. jūnija pašiniciatīvas atzinumu “Vēršanās pret radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu: preventīvie mehānismi vietējā un reģionālajā līmenī”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2019. gada 30. janvāra debates par tematu “Cīņa pret naidpilnu klimatu un fizisku vardarbību pret demokrātiski ievēlētiem pilnvarotajiem pārstāvjiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2019. gada 30. janvāra debates par tematu “Cīņa pret naidpilnu klimatu un fizisku vardarbību pret demokrātiski ievēlētiem pilnvarotajiem pārstāvjiem”,

| — | ņemot vērā darbu, ko veikusi ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veikusi ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos,

| — | ņemot vērā nepieciešamību padziļināt dialogu ar cilvēkiem, tostarp saistībā ar pašreizējām un nākamajām vēlēšanām vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nepieciešamību padziļināt dialogu ar cilvēkiem, tostarp saistībā ar pašreizējām un nākamajām vēlēšanām vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī,

| 1. | pauž dziļas bažas par naida runas un naida noziegumu pieaugumu un publiskā diskursa deģenerāciju, kas Eiropas Savienībā (ES) rada dažādu veidu vardarbību, ekstrēmismu, propagandu un neiecietību un vēršas pret pašu Eiropas projekta pamatu; Bažas rada tas, ka dažādās valstīs vēlēti pārstāvji, pildot savus demokrātijas uzdevumus, saskaras ar nepieļaujamu spiedienu. Populisms un nedemokrātiski spēki izaicina demokrātiju un līdz ar to var vājināt tās darbību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ES pamatā ir kopīgs pamatvērtību kopums, kas ietver cilvēka cieņu un nediskrimināciju, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, kā arī vārda brīvību, kā noteikts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā un ES Pamattiesību hartas 11. pantā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sagaida, ka Eiropas, valstu, reģionālais un vietējais pārvaldības līmenis, plašsaziņas līdzekļi, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ekonomikas dalībnieki un individuālie iedzīvotāji ievēros šīs vērtības, jo tās veido pamatu savstarpējai uzticībai un izpratnei un ir atvērtas un demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka naidpilna retorika šķeļ mūsu sabiedrību, rada bailes un radikalizāciju, nomelno un dehumanizē cilvēkus un var izraisīt smagus nodarījumus. Tā grauj mūsu visu kopīgo mērķi – stipru Eiropu, ko vieno daudzveidība, miers un kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina visus pārvaldības līmeņus veikt pasākumus, lai novērstu un aizsargātu iedzīvotājus no vardarbības, aizskārumiem, naida runas un naida noziegumiem; stingri aicina arī visas politiskās partijas kā efektīvas demokrātijas veidotājas atturēties no naida runas un propagandas izmantošanas politisku priekšrocību gūšanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka reģionālie un vietējie politiķi, jo īpaši mēri un vietējo pašvaldību deputāti, būdami iedzīvotāju tuvumā, biežāk kļūst par naida un fiziskas vardarbības upuriem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka kopā ar daudzām pilsoniskās sabiedrības vietējām un reģionālām iniciatīvām un pārstāvjiem viņi ir neiecietības apkarošanas avangardā, un vienlaikus viņiem ir pienākums un atbildība cīnīties pret vardarbīgu uzvedību un naida runu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visas ES dalībvalstis un visus pārvaldības līmeņus veikt ieguldījumus izglītībā un uzlabot iedzīvotāju izpratni par savstarpējas cieņas nepieciešamību un nopietnajiem riskiem, kurus indivīdiem, sabiedrībai un demokrātijai rada naida runa un naida noziegumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina veicināt atbildīgu interneta lietošanu un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, lai iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem, sniegtu zināšanas un spēju atpazīt naida runu un naida noziegumus un vērsties pret tiem tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina visus sociālos plašsaziņas līdzekļus un interneta platformas uzņemties kopīgu atbildību, lai veicinātu un atvieglotu vārda brīvību, taču vienlaikus vērsties pret naida runu un naida noziegumiem saskaņā ar Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē, par ko Eiropas Komisija 2016. gada maijā vienojās ar Facebook, Twitter, Microsoft un YouTube, un mudina arī ieviest efektīvus instrumentus, lai darītu galu anonimitātei un apturētu viltus kontus, kā arī uzraudzītu tumšo tīmekli, ko bieži izmanto radikāla satura izplatīšanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai Eiropas Komisijas 2019. gada 4. februārī publiskoto ceturto novērtējuma ziņojumu par ES Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē. Norāda, ka 72 procentos gadījumu iesaistītie IT uzņēmumi uz norādēm par naida runu ir reaģējuši, saturu dzēšot. Vienlaikus pauž nožēlu, ka rādītājs, kas liecina par atgriezenisko saiti ar lietotājiem, ir nokrities līdz 65,4 %. Tāpēc uzskata, ka būtu jāapsver iespēja Rīcības kodeksā paredzēto brīvprātīgo pieeju papildināt ar regulatīviem ES līmeņa pasākumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina uzlabot sadarbību un komunikāciju starp visiem pārvaldības līmeņiem, policiju, prokuratūru un tiesu iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai jau agrīnā posmā identificētu naida runu un naida noziegumus, īstenot atbilstošus pasākumus, lai to novērstu un apkarotu, un nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu, notiesāšanu un soda piemērošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir būtiski katrā dalībvalstī sadarbībā ar ES iestādēm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām izveidot trauksmes sistēmu, nodrošinot atbalstu un norādes, lai paziņas vai ģimene varētu ātri un viegli vērsties pēc palīdzības, ja kāda persona sāk izrādīt noslieci uz vardarbīgu ekstrēmismu un naida noziegumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina nodrošināt atbalstu un solidaritāti visiem naida runas un naida noziegumu upuriem un lieciniekiem un mudina viņus ziņot par šādu rīcību attiecīgajām iestādēm, kurām jānodrošina cietušo un liecinieku aizsardzība; aicina ieviest pasākumus un mehānismus, lai veicinātu krimināltiesību iestāžu efektīvāku sadarbību ar cietušajiem, pilsonisko sabiedrību un sabiedrībā balstītām organizācijām šī jautājuma risināšanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka esošie instrumenti nav nodrošinājuši cilvēktiesību un cilvēka cieņas pilnīgu aizsardzību, tādēļ aicina dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī ar ES, lai saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem (1) izstrādātu efektīvus tiesību aktus un instrumentus cīņai pret naida runas izplatīšanu un kūdīšanu uz naida noziegumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropadomes priekšsēdētājam un ES Padomes prezidentvalstij Rumānijai un ES politiskajām grupām. |
| --- | --- |

16.

Briselē, 2019. gada 7. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Saskaņā ar ES augsta līmeņa grupu rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos pamatnostādnēm.

1

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/4

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni”

(2019/C 168/02)

| Ziņotāja: | Birgitta SACRÉDEUS (SE/PPE), Dālarnas landstinga locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni
  COM(2018) 306 final |

Ziņotāja:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/PPE), Dālarnas landstinga locekle

Atsauces dokuments:

Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni

COM(2018) 306 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas skaidro norādi, ka pētniecība un inovācija arī turpmāk būs ES prioritāte, un ierosinājumu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā šai jomai pievērsties vairāk, bet norāda arī, ka valdībām visos līmeņos – ES, valsts, reģionālajā un vietējā – ir jāstrādā kopā, lai sasniegtu programmas mērķus. Komiteja piekrīt Komisijas secinājumam, ka problēmas, ar kurām saskaras Eiropa, nozīmē, ka mums jāizstrādā jauna pieeja pētniecībai un inovācijai, un šajā nolūkā savukārt vajadzīga reģionu, dalībvalstu un Komisijas kopīga pieeja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgi dalībnieki efektīvu reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru veidošanā, piemēram, reģionālo pārdomātas specializācijas stratēģiju (RIS3) izstrādē. Ir svarīgi jaunajā programmā, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta programmās norādīt uz publisko sektoru un tā funkciju būt ne tikai par pētniecības un inovācijas labumguvēju, bet arī aktīvu dalībnieku, kas pats piedalās pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver: lai gūtu patiesu izpratni par šīm ar konkrētu vietu saistītajām, integrētajām un iekļautajām ekosistēmām, ir vajadzīgas plašākas definīcijas un izpratne par reģionālajām ekosistēmām un inovācijas centriem – tostarp Eiropas digitālās inovācijas centru tīkla veidošanu –, kurās būtu skaidri atzītas un iekļautas valstu iestādes, vietējās un reģionālās pašvaldības, uzņēmumi, nevalstiskais publiskais sektors, universitātes un augstākās izglītības iestādes, pilsoniskā sabiedrība un bezpeļņas sektors, iedzīvotāji un pētniecības un inovācijas galalietotāji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka pastāv tieša korelācija starp mazāk attīstīto reģionu attīstības līmeni un zemiem ieguldījumiem inovācijā un pētniecībā. Pētniecības un inovācijas rezultāti ir cieši saistīti ar pētniecības infrastruktūru, tāpēc ir jāstimulē tās attīstība, un šai nolūkā daļa no ES līdzekļiem, piemēram, struktūrfondi vai “Apvārsnis Eiropa”, būtu jānovirza Eiropas Savienības apgabaliem ar nopietnām bezdarba radītām sociāli ekonomiskās attīstības problēmām, tālākajiem reģioniem un reģioniem, kuros ir būtiska un pastāvīga dabiska vai demogrāfiska atpalicība (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioniem); |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina tiesību aktos, kas tiks pieņemti galīgajā versijā, iekļaut reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru precīzu definīciju, kas ļaus šīs ekosistēmas patiešām ņemt vērā visu turpmākās pamatprogrammas atzaru īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka inovācija ir svarīgs izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības faktors un ka ar turpmāko ES pētniecības un inovācijas finansējumu līdzsvaroti jāaptver viss pētniecības un inovācijas process, sākot ar fundamentālajiem pētījumiem un uz dažādu sistēmas dalībnieku iepriekš kopīgi noteiktām vajadzībām orientētiem pētījumiem līdz izstrādei un inovācijai, rezultātu izplatīšanai un izmantošanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka valsts atbalsta noteikumi jāvienkāršo vēl vairāk, lai būtu vieglāk kombinēt dažādas ES programmas. Tas ir svarīgi, lai novērstu reģionālās atšķirības līdzdalības jomā un pavērtu iespējas sekmīgai pētniecības un inovācijas darbībai; šajā saistībā uzskata, ka programmām un pasākumiem, kurus līdzfinansē no dažādiem fondiem un kuru pamatā ir pamatprogrammas instrumenti un procedūras, ir jābūt īstenojamiem atbilstīgi pamatprogrammas tiesiskajam regulējumam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka programma “Apvārsnis Eiropa”jākoncentrē uz to jomu finansēšanu, kurām ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība, piemēram, ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un ka tādēļ par prioritāti jāizvirza uz vairāku savstarpēji papildinošu ieinteresēto personu sadarbību balstīti pētniecības un inovācijas projekti, jo tie ir ļoti piemēroti šādam nolūkam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka sabiedrības problēmas, īpaši saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, var atrisināt tikai ar augstāku un vērienīgāku mērķu noteikšanu vispārējā Eiropas līmenī un tās jārisina ar visu ieinteresēto personu – tostarp pilsētu un reģionu – koordinētiem un mobilizētiem centieniem plašākā mērogā nekā atsevišķi pētniecības projekti; norāda arī, ka šādam darbam salīdzinājumā ar programmu “Apvārsnis 2020”vajadzīga ilgāka termiņa perspektīva, kas savukārt nozīmē, ka programmas struktūra jāizstrādā tā, lai varētu saņemt ilgtermiņa finansējumu; |
| --- | --- |

9.

Eiropas izdevība ieguldīt nākotnē

| 10. | piekrīt, ka Eiropa ir spēcīgā pozīcijā augstas kvalitātes pētniecības jomā, bet ir jāpieliek aktīvākas un lielākas pūles, lai rezultātus pārvērstu jauninājumos un lietojumos, kas ir spējīgi sekmēt ilgtspējīgu attīstību un izaugsmi, un ka pētniecībai, inovācijai un izstrādei būtu jāierāda redzama vieta programmā “Apvārsnis Eiropa”, vienlaikus gādājot, ka visi inovācijas procesa posmi tiek stiprināti līdzsvarotā veidā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ņemot vērā Subsidiaritātes jautājumu darba grupas secinājumus, mudina pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības stratēģiskās plānošanas darbā un citās pārvaldības struktūrās, kas vadīs programmas “Apvārsnis Eiropa”īstenošanu, un šajā kontekstā ņemt vērā reģionālās pārdomātas specializācijas stratēģijas; tāpat arī uzskata, ka, vērtējot programmas un projektus, par jēdziena “ietekme”pamatelementu jāatzīst arī teritoriālā ietekme (1); |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pētniecība un inovācija notiek gan uzņēmumos, gan publiskajā sektorā ar vietējā un reģionālā līmeņa finansējumu. Atzinīgi vērtējams tas, ka atjauninātajā programmā iekļauti konkrēti pasākumi, ar ko paredzēts atbalstīt publiskā sektora ieguldījumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | piekrīt, ka viens no galvenajiem priekšnoteikumiem ES pētniecības un inovācijas spēju nostiprināšanai ir esošo instrumentu izmantojuma uzlabošana un efektīvāka koordinēšana, kā Komiteja jau norādījusi iepriekš, un ka īpaši svarīgi ir kohēzijas politiku koordinēt ar pētniecības un inovācijas politiku, vienlaikus dodot dalībvalstīm nepieciešamo rīcības brīvību izraudzīties prioritātes atbilstoši savām vajadzībām. Šajā nolūkā ir jāpieņem pasākumi, kas ļautu novērst un jebkurā gadījumā kompensēt nevienlīdzības pieaugumu starp tām pilsētām un reģioniem, kuri saņem būtisku finansējumu no pētniecības un inovācijas pamatprogrammas un kuru budžets palielināsies, un pārējām pilsētām un reģioniem, kuri kohēzijas politikas budžeta samazinājuma dēļ saņems mazāku finansējumu (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīmē, ka viscaur Eiropā ir jāizmanto visi labumi, ko dod ieguldījumi digitālajās tehnoloģijās un platformās. Šajā ziņā programmai “Digitālā Eiropa”kā stabilai ieguldījumu un attīstības programmai ir izšķirīga nozīme vajadzīgo un radīto iespēju izmantošanā un līdz ar to arī pilnīgi funkcionējoša vienotā tirgus izveidē. RK uzsver, ka ir svarīgi izveidot digitālās inovācijas centru tīklu ar pietiekamu pārstāvību visos reģionos (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtētu plaši izvērstas debates, kurās, balstoties uz empīrisku analīzi un argumentiem par pasaulē notiekošām pārmaiņām, spriestu par attiecībām starp pētniecību un inovāciju un sabiedrību, kā arī par visu veidu mijiedarbību starp tām, un par to, ko šīs pārmaiņas nozīmē gan akadēmiskajām aprindām, gan sabiedrībai kopumā un kādus jaunus uzdevumus tās nesīs visiem pētniecības un inovācijas ekosistēmas dalībniekiem visos līmeņos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vēlas uzsvērt Eiropas reģionu absolūti izšķirošo nozīmi rūpniecībā un vērst uzmanību uz RK nostāju attiecībā uz rūpniecības politiku (4); |
| --- | --- |

16.

Atjaunota programma spēcīgākai Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmai

| 17. | piekrīt uzskatam, ka pētniecību un inovācija ir darbības ekosistēmā, kurā dažādas ieinteresētās personas satiekas un sadarbojas, lai izveidotu vitālu un dinamisku vidi, bet, lai izstrādātu veiksmīgas stratēģijas, ir svarīgi ņemt vērā arī šo ekosistēmu vietējo un reģionālo daudzveidību. Tādēļ vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ir nepārprotama pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka viscaur ES politikā ir ārkārtīgi svarīgi, lai visās galvenajās ES programmās un reģionālo ekosistēmu partnerībās tiktu integrēta digitalizācija, pētniecība un inovācija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | piekrīt, ka ir svarīgi izmantot Eiropas reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru īpašās iezīmes, lai optimizētu to funkcionalitāti, taču uzskata arī, ka jāatzīst vietējo un reģionālo ieinteresēto personu, piemēram, pilsētu un reģionu pašvaldību – gan kā inovācijas radītāju, gan kā tās veicinātāju un galalietotāju –, nozīme šajās ekosistēmās, un tā ir jāņem vērā, izstrādājot Eiropas pētniecības un inovācijas politiku (5); |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiesaista pētniecības un inovācijas programmu izstrādē un pārvaldībā (6). Pētniecības un inovācijas nozīme visās politikas jomās un dažādos sabiedrības sektoros ir nenovērtējama, taču, lai pilnībā sasniegtu atjaunotās programmas mērķus un patiešām stiprinātu šīs ekosistēmas, visos apstākļos ir svarīgi ņemt vērā ne tikai lejupējus, bet arī augšupējus virzītājspēkus šajās sistēmās. Tādējādi savukārt tiks nodrošināts, ka programma aptver un veicina ne tikai “atvērto zinātni”, bet arī “atvērto inovāciju”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka panākumu atslēga gan attiecībā uz zināšanu attīstību kopumā, gan zināšanu pārnesi un pētniecības un inovācijas rezultātu īstenošanu ir vietējo un reģionālo inovācijas ekosistēmu stratēģiskāka izmantošana, vairāk uzsverot un izmantojot kompleksos sadarbīgos pētniecības un inovācijas procesus, kurus šo ekosistēmu ietvaros veido ar četrkāršām un pieckāršām spirāles struktūrām, tāpat kā spēcīga sinerģija starp dažādiem finansēšanas instrumentiem un dažādu politikas jomu, piemēram, kohēzijas politikas un pētniecības un inovācijas politikas, kombinēšana; |
| --- | --- |

21.

Pamata publisko ieguldījumu nodrošināšana un privāto ieguldījumu stimulēšana

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir palielināti, piešķirot aptuveni 100 miljardus EUR programmai “Apvārsnis Eiropa”un citām programmām daudzgadu finanšu shēmā, bet uzsver: lai šie ieguldījumi dotu labus rezultātus, ir svarīgi pārskatīt un vienkāršot valsts atbalsta noteikumus ar mērķi panākt inovācijai labvēlīgu regulējumu, kas ļautu kombinēt dažādus finansējuma veidus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stingri atbalsta programmā “Apvārsnis Eiropa”minēto Eiropas partnerības pieeju – svarīgu instrumentu, ar ko atbalstīt augšupējus projektus, kurus izstrādā reģionālo ekosistēmu un inovāciju centru konsorciji un kurus finansē no kombinētiem programmas “Apvārsnis Eiropa”fondiem, citām ES programmām, kā arī no valstu, reģionālā un vietējā līmeņa publiskajiem un privātajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības finansē pētniecību un inovāciju un tādējādi arī daļu no publiskajiem ieguldījumiem, tomēr piekrīt, ka pozitīva ir rīcība mudināt dalībvalstis īstenot vērienīgākus pasākumus, lai līdz 2020. gadam sasniegtu mērķi ieguldīt pētniecībā un inovācijā 3 % no IKP, kā arī uzlabot nosacījumus privātiem ieguldījumiem un mudināt arī uzņēmumus pielikt lielākas pūles; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīmē, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”noteikts, ka ir attaisnojami īpaši pasākumi, kas paredzēti ES tālākajiem reģioniem un kas, ņemot vērā šo reģionu strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli, ir vērsti uz to piekļuvi ES horizontālajām programmām. RK pauž nožēlu, ka izskatāmajā ierosinātajā tekstā nav noteikts līdzīgi, tādēļ programmā būs grūti ņemt vērā šo reģionu īpašās vajadzības un unikālo potenciālu būt izmēģinājuma lauciņiem pētniecībai un inovācijai tādās jomās kā bioekonomika un klimata pārmaiņas saskaņā ar to pārdomātas specializācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | īpaši vēlas uzsvērt, ka, piedaloties Eiropas konsorcijos, vietējās un reģionālās pašvaldības ir veikušas ievērojamus ieguldījumus Eiropas pētniecības un inovācijas infrastruktūrā. Tas ir vēl viens piemērs tam, cik lielā mērā pētniecība un inovācija ir saistītas ar konkrētu atrašanās vietu un iekļautas vietējā un reģionālā kontekstā, un tam, ka jādara vairāk, lai minēto konsorciju pieejamību nodrošinātu lielākam skaitam lietotāju no visas ES un reģioniem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir pareizi Eiropas struktūrfondus un Sociālo fondu izmantot, lai reģioniem palīdzētu piedalīties inovācijas virzītā ekonomikas un sociālajā attīstībā un ilgtspējīgā izaugsmē, un uzskata, ka īpaši svarīgi ir radīt sinerģiju starp programmu “Apvārsnis Eiropa”, InvestEU fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, programmu Erasmus+, Digitālo programmu Eiropai, kopējo lauksaimniecības politiku un kosmosa programmu; Šāda sinerģija var veicināt fondu saskaņotību, papildināmību un savietojamību, vienlaikus dodot priekšroku uz līdzveidošanu balstītai pieejai un stiprinot teritoriālās saiknes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē pasākumus, ar ko nodrošina piekļuvi riska kapitālam, paplašinot VentureEU iniciatīvu, lai tā kļūtu par Eiropas fondu, un atzinīgi vērtē arī priekšlikumu pārskatīt spēkā esošos noteikumus, izmantojot kapitāla tirgu savienības iniciatīvu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tomēr stingri iebilst pret to, ka par iespēju novirzīt programmai “Apvārsnis Eiropa”daļu no kohēzijas politikas līdzekļiem sistemātiski lemj dalībvalstis; stingri uzstāj, lai par šādu iespēju lemtu attiecīgā vadošā iestāde un lai šo līdzekļu mobilizēšanas noteikumi būtu pieņemti saskaņā ar attiecīgās iestādes un Komisijas savstarpēju vienošanos un garantētu šo līdzekļu atgriešanos attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda uz arvien pieaugošo Eiropas Investīciju bankas nozīmi pētniecības un inovācijas atbalstīšanā ar finanšu instrumentiem. Šāda tendence garantē, ka subsīdijas arvien vairāk tiek papildinātas ar citiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

30.

Tiesiskā regulējuma pielāgošana, lai veicinātu inovāciju

| 31. | piekrīt, ka noteikumi un tiesiskais regulējums Eiropas un valstu līmenī ir jāanalizē, pamatojoties uz novērtējumu par to ietekmi uz inovāciju. Ļoti atzinīgi vērtējami centieni īstenot konkrētu inovācijas veicināšanas pasākumu, proti, izveidot piemēru apkopojumu, kas īpaši paredzēts publiskajam sektoram, it īpaši vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai atvieglotu novatorisku iepirkumu un valsts un privātā sektora partnerības, tādējādi uzlabojot to spējas darboties kā jomas līderiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu vienkāršot valsts atbalsta noteikumus, kā arī citus atbalsta pasākumus, piemēram, kopīgos standartus pētniecības un inovācijas projektu kvalitātes novērtēšanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka saskaņotas vadlīnijas attiecībā uz pētniecības ētikas regulējumu būtu īpaši svarīgas, lai atvieglotu sadarbīgu pētniecību un inovāciju veselības aprūpes, izglītības un sociālā darba jomā, kā arī starpdisciplīnu pētījumus, kas koncentrējas uz cilvēkiem un uzvedību. Tas atvieglotu pārrobežu klīnisko un praktisko pētniecību un inovāciju, kas ietver vairāku ieinteresēto personu sadarbību, gadījumos, kad valstu regulējums un prasības šobrīd atšķiras un tādēļ ir sarežģīti, piemēram, visiem dalībniekiem saskaņot valstu, reģionālās un vietējās pētniecības ētikas pārbaudi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē iespēju izmantot “izcilības zīmoga”apzīmējumu “Apvārsnis Eiropa ”projektiem, lai nodrošinātu tiem struktūrfondu finansējumu, taču uzsver, ka tai vienmēr jābūt brīvprātīgai dalībvalstu un reģionu rīcībai – piešķirt struktūrfondu līdzekļus projektiem, kurus īsteno programmas “Apvārsnis Eiropa”ietvaros, un ka lēmumu par šādu rīcību jāpieņem attiecīgajām reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

34.

Eiropai jāieņem vadošā pozīcija tirgu veidojošas inovācijas jomā

| 35. | atzinīgi vērtē ierosinājumu izveidot Eiropas Inovācijas padomi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka padomes darbības jomā jāizceļ vai pietiekami jāatbalsta arī agrīna posma inovācija un sadarbības projekti, kā arī jāiekļauj sociālās un sabiedrības inovācijas, tostarp pakalpojumu inovācijas, kas lielā mērā notiek pilsētās un reģionos: tur tiek radīti jauni pakalpojumi, uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas, kas atbilst sabiedrības vajadzībām plašā nozīmē, un sabiedrisko pakalpojumu digitalizācija paver iespējas revolucionārām inovācijām (8); |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka milzīgs revolucionāras inovācijas potenciāls piemīt ne tikai uzņēmējdarbībai, bet vismaz tikpat lielā mērā arī reģioniem, pilsētām un publiskajam sektoram (9); |
| --- | --- |

37.

| 38. | kā piemēru norāda uz pētniecību un inovāciju pilsētās un reģionos, kas darbojas kā “dzīvās laboratorijas”un izmēģinājumu platformas, piemēram, veselības aprūpes, pilsētplānošanas un labklājības vispārējas uzlabošanas jomā, un uz to, ka inovācijas, kas dod ievērojamu labumu galalietotājiem/sabiedrībai, var ieviest tieši šāda veida vietējā kontekstā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | šajā saistībā ir jāuzsver ar demogrāfiskajām pārmaiņām saistītās iespējas, piemēram, “senioru ekonomikas”pavērtās iespējas uzņēmumiem un organizācijām, kuras rada un laiž tirgū inovatīvas preces un sniedz inovatīvus pakalpojumus gados veciem cilvēkiem. Demogrāfisko pārmaiņu skartajos reģionos šai jomai ir īpaši liels sociālās un pakalpojumu inovācijas potenciāls; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, pārstāvji jāiesaista Eiropas Inovācijas padomē, lai padomes darbu skaidri koncentrētu uz sabiedrībai nozīmīgiem jautājumiem, un ka tās darbībā jāiekļauj vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka padomei vajadzētu pavērt reģionālajām pašvaldībām iespēju piedalīties ieguldījumu atbalsta koncepcijas izstrādē; |
| --- | --- |

41.

ES mēroga pētniecības un inovācijas uzdevumu noteikšana

| 42. | atbalsta ideju organizēt starpdisciplīnu un daudzdisciplīnu pētniecību un inovāciju, lai īstenotu precīzi definētus mērķuzdevumus un sasniegtu skaidri noteiktus mērķus, kas ir svarīgi visai Eiropas Savienībai un kam ir nepārprotama Eiropas pievienotā vērtība, un to, ka šie mērķuzdevumi radīs sinerģiju ar pētniecības un inovācijas stratēģijām valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, it īpaši ar pārdomātas specializācijas stratēģijām. Viens no piemēriem šajā saistībā ir bioekonomika (10); |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka šiem mērķuzdevumiem noteikti jābūt sabiedrībai nozīmīgiem un ar nolūku sniegt konkrētu labumu iedzīvotājiem, kuri arī būtu jāiesaista mērķuzdevuma izstrādē; uzsver arī, ka būtu vēlams programmas struktūrā paredzēt vietu gan augšupējai pētniecībai un inovācijai, ko izvēlas, izmantojot atklātus konkursus, gan arī izpētes pētījumiem un inovācijai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka mērķuzdevumu definēšanā un īstenošanā ir jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības; uzskata, ka mērķuzdevumi būtu jāsasaista ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas noteikti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, un uzsver pilsētu un reģionu būtisko lomu ANO IAM īstenošanā; |
| --- | --- |

44.

Atbalsts straujai inovācijas izplatīšanai un pieņemšanai visā Savienībā

| 45. | atzinīgi vērtē Eiropas strukturālo un investīciju fondu atvēršanu, lai visus reģionus labāk iekļautu inovācijas virzītā ekonomikā, stiprinot pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3) un starpreģionu inovācijas atbalstu. Vienlaikus jānorāda, ka par veidu, kā to vajadzētu īstenot praksē, būtu jālemj vietējā un reģionālajā līmenī, jo šie līmeņi vislabāk pārzina attiecīgās vajadzības; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vērš uzmanību uz analīzis (11) par dažādajiem veidiem, kā reģioni risina problēmas, ar kurām tie saskaras, dažādos līmeņos izvēršot starpreģionu sadarbību, un uzskata, ka tā jāņem vērā, izstrādājot visus finanšu instrumentus, ko izmanto pētniecības un inovācijas atbalstam vietējās un reģionālās pētniecības un inovācijas ekosistēmās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka Eiropas Komisijai un makroreģionālajās stratēģijās iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāturpina pilnveidot un nostiprināt zinātnisko un akadēmisko aprindu sadarbību starp attiecīgajām augstskolām, lai citstarp īstenotu mērķi līdz 2024. gadam izveidot Eiropas universitātes (12); |
| --- | --- |

47.

Ieguldīt prasmēs visos līmeņos un padarīt Eiropas universitātes vairāk orientētas uz darījumdarbību un starpdisciplināru darbību

| 48. | piekrīt, ka inovatīvā un uz mācībām orientētā sabiedrībā ir vajadzīgas pārmaiņas gan augstākās izglītības, gan pamatizglītības iestādēs un ka universitātēm un augstākās izglītības iestādēm ciešāk jāsadarbojas gan ar uzņēmumiem, gan ar sabiedrību, lai izveidotu tādu izglītības sistēmu, kas var ātri un elastīgi reaģēt uz to mainīgajām vajadzībām pēc prasmēm, kā arī uz individuāliem iedzīvotājiem, reglamentētās profesijās un arodos nepieciešamu prasmju apguves un mācību vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka atvērtā zinātne kā pamatprincips universitātēm, augstākās izglītības iestādēm un pētniecības iestādēm ir labs veids, kā palielināt zināšanu izplatīšanu sabiedrībā kopumā, tomēr arī mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai atbalstītu ātru pāreju šajā jomā, tostarp piekļuvi pētniecības un inovācijas rezultātiem, kas savukārt paver iespējas atvērtai inovācijai un plašākai sabiedrības iesaistīšanai pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | piekrīt, ka jaunā Prasmju programma Eiropai (13) ir vērtīgs palīglīdzeklis, lai noteiktu, kādas saiknes vajadzīgas starp izglītību un inovācijas ekosistēmām, un tādi ir arī Digitālās izglītības rīcības plānā un digitālo prasmju stratēģijā izklāstītie principi, un norāda, ka mūžizglītības aspektā ir svarīgi, lai universitātes un citas augstākās izglītības iestādes varētu izstrādāt atbalsta pasākumus atvērtām mācībām. |
| --- | --- |

50.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Atzinums “Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”vietējā un reģionālā dimensija un jaunā pētniecības un inovācijas pamatprogramma”(COR 2017-00854-00-01).

1

(2)  Atzinums “Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”vietējā un reģionālā dimensija un jaunā pētniecības un inovācijas pamatprogramma”(COR 2017-00854-00-01).

2

(3)  Atzinums “Digitālās Eiropas programma 2021.–2027. gadam”(COR-2018-03951-00-01).

3

(4)  Atzinums “Eiropas rūpniecības stratēģija: vietējo un reģionālo pašvaldību loma un perspektīva”(COR 2017-03214-00-00).

4

(5)  Atzinums “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”(COR 2017-04757-00-00).

5

(6)  Atzinums “Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”vietējā un reģionālā dimensija un jaunā pētniecības un inovācijas pamatprogramma”(COR 2017-00854-00-01).

6

(7)  Atzinums “Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”vietējā un reģionālā dimensija un jaunā pētniecības un inovācijas pamatprogramma”(COR 2017-00854-00-01).

7

(8)  Atzinums “E-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam”(COR 2016-02882-00-01).

8

(9)  Atzinums “Vietējais un reģionālais skatījums uz publiskā sektora inovācijas veicināšanu ar digitālu risinājumu palīdzību”(COR 2017-03529-00-00).

9

(10)  Atzinums “Bioekonomikas vietējā un reģionālā dimensija un reģionu un pilsētu nozīme”(COR 2017-00044-00-01).

10

(11)  Atzinums “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”(COR 2017-04757-00-00).

11

(12)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru. Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā”(COM(2017) 673 final).

12

(13)  Atzinums “Jaunā Prasmju programma Eiropai”(COR 2016-04094-00-01).

13

---

ATZINUMI

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/11

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Mākslīgais intelekts Eiropai”

(2019/C 168/03)

| Ziņotājs: | Jan TREI (EE/PPE), Vīmsi pagasta padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mākslīgais intelekts Eiropai”
  COM(2018) 237 final |

Ziņotājs:

Jan TREI (EE/PPE), Vīmsi pagasta padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mākslīgais intelekts Eiropai”

COM(2018) 237 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” un pilnībā atbalsta mērķi izveidot kopīgu pieeju, lai palielinātu ieguldījumus, sagatavotos sociāli ekonomiskajām pārmaiņām, palielinātu mākslīgā intelekta darbības juridisko noteiktību un izstrādātu ētikas pamatnostādnes; tomēr pauž nožēlu par to, ka šo pamatnostādņu projekta apspriešanai Eiropas Komisija atvēlējusi ļoti maz laika (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim par ārkārtējām vēsturiskām pārmaiņām, ko nosaka mākslīgā intelekta attīstība; uzsver, cik svarīgs var būt mākslīgais intelekts Eiropas Savienības konkurētspējas, iekļautības un ilgtspējas vairošanā un tādējādi palīdzēt sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un uzlabot eiropiešu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Eiropas Savienību izmantot iespēju automatizēt procesus un atkārtotus uzdevumus, izmantojot mašīnas un mākslīgo intelektu, kas spēj izpildīt uzdevumus daudz plašākā mērogā un daudz ātrāk nekā cilvēks. Vienlaikus Komiteja brīdina par briesmām, ko rada neuzraudzīta mašīnmācīšanās un automatizēta lēmumu pieņemšana, kas apdraud cilvēcisko dimensiju un cilvēka sniegto pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka mākslīgais intelekts patlaban rada un arī turpmāk radīs būtisku pārveidi ekonomikā un sabiedrībā, un tāpēc piekrīt tam, ka ir vajadzīgs skaidrs Eiropas satvars mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | piekrīt viedoklim, ka politikas veidotājiem ir jānodrošina mākslīgā intelekta vides un ekosistēmas ētikas pamatnostādņu izstrāde. Tomēr Komiteja norāda, ka ir steidzami nepieciešami tiesību aktu priekšlikumi Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz publiskā sektora (ES, valsts, reģionālā un vietējā līmeņa) un privātā sektora kopīgajiem pūliņiem līdz 2020. gadam un arī turpmāk pakāpeniski palielināt ieguldījumu kopapjomu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka labāka mijiedarbība starp dažādiem ES politikas pasākumiem un programmām (piemēram, ESIF, Eiropas strukturālo un investīciju fondu, programmas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa”, Erasmus) ir svarīga mākslīgā intelekta attīstībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām tuvākajos gados būtu jāpalīdz radīt apstākļus un labvēlīgu vidi, kas stimulētu ieguldījumus mākslīgajā intelektā, un šis darbs būtu jākoordinē valstu un ES līmenī, lai eiropiešiem sniegtu iespēju kļūt gan par inovāciju radītājiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka līdztekus ieguldījumiem mākslīgajā intelektā ir jāpielāgo tiesiskā sistēma, jāprecizē mākslīgā intelekta mijiedarbība ar sabiedriskajiem pakalpojumiem un jāizstrādā regulatīvā pieeja datu izmantošanai gan vispār, gan publiskajā telpā, kā arī jānodrošina plašas sabiedrības, darba ņēmēju, uzņēmēju, pārvaldes darbinieku un jauno paaudžu apmācība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par Tallinas deklarācijā ietvertajām e-pārvaldes saistībām (2) un norāda, ka mākslīgā intelekta ieviešana e-pārvaldē var palielināt visas ES efektivitāti un sabiedrisko pakalpojumu pārredzamību un pieejamību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka svarīgi ir palielināt pētniecības ieguldījumus ražošanas automatizācijā ar mākslīgā intelekta palīdzību, kā arī būtiski palielināt ražīgumu visos Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka mākslīgais intelekts un ar to saistītie ieguldījumi revolucionārā inovācijā ir nopietni jāņem vērā visaugstākajā politikas līmenī, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju un Eiropas iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē darbu pie ieguldījumu veicināšanas mākslīgajā intelektā gan pašreizējā periodā, gan nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumos, taču pauž bažas, ka ierosinātā summa nav pietiekami liela, lai īstenotu turpmākos uzdevumus un reaģētu uz citu pasaules valstu politiku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu, ka ierosinātā stratēģija nav dalībvalstīm saistoša, kaut gan mākslīgais intelekts ir ļoti svarīgs ekonomikas izaugsmes elements. Ja Eiropa vēlas nopietni pievērsties mākslīgajam intelektam, ir vajadzīgas reālas daudzlīmeņu politiskas un finansiālas saistības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | īpaši uzsver nepieciešamību mākslīgā intelekta attīstīšanas nolūkā labāk saskaņot dažādus ES politikas pasākumus un programmas (piemēram, ESIF, Eiropas strukturālo un investīciju fondu, programmu “Apvārsnis Eiropa”, programmu “Digitālā Eiropa” un Erasmus), un tādēļ aicina izstrādāt skaidru redzējumu par to; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību izstrādāt elastīgākus mehānismus mākslīgā intelekta ieviešanas un inovācijas finansēšanas jomā, jo šī joma ļoti strauji attīstās, un ilglaicīgi plānotie finanšu mehānismi nenodrošina pietiekamu elastību, lai reaģētu uz šīm pārmaiņām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | piekrīt, ka publiskajā sektorā un sabiedrības interešu jomās ir ļoti svarīgi nodrošināt sadarbspējas un digitālo spēju efektīvāku izmantošanu, tostarp mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka paziņojumā paredzēti kopīgi publiskā sektora (dalībvalstu un ES līmeņa) un privātā sektora centieni veicināt ES tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas un mākslīgā intelekta izmantošanu visās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taču norāda, ka šajā darbībā nav ņemts vērā publiskais sektors vietējā un reģionālajā līmenī, un uzskata, ka abi minētie pārvaldības un administrācijas līmeņi būtu jāņem vērā, jo no tiem ir lielā mērā atkarīgi ieguldījumi mākslīgajā intelektā, un tie veicina ieguldījumus un attīstīta mākslīgā intelekta ekosistēmas attiecīgajā teritorijā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | šajā sakarā uzsver, ka svarīgi ir uzlabot reģionu sadarbību ar pārdomātas specializācijas stratēģiju palīdzību. Tas nozīmē sadarbību reģionu robežās un starp reģioniem, balstoties uz rūpniecības, pētniecības un inovācijas dalībnieku sadarbības un līdzdalības procesiem, kuri sekmē inovāciju pēc pieprasījuma un kopīgus risinājumus, kas var veicināt arī mākslīgo intelektu kā publiskajā, tā arī privātajā sektorā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šajā sakarā uzskata, ka reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveide var sniegt ievērojamu ieguldījumu virzībā uz efektīvu teritoriālo savienojumu radīšanu un ES konkurētspējas un kohēzijas veicināšanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atbalsta ideju izveidot plašu platformu – Eiropas mākslīgā intelekta aliansi, kuras darbība aptvertu visus mākslīgā intelekta aspektus un vairākas ieinteresēto personu grupas, un norāda, ka tās darbā ir jāiesaista arī vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresēto personu grupas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē ideju sekmēt Eiropas mākslīgā intelekta alianses sadarbību ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Eiropas Reģionu komiteju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | piekrīt domai, ka ir jāatbalsta tādas izmēģinājumu un eksperimentālas infrastruktūras izveide, ko var izmantot dažāda lieluma uzņēmumi no visiem reģioniem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atbalsta priekšlikumu izveidot platformu mākslīgā intelekta pakalpojumiem pēc pieprasījuma; piekļuvi tai nodrošinās digitālās inovācijas centri; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka digitālās inovācijas centriem var būt svarīga nozīme apmācībā un digitālo prasmju attīstīšanā privātajā un publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka Eiropas rūpniecības digitalizēšanas iniciatīvas mērķis ir panākt, lai 2020. gadā katrā reģionā būtu izveidots digitālās inovācijas centrs. Pašreizējā tīklā daudzi reģioni joprojām nav pietiekami pārstāvēti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina nekavējoties veikt pasākumus, kas privātajā un publiskajā sektorā palīdzētu attīstīt iedzīvotāju digitālās prasmes un zināšanas atbilstīgi viņu vajadzībām, lai nepieļautu nevienlīdzības palielināšanos starp ES pilsoņiem, reģioniem un rūpniecības nozarēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver nepieciešamību sekmēt publisku pilotprojektu organizēšanu reģionos, lai iepazīstinātu ar mākslīgā intelekta izmantojumu nākotnes dzīves vidē (tostarp transports pēc pieprasījuma, sociālie pakalpojumi, viedās pilsētas), un radināt cilvēkus to pieņemt un izmantot savā labā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka mākslīgais intelekts, izmantojot apjomradītus ietaupījumus, var veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, bet milzīgi lielu vērtību rada arī ar mākslīgo intelektu saistītās jaunās preces, pakalpojumi un jauninājumi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir jāparedz pārkvalificēšanās iespējas un naudas līdzekļi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai varētu nodrošināt pārkvalificēšanos tām darbvietām, kas mākslīgā intelekta dēļ tiks pārveidotas vai izzudīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka nākamajā ES finanšu shēmā 2021.–2027. gadam būtisks finanšu līdzekļu apjoms ir jāparedz mākslīgā intelekta attīstīšanai (tai skaitā programmai “Digitālā Eiropa”2021.–2027. gadam); |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka saskarsme starp pilsētu izaugsmi, tehnoloģiju, infrastruktūru un kapitāla prasībām rada pilsētām un reģioniem virkni unikālu iespēju un izaicinājumu, kas savukārt nozīmē, ka ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldība un ieguldījumi fiziskajā, digitālajā un sociālajā infrastruktūrā. Norāda, ka ir svarīgi strādāt ar privāto sektoru, lai garantētu, ka tiesību akti šai jomā atbilst paredzētajam mērķim; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka mākslīgais intelekts nav pašmērķis un ka nākotnē ir svarīgi piemērot mākslīgo intelektu e-pārvaldei un sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka, attīstot mākslīgo intelektu, ļoti svarīgi ir nodrošināt personu privātumu un individuālās tiesības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver mākslīgā intelekta nozīmi un saikni ar pagarinātās realitātes (XR), virtuālās realitātes (VR), paplašinātās realitātes (AR) un 3D tehnoloģijām un robotiku, kas veidos jaunu pamatu globālai uzņēmējdarbībai, platformu ekonomikai un mācību platformām. Tas palīdz nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi daudzveidīgam izglītojošam un kultūras saturam un dod iespēju veidot inovatīvas zināšanu nodošanas platformas darbinieku profesionālās pārkvalificēšanās vajadzībām. |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka ar mākslīgo intelektu saistīto spēju pilnveidošana ir dzinējspēks, kas virza rūpniecības un publiskā sektora digitālo pārveidi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver: lai digitālās Eiropas izveide būtu sekmīga, Savienībai jo īpaši ir vajadzīgi digitālajam laikmetam atbilstoši darba tirgi un izglītības un apmācības sistēmas. Progresīvas digitālās tehnoloģijas, piemēram, augstas veiktspējas skaitļošana, kiberdrošība un mākslīgais intelekts, tagad ir pietiekami nobriedušas, lai tās varētu pāriet no pētniecības posma uz ieviešanu, izmantošanu un tālāku attīstību Savienības līmenī. |
| --- | --- |

38.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/draft-ethics-guidelines-trustworthy-ai

1

(2)  Tallinas deklarācijā par e-pārvaldi, ko pieņēma ministru sanāksmē 2017. gada 6. oktobrī, Igaunijas prezidentūras laikā.

2

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/15

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”

(2019/C 168/04)

| Ziņotājs: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/PPE), Rietumpomožes vojevodistes maršals |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | COM(2018) 236 final |

Ziņotājs:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/PPE), Rietumpomožes vojevodistes maršals

Atsauces dokuments:

COM(2018) 236 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Piezīmes

| 1. | konstatē, ka pēdējos gados pasaules mediju ekosistēmā notiek ievērojamas un straujas pārmaiņas. Šo izmaiņu ietekmi uz sociālo un politisko dzīvi nedrīkst pārāk zemu novērtēt; kā cilvēku saziņas primārais kanāls aizvien lielāku nozīmi iegūst t. s. sociālie plašsaziņas līdzekļi (tādas platformas kā Facebook, Twitter, WhatsApp, YouTube un Instagram), kuri dažu gadu laikā ir mainījuši informācijas un viedokļu izplatīšanas veidu, savukārt tradicionālo plašsaziņas līdzekļu ietekme un autoritāte sabiedriskās domas veidošanā ir mazinājusies; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tuvākajā nākotnē ārkārtīgi liela daļa informācijas tiks nodota pa tiešsaistes kanāliem, un sociālie plašsaziņas līdzekļi var būt galvenais instruments, kas šādu informāciju ļaus nodot iedzīvotājiem, jo īpaši rietumvalstīs; jau pašlaik vairāk nekā puse Eiropas iedzīvotāju katru dienu vai divas trīs reizes nedēļā izmanto sociālos tīklus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē, ka sociālo plašsaziņas līdzekļu galvenā īpatnība ir tā, ka tie nodrošina līdz šim nepieredzētu un cita veida plašsaziņas līdzekļos neesošu pārraides iespēju “daudzi – daudziem”(many to many): jebkuras platformas lietotājs var vismaz potenciāli nodot savu vēstījumu miljoniem citu lietotāju, neizmantojot nekādas redakcijas starpniecību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka sociālos plašsaziņas līdzekļus raksturo arī tas, ka “tradicionālajos” šsaziņas līdzekļos – presē, radio un televīzijā – noteikta autoru grupa (žurnālisti, redaktori un administrācijas darbinieki) lemj par to, kas tiks publicēts. Šī autoru grupa uzņemas dažāda veida tiešu atbildību par saviem lēmumiem. Sociālo plašsaziņas līdzekļu gadījumā tas nereti ir nesalīdzināmi sarežģītāk, jo vispirms jānoskaidro, piemēram, autors un izplatīšanas kanāli. Tajā pašā laikā sociālie plašsaziņas līdzekļi ļauj nepatiesai informācijai kā vīrusam acumirklī izplatīties, sasniedzot plašu publiku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka minētais atbildības trūkums, kas raksturīgs sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, ir ne tikai spēkā esošu tiesību normu rezultāts, bet arī izriet no masveida anonimitātes, pret kuru iecietīgas ir visas sociālās platformas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ar bažām konstatē, ka, sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās apvienojot tādus aspektus kā masveidīgums, atbildības trūkums un anonimitāte, ir pārkāpti iedibinātie paņēmieni, principi, tiesiskās garantijas un ieradumi, kuri līdz šim ir garantējuši izplatītās informācijas ticamību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ar īpašām bažām norāda, ka sociālie plašsaziņas līdzekļi ir kļuvuši par dezinformācijas starpniekiem un instrumentu, ko iekšējās un ārējās ieinteresētās personas izmanto manipulācijai politikas, ekonomikas un sociālajā jomā. Sociālajos plašsaziņas līdzekļos sastopamās manipulācijas apjomu ir grūti aprakstīt: no pieejamajiem zinātniskajiem pētījumiem izriet, ka tikai 2018. gadā oficiāli organizētas manipulācijas un dezinformācijas kampaņas sociālajos plašsaziņas līdzekļos ir notikušas 48 valstīs, bet dažādi politiskie spēki (partijas, valdības u. tml.) visā pasaulē iztērēja vairāk nekā pusmiljardu dolāru, lai psiholoģiski ietekmētu un manipulētu sabiedrisko domu sociālajos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | turklāt uzsver, ka dezinformāciju nereti izmanto, lai izplatītu uzskatus, kas nav saderīgi ar tādām Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā minētām nedalāmām un universālām vērtībām kā cilvēka cieņa, brīvība, vienlīdzība un solidaritāte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka šo dezinformācijas kampaņu efektivitāti ievērojami paaugstina tas, ka ir pieejami sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotāju personas dati, kas iegūti vai nopirkti no sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un ko var izmantot izplatītās dezinformācijas personalizēšanai, lai iespējami palielinātu šādas informācijas ietekmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | brīdina, ka pašreizējie sociālo plašsaziņas līdzekļu darbības mehānismi vairāk nekā tie, ko izmanto jebkurš cits informācijas kanāls, veicina melu izplatīšanos; dažos zinātniskajos pētījumos ir norādīts: varbūtība, ka viltus informāciju, kas parādās, piemēram, Twitter platformā, lietotājs nodos tālāk (“pārtvītos”), ir pat par 70 % lielāka nekā patiesas informācijas gadījumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver arī, ka pieejamajos pētījumos ir konstatētas arī citas satraucošas parādības: sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotājiem ir nopietnas grūtības konstatēt, vai sociālajā platformā izplatītā informācija ir pamatota un uzticama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par Eiropas Savienības un tās dalībvalstu gatavību vērsties pret jauno dezinformācijas vilni, ko varētu izraisīt mākslīgais intelekts; jau pašlaik valda uzskats, ka dezinformācija būs viens no draudīgākajiem turpmāko karu ieročiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju (1), ka ES un dalībvalstīm ir svarīgi sadarboties ar sociālo mediju pakalpojumu sniedzējiem, lai apkarotu sociālo mediju kanālos izplatīto propagandu, kas varētu apdraudēt sociālo kohēziju mūsu teritorijā un veicināt iedzīvotāju, jo īpaši mūsu jauniešu, radikalizēšanos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ar gandarījumu atzīmē to, kā līdz šim Eiropas līmenī ir norisinājušās debates par viltus ziņām. Paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, ko pieņēmusi Eiropas Komisija, ir svarīgs atsauces punkts notiekošajās diskusijās par to, kā ierobežot dezinformēšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Eiropas Komisijas paziņojumā ir apzināti uz dezinformācijas apkarošanu tiešsaistē vērstas stratēģijas četri galvenie elementi:






  — | palielināt pārredzamību (zināšanas par dezinformācijas avotu, par to, kā un kam dezinformācija ir adresēta un kas maksā par tās radīšanu un izplatīšanu), |
| --- | --- | --- |

15.

—

palielināt pārredzamību (zināšanas par dezinformācijas avotu, par to, kā un kam dezinformācija ir adresēta un kas maksā par tās radīšanu un izplatīšanu),

| — | veicināt informācijas avotu dažādošanu, jo īpaši tādu informācijas avotu, kas, pateicoties savai augstajai kvalitātei, kuru nodrošina laba žurnālistika, mudina iedzīvotājus pašiem kritiski vērtēt, |
| --- | --- |

—

veicināt informācijas avotu dažādošanu, jo īpaši tādu informācijas avotu, kas, pateicoties savai augstajai kvalitātei, kuru nodrošina laba žurnālistika, mudina iedzīvotājus pašiem kritiski vērtēt,

| — | izstrādāt informācijas avotu ticamības novērtēšanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

izstrādāt informācijas avotu ticamības novērtēšanas sistēmu,

| — | īstenot pilsoniskās izglītības programmas; |
| --- | --- |

—

īstenot pilsoniskās izglītības programmas;

| 16. | ar interesi norāda uz ziņojumu, ko izstrādājusi Komisijas izveidotā augsta līmeņa ekspertu grupa viltus ziņu un tiešsaistē īstenotās dezinformācijas jautājumos; minētais ziņojums būtu jāuzskata par būtisku Komisijas paziņojuma papildinājumu. Ekspertu grupa apzināja jomas, kurās līdzšinējās darbības nav bijušas sekmīgas, piemēram, nepārredzamība attiecībā uz to, kā darbojas algoritmi, kurus sociālās platformas izmanto, lai hierarhizētu un noteiktu lietotājiem nosūtītā satura publicēšanas kārtību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda uz East StratCom (Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa, kas darbojas Eiropas Ārējās darbības dienesta ietvaros) lietderīgo darbību, kura koncentrējas uz Krievijas īstenoto propagandas un dezinformācijas darbību atklāšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņem vērā arī Eiropas Parlamentā notikušo diskusiju par dezinformāciju tiešsaistē: lai arī Parlaments neizstrādāja vienotu nostāju attiecībā uz dezinformācijas apkarošanas veidiem (politiskajām grupām bija atšķirīgi viedokļi), diskusijas laikā tika jo īpaši uzsvērts tas, ka Krievijas propagandas avotu ietekme uz sabiedrisko domu ES valstīs ir nopietns iemesls bažām; |
| --- | --- |

18.

Prioritātes

| 19. | uzsver, ka Eiropas Savienības Pamattiesību harta ikvienam Eiropas Savienības iedzīvotājam garantē tādas tiesības uz vārda brīvību, kuras ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju vai idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām. ES iestāžu darbībai jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu, ka tiesības būt informētam tiek efektīvi īstenotas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka dezinformācijas risks skar demokrātiskas sabiedrības un iestādes visos līmeņos; ar nodomu internetā izplatītām viltus ziņām var būt vienlīdz destruktīva ietekme kā uz vietējo sabiedrību (un politiskajiem procesiem, tostarp Eiropas Parlamenta, valstu un pašvaldību vēlēšanām), tā uz visu valsti; tādēļ pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām Eiropas iestāžu un sociālo plašsaziņas tīklu prioritātei jābūt centieniem vērsties pret dezinformāciju, lai nodrošinātu brīvas un taisnīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina arī, ka dezinformācija visdažādākajos veidos rada zaudējumus sabiedrībai: dezinformāciju var ne tikai izmantot, lai pieņemtu politiskus lēmumus, kas balstās uz nepatiesiem pieņēmumiem, bet tā var arī izraisīt naidu, agresiju, radīt iedzīvotājiem [materiālus] zaudējumus un apdraudēt veselību un dzīvību. Ilgtermiņā raugoties, dezinformācija arī mazinās iedzīvotāju uzticēšanos informācijas avotiem un institūcijām, iestādēm un demokrātijai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tomēr uzsver, ka cīņa pret dezinformāciju tiešsaistē nedrīkst notikt uz vārda brīvības rēķina vai apdraudēt tiesības uz personas datu aizsardzību un citas Eiropas Kopienas pamatvērtības. Šiem datiem vienmēr jābūt neatņemamam lietotāju īpašumam, un tikai viņi var atļaut, liegt un revidēt piekļuvi visiem datiem vai daļai datu. Nekāda cenzūra nav akceptējama. Pieņemtajiem risinājumiem jābūt proporcionāliem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai to, ka sociālo plašsaziņas līdzekļu tirgus galvenie dalībnieki ar ES iestāžu atbalstu pašlaik koncentrē savus centienus uz dezinformācijas apkarošanu, izmantojot sociālo plašsaziņas līdzekļu platformu “pašregulāciju” to brīvprātīgo sadarbību ar ārējiem dalībniekiem (piemēram, organizācijām, kas nodarbojas ar faktu pārbaudēm) un valsts iestādēm; sociālās plašsaziņas platformām vairāk pūļu jāvelta viltus ziņu apkarošanai, tostarp brīdināšanai, faktu pārbaudei un viltus kontu dzēšanai, un pietiekami resursi jāatvēl dažādās valodās sniegtas informācijas plūsmu uzraudzībai visās ES dalībvalstīs. Turklāt sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām, piemēram, Facebook, Twitter, Instagram un Youtube, būtu jāstiprina lietotāju kontu pārbaudes koncepcija, lai uz tiem varētu pievienot saiti kā uz uzticamiem un ētiskiem avotiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vērš uzmanību uz to, ka, ja pašreizējās darbības (piemēram, brīvprātīgais dezinformācijas apkarošanas prakses kodekss, ko 2018. gadā brīvprātīgi pieņēma Facebook, Twitter un citas platformas) izrādīsies nepietiekamas un dezinformācijas problēma palielināsies, var būt nepieciešams izmantot juridiskos instrumentus, kuri struktūrām, kas kontrolē sociālos plašsaziņas līdzekļus, ļauj īstenot noteiktus pasākumus; |
| --- | --- |

24.

Pašvaldību loma dezinformācijas apkarošanā

| 25. | atgādina: ietekmējot vietējos politiskos un sociālos procesus, dezinformācija var ietekmēt arī vietējo kopienu sociālos apstākļus un tādējādi arī iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka, būdama Līgumos noteiktā Eiropas Savienības vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāve, Reģionu komiteja ir īpaši piemērota, lai piedalītos diskusijās par dezinformācijas risku, kā arī lai ierosinātu un koordinētu Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotas darbības šīs problēmas risināšanai saskaņā ar vispāratzītu principu, kurš paredz, ka dezinformācijas apkarošanai jābalstās uz daudzu dažādu iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda uz šādām trim galvenajām jomām, kurās Reģionu komiteja un pašvaldības var izrādīt iniciatīvu un efektīvi atbalstīt centienus tīmeklī esošās dezinformācijas apkarošanai: pilsoniskā izglītība, atbalsts nevalstiskajām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un atbalsts vietējiem plašsaziņas līdzekļiem, kuri ievēro ētikas principus; |
| --- | --- |

27.

Pilsoniskā izglītība

| 28. | cita starpā piekrīt secinājumiem, kas pausti ziņojumā, kuru sagatavojusi augsta līmeņa ekspertu grupa viltus ziņu un tiešsaistē īstenotās dezinformācijas jautājumos; secinājumos teikts, ka iedzīvotāju izglītošana un mācīšana par to, kā atbildīgi un apzinīgi izmantot tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, tostarp jo īpaši sociālos plašsaziņas līdzekļus, ir vislabākais ilgtermiņa veids, kā cīnīties pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ar interesi ņem vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu par jaunu programmu “Digitālā Eiropa” no 2021. gada līdz 2027. gadam un vienlaikus aicina Eiropas Parlamentu ierosināt Eiropas Sociālajā fondā 2021.–2027. gadam iekļaut prioritāti, kas paredzētu veidot informētu sabiedrību, kura ir noturīga pret propagandu un spēj pārbaudīt informāciju, kas tiek izplatīta internetā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vērš uzmanību uz to, ka pašvaldības, būdamas iedzīvotājiem vistuvākais pārvaldības līmenis, kurš bieži atbild par pamata un vidējās izglītības organizēšanu, atrodas visizdevīgākā pozīcijā, lai īstenotu izglītojošas programmas, ar kurām mācīt tiešsaistes informācijas avotu atbildīgu izmantošanu un spēju atšķirt uzticamus un neuzticamus avotus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina pašvaldības veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka nodarbības par tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu pareizu izmantošanu kļūtu par skolu (sākot no pamatskolas) mācību programmu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tajā pašā laikā atgādina, ka ieviestajām mācību programmām ir jābūt izstrādātām tā, lai tās varētu viegli mainīt un papildināt, ņemot vērā tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu, tostarp jo īpaši sociālo plašsaziņas līdzekļu, pastāvīgi mainīgo raksturu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda arī uz to, ka, mācot pārdomāti izmantot tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, ir jāņem vērā fakts, ka komunikācija sociālajos plašsaziņas līdzekļos bieži ir balstīta uz emocijām, kuras lietotāji dažkārt izjūt neapzināti. Tāpēc pasniedzējus vajadzētu apmācīt tā, lai viņi varētu nodrošināt lietotājiem (personām, kas piedalās izglītības programmās) viņu vecumam un izglītības līmenim pielāgotus instrumentus, kas ļauj izvairīties no emocionālas uztveres lamatām, kā arī no t. s. kognitīvās kļūdas, proti, par patiesu uzskatīt tikai to informāciju un viedokļus, kuri apstiprina iepriekšējos personīgos uzskatus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda: tā kā iemācīt emocionālo inteliģenci un kritisko domāšanu ir sarežģīti, nepieciešams priekšnoteikums ir izglītot pasniedzējus un apgādāt viņus ar piemērotiem līdzekļiem. Kopumā pasniedzēji nav tikuši izglītoti šajās jomās un ne vienmēr apzinās to nozīmīgumu vai pat to esamību. Grūtības iemācīt šādas padziļinātas spējas, ja pasniedzējam pašam tādu nav, būtu jākompensē ar instrumentiem un procesiem, kas ir samērīgi ar šo spēju nozīmi, ne tikai, lai novērstu dezinformāciju, bet arī lai personu izglītotu kā pilsoni un profesionālu speciālistu. |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par nepieciešamību palielināt lietotāju izpratni par to, ka dažu sociālo plašsaziņas līdzekļu un zināmā mērā dažu tradicionālo plašsaziņas līdzekļu darbības rezultātā var rasties “informācijas burbuļi” tā dēvētās “atbalss telpas”(echo-chambers), kur lietotāji sastopas vienīgi ar tādiem uzskatiem un informāciju, kas viņiem patīk, un zināmos apstākļos saņem arī nepatiesu informāciju, kuras labotā versija viņus nesasniedz. Sociālo plašsaziņas līdzekļu mehānismi, šķiet, arī drīzāk apgrūtina objektīvu dialogu par dažādiem viedokļiem un uzskatiem, kā arī kompromisu panākšanu, kaut arī tas veido demokrātijas kodolu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina pašvaldības un par izglītību atbildīgās iestādes pastāvīgi vairot patērētāju, it īpaši jauniešu, izpratni par to, ka aizsardzība pret dezinformāciju tiešsaistē ir viņu pašu interesēs. Dezinformācija faktiski neaprobežojas ar politikas jomu un sociālajiem jautājumiem: tikpat intensīva tā ir tirdzniecības jomā (finanšu pakalpojumi, pārdošana tiešsaistē) vai veselības konsultāciju jomā. Ja svarīgu lēmumu pieņemšanas pamatā ir dezinformācija, tas var novest pie traģiskām sekām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apliecina savu vēlmi atbalstīt pašvaldības šajā jomā, tostarp apkopojot dažādu pieredzi no visām ES dalībvalstīm un ierosinot veidot labas prakses kodeksus; |
| --- | --- |

37.

Atbalsts nevalstiskajām organizācijām

| 38. | mudina pašvaldības un kopienas veidot sistēmas, ar kurām atbalstīt trešā sektora organizācijas, kas iesaistītas cīņā pret dezinformāciju (piemēram, pārbaudot faktus vai izglītojot sabiedrību); |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka šāda veida atbalsts ir vajadzīgs, jo informācijas pārbaudes izmaksas ir daudz lielākas par viltus ziņu radīšanas izmaksām; neatkarīgām organizācijām, kas uzņemas faktu pārbaudi, līdzīgi kā organizācijām, kuras vēlas izglītot iedzīvotājus par to, kā atpazīt melus, jābūt iespējai saņemt materiālo palīdzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vērš uzmanību uz to, ka tieši vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir iespēja sniegt šādu atbalstu dažādos veidos: konkursi dotāciju saņemšanai, preferenciāli noteikumi telpu īrei vai cita veida atbalsts; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka Reģionu komiteja var uzņemties koordinatora lomu, lai izstrādātu paraugpraksi un veicinātu pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

41.

Atbalsts vietējiem plašsaziņas līdzekļiem

| 42. | vērš uzmanību uz vietējo raksturu, kāds ir ļoti lielai tiešsaistē izplatītas dezinformācijas daļai, un uz to, ka vietējiem un reģionālajiem plašsaziņas līdzekļiem var būt nozīmīga loma tās atspēkošanā, ievērojot attiecīgus protokolus un saņemot pienācīgu atbalstu. Šo un citu iemeslu dēļ RK atzīmē, cik svarīgi ir kvalitatīvi vietējie un reģionālie plašsaziņas līdzekļi, tostarp dinamiski vietējie un reģionālie kanāli, un ka liela nozīme ir arī sabiedrisko pakalpojumu iestādēm. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā pašreizējās pārmaiņas, kas notiek plašsaziņas līdzekļu patēriņa un produkcijas ziņā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka vietējie plašsaziņas līdzekļi, pateicoties to daudzveidībai, ir politiskā un informācijas plurālisma aizsardzības garantija jebkurā teritorijā vai reģionā, un šīs daudzveidības aizsardzībai jābūt prioritāram mērķim. Šobrīd daudzās ES dalībvalstīs vietējie plašsaziņas līdzekļi atrodas sarežģītā situācijā; tieši sociālo plašsaziņas līdzekļu ienākšana tirgū līdztekus to tehniskajām iespējām (spēja personiski sasniegt katru cilvēku, iespējas mērķtiecīgi vērst vēstījumu uz konkrētām personām) ir mazinājusi vietējo plašsaziņas līdzekļu darbības finansiālo bāzi, t. i., klasificētus sludinājumus, un dažviet politiskā līmenī ir vērojami apzināti mēģinājumi vājināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu. Materiāli novājinātiem vietējiem plašsaziņas līdzekļiem ir acīmredzami mazāk iespēju aktīvi pretdarboties tiešsaistē izplatītajiem meliem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tādēļ aicina rīkot Eiropas mēroga debates par atbalsta veidiem vietējiem plašsaziņas līdzekļiem. Diskusijai būtu jākoncentrējas uz šādiem diviem savstarpēji neizslēdzošiem virzieniem: atbalsts plašsaziņas līdzekļiem dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības modeļu radīšanā un atbalsts, ko vietējās un reģionālās pašvaldības (gan vietējās kopienas, gan arī centrālā vai Eiropas līmeņa iestādes) var sniegt vietējiem plašsaziņas līdzekļiem (piemēram, ar subsīdijām atsevišķiem plašsaziņas līdzekļiem), lai tādējādi nodrošinātu veselīgu viedokļu plurālismu un vienlaikus turpinātu darboties saskaņā ar ES vienotā tirgus principiem, jo īpaši noteikumiem par valsts atbalstu. Tikmēr Komiteja iesaka vietējām un reģionālajām iestādēm ieviest pagaidu pasākumus vietējās preses atbalstam, lai nodrošinātu tās izdzīvošanu. |
| --- | --- |

44.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eiropas Parlaments, 2016/2030 (INI)).

1

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/21

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Veselības nozares digitalizācija”

(2019/C 168/05)

| Ziņotājs: | Fernando López MIRAS (ES/PPE), Mursijas reģiona priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana”
  COM(2018) 233 |

Ziņotājs:

Fernando López MIRAS (ES/PPE), Mursijas reģiona priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana”

COM(2018) 233

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, ar kuru paredzēts veicināt ES dalībvalstu sadarbību, lai paātrinātu veselības aprūpes digitālo pārveidi ar mērķi nodrošināt Eiropā efektīvāku veselības aprūpi, veicināt pētniecību, uzlabot slimību profilaksi un personalizētu attieksmi un veselības aprūpi, kā arī nodrošināt iedzīvotājiem vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumiem; taču atgādina, ka veselības aprūpes sistēmu organizēšana ir dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst problēmu, ar ko saskaras decentralizēti pārvaldības līmeņi visā Eiropas Savienībā: līdz ar iedzīvotāju novecošanos palielinās hronisko slimību un multimorbiditātes gadījumu skaits, un tādēļ ir vajadzīgs aizvien lielāks līdzekļu apjoms un ir jāpiemēro citāda pieeja aprūpes jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz veselības aprūpes datu lielo apjomu, kuri patlaban tiek glabāti atsevišķās sistēmās, un uzskata, ka efektīvāka šo datu izmantošana ar starpsavienojuma un lielo datu analīzes starpniecību var uzlabot sociālās un veselības aprūpes sistēmas, kā arī padarīt tās ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver vajadzību pēc digitālās pārveides veselības un aprūpes jomā, lai risinātu problēmas, ar ko saskaras Eiropa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka digitālo risinājumu pieņemšana veselības un aprūpes jomā joprojām ir lēna un būtiski atšķiras dalībvalstīs un reģionos. Turklāt pastāv risks, ka informācijas sabiedrības priekšrocības tiks koncentrētas lielpilsētu teritorijās un attīstītākajos reģionos. Tas atstātu novārtā vistālākos reģionus, lauku apgabalus vai mazapdzīvotas teritorijas un salas; turklāt salām jāpievērš prioritāra uzmanība, jo ar šiem risinājumiem var mazināt to izolētību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka, neraugoties uz līdz šim veiktajiem centieniem, ES valstīs joprojām tiek izmantoti nesaderīgi formāti un standarti elektronisko veselības karšu sistēmās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir nepieciešama droša piekļuve informācijai par genomu un citiem veselības datiem un pārrobežu apmaiņa ar tiem, lai veicinātu pētniecību un iegūtu precīzākas diagnozes un individuālāku slimību ārstēšanu, progresējot personalizētajā medicīnā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt e-veselības (eHealth) ieviešanu reģionos kā līdzekli, ar ko risināt novecošanas problēmu: sadarbības struktūras, piemēram, Eiropas Inovācijas partnerība aktīvām un veselīgām vecumdienām, aktīvu un veselīgu vecumdienu (AHA) atsauces vietņu (Reference Sites on AHA) apzīmējums vai atbalsts Konceptuālajam plānam digitālajai pārveidei veselības un aprūpes vajadzībām novecojošā sabiedrībā (Blueprint for Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society); |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē jaunos finansēšanas priekšlikumus laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, kuros veselības aprūpes digitālā pārveide ieņem nozīmīgu vietu; īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu, un uzsver vajadzību nodrošināt, ka publiskais sektors un tādas sabiedrības interešu jomas kā veselība un aprūpe, izglītība u. c. var izvērst jaunākās paaudzes digitālās tehnoloģijas, it sevišķi augstas veiktspējas datošanu, mākslīgo intelektu, informācijas drošību un kiberdrošību, un piekļūt tām; |
| --- | --- |

9.

Eiropas elektroniskā pacienta medicīniskā karte un pārrobežu veselības aprūpe: iedzīvotāju droša piekļuve saviem veselības datiem

| 10. | pauž gandarījumu, ka datu aizsardzības princips ir Komisijas priekšlikumu centrālais elements un vienlaikus ņemtas vērā iespējas, ko paver jaunā Vispārīgā datu aizsardzības regula, lai veicinātu drošu piekļuvi veselības datiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka ir nepieciešams uzlabot iedzīvotāju spēju pašiem rūpēties un būt informētiem par savu veselību gan tādēļ, ka tas ietekmē veselību, gan arī tādēļ, lai veicinātu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, un ka IKT ir būtisks atbalsta elements. Uzskata, ka veselības aizsardzības iestādēm ir jāizstrādā atbilstīgas pamatnostādnes, lai tīmeklī ierobežotu pašreizējo tādas ar veselību saistītas informācijas pārbagātību, kurai nav zinātniska pamatojuma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka lielākā daļa iedzīvotāju nepārzina iespējamās sekas, ko rada viņu personas datu izpaušana, kā arī sarežģītos noteikumus, kas reglamentē piekļuvi datiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tādēļ pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumos trūkst konkrētu pasākumu, kas veicinātu sabiedrības izpratni un nodrošinātu to, ka iedzīvotāji un pacienti pilnībā saprot veselības datu privātuma aizsardzības tiesisko regulējumu, kā arī iesaka Komisijai atbalstīt komunikācijas kampaņas visā Eiropas Savienībā ar mērķi izskaidrot, kā jaunajā tiesiskajā regulējumā tiks aizsargāts veselības datu privātums; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju turpināt darbu, lai novērstu šķēršļus, kas kavē e-veselības sistēmu sadarbspēju, tādējādi uzlabojot sistēmu efektivitāti, jo sadarbspējas trūkums rada reālas un aprēķināmas izmaksas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta to, ka tiek pieņemts Komisijas Ieteikums par tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Eiropas formātu elektroniskai veselības datu apmaiņai un digitālās e-veselības pakalpojumu infrastruktūras būtisku attīstību, lai iedzīvotāji un pacienti varētu piekļūt saviem veselības datiem un tos izmantot sabiedrības veselības un pētniecības nolūkos, kā arī tiktu atvieglota personu brīva pārvietošanās, kas pašlaik ir apgrūtināta sarežģītu slimību gadījumos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis nepieļaut pakalpojumu lokalizēšanu, pamatojoties uz kļūdainu priekšstatu par to, ka centralizēti vietējie pakalpojumi ir drošāki, un izmantot datu decentralizētu arhivēšanu ar attiecīgas tehnoloģijas, piemēram, blokķēdes, palīdzību. Ir svarīgi arī veicināt atvērto starptautisko standartu izmantošanu, lai neradītu atkarību no kāda konkrēta pakalpojumu sniedzēja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | iestājas par to, ka pacientu datiem jābūt aizsargātiem un pienācīgi nodrošinātiem, lai attiecīgā informācija netiktu ļaunprātīgi izmantota. Tāpat Komiteja uzsver, ka iespējas, kas izriet no labākas piekļuves pacientu datiem, nekādā ziņā nedrīkst virzīt tādu attīstību, kas var kaitēt pacientu tiesībām, bet tām jādarbojas pacientu labā. Šajā saistībā Komiteja mudina Komisiju apsvērt pasākumus, ar ko pacientus aizsargā no iespējamas nelīdzsvarotības varas ziņā starp viņiem un veselības aprūpes sniedzējiem, kas var rasties saistībā ar šādu palielinātu piekļuvi veselības datiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka pacienta digitālā medicīniskā karte var nodrošināt labāku aprūpes koordināciju valsts un reģionālā līmenī, ļaujot veselības aprūpes sniedzējiem reāllaikā apmainīties ar veselības datiem, jo īpaši attiecībā uz pacientiem ar sarežģītām multisistēmiskām slimībām un retām slimībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tajā pašā laikā norāda, ka dažās dalībvalstīs publiskās iestādes ir veikušas ievērojamus ieguldījumus elektronisko medicīnisko karšu un digitālo platformu izveidē, kuras nodrošina iedzīvotājiem piekļuvi visiem viņu veselības datiem vai to daļai. Ir būtiski ņemt vērā šos būtiskos ieguldījumus, mācīties no šo dalībvalstu pieredzes un šajā jomā neradīt nevajadzīgus papildu izdevumus valstu, reģionālajam un vietējam līmenim; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ierosina Komisijai iet soli tālāk par Eiropas formāta izstrādi veselības datu elektroniskai apmaiņai un papildus minētajam formātam veicināt īstas Eiropas elektroniskās medicīniskās kartes izstrādi. Balstoties uz drošu piekļuvi medicīniskajām kartēm, pacients būtu datu īpašnieks, atļautu piekļūt tiem un pēc tam pārbaudītu šādu piekļuvi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vienlaikus norāda, ka dažās dalībvalstīs publiskās iestādes ir izveidojušas vai patlaban veido digitālās pārvaldības struktūras un sistēmas attiecībā uz piekrišanas paziņojumiem, reģistrācijas informāciju utt. saistībā ar pacientu datiem un piekļuvi tiem. Eiropas elektronisko medicīnisko karšu turpmākajā izveidē būtu jāņem vērā valstu, reģionālajā un vietējā līmenī gūtā pieredze šajā jomā; |
| --- | --- |

21.

Labākas datu bāzes, lai veicinātu profilaksi, pētniecību un personalizētu medicīnu

| 22. | uzskata, ka personas veselības datu apmaiņai ir būtiska nozīme sabiedrības veselības un klīnisko pētījumu jomā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, nepārkāpjot datu aizsardzības pamattiesības, varētu pārvērst datus zināšanās, kuras var izmantot iedzīvotāji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka ir nepieciešama labāka koordinācija starp pašreizējām valstu un reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir kopīgot genoma datus un citus veselības datus pētniecības un personalizētas medicīnas jomā, un mudina dalībvalstis parakstīt deklarāciju “Par to, lai līdz 2022. gadam Eiropas Savienībā būtu nodrošināta piekļuve vismaz 1 miljonam sekvencētu genomu”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju ieviest vienotu identifikāciju ģenētiskiem pētījumiem, kas Eiropas iedzīvotājiem veikti klīnisku apsvērumu dēļ, lai šo informāciju varētu vieglāk izmantot profilakses, diagnosticēšanas un ārstēšanas pasākumiem, kas varētu būt vajadzīgi cilvēkam visa mūža garumā, taču tikai ar viņa piekrišanu, jo pacients vienmēr būs savu datu īpašnieks. Pašlaik blokķēde ir drošs protokols, kas ļauj nodrošināt datu pieejamību, ievērojot to konfidencialitāti un saglabājot iedzīvotāju kontroli pār tiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju veikt drošus un anonimitāti garantējošus pasākumus, lai veicinātu tehnoloģijas ieviešanu datu izmantošanai veselības jomā, ņemot vērā potenciālu, kas piemīt tādām pamattehnoloģijām kā mākslīgais intelekts un augstas veiktspējas datošana, uzlabojot koordināciju starp sistēmas dalībniekiem, to skaitā reģioniem, publisko un privāto sektoru (tostarp e-veselības MVU), pētniecības struktūrām un citiem iesaistītajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt tehnisko specifikāciju izstrādi attiecībā uz drošu piekļuvi informācijai par genomu un veselību un šādas informācijas pārrobežu apmaiņu pētniecības nolūkā, kā arī izmēģinājuma pasākumu uzsākšanu, ar kuriem paredzēts koordinēt programmas, iniciatīvas un attiecīgos dalībniekus valsts un ES līmenī, un vienlaikus norāda, ka attiecībā uz genoma datu izmantošanu ir jāpieņem augstākas garantijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata par pamatotu Komisijas nodomu izveidot ES valstu iestāžu brīvprātīgas koordinācijas mehānismu, lai dalītos ar datiem par genomu un ar citiem veselības datiem, tādējādi veicinot profilaksi, pētījumus par iedzīvotāju veselību un personalizētu medicīnu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju saskaņot pasākumus, ko tā pieņēmusi attiecībā uz piekļuvi valsts pārvaldes iestāžu rīcībā esošiem datiem un to atkārtotu izmantošanu, ar citām tās īstenotajām darbībām, piemēram, saistībā ar Komisijas paziņojumu “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (COM(2018) 232); |
| --- | --- |

28.

| 29. | lūdz Komisiju veicināt iespējas, ko saistībā ar Direktīvu par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē piedāvā Eiropas references tīkli, lai palīdzētu sekmēt transversālu starpnozaru pētījumu izmantošanu personalizētā medicīnā pacientiem ar retām, mazizplatītām vai sarežģītām slimībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina Komisiju sākt diskusiju Eiropas līmenī par genoma un veselības datu izmantošanas ētisko, tiesisko un sociālo ietekmi gan sabiedrības veselības, gan pētniecības jomā, un uzskata, ka šāda ietekme ir jāiekļauj Komisijas un dalībvalstu regulatīvajā pieejā, ņemot vērā ētikas un ekspertu komiteju lomu un veselības aprūpes pakalpojumu lietotāju autonomiju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis stiprināt un vajadzības gadījumā paplašināt esošās spējas, lai nodrošinātu nepārtrauktu un regulāru ar veselību saistīto datu vākšanu, jo tas veicinās pieejamo starptautisko datu kvalitāti tādās organizācijās kā PVO un ESAO; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina dalībvalstis apvienot datus, piemērojot atklātas piekļuves politiku, ievērojot atvērtās zinātnes mērķus un izveidojot Eiropas atvērtās zinātnes mākoni; |
| --- | --- |

32.

Digitālie instrumenti pacientu iespēju pilnveidošanai un uz cilvēku vērstai aprūpei: aprūpes integrācija, novecošana, hroniskas slimības, multimorbiditāte

| 33. | norāda, ka, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu, līdz ar hronisko slimību un multimorbiditātes gadījumu skaita palielināšanos, kas rada arvien lielākas veselības aprūpes izmaksas, ir vajadzīga daudznozaru un integrēta aprūpes pieeja, un ka e-veselība un elektroniskā datu apmaiņa starp pacientiem, viņu aprūpētājiem un aprūpes pakalpojumu sniedzējiem veicina uz personu orientētu aprūpi un pāreju no institucionālas palīdzības uz aprūpi, kuras pamatā ir kopiena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka izglītība ir būtisks elements, lai iedzīvotāji aktīvi iesaistītos digitālajā pārveidē, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk pievērst uzmanību iedzīvotāju un pacientu digitālās pratības uzlabošanai, izstrādājot attiecīgas izglītības programmas; tāpat atgādina, ka joprojām ir Eiropas iedzīvotāju grupas, kurām nav piekļuves internetam vai pietiekamu digitālo prasmju, lai varētu izmantot digitālos pakalpojumus, un ka tāpēc ir vajadzīgi proaktīvi centieni, kas vērsti uz digitālās iekļautības uzlabošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka veiksmīga digitālā pārveide veselības jomā būs iespējama tikai tad, ja tiks pielāgota veselības speciālistu izglītība, apmācība un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšana; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka digitālās tehnoloģijas var padarīt iespējamu vai uzlabot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Ir būtiski ņemt vērā teritoriālo pieeju, lai veicinātu to, ka attālos, mazapdzīvotos vai mazāk labvēlīgos reģionos lielākam skaitam cilvēku, kuri varētu tikt izslēgti vai nesaņemt pienācīgu aprūpi veselības aprūpes sistēmās, ir pieejama augstas kvalitātes informācija un veselības profilakses pasākumi, kā arī viegli pieejama medicīniskā aprūpe un uzraudzība; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai veselības digitalizācija samazinātu sociālo nevienlīdzību un sekmētu pakalpojumu pieejamību personām ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka reģionos joprojām ir lielas atšķirības IKT pakalpojumu pieejamības jomā, un tādēļ aicina Komisiju turpināt atbalstīt politikas nostādnes, kas atvieglotu pieejamību mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka mobilā veselība (mHealth) ir galvenais elements centienos uzlabot sabiedrības iespējas, kā arī elements, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, un uzskata, ka ekonomikas ziņā efektīvu un uz veselības rezultātiem orientētu digitālo risinājumu izmantošana ir līdzeklis, kā sekmēt sociālo un veselības sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi izveidot atbilstīgus instrumentus, kas nodrošinātu dinamisku līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu, un veicināt kopīgi radītu digitālo risinājumu izveidi, pamatojoties uz dažu reģionu pieredzi šajā jomā (1); |
| --- | --- |

40.

| 41. | prasa Komisijai izstrādāt jaunus instrumentus, ar kuriem veicināt tādu inovācijas publisko iepirkumu (PPI), kas būtu plašāks par pašreizējiem publiskajiem iepirkumiem pirmskomercializācijas posmā (PCP) un PPI, kurus ir grūti īstenot un kuri ir ļoti atkarīgi no konkrēta finansējuma, apvienojot, piemēram, ES finansējuma programmas un struktūrfondus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums regulai par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu ir attiecināts arī uz medicīniskām tehnoloģijām un ierīcēm, taču Komiteja arī uzskata, ka ir vēlams ES tiesību aktos vienkāršot medicīnisko ierīču apstiprināšanas procedūras, lai nodrošinātu, ka procedūras paaugstina pašreizējos apstiprināšanas standartus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka virzībā uz ilgtspējīgām sistēmām būtu ieteicams paplašināt regulas darbības jomu, iekļaujot tajā visus tehnoloģijas izstrādes posmus, tostarp ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka pacientiem un veselības aprūpes speciālistiem pieejamu jaunu lietojumprogrammu un ierīču ieviešanai (lietotnes, ārējas vai mobilās mērierīces u. c.) vajadzētu novest pie akreditācijas, sertifikācijas vai marķējuma procedūras, kas būtu spēkā Eiropas līmenī, lai noteiktu tās, kas patiešām tiek uzskatītas par noderīgām vai kuras veselības speciālists pat var izrakstīt. Tas samazinātu administratīvos šķēršļus, lai vienā dalībvalstī pārbaudītus risinājumus varētu viegli tirgot citā, tāpēc Komiteja mudina Komisiju rīkoties šajā sakarā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzstāj, ka pacientiem un veselības aprūpes speciālistiem paredzētajām ierīcēm un lietotnēm vajadzētu būt vienkāršām un ērti lietojamām un papildināt tās ierīces un lietotnes, kuras jau ir ieviestas dalībvalstīs, nevis tikt pievienotām tām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzīst grūtības, kas rodas izmēģinājuma projektos pārbaudītu un apstiprinātu tehnoloģisko risinājumu liela mēroga ieviešanā un pieņemšanā, un tādēļ lūdz Komisiju atbalstīt reģionus un veicināt sadarbību starp tiem, lai pabeigtu šo tehnoloģisko risinājumu izvietošanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tāpat Komiteja ierosina izpētīt, vai nebūtu lietderīgi Eiropas finansējuma programmās paredzēt, ka projektu priekšlikumi ietver apņemšanos īstenot projektu gadījumā, ja tas izrādās veiksmīgs, nodrošinot vispārīgu pielietojumu iedzīvotāju interesēs līdztiesības labad, kā arī saskaņotību inovācijas procesa beigās, kad tas tiek plaši izvērsts; |
| --- | --- |

47.

Finansēšana

| 48. | atzinīgi vērtē jaunā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta darbības jomas pārdefinēšanu un priekšlikumu, ka programmai “Digitālā Eiropa 2021.–2027. gadam” būtu jāpaātrina Eiropas veselības aprūpes digitālā pārveide; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju veicināt Eiropas, valstu un reģionālo digitālo plānu un stratēģiju nepieciešamo saskaņošanu, kā arī, ņemot vērā nākamo plānošanas periodu 2021.–2027. gadam, dažādu Eiropas, kā arī valsts un privātā finansējuma programmu atbilstīgu savstarpēju papildināmību, lai plašā mērogā ieviestu uz digitalizāciju balstītus un uz cilvēku orientētus aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka nereti tehnoloģijas pastāv un darbojas, taču administratīvie šķēršļi traucē vai kavē risinājumu pieņemšanu, tāpēc aicina Komisiju veicināt jaunus digitālās inovācijas ieviešanas izmaksu kompensācijas modeļus, kas būtu orientēti, piemēram, uz maksājumu atbilstīgi rezultātiem veselības jomā, lai tādējādi veicinātu elektronisku veselības iestāžu darbības modeli un m-veselību, kas piedāvā vērtīgus pakalpojumus ar digitālo tehnoloģiju atbalstu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka pašreizējā veselības programma nākamajā 2021.–2027. gada periodā ir iekļauta ESF+, un dotācija tai ir samazināta; tādēļ aicina abus ES likumdevējus ES daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam palielināt ierosināto budžeta piešķīrumu Eiropas digitālajai pārveidei; |
| --- | --- |

51.

Subsidiaritāte

| 52. | prasa, lai Eiropas Komisija, īstenojot rīcības plānu, ņemtu vērā ne tikai dalībvalstis, bet arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir būtiska nozīme saziņā ar pacientiem un viņu informēšanā, speciālistu izglītošanā un apmācībā, kā arī e-veselības attīstīšanā. |
| --- | --- |

52.

Briselē, 2019. gada 7. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://www.indemandhealth.eu/

1

Projekta inDEMAND mērķis ir veicināt inovāciju, apvienojot divus aspektus: pieprasījums nosaka vajadzību, un risinājuma izstrāde ir veselības aprūpes speciālistu un tehnoloģiju uzņēmumu kopīga darba rezultāts.

inDEMAND

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/27

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Virzībā uz Astoto vides rīcības programmu”

(2019/C 168/06)

| Ziņotājs: | Cor LAMERS (NL/PPE), Shīdamas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Pašiniciatīvas atzinums |

Ziņotājs:

Cor LAMERS (NL/PPE), Shīdamas mērs

Atsauces dokuments:

Pašiniciatīvas atzinums

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Ievada komentāri

| 1. | atgādina, ka ES ir jārīkojas ar lielāku vērienu it visās attiecīgajās politikas jomās, jo īpaši klimata, bioloģiskās daudzveidības un vides jomā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM); |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka nepietiekama ES vides, bioloģiskās daudzveidības un klimata politikas un tiesību aktu īstenošana ilgtermiņā apdraud mūsu dzīvesveida ilgtspēju, rada nopietnus draudus veselībai un pasliktina ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | secina, ka, ņemot vērā arvien pieaugošo pasaules iedzīvotāju skaitu, nepieciešams vairāk pārtikas, enerģijas un resursu. Tam bieži ir postošas sekas – klimata pārmaiņas, liela mēroga zaudējumi dabas rezervātos un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā saistībā pauž stingru pārliecību, ka ES vides rīcības programmas (VRP) sniedz stratēģiskas vadlīnijas, ilgtermiņa redzējumu un iespējas, lai nodrošinātu saskaņotību starp vides un klimata mērķiem, tādējādi radot pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, īstenojot VRP, ir paveikts ļoti daudz, jo piesārņojums kopumā sāk pamazām samazināties, daba tiek labāk aizsargāta un aktīvāk notiek pāreja uz mazoglekļa un aprites ekonomiku, taču darāmā vēl joprojām ir daudz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka, lai gan Septītajā vides rīcības programmā par svarīgu prioritāti ir noteikta labāka īstenošana, vides politikas un tiesību aktu nepietiekama īstenošana – piemēram, tādēļ, ka ir vāja politikas integrācija – joprojām ir nozīmīga problēma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju, Padomi un Parlamentu izstrādāt 8. VRP saskaņā ar šajā atzinumā izklāstītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

7.

B.   
  Septītās VRP izvērtējums

| 8. | atbalsta secinājumus, kas pausti Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa ziņojumā par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (1), kā arī Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2017. gada novembra pētījumā (2), un, pamatojoties uz iepriekšējiem RK atzinumiem (3), atkārtoti vērš uzmanību uz tādām problēmām kā, piemēram, integrācijas politikas trūkums, finansējuma nepieejamība un informācijas par labu praksi neesamība; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tomēr atzīmē, ka rezultāti galvenajos Septītās VRP tematos ir nevienmērīgi un nepietiekami:






  a) | 1. prioritātes mērķi (dabas kapitāla aizsardzība) līdz 2020. gadam netiks sasniegti; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

1. prioritātes mērķi (dabas kapitāla aizsardzība) līdz 2020. gadam netiks sasniegti;

| b) | ir panākts progress vairākos 2. prioritātes apakšmērķos (mazoglekļa ekonomika un resursu efektivitāte), īpaši attiecībā uz klimatu un enerģētiku, taču zināmā mērā arī uz atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas mērķiem; |
| --- | --- |

b)

ir panākts progress vairākos 2. prioritātes apakšmērķos (mazoglekļa ekonomika un resursu efektivitāte), īpaši attiecībā uz klimatu un enerģētiku, taču zināmā mērā arī uz atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas mērķiem;

| c) | nav skaidrs, ciktāl tiks sasniegti 3. prioritātes mērķi, kuri attiecas uz tādu spiedienu un riskiem cilvēku veselībai, kas saistīti ar vidi; |
| --- | --- |

c)

nav skaidrs, ciktāl tiks sasniegti 3. prioritātes mērķi, kuri attiecas uz tādu spiedienu un riskiem cilvēku veselībai, kas saistīti ar vidi;

| d) | virzībā uz 8. prioritārās kategorijas mērķiem (ilgtspējīgas pilsētas) ir vērojama nevienmērīga kopaina attiecībā uz energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un mobilitāti, ilgtspējīgu pilsētplānošanu un projektēšanu, pilsētu bioloģisko daudzveidību un ilgtspējīgām ēkām; |
| --- | --- |

d)

virzībā uz 8. prioritārās kategorijas mērķiem (ilgtspējīgas pilsētas) ir vērojama nevienmērīga kopaina attiecībā uz energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu un mobilitāti, ilgtspējīgu pilsētplānošanu un projektēšanu, pilsētu bioloģisko daudzveidību un ilgtspējīgām ēkām;

| 10. | secina, ka īstenošanā konstatētajiem trūkumiem ir četri galvenie iemesli:






  a) | vides apsvērumu neintegrēšana citās politikas jomās, it sevišķi kopējā lauksaimniecības politikā (KLP), kopējā zivsaimniecības politikā (KZP) un kohēzijas politikā; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

vides apsvērumu neintegrēšana citās politikas jomās, it sevišķi kopējā lauksaimniecības politikā (KLP), kopējā zivsaimniecības politikā (KZP) un kohēzijas politikā;

| b) | nepietiekams finansējums un apstākļiem nepietiekami pielāgotas finansējuma shēmas: kaut arī vairāki ES finansēti projekti ir devuši uzlabojumus, ne visiem ES fondiem ir skaidri noteikti ilgtspējas kritēriji. Šajā ziņā arī dalībvalstīs nav pieejami pietiekami līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

nepietiekams finansējums un apstākļiem nepietiekami pielāgotas finansējuma shēmas: kaut arī vairāki ES finansēti projekti ir devuši uzlabojumus, ne visiem ES fondiem ir skaidri noteikti ilgtspējas kritēriji. Šajā ziņā arī dalībvalstīs nav pieejami pietiekami līdzekļi;

| c) | nepietiekama zināšanu apmaiņa: lai gan speciālo zināšanu netrūkst, tās ne vienmēr nonāk līdz politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

c)

nepietiekama zināšanu apmaiņa: lai gan speciālo zināšanu netrūkst, tās ne vienmēr nonāk līdz politikas veidotājiem;

| d) | nepietiekama vietējo kopienu un ieinteresēto personu iesaistīšanās un līdzatbildība (4); |
| --- | --- |

d)

nepietiekama vietējo kopienu un ieinteresēto personu iesaistīšanās un līdzatbildība (4);

| 11. | secina, ka Septītā VRP ir apliecinājusi savu pievienoto vērtību un ir pozitīvi ietekmējusi ES vides politiku, iedzīvotājus, vidi un ekonomiku. Tās ilgtermiņa redzējums ir svarīgs faktors, kas planētas ekoloģisko iespēju robežās palīdz nodrošināt stabilu vidi ilgtspējīgiem ieguldījumiem un izaugsmei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Septītā VRP ir bijusi visaptveroša un ļoti sarežģīta, ar vairākiem apakšmērķiem un detalizētiem aprakstiem. Turklāt mērķi Septītajā VRP tika noteikti konkrētam laikposmam (samērā statiskam), tāpēc nebija viegli reaģēt uz jaunākajām norisēm tehnoloģiju jomā, mainīgiem apstākļiem un jaunām starptautiskām stratēģijām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka Septītajā VRP bija izklāstītas darbības, ar kurām uzlabot ilgtspēju pilsētās, taču nebija pievērsta uzmanība citu veidu kopienām, piemēram, lauku, piekrastes, kalnu, salu, arhipelāgu un tālākajām teritorijām. Kaut arī mērķu sasniegšanā pilsētas ir nozīmīgi mezgli, tās nav izolētas no savas apkaimes. Vairāk uzmanības būtu jāvelta mijiedarbībai starp pilsētām un tām pieguļošajām teritorijām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta secinājumu, ko savā ziņojumā paudusi Eiropas Vides aģentūra, kura norādījusi uz sešiem ES vides tiesību aktu nepilnīgās īstenošanas iemesliem: neefektīva koordinācija starp vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm, administratīvās jaudas trūkums un nepietiekams finansējums, zināšanu un datu trūkums, nepietiekami atbilstības nodrošināšanas mehānismi, kā arī politikas integrācijas trūkums (5); |
| --- | --- |

14.

C.   
  Astotās VRP izstrādes galvenie principi

Eiropas vides politikas izmaiņas un tās reģionālā un vietējā ietekme

| 15. | uzsver, ka vienotība un daudzveidība ir divas būtiskas ES iezīmes. Šiem diviem jēdzieniem Eiropas Savienībā ir būtiska nozīme, it īpaši, kad tiek noteikti politikas mērķi vai izstrādāti jauni tiesību akti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka spēcīgākais vienotības simbols ir acquis. Tādēļ Eiropas Reģionu komiteja (RK) uzskata to par 8. VRP pamatu. Tajā ietvertie tiesību akti, standarti un vērtības joprojām ir svarīgi instrumenti, kas izmantojami, lai nodrošinātu vides aizsardzību, risinātu drošības un riska jautājumus un garantētu dzīves kvalitāti. Tāpat acquis nodrošina Eiropas iedzīvotājiem vienādas tiesības un vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirdzniecībai un rūpniecībai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver ES nepārprotamo pienākumu ievērot dalībvalstu, reģionu un pilsētu politisko, sociālo, ekonomisko, ģeogrāfisko un biokulturālo daudzveidību. Eiropas Savienības intensīvais darbs ne vienmēr ir nesis vēlamo rezultātu. Tā kā notiek lielas pārmaiņas, 8. VRP būtu jāatsakās no lejupējiem un visām situācijām atbilstošiem risinājumiem un jāveido tilts starp vienotību un daudzveidību, cenšoties panākt līdzsvaru starp saskaņotu standartu noteikšanu un iespēju nodrošināšanu pielāgotu risinājumu izstrādei atbilstoši vietējiem apstākļiem. Tāpēc ir svarīgi, lai gan ES, gan valstu rīcībpolitikās un tiesību aktos būtu paredzēta pietiekami plaša rīcības brīvība vietējā un reģionālā līmeņa pieejai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka Astotajai VRP ir jāatbalsta pašreizējā acquis efektīva īstenošana, saglabājot Eiropas Komisijas tradicionālo lomu acquis uzraudzībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | šajā sakarā norāda, ka, lai gan tradicionālā vides politika ir bijusi sekmīga vairāk nekā 40 gadus, šobrīd tā vairs nav pietiekama. Pat tad, ja tiek sasniegtas robežvērtības, nepietiekama gaisa, augsnes un ūdens kvalitāte var negatīvi ietekmēt cilvēku veselību un dabu. Arī īstenošanas problēmas nevar atrisināt tikai ar jauniem tiesību aktiem. Lai sasniegtu mērķa vērtības un standartus, ir vajadzīgi arī atbalsta mehānismi, jaunas pieejas un jauninājumi (kas darbotos papildus acquis); |
| --- | --- |

19.

| 20. | šajā kontekstā norāda uz problēmu, ka vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas tādus valsts tiesību aktus, kas dod iespēju ar ES pārkāpumu procedūrām saistītos finanšu sankciju līdzekļus atgūt no vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Šāda atbildības par ES tiesību aktu izpildi “decentralizācija” ir problemātiska, jo valstu valdības bieži vien uzmanību koncentrē tikai uz juridisku īstenošanu, respektīvi, transponēšanu valsts tiesību aktos, taču vietējām un reģionālajām pašvaldībām netiek piešķirti nepieciešamie instrumenti, ar ko faktiski praksē īstenot acquis. Lielākajā daļā gadījumu tas ir Eiropas un valsts pārvaldības līmenis, kuram ir atbilstīgi finanšu, juridiskie un administratīvie resursi, tādēļ tiem būtu jābūt atbildīgiem par to naudassodu samaksu, kas uzlikti par noteikumu nepildīšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž stingru pārliecību, ka ES jācenšas panākt jaunus mērķus, īstenojot pāreju dažādās jomās, piemēram, pāreju uz aprites ekonomiku un pāreju uz ilgtspējīgāku enerģētiku, mobilitāti un pārtikas ražošanu un patēriņu. Tāpat tai būtu jāmudina šajā jomā veiksmīgākās dalībvalstis, reģionus un pilsētas panākt vides kvalitāti, kura pārsniedz ES standartus. Tādēļ ir nepieciešams, lai Eiropas Komisija stimulē to turpmāko rīcību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina atzīt to reģionu centienus, kuri atrodas avangardā aprites ekonomikas, ilgtspējīgas pārtikas ražošanas un patēriņa, kā arī gaisa, trokšņa un gaismas piesārņojuma samazināšanas jomā, un tādēļ aicina atbalstīt tos un veicināt paraugprakses pārņemšanu visā Eiropā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka konteksts, kādā tika izstrādāta vides politika, atšķiras no pašreizējiem apstākļiem, kādos tā tiek īstenota, tādēļ ir nepieciešams panākt jaunu līdzsvaru starp veco un jauno pieeju, arī šādu iemeslu dēļ:






  a) | šodienas politikas jomas ir vairāk savstarpēji saistītas. Papildus tam, ka ES tiesību akti ir iedalīti tādās jomās kā gaiss, ūdens, troksnis un enerģija, pašreizējās problēmas mudina turpināt ilgtspējas jautājumu integrēšanu gan cilvēku ikdienas rīcībā, gan uzņēmumu ikdienas darbībā, gan sociāli ekonomiskajā jomā. Tādēļ Eiropas Savienībai uz saviem reģioniem būtu jāskatās kā uz kompleksām ekonomiskām, sociālām, ekoloģiskām un biokulturālām sistēmām; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

šodienas politikas jomas ir vairāk savstarpēji saistītas. Papildus tam, ka ES tiesību akti ir iedalīti tādās jomās kā gaiss, ūdens, troksnis un enerģija, pašreizējās problēmas mudina turpināt ilgtspējas jautājumu integrēšanu gan cilvēku ikdienas rīcībā, gan uzņēmumu ikdienas darbībā, gan sociāli ekonomiskajā jomā. Tādēļ Eiropas Savienībai uz saviem reģioniem būtu jāskatās kā uz kompleksām ekonomiskām, sociālām, ekoloģiskām un biokulturālām sistēmām;

| b) | vislielākos uzlabojumus nodrošina inovācija un pārveide. Tāpat ir svarīga arī savstarpēja mācīšanās, kas prasa atvērtību un izpratni gan par labiem, gan par sliktiem piemēriem. Pašreizējie tiesību akti koncentrējas uz standartiem un robežvērtībām, savukārt inovācijai un pārveidei ir nepieciešams, lai būtu iespējams eksperimentēt. ES ir vajadzīgas abas pieejas; |
| --- | --- |

b)

vislielākos uzlabojumus nodrošina inovācija un pārveide. Tāpat ir svarīga arī savstarpēja mācīšanās, kas prasa atvērtību un izpratni gan par labiem, gan par sliktiem piemēriem. Pašreizējie tiesību akti koncentrējas uz standartiem un robežvērtībām, savukārt inovācijai un pārveidei ir nepieciešams, lai būtu iespējams eksperimentēt. ES ir vajadzīgas abas pieejas;

| c) | ES īsteno lineāru politikas ciklu (priekšlikums, lēmums, īstenošana, izvērtēšana), taču, lai inovācija būtu ātrāka, vairāk ir vajadzīga aprites pieeja un tai jābūt elastīgākai; |
| --- | --- |

c)

ES īsteno lineāru politikas ciklu (priekšlikums, lēmums, īstenošana, izvērtēšana), taču, lai inovācija būtu ātrāka, vairāk ir vajadzīga aprites pieeja un tai jābūt elastīgākai;

| 24. | uzsver, ka šis jaunais konteksts prasa citādu attieksmi un ka ir jākoncentrējas uz savstarpējo atkarību, kāda saista visus piecus Eiropas Vides aģentūras pieņemtās cēloņsakarību sistēmas komponentus: virzītājspēkus, spiedienu, stāvokļus, iedarbību un atbildes reakciju. Klasiskajā vides politikā uzmanības centrā ir stāvokļi un iedarbība. Tomēr, lai novērstu pašreizējo un turpmāko piesārņojumu, ES un valstu politikai vajadzētu būt vērstai arī uz virzītājspēkiem un spiedienu. Tā ir aprites ekonomikas un citu pārveides procesu būtība: problēmu risināt tieši tās izcelsmes vietā; |
| --- | --- |

24.

Politikas integrācija

| 25. | pauž stingru pārliecību, ka Astotajai VRP ir jānodrošina politikas integrācija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka integrēta pieeja novērš neatbilstības un savieno dažādus aspektus, piemēram:






  a) | mērķus, termiņus, īstenošanas procedūras un instrumentus dažādās vides un klimata politikas jomās; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

mērķus, termiņus, īstenošanas procedūras un instrumentus dažādās vides un klimata politikas jomās;

| b) | vides un klimata politiku, kā arī citas politikas jomas, piemēram, KLP, KZP, ekonomikas un sociālo politiku; |
| --- | --- |

b)

vides un klimata politiku, kā arī citas politikas jomas, piemēram, KLP, KZP, ekonomikas un sociālo politiku;

| c) | ES vides tiesību aktu (emisiju politikas) un uz avotiem balstītas politikas (emisiju politikas pasākumu) robežvērtību mērķus un termiņus (6); |
| --- | --- |

c)

ES vides tiesību aktu (emisiju politikas) un uz avotiem balstītas politikas (emisiju politikas pasākumu) robežvērtību mērķus un termiņus (6);

| d) | ES, valsts, reģionālo un vietējo politiku, lai saskaņotu prioritātes, novērstu dublēšanos un samazinātu pretrunīgus vai nesaistītus procesus, kā arī lai novērstu pašreizējās nepilnības politikā un no tām izrietošās tiesību aktu nepilnības; |
| --- | --- |

d)

ES, valsts, reģionālo un vietējo politiku, lai saskaņotu prioritātes, novērstu dublēšanos un samazinātu pretrunīgus vai nesaistītus procesus, kā arī lai novērstu pašreizējās nepilnības politikā un no tām izrietošās tiesību aktu nepilnības;

| 27. | uzsver, ka galvenais jautājums ir par to, kā ES un citi pārvaldības līmeņi var efektīvi integrēt politiku, it īpaši kā saskaņot vides, sociālos un ekonomiskos mērķus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda – tā kā politikas integrēšanai ir vajadzīga cita attieksme, Astotajā EAP ir:






  a) | politikas integrācija jāuzskata par atsevišķu mērķu apvienošanas un stiprināšanas pieeju (nevis prioritāti); |
| --- | --- | --- |

28.

a)

politikas integrācija jāuzskata par atsevišķu mērķu apvienošanas un stiprināšanas pieeju (nevis prioritāti);

| b) | jāmudina ES, valstu, reģionālās un vietējās varas iestādes noteikt, ka vides politika ir pārējo politikas jomu pamats (vides mērķi ir ne tikai jāiekļauj pārējās politikas jomās, bet gan jānosaka par to pamatu) un izmantot vides politiku kā galveno atskaites punktu visu pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

b)

jāmudina ES, valstu, reģionālās un vietējās varas iestādes noteikt, ka vides politika ir pārējo politikas jomu pamats (vides mērķi ir ne tikai jāiekļauj pārējās politikas jomās, bet gan jānosaka par to pamatu) un izmantot vides politiku kā galveno atskaites punktu visu pasākumu īstenošanā;

| c) | jāizmanto visaptveroša pieeja: Septītā VRP uzsāka integrētāku pieeju nekā iepriekšējās VRP; Astotajā EAP būtu jāpanāk vairāk un jāaplūko vides, ekonomiskais un sociālais konteksts kopumā; |
| --- | --- |

c)

jāizmanto visaptveroša pieeja: Septītā VRP uzsāka integrētāku pieeju nekā iepriekšējās VRP; Astotajā EAP būtu jāpanāk vairāk un jāaplūko vides, ekonomiskais un sociālais konteksts kopumā;

Finansējums un ieguldījumi

| 29. | uzsver, ka vides, klimata un pārveides problēmu risināšanai ir vajadzīgi ievērojami zaļie un zilie ieguldījumi un inovācija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver: lai palielinātu Astotās VRP efektivitāti, ir vajadzīga ciešāka sinerģija starp dažādiem finansējuma avotiem ES, valstu un reģionālā līmenī, kā arī stingrākas saiknes starp publisko un privāto finansējumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzstāj, ka vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumu iespējas ir ierobežotas un uz tām attiecas spēcīgi apgrūtinājumi. Pirmkārt, būtiski vietējā vai reģionālā budžeta izmaksu posteņi bieži vien ir tādas sociālās problēmas kā bezdarbs, novecošana vai izglītība. Otrkārt, ievērojamas investīcijas ir nepieciešamas tādai pārveidei kā enerģētikas pārkārtošana. Lai šajā pārkārtošanā panāktu nozīmīgu progresu, ir jāsasniedz ieguldījumu kritiskā masa, un vietējām pašvaldībām šajā nolūkā ir vajadzīgi papildu līdzekļi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot programmu InvestEU, kura galvenokārt vērsta uz ilgtspēju, kā arī Komisijas priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) laikposmam pēc 2020. gada, kurā īpaša uzmanība veltīta ilgtspējīgai attīstībai un vides politikas integrēšanai visās budžeta pozīcijās. Tomēr RK vēlas, lai vairāk nekā 30 % no budžeta būtu rezervēti klimata politikas aspektu integrēšanai. Komiteja arī aicina ES līmenī izveidot fondu taisnīgai enerģētikas pārkārtošanai, lai reģioniem enerģētikas pārkārtošanas laikā palīdzētu risināt vides, ekonomiskās un sociālās problēmas, kā arī visiem reģioniem sniegtu pietiekamu atbalstu atkritumu apsaimniekošanas un mobilitātes pārkārtošanai, kurš papildinātu kohēzijas fondus un būtu ar tiem saderīgs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ļoti atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumā par DFS laikposmam pēc 2020. gada ietvertos horizontālos principus, kas paredz veicināt integrētu sociālo, ekonomisko, kultūras un vides attīstību un drošību pilsētu, lauku un piekrastes teritorijās; |
| --- | --- |

33.

Vietēja līmeņa vai uz teritorijām vērsta pieeja

| 34. | uzskata, ka būtiska nozīme ir pielāgotai pieejai, jo reģioni un vietējā administrācija:






  a) | ir svarīgas telpiskās vienības, kurās cilvēki dzīvo, strādā un pārvietojas, kā rezultātā rodas ievērojams emisiju apjoms; |
| --- | --- | --- |

34.

a)

ir svarīgas telpiskās vienības, kurās cilvēki dzīvo, strādā un pārvietojas, kā rezultātā rodas ievērojams emisiju apjoms;

| b) | ievērojami atšķiras piesārņojuma un emisiju veida un apjoma ziņā; |
| --- | --- |

b)

ievērojami atšķiras piesārņojuma un emisiju veida un apjoma ziņā;

| c) | atšķiras dažādos ES tiesību aktu īstenošanas aspektos; |
| --- | --- |

c)

atšķiras dažādos ES tiesību aktu īstenošanas aspektos;

| d) | ievērojami atšķiras piedāvāto ekonomisko, sociālo, ģeogrāfisko un ekoloģisko iespēju un grūtību ziņā; |
| --- | --- |

d)

ievērojami atšķiras piedāvāto ekonomisko, sociālo, ģeogrāfisko un ekoloģisko iespēju un grūtību ziņā;

| e) | atšķiras no administratīvo pilnvaru, spēju un pieejas viedokļa saistībā ar vides un klimata politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

atšķiras no administratīvo pilnvaru, spēju un pieejas viedokļa saistībā ar vides un klimata politikas īstenošanu;

| f) | ir privileģētā situācijā, jo strādā tieši ar cilvēkiem un uzņēmumiem, lai veicinātu tādus pasākumus kā zaļais publiskais iepirkums, būvniecības un transporta politika, izglītība, pētniecība un izpratnes veidošanas programmas. Tas ļauj tiem radīt dzīvotspējīgus risinājumus un darboties kā “dzīvām laboratorijām” , kur tiek radītas jaunas idejas un zināšanas; |
| --- | --- |

f)

ir privileģētā situācijā, jo strādā tieši ar cilvēkiem un uzņēmumiem, lai veicinātu tādus pasākumus kā zaļais publiskais iepirkums, būvniecības un transporta politika, izglītība, pētniecība un izpratnes veidošanas programmas. Tas ļauj tiem radīt dzīvotspējīgus risinājumus un darboties kā “dzīvām laboratorijām” , kur tiek radītas jaunas idejas un zināšanas;

| 35. | atbalsta visaptverošu vietējā līmeņa vai uz teritorijām vērstu pieeju, jo tas ir labākais veids, kā praksē iedzīvināt veselīgu dzīvesveidu atbilstīgi konkrētās vietas vai reģiona īpatnībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iesaka, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kā arī ņemot vērā dažādu dalībvalstu valdības struktūru un kultūru, Astotās VRP ietvaros izstrādāt virkni teritoriālu stratēģiju, piemēram, veselīgām un plaukstošām pilsētu un lielpilsētu teritorijām, veselīgai un dinamiskai lauku videi un drošām un pievilcīgām piekrastes teritorijām un salu, arhipelāgu un tālākajiem reģioniem. Pilsētu stratēģijas galveno uzmanību varētu vērst uz īpašiem pilsētu aspektiem, piemēram, mobilitāti un pilsētplānošanu, savukārt lauku stratēģijas uzmanības centrā varētu būt daba, lauksaimniecības inovācijas un demogrāfiskās pārmaiņas. Ieteicamo stratēģiju mērķis būtu atbalstīt pārkārtošanu dažādās jomās, vienlaikus saistībā ar IAM ņemot vērā tādus aspektus kā cilvēku veselība un daba, ekonomika un vajadzība pēc labiem dzīves apstākļiem. Šajā ziņā 8. VRP atspoguļo horizontālos principus, kas minēti Komisijas priekšlikumā par DFS laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

36.

Daudzlīmeņu pieeja

| 37. | tādēļ aicina izveidot labi funkcionējošu daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu. Lai īstenotu tādas radikālas un paliekošas pārmaiņas dzīvesveidā, kas nepieciešamas taisnīgas un ilgtspējīgas sabiedrības attīstībai ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, ir vajadzīga gan lejupēja, gan augšupēja pieeja. Tādēļ RK uzskata, ka 8. VRP jābūt skaidrākai saiknei ar stratēģijām un plāniem, kas izstrādāti ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tādēļ mudina visus valdības līmeņus darīt visu iespējamo, lai veicinātu administratīvo sadarbību, tostarp vertikālo valdības sadarbību, starpreģionu, pašvaldību un pārrobežu sadarbību. Tāpat Astotajā VRP arī turpmāk būtu jāaicina pilsētas, pašvaldības un reģionālās pārvaldes struktūras uz savstarpēju sadarbību un sadarbību visā ES, ņemot vērā valdības struktūras un ģeogrāfisko situāciju dalībvalstīs; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atbalsta ES iniciatīvas, piemēram, ES pilsētprogrammas partnerības. RK iesaka izmantot esošās partnerības, kas saistītas ar ilgtspējīgu zemes izmantošanu, enerģētikas pārkārtošanu, pielāgošanos klimata pārmaiņām, mobilitāti pilsētās, gaisa kvalitāti un aprites ekonomiku, kā arī aktīvi apsvērt iespēju veidot jaunas transversālas partnerības vides un klimata jomā, lai atbalstītu acquis īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ES līmeņa mērķu pārvēršana konkrētos vietējos mērķos ir sarežģīta, tomēr nepieciešama rezultātu sasniegšanai un iedzīvotāju uzticēšanās iegūšanai. Tāpēc uzskata, ka ir jāparedz stimuli plānotā izpildījuma pārsniegšanai. Būtu jāpaplašina apbalvošanas programmas un, piemēram, Eiropas Zaļās galvaspilsētas goda nosaukums un balva “Zaļā lapa” būtu jāpiešķir arī mazākām pilsētām un ciematiem. Turklāt jāturpina atbalstīt arī brīvprātīgas darbības, piemēram, Pilsētu mēru pakts klimata un enerģētikas jomā un Pilsētu mobilitātes novērošanas centrs; |
| --- | --- |

40.

| 41. | iesaka dalībvalstīm ciešāk sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un mudināt pilsētas un reģionus vairāk iesaistīties valstu stratēģiju un plānu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tādēļ aicina dalībvalstis izveidot attiecīgas institucionālas struktūras vai platformas ciešākai sadarbībai un regulārām apspriedēm, piemēram, valdības vertikālās sadarbības grupas, kurās eksperti no dažādiem pārvaldības līmeņiem kopīgi izstrādātu valsts plānus un stratēģijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka efektīvu pārvaldību nevar nodrošināt tikai ar koordināciju starp dažādiem pārvaldes līmeņiem. Tādēļ Reģionu komiteja aicina reģionus un pilsētas veidot ciešas saiknes ar pilsonisko sabiedrību, privāto sektoru un zināšanu institūtiem gan to teritorijās, gan ārpus tām, kā arī atbalstīt starpreģionu sadarbību šajās jomās, jo šādas ilgtermiņa partnerības veicinās labas politikas veidošanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka tas sekmētu dialogu un diskusiju starp dalībniekiem ar atšķirīgām interesēm, pieredzi un ierobežojumiem, tādējādi nodrošinot labāku lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina ES dalībvalstis savu nacionālo pētniecības fondu ietvaros definēt un finansēt visaptverošus, uz risinājumiem orientētus starpdisciplinārus pētniecības projektus; |
| --- | --- |

45.

D.   
  Priekšlikums attiecībā uz Astoto VRP

Jauna pieeja attiecībā uz Astoto VRP

| 46. | norāda, ka jaunajā vides politikas kontekstā 8. VRP ir:






  a) | jābūt stratēģiskākai un integrētākai un jākoncentrējas uz galvenajām tēmām; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

jābūt stratēģiskākai un integrētākai un jākoncentrējas uz galvenajām tēmām;

| b) | jāveicina inovācija; |
| --- | --- |

b)

jāveicina inovācija;

| c) | jāpaver iespējas novatorisku risinājumu pārnesei un plašai izvēršanai; |
| --- | --- |

c)

jāpaver iespējas novatorisku risinājumu pārnesei un plašai izvēršanai;

| d) | jāīsteno, ņemot vērā problēmas un risinājumus, atšķirībā no 7. VRP, kas tika īstenota, ņemot vērā ierobežojumus un problēmas; |
| --- | --- |

d)

jāīsteno, ņemot vērā problēmas un risinājumus, atšķirībā no 7. VRP, kas tika īstenota, ņemot vērā ierobežojumus un problēmas;

| e) | jābūt elastīgai, lai reaģētu uz jaunām tehnoloģiskām pārmaiņām un jaunām starptautiskām stratēģijām, atšķirībā no samērā statiskās 7. VRP; |
| --- | --- |

e)

jābūt elastīgai, lai reaģētu uz jaunām tehnoloģiskām pārmaiņām un jaunām starptautiskām stratēģijām, atšķirībā no samērā statiskās 7. VRP;

| f) | jābūt pielāgojamai reģionu sociālajam, kultūras, ekonomiskajam un ekoloģiskajam kontekstam; |
| --- | --- |

f)

jābūt pielāgojamai reģionu sociālajam, kultūras, ekonomiskajam un ekoloģiskajam kontekstam;

| 47. | aicina Apvienoto Karalisti un Eiropas Savienību saistībā ar izstāšanās līgumu un tā īstenošanu izstrādāt kopīgu kārtību, kas nodrošinātu augstu vides standartu un savstarpīguma saglabāšanu, tostarp tālejošus mērķus nākamajā vides rīcības programmā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka turpmākajās VRP būtu jāiekļauj plānošana un jāveicina ilgtspējas kritēriju iekļaušana citās ES politikas jomās, makroekonomikas prioritātēs un finanšu instrumentos. Arī vides faktori ir viens no rādītājiem, kas atspoguļo mūsu ekonomikas attīstības ilgtspēju. Tādēļ RK atbalsta sinerģiju starp 8. VRP, DFS un Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | šajā saistībā pauž nožēlu par to, ka 8. VRP pieņemšana nav saskaņota ar DFS pieņemšanu laikposmam pēc 2020. gada. Turpmāko VRP lēmumu pieņemšanas process būtu jāsaskaņo ar daudzgadu finanšu shēmu, lai ierosinātā DFS labi atspoguļotu VRP mērķus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ierosina veidot 8. VRP par vides un klimata pīlāru jaunajā stratēģijā Eiropai pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

50.

Temati, kurus ierosināts iekļaut 8. VRP

| 51. | uzskata veselīga pilsētas un lauku dzīvesveida pieeju par praktisku un integrētu pieeju. Šī pieeja, kas balstīta uz dzīves kvalitāti, apvieno trīs ilgtspējīgas attīstības pīlārus – ekonomiskos, vides un sociāli kulturālos aspektus – un skata cilvēku veselību un dabu plašākā ilgtspējas kontekstā. Tā ir saistīta arī ar IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ierosina 8. VRP uzskatīt par ES stratēģiju, kuras mērķis būtu veicināt veselīgu dzīvesveidu visiem, apvienojot šādas koncepcijas:






  a) | cilvēku veselība, tostarp augsta dzīves kvalitāte; |
| --- | --- | --- |

52.

a)

cilvēku veselība, tostarp augsta dzīves kvalitāte;

| b) | veselīga planēta, kurā resursus izmanto atbildīgi un efektīvi, aizsargājot bioloģisko daudzveidību, ģeogrāfisko daudzveidību un ekosistēmas; |
| --- | --- |

b)

veselīga planēta, kurā resursus izmanto atbildīgi un efektīvi, aizsargājot bioloģisko daudzveidību, ģeogrāfisko daudzveidību un ekosistēmas;

| c) | veselīga ekonomika, kuras pamatā ir aprites ekonomika un kura nodrošina pietiekamu izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību, darbvietas, ilgtspējīgus ieguldījumus un ilgtspējīgu darījumdarbības vidi; |
| --- | --- |

c)

veselīga ekonomika, kuras pamatā ir aprites ekonomika un kura nodrošina pietiekamu izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību, darbvietas, ilgtspējīgus ieguldījumus un ilgtspējīgu darījumdarbības vidi;

| d) | veselīga sabiedrība, kas paver iespējas visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

d)

veselīga sabiedrība, kas paver iespējas visiem iedzīvotājiem;

| 53. | aicina ES izmantot veselīga dzīvesveida pieeju kā pamatu visām ES politikas jomām, tās makroekonomikas prioritātēm un finanšu instrumentiem. Šī pieeja būtu jāveicina un jāīsteno arī valsts, reģionālā un vietējā līmenī. RK ierosina ES ciešāk sadarboties ar veselīga dzīvesveida tīkliem, piemēram, PVO veselīgo pilsētu tīklu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka Astotajā VRP būtu jārisina tādi pārejas uzdevumi kā enerģētikas pārkārtošana, aprites ekonomika, mobilitātes pārkārtošana, pāreja pārtikas ražošanā un patēriņā un pāreja no pelēkās uz zaļo un zilo infrastruktūru. Ražošanas, patēriņa un transporta prakse ir galvenie gaisa, ūdens, augsnes un trokšņa piesārņojuma faktori. Pāreja minētajās jomās atbilst uz avotiem balstītai politikai un tādējādi atbalstīs pašreizējo ES tiesību aktu īstenošanu. Tā ir saistīta ar pārmaiņām dzīves kvalitātē: veselīgu dzīvesveidu pilsētu teritorijās un labāku dzīves kvalitāti un dzīvotspēju lauku apvidos. Astotajai VRP ir jāveicina šī pāreja un jānosaka īstenošanas grafiki; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ierosina turpināt 7. VRP galvenās tēmas – aizsargāt, saglabāt un paplašināt ES dabas kapitālu, padarīt ES par resursu izmantošanas ziņā efektīvu, ekoloģisku un konkurētspējīgu oglekļneitrālu ekonomiku, tostarp izveidot satvaru pieejamam un ilgtspējīgam iedzīvotāju un preču transportam, kas nodrošinātu zaļo mobilitāti gan pilsētu, gan lauku teritorijās, un aizsargāt ES iedzīvotājus no vides radītas pastāvīgas ietekmes uz veselību un labklājību – jo šīs tēmas joprojām ir ļoti nozīmīgas (tās var papildināt ar citām tēmām); |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka 8. VRP ir jāatbilst Parīzes nolīguma prasībām un tajā jāiekļauj 17 IAM. Tai jābūt pietiekami elastīgai, lai ņemtu vērā jaunākās starptautiskās norises un nolīgumus; |
| --- | --- |

56.

Ierosinātā Astotās VRP struktūra

| 57. | piedāvā veidot skaidru un pārskatāmu 8. VRP ar piecām galvenajām nodaļām: pārveide, inovācija, īstenošana, plašākas globālās problēmas un komunikācija; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ierosina šīs nodaļas īstenot, izmantojot ES rīcības programmas ar izmērāmiem mērķiem, mērķtiecīgām darbībām, finansējumu, ieguldījumiem, instrumentiem un skaidru uzraudzības mehānismu, piemēram, ar vides politikas īstenošanas pārskata palīdzību. Ar šīm programmām ES var veidot savstarpējas saiknes starp piecām 8. VRP nodaļām, izstrādāt pielāgotus, uz konkrētu teritoriju vērstus risinājumus un pienācīgi reaģēt uz jaunākajām tendencēm un inovatīvu praksi. ES rīcības programmas var tālāk iedvesmot valsts, reģionālos un vietējos rīcības plānus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kā arī dažādu dalībvalstu valdības struktūru un kultūru, Astotajai VRP ir jāveicina valstu un/vai reģionu rīcības plānu pieņemšana. Lēmums par to, vai izstrādāt vienu valsts plānu vai vairākus reģionālus plānus, vai abus, ir jāpieņem dalībvalstīm, jo šie lēmumi ir cieši saistīti ar valsts un reģionālajām valdības struktūrām. Nākamajā VRP jāizklāsta pamatprincipi, saskaņā ar kuriem vietējās un reģionālās pašvaldības var rīkoties, un jāmudina pieņemt brīvprātīgus vietējos mērķus un plānus. Tas palīdzētu īstenot VRP, vienlaikus pieļaujot zināmu elastīgumu, lai vietējo problēmu risināšanā ņemtu vērā vietējās vajadzības un vietējos resursus, zināšanas un pieredzi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ierosina 8. VRP pirmajā nodaļā ietvert 7. VRP galvenās tēmas. Šīs tēmas prasa efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka pirmās nodaļas īstenošanai ir nepieciešamas ES rīcības programmas, kas ietver darbības, kuras izklāstītas Vides politikas īstenošanas pārskatā (7) un 7. VRP attiecīgajos mērķos, piemēram:






  a) | labāka politikas integrācija, efektīvāka uz avotiem balstīta politika, mērķtiecīgs ES finansējums; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

labāka politikas integrācija, efektīvāka uz avotiem balstīta politika, mērķtiecīgs ES finansējums;

| b) | pētījumi par dažādām īstenošanas problēmām; |
| --- | --- |

b)

pētījumi par dažādām īstenošanas problēmām;

| c) | īstenošanas instrumenti: patlaban vides un klimata tiesību aktiem ir pašiem savs instrumentu kopums un vadlīnijas. Lai novērstu pārpratumus un nodrošinātu lielāku saskaņotību, RK ierosina izmantot vienotāku metodi ar spēju veidošanas instrumentiem (piem., rīkiem un programmām, darbsemināriem, tīmekļa semināriem, norāžu materiāliem utt.); |
| --- | --- |

c)

īstenošanas instrumenti: patlaban vides un klimata tiesību aktiem ir pašiem savs instrumentu kopums un vadlīnijas. Lai novērstu pārpratumus un nodrošinātu lielāku saskaņotību, RK ierosina izmantot vienotāku metodi ar spēju veidošanas instrumentiem (piem., rīkiem un programmām, darbsemināriem, tīmekļa semināriem, norāžu materiāliem utt.);

| d) | zināšanu un paraugprakses apkopošana vienotā, publiski pieejamā un ērti pārlūkojamā datubāzē, kurā norādītas atbilstošās iezīmes, kas palīdz noteikt labāko praksi; |
| --- | --- |

d)

zināšanu un paraugprakses apkopošana vienotā, publiski pieejamā un ērti pārlūkojamā datubāzē, kurā norādītas atbilstošās iezīmes, kas palīdz noteikt labāko praksi;

| e) | pasākumi, kuru mērķis ir sekmēt, paplašināt un finansēt pašreizējās un jaunās iniciatīvas, kas atbalsta zināšanu un labākās prakses apmaiņu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa tīklos un starppilsētu sadarbībā, piemēram, salīdzinošās izvērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumi, objektu apmeklējumi, “zaļā” mērķsadarbība, partneru divpusēja konsultēšanās un instruēšana; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kuru mērķis ir sekmēt, paplašināt un finansēt pašreizējās un jaunās iniciatīvas, kas atbalsta zināšanu un labākās prakses apmaiņu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa tīklos un starppilsētu sadarbībā, piemēram, salīdzinošās izvērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumi, objektu apmeklējumi, “zaļā” mērķsadarbība, partneru divpusēja konsultēšanās un instruēšana;

| f) | uzraudzība ar vides politikas īstenošanas pārskata palīdzību; |
| --- | --- |

f)

uzraudzība ar vides politikas īstenošanas pārskata palīdzību;

| 62. | aicina Astotajā VRP vēl vairāk nostiprināt ENVE komisijas un Vides ĢD izveidoto Tehnisko vides jomas sadarbības platformu, lai veicinātu dialogu, un apkopot informāciju par vietējā un reģionālā līmeņa problēmām un risinājumiem ES vides tiesību aktu piemērošanā; ierosina platformā izveidot pārstāvju tīklu, lai sekmētu vides tiesību aktu īstenošanu visos pārvaldības līmeņos, tādējādi papildinot EIR un TAIEX; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ierosina vairāk pievērsties īstenošanas aspektiem/problēmām ES vides politikā, izmantojot RK atzinumus, kā arī nākotnes reģionālo centru darbu (8), lai novērstu nepilnības un rastu īpaši pielāgotus risinājumus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ierosina otrajā nodaļā pievērsties pārejai galvenajās jomās (enerģētikas pārkārtošanai, aprites ekonomikai, mobilitātes pārkārtošanai, pārejai pārtikas ražošanā un patēriņā un pārejai no pelēkās uz zaļo un zilo infrastruktūru) un piedāvāt nepieciešamo tiesisko regulējumu un finanšu shēmu šīs pārejas taisnīgai veicināšanai, lai stimulētu turpmāku inovāciju avangarda reģionos un palīdzētu oglekļietilpīgiem reģioniem veikt ar lielām izmaksām saistīto enerģētikas pārkārtošanu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka otrā nodaļa būtu jāīsteno ar ES pārejas procesu plāniem, kas paredz noteiktas darbības un kam tiek piešķirts finansējums, lai atvieglotu katru pāreju un turpmāku inovācijas īstenošanu uz vietas. Tas ietver konkrētus pasākumus vietējā un reģionālajā līmenī. Astotajai VRP vajadzētu stimulēt valsts un reģionālā līmeņa pārejas procesu programmu izstrādi. Šīs programmas, kurās tiktu apzinātas problēmas, kopīgā rīcība un piemērotākie politiskie risinājumi, varētu tikt veidotas līdzradīšanas ceļā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | piedāvā trešajā nodaļā veicināt zaļo inovāciju un ieguldījumus. Turpmāka inovācija ir ārkārtīgi svarīga vides un klimata problēmu risināšanai. Ar šo nodaļu būtu jāpanāk, lai palielinātos pētniecības ietekme atbilstošu politikas pasākumu noteikšanā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka trešā nodaļa būtu jāīsteno ar ES zaļo inovāciju programmu, kuras mērķis ir veselīgs dzīvesveids, ilgtspējīga sabiedrība un aprites ekonomika. Programmā būtu jāatbalsta pētniecība un izstrāde. Tās sagatavošanā būtu jāiesaistās politikas veidotājiem (no ES, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa), ekonomikas nozarēm un akadēmiskajām aprindām, un tajā vajadzētu noteikt problēmas, politikas risinājumus un kopīgas pieejas problēmu risināšanai. Šāda programma mudinātu Eiropas Komisiju, dalībvalstis, reģionus un pilsētas piemērot sistēmiskas, novatoriskas pieejas un dibināt vai sekmēt zaļās inovācijas projektu partnerības, pārvaldes iestādēm nodrošinot “uzsākšanas veicinātāju” funkciju; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ierosina ceturtajā nodaļā pievērsties plašākām globālām problēmām. Starptautiskie notikumi un stratēģijas, piemēram, Parīzes nolīgums, IAM, Konvencija par bioloģisko daudzveidību un ANO pilsētprogramma, spēcīgi ietekmē vides un klimata politiku. Turklāt daudzus no 8. VRP prioritārajiem mērķiem var sasniegt tikai sadarbībā ar partnervalstīm vai ietverot tos vispārējā pieejā, tāpēc, uzlabojot reģionālo un vietējo pašvaldību iespējas tikt iesaistītām decentralizētā sadarbībā, var gūt ievērojamu labumu. Lai novērstu rūpniecības, tūrisma un mājsaimniecību radīto piesārņojumu un apkarotu noziegumus pret vidi, ir vajadzīgas starptautiskas saistības, kas tiek īstenotas ar saskaņotu rīcību; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi, lai ceturtā nodaļa tiktu īstenota ar starptautisku vides un klimata programmu, kas palīdzētu Savienībai risināt šīs problēmas, kā arī uzņemties vadošo lomu starptautiskajā arēnā, izmantojot ekonomikas un tirdzniecības politiku, lai globālā mērogā dotu labumu videi un klimatam; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ierosina piektajā nodaļā aplūkot komunikācijas jautājumu un galveno uzmanību pievērst izpratnes veicināšanai par to, cik svarīga un noderīga būtu pareiza Astotās VRP īstenošana, kā arī par pievienoto vērtību, ko Astotā VRP dotu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un videi. VRP kļūtu daudz vieglāk īstenot, ja iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas labāk izprastu ES vides prioritātes, veicamās darbības un konkrētos rezultātus, ko tādējādi var gūt. |
| --- | --- |

70.

Briselē, 2019. gada 7. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Atsauce: P8_TA(2018)0100.

1

(2)  Pētījums saistībā ar Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (2014–2020).

2

(3)  Šādi RK atzinumi: ENVE-V-044 (OV C 271, 19.8.2014., 25. lpp.); ENVE-V-045 (OV C 271, 19.8.2014., 45. lpp.); ENVE-V-046 (OV C 415, 20.11.2014., 23. lpp.); ENVE-VI/001 (OV C 260, 7.8.2015., 6. lpp.); ENVE-VI/005 (OV C 51, 10.2.2016., 48. lpp.); ENVE-VI/008 (OV C 240, 1.7.2016., 15. lpp.); ENVE-VI/011 (OV C 88, 21.3.2017., 83. lpp.); ENVE-VI/013 (OV C 88, 21.3.2017., 43. lpp.); ENVE-VI/014 (OV C 207, 30.6.2017., 45. lpp.); ENVE-VI/015 (OV C 207, 30.6.2017., 51. lpp.); ENVE-VI/021 (OV C 54, 13.2.2018., 21. lpp.); ENVE-VI-024 (OV C 54, 13.2.2018., 9. lpp.); ENVE-VI-028 (OV C 361, 5.10.2018., 46. lpp.); ENVE-VI-029 (OV C 461, 21.12.2018., 30. lpp.); un ENVE-VI-030 (OV C 387, 25.10.2018., 42. lpp.).

3

(4)  RK pētījums “Virzībā uz Astoto vides rīcības programmu. Vietējā un reģionālā dimensija”.

4

(5)  Eiropas Vides aģentūra, Ziņojums par vides rādītājiem 2017. gadā, atbalstot Septītās vides rīcības programmas īstenošanas uzraudzību (Eiropas Vides aģentūras ziņojums 21/2017); Eiropas Vides aģentūra, 2015. Vide Eiropā – stāvoklis un perspektīvas 2015. Apkopojošais ziņojums. Eiropas Vides aģentūra, Kopenhāgena.

5

(6)  RK atzinums: ENVE-V-046.

6

(7)  RK atzinums: ENVE-VI/021.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_lv

8

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

Reģionu komiteja

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/37

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Radošā Eiropa un jauna Eiropas darba kārtība kultūrai”

(2019/C 168/07)

| Ziņotājs: | János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Local councillor, Tahitótfalu village |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  COM(2018) 366 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai”
  COM(2018) 267 final |

Ziņotājs:

János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Local councillor, Tahitótfalu village

Atsauces dokumenti:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013

COM(2018) 366 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai”

COM(2018) 267 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 Preambula, 6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību,
  tostarp
  plašāku devumu
  izaugsmē
  , konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas, jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām un kultūrtūrismu. (..) | Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību
  un
  plašāku devumu
  ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanā, kā arī
  konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas, jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām,
  teritoriālo attīstību un saikni ar pārdomātas specializācijas stratēģiju
  un kultūrtūrismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību,
  tostarp
  plašāku devumu
  izaugsmē
  , konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas, jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām un kultūrtūrismu. (..)

Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību
  un
  plašāku devumu
  ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanā, kā arī
  konkurētspējā, radošumā un inovācijā. Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas, jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām,
  teritoriālo attīstību un saikni ar pārdomātas specializācijas stratēģiju
  un kultūrtūrismu.

Pamatojums

Eiropas reģionālā un teritoriālā sadarbība nodrošina izaugsmi, rada darbvietas un popularizē Eiropu kā tūrisma galamērķi, tostarp ar makroreģionālu kultūras maršrutu palīdzību. Pastāv iespēja izmantot šo pieredzi, lai panāktu, ka kultūras dinamika attiecīgajā teritorijā atbilst LESD 174. pantā noteiktajiem principiem, un lai palielinātu kultūras nozīmi inovācijas virzītā teritoriālajā attīstībā. Kā minēts paziņojuma “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai”projektā, Komisija “turpinās atbalstīt reģionus, īstenojot lietpratīgas specializācijas un makroreģionālas stratēģijas, kas vērstas uz kultūru, un veicinās ilgtspējīgu kultūras tūrismu”.

2. grozījums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 Preambula, 20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  25 %
  no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām
  kā līderei
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  30 %
  no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai,
  kā arī integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus visās Eiropas Savienības politikas jomās
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  25 %
  no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām
  kā līderei
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  30 %
  no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai,
  kā arī integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus visās Eiropas Savienības politikas jomās
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

Pamatojums

Grozījumā uzsvērta IAM nozīme un atspoguļota RK nostāja attiecībā uz to finansēšanu.

3. grozījums

Preambula, 22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kopš savas izveides Eiropas Kinoakadēmija ir uzkrājusi vienreizīgu zinātību un vislabāk spēj izveidot visas Eiropas filmu veidotāju un kino profesionāļu kopienu, popularizējot un izplatot Eiropas filmas aiz valstu robežām un veidojot īstenu Eiropas auditoriju. Tāpēc tai vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kopš savas izveides Eiropas Kinoakadēmija ir uzkrājusi vienreizīgu zinātību un vislabāk spēj izveidot visas Eiropas filmu veidotāju un kino profesionāļu kopienu, popularizējot un izplatot Eiropas filmas aiz valstu robežām un veidojot īstenu Eiropas auditoriju. Tāpēc tai vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu.

Pamatojums

Šis noteikums rada nesamērīgi lielu pozitīvo diskrimināciju par labu šai struktūrai. Nav pietiekama pamatojuma, kāpēc tai būtu jāpiešķir tiešs ES atbalsts, un jebkāds tiešs atbalsts būtu nepārredzams.

4. grozījums

Preambula, 23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu. | Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu,
  ja vien visas iesaistītās puses pilnībā ievēro šo regulu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu.

Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu,
  ja vien visas iesaistītās puses pilnībā ievēro šo regulu
  .

Pamatojums

To iemeslu dēļ, kuri izklāstīti Komisijas dokumenta tekstā, jauniešu orķestrim jābūt tiesīgam saņemt tiešu atbalstu no ES un no 2021.–2027. gada programmas “Radošā Eiropa”, ja tiek izpildīti visi finansēšanas noteikumi.

5. grozījums

Preambula, 25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika. | Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu
  un reģionu
  pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika.

Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu
  un reģionu
  pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika.

Pamatojums

Ir svarīgi ņemt vērā arī papildināmību ar reģionu veiktajiem pasākumiem, jo šajā līmenī tiek īstenoti tādi politikas pasākumi, kas izriet no reģionālajām īpatnībām; sevišķi tas attiecināms uz tālākajiem reģioniem.

6. grozījums

Preambula; jauns apsvērums aiz 34. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu programmā būtu jāņem vērā īpašā strukturālā, sociālā un ekonomiskā situācija tālākajos reģionos. Visās programmas jomās tiek veikti pasākumi, lai palielinātu šo reģionu līdzdalību un sekmētu kultūras apmaiņu starp šiem reģioniem un pārējiem ES un pasaules reģioniem. Turklāt šādi pasākumi tiek uzraudzīti un regulāri vērtēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu programmā būtu jāņem vērā īpašā strukturālā, sociālā un ekonomiskā situācija tālākajos reģionos. Visās programmas jomās tiek veikti pasākumi, lai palielinātu šo reģionu līdzdalību un sekmētu kultūras apmaiņu starp šiem reģioniem un pārējiem ES un pasaules reģioniem. Turklāt šādi pasākumi tiek uzraudzīti un regulāri vērtēti.

Pamatojums

Programmai jāsatur atsauce uz šo reģionu īpašo situāciju, jo, neraugoties uz lielajiem attālumiem, tie ir noteiktu ES dalībvalstu sastāvdaļa. Tā kā tie bagātina Eiropas kultūru, to kultūras attiecības ar Eiropas Savienību būtu jāpastiprina, pat ja pašreizējā programma nesatur atsauces uz tiem.

7. grozījums

3. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | pastiprināt ekonomisko, sociālo un ārējo dimensiju Eiropas līmeņa sadarbībā, lai attīstītu un veicinātu Eiropas kultūru daudzveidību un Eiropas kultūras mantojumu, nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo industriju konkurētspēju un pastiprināt starptautiskos kultūras sakarus; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

pastiprināt ekonomisko, sociālo un ārējo dimensiju Eiropas līmeņa sadarbībā, lai attīstītu un veicinātu Eiropas kultūru daudzveidību un Eiropas kultūras mantojumu, nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo industriju konkurētspēju un pastiprināt starptautiskos kultūras sakarus;

| (a) | enhancing the economic, social and external dimension of European level cooperation to develop and promote European cultural diversity and Europe’s cultural heritage and strengthening the competitiveness of the European cultural and creative sectors,
  with special attention to small and medium-sized enterprises (SMEs)
  and reinforcing international cultural relations; |
| --- | --- |

(a)

enhancing the economic, social and external dimension of European level cooperation to develop and promote European cultural diversity and Europe’s cultural heritage and strengthening the competitiveness of the European cultural and creative sectors,
  with special attention to small and medium-sized enterprises (SMEs)
  and reinforcing international cultural relations;

Pamatojums

Programmas konkrēto mērķu jomai vajadzētu būt plašākai un dziļākai par kultūras un radošo industriju līmeni, proti, būtu jākoncentrējas uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai precīzi atspoguļotu radošajās un kultūras nozarēs strādājošo patieso stāvokli.

8. grozījums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Atbilstoši 3. pantā minētajiem mērķiem atzaram “KULTŪRA”ir šādas prioritātes:






  a) | nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un darbu pārrobežu dimensiju un apriti; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atbilstoši 3. pantā minētajiem mērķiem atzaram “KULTŪRA”ir šādas prioritātes:

a)

nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un darbu pārrobežu dimensiju un apriti;

| b) | visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

b)

visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē;

| c) | sekmēt sabiedrības izturētspēju un sociālo iekļaušanu caur kultūru un kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

c)

sekmēt sabiedrības izturētspēju un sociālo iekļaušanu caur kultūru un kultūras mantojumu;

| d) | palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī radīt darbvietas un izaugsmi; |
| --- | --- |

d)

palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī radīt darbvietas un izaugsmi;

| e) | nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni, mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā; |
| --- | --- |

e)

nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni, mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā;

| (f) | g) veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju caur kultūras diplomātiju. |
| --- | --- |

(f)

g) veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju caur kultūras diplomātiju.

Atbilstoši 3. pantā minētajiem mērķiem atzaram “KULTŪRA”ir šādas prioritātes:

| a) | nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un darbu pārrobežu dimensiju un apriti,
  īpašu uzmanību pievēršot reģioniem, kuros ir nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi, piemēram, tālākajiem reģioniem
  ; |
| --- | --- |

a)

nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un darbu pārrobežu dimensiju un apriti,
  īpašu uzmanību pievēršot reģioniem, kuros ir nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi, piemēram, tālākajiem reģioniem
  ;

| b) | visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

b)

visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē;

| c) | sekmēt sabiedrības izturētspēju un sociālo iekļaušanu
  un inovāciju
  caur kultūru un kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

c)

sekmēt sabiedrības izturētspēju un sociālo iekļaušanu
  un inovāciju
  caur kultūru un kultūras mantojumu;

| d) | palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī radīt darbvietas un izaugsmi
  un sekmēt vietējo un reģionālo attīstību
  ; |
| --- | --- |

d)

palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī radīt darbvietas un izaugsmi
  un sekmēt vietējo un reģionālo attīstību
  ;

| e) | nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni
  un apmaiņu
  , mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā; |
| --- | --- |

e)

nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur kultūras izpratni
  un apmaiņu
  , mākslas izglītību un kultūrā balstītu radošumu izglītībā;

| (f) | g) veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju caur kultūras diplomātiju,
  kurā nozīmīgi dalībnieki ir arī tālākie reģioni
  . |
| --- | --- |

(f)

g) veicināt Savienības starptautisko attiecību vispārējo stratēģiju caur kultūras diplomātiju,
  kurā nozīmīgi dalībnieki ir arī tālākie reģioni
  .

Pamatojums

Īpaša uzmanība jāpievērš izolētām teritorijām, kurās ir nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi; šādi apstākļi, kas raksturīgi tālākajiem reģioniem, ir atzīti LESD 349. pantā.

9. grozījums

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izveidot un atbalstīt programmas birojus, kas Programmu popularizētu savā valstī un stimulētu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās industrijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(d)

izveidot un atbalstīt programmas birojus, kas Programmu popularizētu savā valstī un stimulētu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās industrijās;

| (d) | izveidot un atbalstīt programmas birojus
  un to tīklus
  , kas Programmu popularizētu
  valsts, reģionālā un vietējā līmenī
  savā valstī un stimulētu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās industrijās; |
| --- | --- |

(d)

izveidot un atbalstīt programmas birojus
  un to tīklus
  , kas Programmu popularizētu
  valsts, reģionālā un vietējā līmenī
  savā valstī un stimulētu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās industrijās;

Pamatojums

Kā uzsvērts programmas “Radošā Eiropa”(2014–2020) Vidusposma novērtējuma ziņojumā, šī programma sasniedz iedzīvotājus ar tās atbalstītajiem darbiem un pasākumiem, bagātinot viņu Eiropas identitāti. Kopējie panākumi ir atkarīgi no tā, cik efektīvi iedzīvotāju līmenī tiek izplatīta informācija un veicināta izpratne par iespējām un problēmām. “Radošās Eiropas”biroji būtu jāmudina nostiprināt savu nozīmīgumu, daloties ar veiksmes stāstiem ne tikai savas valsts, bet arī Eiropas līmenī, kā arī vietējā un reģionālā līmenī.

10. grozījums

7. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  1 850 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.
  Programmu īsteno atbilstoši šādam orientējošam finanšu sadalījumam:






  — | līdz
  609 000 000  EUR
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”); |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  1 850 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.

Programmu īsteno atbilstoši šādam orientējošam finanšu sadalījumam:

—

līdz
  609 000 000  EUR
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”);

| — | līdz 1 081 000 000  EUR mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “Media”); |
| --- | --- |

—

līdz 1 081 000 000  EUR mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “Media”);

| — | līdz 160 000 000  EUR darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars). |
| --- | --- |

—

līdz 160 000 000  EUR darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars).

Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  2 000 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.

Programmu īsteno atbilstoši šādam orientējošam finanšu sadalījumam:

| — | līdz
  759 000 000  EUR
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”); |
| --- | --- |

—

līdz
  759 000 000  EUR
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”);

| — | līdz 1 081 000 000  EUR mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “Media”); |
| --- | --- |

—

līdz 1 081 000 000  EUR mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “Media”);

| — | līdz 160 000 000  EUR darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars). |
| --- | --- |

—

līdz 160 000 000  EUR darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars).

Pamatojums

Kultūra un kultūras mantojums ir labāk jāintegrē nākamās DFS prioritātēs, gan integrējot tos citās jomās, gan paredzot programmai “Radošā Eiropa”vairāk nekā 2 miljardus EUR lielu budžetu. Apakšprogrammai “Media”ieplānots gandrīz par 78 % vairāk finansējuma nekā apakšprogrammai “KULTŪRA”, lai gan apakšprogramma “KULTŪRA”aptver vairāk mākslas nozaru; tāpēc aicinām ierosināto 150 000 000 EUR palielinājumu piešķirt apakšprogrammai “KULTŪRA”.

11. grozījums

7. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minētās regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu].
  Ja iespējams, minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minētās regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu].
  Minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minētās regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu].
  Ja iespējams, minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minētās regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu].
  Minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Pamatojums

Priekšlikuma 7. panta 4. punkts, ja dalībvalsts pārceļ daļu no kopīgi pārvaldītajiem resursiem uz programmu “Radošā Eiropa”, raisa zināmas bažas. Šādā gadījumā dalībvalsts nesaņem pietiekamas garantijas, ka minētie līdzekļi tiks piešķirti par labu attiecīgajai dalībvalstij. Tādēļ priekšlikums jāformulē tā, lai būtu drošība, ka šie līdzekļi tiks izmantoti attiecīgās dalībvalsts labā.

12. grozījums

Jauns 13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Komitejas procedūra









  1. | Komisijai palīdz komiteja (“programmas “Radošā Eiropa”komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komitejas procedūra

1.

| 2. | Programmas “Radošā Eiropa”komiteja var sanākt īpašos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar apakšprogrammām un starpnozaru atzaru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

4.

Pamatojums

Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiks pilnībā ievēroti tikai tad, ja priekšlikumā tiks atjaunota “Komitejas procedūra”, lai nodrošinātu atbilstošu dalībvalsts kontroli attiecībā uz programmas vadību.

13. grozījums

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību, jaunatni un solidaritāti, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku, valsts atbalstu un starptautisko sadarbību un attīstību. | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību, jaunatni un solidaritāti,
  minoritāšu aizsardzību, īpaši autohtono nacionālo, etnisko un lingvistisko minoritāšu kultūras mantojuma saglabāšanu
  , nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju,
  ilgtspējīgu tūrismu
  , rūpniecību un uzņēmējdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku, valsts atbalstu un starptautisko sadarbību un attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību, jaunatni un solidaritāti, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku, valsts atbalstu un starptautisko sadarbību un attīstību.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību, jaunatni un solidaritāti,
  minoritāšu aizsardzību, īpaši autohtono nacionālo, etnisko un lingvistisko minoritāšu kultūras mantojuma saglabāšanu
  , nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju,
  ilgtspējīgu tūrismu
  , rūpniecību un uzņēmējdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku, valsts atbalstu un starptautisko sadarbību un attīstību.

Pamatojums

Kultūras mantojuma tūrisms ir Eiropas, tās reģionu, pilsētu un lauku apvidu pievilcīguma būtisks elements un veicinātājs privātā sektora iekšējo ieguldījumu, kultūras un radošo kvartālu attīstības un talantu un neatkarīgu uzņēmumu piesaistes ziņā, tādējādi palielinot reģionālo un valsts konkurētspēju gan Eiropas, gan pasaules mērogā. Turklāt, ņemot vērā to, ka daudziem Eiropas Savienības pilsoņiem (aptuveni 50 miljoniem cilvēku) ir pilsonība, kas neatbilst viņu dzimtajai valodai un tautībai, Savienības likumdošanas procesā ir jāņem vērā arī viņu intereses.

14. grozījums

18. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. | Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet
  starpposma novērtējuma ziņojumu iesniedz
  ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet
  starpposma novērtējuma ziņojumu iesniedz
  ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

Pamatojums

Starpposma novērtējuma ziņojums ir noderīgs nākamās pamatprogrammas izstrādē, tāpēc tam jābūt gatavam un laikus pieejamam nākamajam plānošanas periodam.

15. grozījums

1. pielikums, atzars “Kultūra”

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Nozaru darbības:







  a) | atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši muzikālo repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram, kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nozaru darbības:

a)

atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši muzikālo repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram, kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai;

| b) | atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti; |
| --- | --- |

b)

atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti;

| c) | atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm: mērķorientētas pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības, spēju veidošana, auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija, būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem; |
| --- | --- |

c)

atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm: mērķorientētas pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības, spēju veidošana, auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija, būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem;

| d) | atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības, ar kurām tiek attīstīti dizaina un modes nozaru un kultūrtūrisma radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

d)

atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības, ar kurām tiek attīstīti dizaina un modes nozaru un kultūrtūrisma radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības.

Nozaru darbības:

| a) | atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši muzikālo repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram, kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai; |
| --- | --- |

a)

atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši muzikālo repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram, kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai;

| b) | atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti; |
| --- | --- |

b)

atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē, nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti;

| c) | atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm: mērķorientētas pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības, spēju veidošana, auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija, būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma –
  arī tradicionālās tautas kultūras
  – un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem; |
| --- | --- |

c)

atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm: mērķorientētas pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības, spēju veidošana, auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija, būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma –
  arī tradicionālās tautas kultūras
  – un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem;

| d) | atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības, ar kurām tiek attīstīti dizaina un modes nozaru un kultūrtūrisma radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

d)

atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības, ar kurām tiek attīstīti dizaina un modes nozaru un kultūrtūrisma radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības.

Pamatojums

Tradicionālā tautas kultūra visās savās daudzveidīgajās izpausmēs (amatniecībā, mūzikā, dejā utt.), it sevišķi lauku apvidos, ir vērtīgs vietējās un reģionālās attīstības, kā arī Eiropas kultūras apmaiņas dzīvotspējas avots. Tā ir arī instruments, ar ko stiprināt Eiropas kultūras identitāti un saglabāt principu “Vienotība daudzveidībā”.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

“Radošā Eiropa”

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu turpināt pašreizējo programmu “Radošā Eiropa”kā atsevišķu programmu, kas paredzēta visiem kultūras nozares dalībniekiem. Atsevišķa finanšu shēma ir labākais veids, kā nodrošināt 2014.–2020. gada sasniegumu nepārtrauktību, kā arī izstrādāt ticamu vērtējumu attiecībā uz nākotni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka programma “Radošā Eiropa”ir daļa no plašāka priekšlikuma par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (publicēts 2018. gada 2. maijā), tādēļ sarunu rezultātam par budžeta priekšlikumu būs liela ietekme uz programmas galīgo veidu un saturu. Programmai “Radošā Eiropa”ir liela nozīme kultūras nozares attīstībā un tās internacionalizācijā. Tāpēc programmai atvēlēto līdzekļu palielinājums ir vērtējams atzinīgi. Ir ļoti svarīgi nepieļaut programmai atvēlētās daļas samazinājumu ES kopējā budžetā, it īpaši Eiropas sadarbības jomā vērojamo problēmu dēļ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver kultūras paplašināšanos kā politikas jomu – palielinās to starpnozaru projektu skaits, kuros iesaistīta kultūra, pievēršoties tādām jomām kā pilsētu atjaunošana, iespēju nodrošināšana jauniešiem, veselība, labklājība un sociālā integrācija. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā atspoguļota šī parādība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | attiecībā uz mākslas un kultūras nozīmi identitātes veidošanas un kohēzijas jomā vērš uzmanību uz radošās izpausmes brīvību un vārda brīvību, kas jāgarantē saskaņā ar universālajām vērtībām, proti, ievērojot cilvēka cieņu, vienlīdzību un solidaritāti, kā arī demokrātijas un tiesiskuma principus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | turklāt uzskata, ka Eiropas pilsoniskās identitātes veicināšanas nolūkā ir svarīgi paredzēt darbības un līdzekļus, lai izplatītu visiem Eiropas iedzīvotājiem kopīgus elementus tādās jomās kā vēsture, kultūra un mantojums. Šajā ziņā īpaša nozīme ir paplašinātajai programmai “Radošā Eiropa”un Eiropas darba kārtībai kultūrā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž gandarījumu par to, ka, piesaistot attiecīgus pasākumus, priekšlikums atspoguļo sociālo, ekonomisko un ārējo dimensiju, kā arī kultūras mantojumu un digitālo jomu, kas ir divas transversālas darbības jaunajā Eiropas darba kārtībā kultūrai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē priekšlikuma nostiprināto starptautisko dimensiju, taču vērš uzmanību uz problēmām, kas saistītas ar prioritāšu saskaņošanu Eiropas Savienībā un ārpus tās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē visā programmā sniegtās atsauces uz sinerģiju ar, cita starpā, reģionālo, pilsētvides un lauku attīstības politiku, kas “ir svarīgs instruments, kas sekmē kultūras mantojuma atjaunošanu un atbalsta kultūras un radošās industrijas” (1); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ierosina vēl vairāk pastiprināt atsauci uz vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo lomu, popularizējot un izceļot vietējo kopienu mākslas un kultūras dzīvi, un aicina palielināt reģionālo un vietējo pašvaldību līdzdalību programmā. Šajā saistībā uzsver, ka jānodrošina pareizs līdzsvars starp tiem līdzekļiem, kas piešķirti svarīgiem liela mēroga projektiem, un finansējumu vietējā un reģionālā līmeņa, tostarp MVU, pasākumiem un darbībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka radošās un kultūras nozarēs strādājošie uzņēmumi bieži vien ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi vai pašnodarbināto personu uzņēmumi, kuriem nepieciešamas vietēja līmeņa iniciatīvas un organizācija. Šī vietējā pieeja ir pozitīvs aspekts reģionos, jo tā veicina vietējo ekonomiku, kā arī palīdz noturēt talantus un saglabāt atbilstošas darbvietas vietējā līmenī. Tāpēc jāņem vērā kultūras nozarē strādājošo un uzņēmēju īpašā situācija, tostarp to, kuri darbojas reģionos ar pastāvīgiem strukturāliem ierobežojumiem (2); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka priekšlikuma preambulā ir skaidri norādīts, ka Eiropas Savienības Jauniešu orķestris (ESJO) ir struktūra, kam “vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu”, neraugoties uz to, ka pašreizējās regulas grozījums, par ko vienojušās dalībvalstis, skaidri norāda, ka “izņēmuma kārtā finansējums ESJO būtu jāpiešķir laikposmam līdz programmas “Radošā Eiropa”beigām, proti, 2020. gada 31. decembrim”; šajā saistībā Eiropas Reģionu komiteja vēlas saņemt garantiju, ka visas iesaistītās personas rīkosies, pilnībā ievērojot pašreizējo regulu, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. aprīļa Regulu (ES) 2018/596; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver: tā kā kultūras darbinieki un kultūras nozares uzņēmēji ir īpašā situācijā, ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai cilvēki būtu informēti par programmā “Radošā Eiropa”iepriekšējā plānošanas periodā izveidoto garantijas mehānismu, un mudināt viņus to izmantot, arī tad, ja garantijas mehānisms atrodas citur; |
| --- | --- |

12.

Atzars “Kultūra”

| 13. | pauž bažas par horizontālo un jauno nozaru darbību līdzsvarotību, jo nedaudz palielināts budžets automātiski nenozīmē to, ka būs iespējams īstenot daudz vairāk prioritāšu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | attiecībā uz nozaru darbībām:






  — | norāda, ka arhitektūras izcelšana kultūras mantojuma jomā varētu negatīvi ietekmēt sasniegumus Eiropas Kultūras mantojuma gadā (2018), kura mērķis bija iepazīt un izpētīt Eiropas kultūras mantojumu, paplašinot cilvēku redzesloku un pārsniedzot būvētā mantojuma robežas; šajā saistībā uzskata, ka programmā “Radošā Eiropa”būtu vēlams izveidot īpašu budžeta pozīciju, kas atbalstītu Eiropas kultūras mantojuma popularizēšanu pēc 2018. gada, |
| --- | --- | --- |

14.

—

norāda, ka arhitektūras izcelšana kultūras mantojuma jomā varētu negatīvi ietekmēt sasniegumus Eiropas Kultūras mantojuma gadā (2018), kura mērķis bija iepazīt un izpētīt Eiropas kultūras mantojumu, paplašinot cilvēku redzesloku un pārsniedzot būvētā mantojuma robežas; šajā saistībā uzskata, ka programmā “Radošā Eiropa”būtu vēlams izveidot īpašu budžeta pozīciju, kas atbalstītu Eiropas kultūras mantojuma popularizēšanu pēc 2018. gada,

| — | vērš uzmanību uz to, ka jomām, kas minētas d) apakšpunktā – dizains, mode un kultūrtūrisms –, ir starpnozaru raksturs, tāpēc to atbalstam ir vajadzīgs noteikts koordinācijas līmenis ar citām politikas jomām, |
| --- | --- |

—

vērš uzmanību uz to, ka jomām, kas minētas d) apakšpunktā – dizains, mode un kultūrtūrisms –, ir starpnozaru raksturs, tāpēc to atbalstam ir vajadzīgs noteikts koordinācijas līmenis ar citām politikas jomām,

| — | pauž bažas par līdzsvaru starp dažādiem mākslas veidiem horizontālajos pasākumos un jaunajās nozaru darbībās; |
| --- | --- |

—

pauž bažas par līdzsvaru starp dažādiem mākslas veidiem horizontālajos pasākumos un jaunajās nozaru darbībās;

| 15. | iesaka atzara “KULTŪRA”daļās, kas veltītas Eiropas identitātei un Eiropas vērtībām, izveidot ciešāku saikni ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, lai nodrošinātu, ka mērķis tiek sasniegts un programma netiek interpretēta nepareizi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aktīvi mudina visas kultūras un audiovizuālās nozares – piemēram, mūzikas nozari – nodot tālāk savas digitālās zināšanas un prasmes, lai veicinātu attiecības un radītu novatorisku sadarbību arī vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

16.

Starpnozaru atzars

| 17. | atzinīgi vērtē jaunās prioritātes un šā atzara stiprināšanu, kas nodrošina sinerģiju ar programmu; vienlaikus norāda, ka – salīdzinājumā ar izskatāmo priekšlikumu – laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paredzētās programmas “Radošā Eiropa”starpnozaru atzarā vairāk uzmanības ir pievērsts datu vākšanai un statistikai, un tās būtu jāiekļauj arī nākamajā programmā; |
| --- | --- |

17.

Atzars “Media”

| 18. | atzīst, ka digitālā pāreja ir mainījusi paradigmu, kā kultūras preces tiek radītas, pārvaldītas, izplatītas, patērētas, pārvērstas naudas izteiksmē un kā tām piekļūst. Digitalizācija nodrošina jaunas tīklu veidošanas iespējas arī Eiropas reģioniem, jo tie apmainās ar audiovizuālajiem darbiem un meklē jaunus saikņu veidošanas un satura apmaiņas veidus. Šī pāreja tiem varētu palīdzēt arī piesaistīt jaunas mērķauditorijas, izmantot alternatīva rakstura saturu, sniegt jaunus pakalpojumus un plašāk parādīt dažādos reģionos sagatavoto saturu (3). Digitālā pāreja kultūras nozares ieinteresētajām personām pavērs iespēju, izmantojot jaunos daudzvirzienu un daudzkanālu digitālās komunikācijas instrumentus, darboties kā inovācijas subjektiem un veidot lojalitātes saikni ar teritoriju, tādējādi pašiem kļūstot par ilgtspējīgas un gudras kultūras un ekonomikas izaugsmes aktīviem dalībniekiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | šajā kontekstā aicina pievērst uzmanību lielajam to mākslinieku skaitam, kuru darbi, pat ja tie nav digitalizēti, ir vienlīdz svarīgi, kā arī struktūrām, kas plašai sabiedrībai piedāvā izglītošanās iespējas un instrumentus, piemēram, bibliotēkas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | stingri mudina visas kultūras un audiovizuālās nozares – piemēram, mūzikas nozari – nodot tālāk savas digitālās zināšanas un prasmes, lai veicinātu attiecības un radītu novatorisku sadarbību arī vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šajā kontekstā vērš uzmanību uz to, ka joprojām pastāv nedigitāla mākslinieciskā jaunrade un attīstība, un arī tām vajadzētu atvēlēt pienācīgu vietu 21. gadsimta sabiedrībā; |
| --- | --- |

21.

Budžets

| 22. | pauž bažas par jaunās programmas budžeta priekšlikumu šādu iemeslu dēļ:






  — | šķiet, ka Komisijas priekšlikumā netiek ņemta vērā inflācija; šajā saistībā atgādina Komisijai, ka iepriekšējā priekšlikuma izstrādes laikā tika apspriests arī tas, ka kultūras un radošo nozaru budžets varētu sasniegt 1,801 miljardu EUR (4), |
| --- | --- | --- |

22.

—

šķiet, ka Komisijas priekšlikumā netiek ņemta vērā inflācija; šajā saistībā atgādina Komisijai, ka iepriekšējā priekšlikuma izstrādes laikā tika apspriests arī tas, ka kultūras un radošo nozaru budžets varētu sasniegt 1,801 miljardu EUR (4),

| — | salīdzinājumā ar pašreizējo periodu budžeta priekšlikums 1,85 miljardu EUR apmērā ir piešķirts ievērojami lielākam prioritāšu skaitam sakarā ar jaunajām nozares darbībām atzarā “Kultūra”, |
| --- | --- |

—

salīdzinājumā ar pašreizējo periodu budžeta priekšlikums 1,85 miljardu EUR apmērā ir piešķirts ievērojami lielākam prioritāšu skaitam sakarā ar jaunajām nozares darbībām atzarā “Kultūra”,

| — | izprot Komisijas nodomu radīt efektivitāti, centralizējot daudzos pašlaik pieejamos ES finanšu instrumentus, lai atbalstītu ieguldījumus Eiropas Savienībā, tomēr pauž bažas, ka līdzšinējie garantijas mehānisma sasniegumi var tikt vājināti, jo tiem, kuri ir atbildīgi par šo instrumentu kultūras jomā, netiks piešķirts tāds pats atbalsts kā pašreizējā periodā; |
| --- | --- |

—

izprot Komisijas nodomu radīt efektivitāti, centralizējot daudzos pašlaik pieejamos ES finanšu instrumentus, lai atbalstītu ieguldījumus Eiropas Savienībā, tomēr pauž bažas, ka līdzšinējie garantijas mehānisma sasniegumi var tikt vājināti, jo tiem, kuri ir atbildīgi par šo instrumentu kultūras jomā, netiks piešķirts tāds pats atbalsts kā pašreizējā periodā;

| 23. | tādēļ ierosina noteikt budžeta mērķi vairāk nekā 2 miljardu EUR apmērā, kā arī uzsver nepieciešamību labāk iekļaut kultūru un kultūras mantojumu nākamās DFS prioritātēs, gan integrējot to, gan veidojot sinerģiju ar citām programmām un politikas jomām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | stingri uzsver, ka ir sistemātiski jāapspriežas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, izstrādājot, īstenojot un pārvaldot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu finansējumu kultūras un radošajām nozarēm visā Eiropā, pievēršot uzmanību plašam ģeogrāfiskajam pārklājumam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības pauž cerību, ka, balstoties uz līdzšinējiem kopīgajiem sasniegumiem un kultūras pieredzi, ES un Apvienotā Karaliste spēs turpināt un plašāk attīstīt savstarpēji izdevīgas attiecības kultūras jomā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiks pilnībā ievēroti tikai tad, ja priekšlikumā tiks atjaunota komiteju procedūra, lai nodrošinātu atbilstošu dalībvalsts kontroli pār programmas vadību; tāpat būtu regulāri jāapspriežas ar vietējo un reģionālo līmeni par politikas virzieniem un gada darba programmām; |
| --- | --- |

26.

Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai

| 27. | atzinīgi vērtē jauno Eiropas darba kārtību kultūrai kā būtisku un visaptverošu politikas pamatu, ar ko stiprināt Eiropas identitāti, atzīstot Eiropas kultūru daudzveidību, stiprināt Eiropas kultūras un radošās nozares un to attiecības ar partneriem ārpus Eiropas, kā arī uzlabot saites starp kultūru, izglītību un citām politikas jomām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka jaunajā Eiropas darba kārtībā, ieviešot jēdzienu “kultūras kapacitāte”, tiek ņemts vērā tāds aspekts kā mērķauditoriju mainīgās vēlmes, kas prasa vietējo iedzīvotāju lielāku iesaisti kultūras programmu izstrādē – no viņu ideju izmantošanas līdz iesaistei īstenošanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž gandarījumu par to, ka paziņojumā ir skaidri norādīts – pilsētas un reģioni ir viena no trim ekosistēmām, kurām jāpievērš uzmanība; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi prioritāšu praktiskajā īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vienlaikus šajā saistībā norāda, ka Komiteja jau ir uzsvērusi – vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pateicoties to tuvumam iedzīvotājiem, ir stratēģiski labākas iespējas reaģēt uz dažādu Eiropas Savienībā dzīvojošo kultūras grupu īpašajām vajadzībām un prasībām, un tas nozīmē arī augstu atbildības līmeni (5); |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka jaunajā darba kārtībā tiek atzīta vajadzība pēc paradigmas maiņas no STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierija un matemātika) uz STEAM (ieskaitot arī mākslas), kā arī to, ka ir laikus atzīta vajadzība paplašināt radošo un kritisko domāšanu, attiecinot to uz visiem izglītības un mācību līmeņiem, un atteikties no skaidra dalījuma starp tehniskajām un humanitārajām zinātnēm. Māksla ir spēja veidot jaunas un noderīgas idejas. Integrējot mākslu un radošumu STEM mācību programmās, tās kļūs vēl pievilcīgākas, radošākas un inovatīvākas. Mākslas priekšmeti sekmē talantu un kultūras attīstību, un tieši tāpēc tie ir jāsaista ar tehnoloģiju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | autohtono nacionālo, etnisko un lingvistisko minoritāšu kultūra ir viena no būtiskākajām Eiropas Savienības kultūras mantojuma komponentēm. To aizsargāt, atbalstīt un visiem nodrošināt piekļuvi šīm īpašajām kultūrām ir uzdevums, par ko atbild vietējais un reģionālais līmenis. Turklāt Eiropas Savienībai tam jāsniedz finansiāls atbalsts, iekļaujot iezīmētus resursus to uzdevumu īstenošanai, kas jāveic reģionālā līmenī saistībā ar minoritāšu kultūras konteksta aizsardzību. Īpaša uzmanība jāvelta virtuālu inovatīvu instrumentu izmantošanai un dažādu minoritāšu kultūru veicināšanai visā ES. |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina ES un valsts līmeņa pārvaldības iestādes atzīt KRI (kultūras un radošo industriju) inovāciju par holistiskas attīstības virzītājspēku vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir veiksmīgi integrējušas kultūras un radošās nozares savās attīstības stratēģijās un tas ir palīdzējis stiprināt vietējo ekonomiku un piesaistīt iedzīvotājus attiecīgajai teritorijai (6); |
| --- | --- |

34.

| 35. | tomēr uzstāj, ka pārdomātas specializācijas stratēģiju (S3) iekļaušana reģionālās attīstības stratēģijās joprojām rada problēmas, tādēļ reģioniem vajadzētu saņemt pastiprinātu atbalstu no ES iestādēm, kad tie īsteno pārdomātu specializāciju, ko uzskata par reģionālās politikas pamatu inovāciju virzītas izaugsmes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018) ir veicinājis plašu vietējā līmeņa līdzdalību, un visā Eiropā norit tūkstošiem pasākumu, kas sekmē Eiropas kultūras mantojuma kā kopīga resursa kopīgu izmantošanu un novērtēšanu, veicinot izpratni par vēsturi un kopīgajām Eiropas vērtībām un stiprinot piederības izjūtu kopējai Eiropas telpai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa, lai šā Kultūras mantojuma gada ietekme un pozitīvie rezultāti tiktu vēl augstāk novērtēti, atbalstīti un izmantoti par pamatu, un lai tā laikā izveidotās partnerības un tīkli tiktu turpināti arī vēlāk ES kultūras sadarbības ietvaros. Tāpēc Eiropas Reģionu komiteja atzinīgi vērtē 2018. gada decembrī prezentēto Eiropas kultūras mantojuma satvaru, kuram ir trīs konkrētas sadaļas, kuru mērķis ir panākt, lai reāli mainītos tas, kā Eiropas kultūras mantojums tiek novērtēts, saglabāts un izcelts; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atbalsta Līguma par Eiropas Savienību 3. panta un Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta izvēli kā juridisko pamatu, atzīst LESD 173. un 208. panta būtiskumu un atbalsta trīs stratēģiskos mērķus (sociālo, ekonomisko un ārējo dimensiju) un abas transversālo pasākumu jomas (kultūras mantojums un digitālie pasākumi); |
| --- | --- |

38.

| 39. | iesaka, lai saskaņā ar punktu – “[a]izsargāt un veicināt Eiropas kultūras mantojumu kā kopīgu resursu, lai veidotu izpratni par kopīgo vēsturi un vērtībām, kā arī stiprinātu kopīgas Eiropas identitātes apziņu”– attiecībā uz sociālo dimensiju tiktu atbalstīta Eiropas reliģiskā mantojuma aizsardzība un cieņa pret to un veicinātas pamatvērtības, kuras izklāstītas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | attiecībā uz trešo dimensiju (ārējās attiecības) “īpaši norāda, ka vietējā, reģionālajā un valstu līmenī jāstiprina un jāpadziļina sadarbība ar mērķi rosināt un izstrādāt stratēģijas, kas atbalsta starptautiskās kultūras attiecības un pasākumus” (7), un uzskata, ka labs instruments, ar kuru viscaur pasaulē popularizēt Eiropas kultūras identitāti, varētu būt pilsētu diplomātija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka kultūras speciālistu mobilitāte labāk iederētos transversālajos pasākumos, jo tā nodrošina būtisku pievienoto vērtību visām trim dimensijām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkārtoti norāda, ka ir jāuzlabo datu vākšana un statistika par kultūru, jo tas ir priekšnoteikums, lai nākotnē varētu izstrādāt ticamu un uz pierādījumiem balstītu politiku, un aicina izstrādāt stratēģisku pētniecības pieeju, kas atvieglotu zināšanu apmaiņu starp pašlaik izkliedētajām iniciatīvām, garantējot visu nozaru iesaisti sadarbībā ar ieinteresētajām personām kultūras nozarē. |
| --- | --- |

42.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2018) 366 final.

1

(2)  CdR 401/2011 fin.

2

(3)  CdR 293/2010 fin.

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011AR0401&from=LV

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  COR-2016-05110-00-00-AC-TRA.

7

---

REĢIONU KOMITEJA

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/49

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus””

(2019/C 168/08)

| Ziņotāja: | Ulrike HILLER (DE/PSE), Hanzas brīvpilsētas Brēmenes senāta locekle un par Eiropas lietām atbildīga pilnvarotā pārstāve federālajā valdībā |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus”un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013
  COM(2018) 367 final |

Ziņotāja:

Ulrike HILLER (DE/PSE), Hanzas brīvpilsētas Brēmenes senāta locekle un par Eiropas lietām atbildīga pilnvarotā pārstāve federālajā valdībā

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus”un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013

COM(2018) 367 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Preambula, 1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, ir būtiski veikt ieguldījumus mācību mobilitātē, sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas, saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti un demokrātiskāku Savienību. | Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, ir būtiski veikt ieguldījumus
  zināšanu un kultūras izplatīšanā
  , mācību mobilitātē, sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas, saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti un demokrātiskāku Savienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, ir būtiski veikt ieguldījumus mācību mobilitātē, sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas, saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti un demokrātiskāku Savienību.

Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, ir būtiski veikt ieguldījumus
  zināšanu un kultūras izplatīšanā
  , mācību mobilitātē, sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas, saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti un demokrātiskāku Savienību.

2. grozījums

Preambula, 4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū. | 2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū.
  Tas ir īpaši svarīgi visiem Eiropas jauniešiem, kam pašlaik nav darba. Vienlīdzīga piekļuve izglītībai būtu jānodrošina neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas, ģeogrāfiskās atrašanās vietas un pienācīgi ņemot vērā lingvistisko minoritāšu tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū.

2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū.
  Tas ir īpaši svarīgi visiem Eiropas jauniešiem, kam pašlaik nav darba. Vienlīdzīga piekļuve izglītībai būtu jānodrošina neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas, ģeogrāfiskās atrašanās vietas un pienācīgi ņemot vērā lingvistisko minoritāšu tiesības.

Pamatojums

Eiropas sociālo tiesību pīlārā nav ņemtas vērā ar izglītību saistītās problēmas, kuras skar cilvēkus, kas dzīvo tālākos reģionos vai pieder lingvistiskai minoritātei.

3. grozījums

Preambula, 8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv – daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu, kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu. | Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv – daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu, kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.
  Lai varētu iespējami ātri īstenot principu “neviens izglītības vai apmācības iestādes beidzējs bez dalības kādā Eiropas projektā”un lai neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītais, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestāžu personāls varētu motivēt iespējami vairāk jauniešu, Programmā būtu arī jāņem vērā, ka šis personāls ir mērķtiecīgi jāiesaista, jāmotivē un jāapmāca. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv – daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu, kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.

Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv – daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu, kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.
  Lai varētu iespējami ātri īstenot principu “neviens izglītības vai apmācības iestādes beidzējs bez dalības kādā Eiropas projektā”un lai neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītais, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestāžu personāls varētu motivēt iespējami vairāk jauniešu, Programmā būtu arī jāņem vērā, ka šis personāls ir mērķtiecīgi jāiesaista, jāmotivē un jāapmāca.

Pamatojums

Tā kā personāls, kas iesaistīts neformālās izglītības, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības nodrošināšanā, “atver vārtus”cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, līdzekļi noteikti ir jāiegulda arī šā personāla apmācībā. Vienlaikus pienācīga uzmanība ir jāvelta intelektuālā darbaspēka emigrācijas (brain drain) problēmai.

4. grozījums

Preambula, 9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”2014.–2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013, pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļauj personām attīstīt kompetences, kas vajadzīgas, lai risinātu XXI gadsimta problēmas, būtu jāsaglabā 2014.–2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos – formālo, neformālo un ikdienējo. | Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”2014.–2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013, pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļauj personām
  gūt mācību pieredzi, kura stiprina viņu identificēšanos ar Eiropu un izpratni par Eiropas kultūras daudzveidību, un tādā veidā
  attīstīt kompetences, kas vajadzīgas, lai risinātu XXI gadsimta problēmas, būtu jāsaglabā 2014.–2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos – formālo, neformālo un ikdienējo. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”2014.–2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013, pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļauj personām attīstīt kompetences, kas vajadzīgas, lai risinātu XXI gadsimta problēmas, būtu jāsaglabā 2014.–2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos – formālo, neformālo un ikdienējo.

Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”2014.–2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013, pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļauj personām
  gūt mācību pieredzi, kura stiprina viņu identificēšanos ar Eiropu un izpratni par Eiropas kultūras daudzveidību, un tādā veidā
  attīstīt kompetences, kas vajadzīgas, lai risinātu XXI gadsimta problēmas, būtu jāsaglabā 2014.–2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos – formālo, neformālo un ikdienējo.

Pamatojums

Būtu skaidri jānorāda, ka mācību pieredze, kas gūta kādā citā Eiropas valstī, dod būtisku impulsu uz nākotni vērstu kompetenču attīstībai un ir cieši un savstarpēji saistīta ar identificēšanos ar Eiropu.

5. grozījums

Preambula, 10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Saskaņota mūžizglītības pieeja ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām. | Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā.
  Tāpēc Programmai būtu jāveicina to pamatvērtību mācīšana un akceptēšana, kas veido Eiropas Savienības pamatu: cilvēka cieņas respektēšana, brīvība (arī vārda brīvība), demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību respektēšana. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas Eiropas sabiedrībā, kur nevajadzētu būt diskriminācijai, bet vajadzētu valdīt plurālismam, tolerancei, taisnīgumam, solidaritātei, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesībai.
  Saskaņota mūžizglītības pieeja
  turklāt
  ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Saskaņota mūžizglītības pieeja ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām.

Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā.
  Tāpēc Programmai būtu jāveicina to pamatvērtību mācīšana un akceptēšana, kas veido Eiropas Savienības pamatu: cilvēka cieņas respektēšana, brīvība (arī vārda brīvība), demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību respektēšana. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas Eiropas sabiedrībā, kur nevajadzētu būt diskriminācijai, bet vajadzētu valdīt plurālismam, tolerancei, taisnīgumam, solidaritātei, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesībai.
  Saskaņota mūžizglītības pieeja
  turklāt
  ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām.

Pamatojums

Papildinājums ierosināts, lai – saskaņā ar izglītības ministru pieņemto Parīzes deklarāciju (Deklarācija par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību) – uzsvērtu steidzamību un precizētu mērķi, kas saistīts ar Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanu.

6. grozījums

Preambula, 11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē. Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu stratēģiskajā satvarā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un Prasmju programmas Eiropai pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmi darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas uzturēšanā. Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību – brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma – veicināšanu ar izglītības palīdzību. | Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē. Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu stratēģiskajā satvarā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un Prasmju programmas Eiropai pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmi darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas uzturēšanā. Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību – brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma – veicināšanu ar izglītības palīdzību,
  lai jaunieši kļūtu par aktīviem ES pilsoņiem, kuri apzinās Eiropas vērtības un tāpēc var tās aizstāvēt un izmantot
  .
  Tādā veidā Programma uzsver prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmību centienos saglabāt darbvietas, izaugsmi un konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē. Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu stratēģiskajā satvarā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un Prasmju programmas Eiropai pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmi darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas uzturēšanā. Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību – brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma – veicināšanu ar izglītības palīdzību.

Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē. Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu stratēģiskajā satvarā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un Prasmju programmas Eiropai pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmi darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas uzturēšanā. Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību – brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma – veicināšanu ar izglītības palīdzību,
  lai jaunieši kļūtu par aktīviem ES pilsoņiem, kuri apzinās Eiropas vērtības un tāpēc var tās aizstāvēt un izmantot
  .
  Tādā veidā Programma uzsver prasmju un kompetenču stratēģisko nozīmību centienos saglabāt darbvietas, izaugsmi un konkurētspēju.

Pamatojums

Būtu skaidri jānorāda, ka mācību pieredze, kas gūta kādā citā Eiropas valstī, dod būtisku impulsu uz nākotni vērstu kompetenču attīstībai un ir cieši un savstarpēji saistīta ar identificēšanos ar Eiropu.

7. grozījums

Preambula, 12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju, Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019.–2027. gadam, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”. | Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju, Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019.–2027. gadam, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”,
  un Programmā jāņem vērā Eiropas Savienības darba plāns jaunatnes jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju, Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019.–2027. gadam, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”.

Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju, Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019.–2027. gadam, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija”,
  un Programmā jāņem vērā Eiropas Savienības darba plāns jaunatnes jomā
  .

Pamatojums

Lai uzlabotu politikas saskaņotību, būtu jāņem vērā Eiropas Savienības darba plāns jaunatnes jomā.

8. grozījums

Preambula, 14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmā būtu jāstiprina Savienības inovācijas spējas, jo īpaši atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, klimata pārmaiņas, vide, tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze
  un māksla/
  dizains, lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē. | Programmā būtu jāstiprina Savienības inovācijas spējas, atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, klimata pārmaiņas, vide, tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze, dizains,
  kā arī mākslas un humanitāro zinātņu jomā
  , lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē.
  Šī visaptverošā izglītība veicinās dziļāku demokrātijas izpratni, ļaus kritiskāk analizēt mūsdienu realitāti un tās starpkultūru būtību un sekmēs tādu ļoti svarīgu sociālo prasmju pilnveidošanu kā komandas darbs daudzkultūru vidē, empātija, iecietība un spēja mācīties, veicot patstāvīgu darbu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmā būtu jāstiprina Savienības inovācijas spējas, jo īpaši atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, klimata pārmaiņas, vide, tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze
  un māksla/
  dizains, lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē.

Programmā būtu jāstiprina Savienības inovācijas spējas, atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, klimata pārmaiņas, vide, tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze, dizains,
  kā arī mākslas un humanitāro zinātņu jomā
  , lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē.
  Šī visaptverošā izglītība veicinās dziļāku demokrātijas izpratni, ļaus kritiskāk analizēt mūsdienu realitāti un tās starpkultūru būtību un sekmēs tādu ļoti svarīgu sociālo prasmju pilnveidošanu kā komandas darbs daudzkultūru vidē, empātija, iecietība un spēja mācīties, veicot patstāvīgu darbu.

Pamatojums

Tā kā ES inovācijas spēja ir atkarīga ne tikai no (nākošo) darbinieku un vadītāju zināšanām attiecīgajās specialitātēs un jomās, bet arī no viņu iemaņām mākslas un humanitāro zinātņu jomā un no iepriekšminēto sociālo prasmju pilnveidošanas, Programmā pienācīga uzmanība būtu jāvelta visiem šiem aspektiem.

9. grozījums

Preambula, 15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa”būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa” (1) apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās pētniecības dimensiju kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu augstākās izglītības iestādēs. | Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa”būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa”apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai,
  un pienācīgi pievērstos problēmām, ar kurām saskaras lauku teritorijas, tālākie Savienības reģioni, kā arī reģioni, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioni) un dabas katastrofu skartie dalībvalstu apgabali
  . Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās pētniecības dimensiju kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu augstākās izglītības iestādēs,
  lai mazāk attīstīto reģionu konverģenci sekmētu arī šajā jomā
  . |
| |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa”būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa” (1) apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās pētniecības dimensiju kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu augstākās izglītības iestādēs.

Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa”būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa”apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai,
  un pienācīgi pievērstos problēmām, ar kurām saskaras lauku teritorijas, tālākie Savienības reģioni, kā arī reģioni, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioni) un dabas katastrofu skartie dalībvalstu apgabali
  . Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās pētniecības dimensiju kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu augstākās izglītības iestādēs,
  lai mazāk attīstīto reģionu konverģenci sekmētu arī šajā jomā
  .

Pamatojums

Izglītība un pētniecība ir būtiski faktori, kas veicina sociālo un ekonomisko attīstību un nodarbinātību, un tāpēc pienācīga uzmanība jāpievērš arī perifēriem un mazāk attīstītiem ES reģioniem.

10. grozījums

Preambula, 16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem, kuriem ir mazāk iespēju, tostarp izmantojot elastīgākus mācību mobilitātes veidus un veicinot mazo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte. | Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem, kuriem ir mazāk iespēju, tostarp izmantojot elastīgākus mācību mobilitātes veidus
  un arī vietējā un reģionālajā līmenī
  veicinot mazo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās.


  Turklāt būtu jānodrošina, ka neformālās izglītības sniegšanā iesaistītajām, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, kas galvenokārt strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem un kas vēl nekad vai jau sen nav darbojušās Eiropas programmās, ir vairāk iespēju projekta sagatavošanas posmā sadarboties ar specializētām neformālās izglītības iestādēm vietējā vai reģionālajā līmenī.


  Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte.
  Veicinot šos virtuālos formātus, būtu jāņem vērā nepieciešamība visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošināt iespējas piekļūt platjoslas internetam un nepieciešamība ievērot kopīgos Eiropas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību. |
| | Jāvelta visas iespējamās pūles, lai nelabvēlīgā situācijā esošām personām, it īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, proti, gan ar fiziskiem, gan maņu orgānu vai kognitīviem traucējumiem, pavērtu fiziskas mobilitātes iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem, kuriem ir mazāk iespēju, tostarp izmantojot elastīgākus mācību mobilitātes veidus un veicinot mazo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte.

Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem, kuriem ir mazāk iespēju, tostarp izmantojot elastīgākus mācību mobilitātes veidus
  un arī vietējā un reģionālajā līmenī
  veicinot mazo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās.

Turklāt būtu jānodrošina, ka neformālās izglītības sniegšanā iesaistītajām, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, kas galvenokārt strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem un kas vēl nekad vai jau sen nav darbojušās Eiropas programmās, ir vairāk iespēju projekta sagatavošanas posmā sadarboties ar specializētām neformālās izglītības iestādēm vietējā vai reģionālajā līmenī.

Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte.
  Veicinot šos virtuālos formātus, būtu jāņem vērā nepieciešamība visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošināt iespējas piekļūt platjoslas internetam un nepieciešamība ievērot kopīgos Eiropas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību.

Jāvelta visas iespējamās pūles, lai nelabvēlīgā situācijā esošām personām, it īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, proti, gan ar fiziskiem, gan maņu orgānu vai kognitīviem traucējumiem, pavērtu fiziskas mobilitātes iespējas.

Pamatojums

Vietējo organizāciju iesaiste būtu jāatbalsta vietējā un reģionālajā līmenī. Tā kā – saskaņā ar neseniem pētījumiem – daudzos gadījumos vērojamas bailes iesaistīties Eiropas projektos, jo tie esot pārāk sarežģīti, būtu jārada attiecīgajam personālam iespējas apmācībai darba vietā un sadarbībai ar kādu iestādi, kas darbojas izglītības jomā.

Lai arī virtuālā mobilitāte, nebūdama tomēr līdzvērtīga aizstājēja, var lietderīgi papildināt fizisko mobilitāti, nepieciešams priekšnosacījums ir piekļuve platjoslas pakalpojumiem visā ES un pilnīga datu aizsardzības noteikumu ievērošana. Turklāt jānodrošina, ka visi cilvēki, tostarp izglītojamie ar invaliditāti (proti, gan ar fiziskiem, gan kognitīviem traucējumiem), kuriem bieži ir vajadzīgs īpašs atbalsts, var izmantot visus mobilitātes veidus.

11. grozījums

Preambula, 17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un kopīgu vērtību veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē. Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences. | Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un kopīgu vērtību veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt,
  kā arodizglītības vai vispārējās izglītības iestādes audzēknim īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā stažēties
  vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē.
  Būtu jāveicina to organizāciju darbs, kas palīdz veidot un uzturēt kontaktus starp izglītojamo personu un neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītajām, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, it īpaši tām, kas strādā ar jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, un būtu jāatbalsta šo iestāžu centieni veidot vietējā un Eiropas līmeņa sadarbības tīklus.
  Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un kopīgu vērtību veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē. Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences.

Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un kopīgu vērtību veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt,
  kā arodizglītības vai vispārējās izglītības iestādes audzēknim īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā stažēties
  vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē.
  Būtu jāveicina to organizāciju darbs, kas palīdz veidot un uzturēt kontaktus starp izglītojamo personu un neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītajām, kā arī profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, it īpaši tām, kas strādā ar jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, un būtu jāatbalsta šo iestāžu centieni veidot vietējā un Eiropas līmeņa sadarbības tīklus.
  Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences.

Pamatojums

Tā kā pašreizējā “Erasmus+”programma jau atbalsta arodizglītības iestāžu audzēkņu stažēšanos, kas pašlaik ir kļuvusi ļoti nozīmīga, šī iespēja būtu jānodrošina arī turpmāk un jāpaplašina, aptverot arī profesionālo orientāciju vispārizglītojošās skolās.

To organizāciju darbs, kas palīdz veidot un atbalsta izglītojamo un profesionālās un vispārējās izglītības iestāžu saskari, liecina, ka šāda starpniecība ir lietderīga, jo tā palīdz izglītojamiem, kas piedalās “Erasmus”programmā, gūt padziļinātu priekšstatu par uzņemošās valsts izglītības sistēmu un paver viņiem iespēju vienkārši un kopā ar vienaudžiem iepazīt Eiropu. Tas varētu būt svarīgi jauniešiem, kam ir mazāk iespēju.

12. grozījums

Preambula, 18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas neasociētām trešām valstīm. Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības, būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā. | Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas neasociētām trešām valstīm. Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības, būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā,
  ņemot vērā arī tādas attiecīgo valstu sociālekonomiskās un ģeogrāfiskās īpatnības, kas ietekmē darbvietu radīšanu, uzņēmējdarbības garu, kā arī jauniešu un pieaugušo nodarbināmību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas neasociētām trešām valstīm. Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības, būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā.

Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas neasociētām trešām valstīm. Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības, būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā,
  ņemot vērā arī tādas attiecīgo valstu sociālekonomiskās un ģeogrāfiskās īpatnības, kas ietekmē darbvietu radīšanu, uzņēmējdarbības garu, kā arī jauniešu un pieaugušo nodarbināmību
  .

Pamatojums

Šā grozījuma mērķis ir izveidot ciešāku saikni starp vispārējo izglītību un arodizglītību, no vienas puses, un reālajiem reģionu (galvenokārt nomaļo un nelabvēlīgā situācijā esošo reģionu) sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem, no otras puses.

13. grozījums

Preambula, 19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2014.–2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās – izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā – strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības. | 2014.–2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās – izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā – strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības.
  Piemēram, būtu jāievieš attiecīgajai jomai atbilstošas, ļoti vienkāršotas pieteikšanās procedūras, lai panāktu dalībnieku skaita pieaugumu, kas iecerēts, un palielinātu personāla gatavību arī iesniegt pieteikumus. Tāpēc ir vajadzīgas aktīvas konsultācijas, palīdzība un atbalsts vietējā un reģionālajā līmenī, kas vislabāk pārzina vietējās vajadzības, un jāatbalsta vietējā līmeņa partnerības, kuras aptver nelielas vietējās organizācijas un kuras nav saistītas ar lielu administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2014.–2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās – izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā – strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības.

2014.–2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās – izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā – strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības.
  Piemēram, būtu jāievieš attiecīgajai jomai atbilstošas, ļoti vienkāršotas pieteikšanās procedūras, lai panāktu dalībnieku skaita pieaugumu, kas iecerēts, un palielinātu personāla gatavību arī iesniegt pieteikumus. Tāpēc ir vajadzīgas aktīvas konsultācijas, palīdzība un atbalsts vietējā un reģionālajā līmenī, kas vislabāk pārzina vietējās vajadzības, un jāatbalsta vietējā līmeņa partnerības, kuras aptver nelielas vietējās organizācijas un kuras nav saistītas ar lielu administratīvo slogu.

Pamatojums

Arī pieredzējuši praktiķi norāda, ka atkarībā no projekta veida pieteikuma sagatavošanai vajag no 40 līdz 80 stundām. Iepriekšējās programmās pieteikumu sagatavošanai nebija vajadzīgs tik daudz laika, un būtu lietderīgi ņemt vērā šo programmu standartus. Šī problēma īpaši skar vispārējās izglītības un arodizglītības, kā arī neformālās izglītības jomu, jo tajā atšķirībā no augstskolām parasti nav starptautiskās sadarbības biroju un šis ir papildu darbs, kas jāveic līdztekus ikdienas darbam.

14. grozījums

Preambula, 20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai vajadzētu
  nostiprināt
  esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši
  tajās nozarēs, kur Programma varētu sasniegt vislielākos efektivitātes ieguvumus, lai paplašinātu tās tvērumu un apmierinātu lielo neapmierināto pieprasījumu
  .
  Tas būtu jādara, jo īpaši
  pastiprinot un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem, skolēniem un profesionālās izglītības un apmācībās apguvējiem. Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās. Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu, būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu. Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības un kultūras pasākumos, atbalstot digitalizācijas procesus, piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu vairāk studentu apmaiņa, vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs. | Programmai vajadzētu
  paplašināt
  esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši pastiprinot un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem, skolēniem un profesionālās izglītības un apmācībās apguvējiem. Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās. Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu, būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu. Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības un kultūras pasākumos,
  veicinot to organizāciju darbu, kas uzņēmējvalstī palīdz veidot kontaktus starp izglītojamo un jaunatnes organizācijām, kā arī neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītajām un profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, it īpaši tām, kas strādā ar jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, un
  atbalstot digitalizācijas procesus, piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu vairāk studentu apmaiņa, vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs.
  Lai veicinātu izglītojamo mobilitāti kopumā, sistemātiski jāsniedz attiecīgā informācija, tādā veidā palīdzot viņiem sagatavoties. Turklāt būtu jāatbalsta arī izglītojamiem noderīgu labas prakses piemēru sistemātiska apkopošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai vajadzētu
  nostiprināt
  esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši
  tajās nozarēs, kur Programma varētu sasniegt vislielākos efektivitātes ieguvumus, lai paplašinātu tās tvērumu un apmierinātu lielo neapmierināto pieprasījumu
  .
  Tas būtu jādara, jo īpaši
  pastiprinot un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem, skolēniem un profesionālās izglītības un apmācībās apguvējiem. Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās. Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu, būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu. Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības un kultūras pasākumos, atbalstot digitalizācijas procesus, piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu vairāk studentu apmaiņa, vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs.

Programmai vajadzētu
  paplašināt
  esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši pastiprinot un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem, skolēniem un profesionālās izglītības un apmācībās apguvējiem. Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās. Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu, būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu. Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības un kultūras pasākumos,
  veicinot to organizāciju darbu, kas uzņēmējvalstī palīdz veidot kontaktus starp izglītojamo un jaunatnes organizācijām, kā arī neformālās izglītības nodrošināšanā iesaistītajām un profesionālās un vispārējās izglītības iestādēm, it īpaši tām, kas strādā ar jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, un
  atbalstot digitalizācijas procesus, piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu vairāk studentu apmaiņa, vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs.
  Lai veicinātu izglītojamo mobilitāti kopumā, sistemātiski jāsniedz attiecīgā informācija, tādā veidā palīdzot viņiem sagatavoties. Turklāt būtu jāatbalsta arī izglītojamiem noderīgu labas prakses piemēru sistemātiska apkopošana.

Pamatojums

To organizāciju darbs, kas palīdz veidot un atbalsta izglītojamo un profesionālās un vispārējās izglītības iestāžu saskari, liecina, ka šāda starpniecība var pavērt viņiem iespēju vienkārši un kopā ar vienaudžiem iepazīt Eiropu. Tas varētu būt svarīgi jauniešiem, kam ir mazāk iespēju.

15. grozījums

Preambula, 21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus
  jauniešiem
  , lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām, savedot kopā jauniešus un vietējā, valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā. | Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus
  un nostiprinot un paplašinot programmā “Erasmus”jau pastāvošos labas prakses piemērus un pasākumus
  , lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām, savedot kopā jauniešus un vietējā,
  reģionālā
  , valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus
  jauniešiem
  , lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām, savedot kopā jauniešus un vietējā, valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā.

Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus
  un nostiprinot un paplašinot programmā “Erasmus”jau pastāvošos labas prakses piemērus un pasākumus
  , lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām, savedot kopā jauniešus un vietējā,
  reģionālā
  , valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā.

Pamatojums

Jāņem vērā gan vietējās, gan reģionālās īpatnības.

16. grozījums

Preambula, 22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu caur mācību pieredzi ārzemēs. Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem, jo īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi piedzīvot īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā neformālās izglītības darbības ietvaros, kuras mērķis ir veicināt viņu piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras daudzveidību. Programmā būtu jānorāda struktūras, kas atbild par
  dalībnieku uzrunāšanu un atlasīšanu
  un atbalsta pasākumiem, kas veicina pieredzes mācību dimensiju. | Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu caur mācību pieredzi ārzemēs. Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem, jo īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi
  pašiem
  piedzīvot īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā neformālās izglītības darbības ietvaros, kuras mērķis ir veicināt viņu piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras daudzveidību.
  Būtu jānodrošina, ka Programmā piedalīties var visi jaunieši uz vienādiem nosacījumiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas, arī jaunieši no tālākajiem un mazāk attīstītiem reģioniem, un ka mācīšanās pieredzi var gūt visā Eiropā, lai varētu tikties jaunieši, kas nāk no dažādām vidēm un no visām Eiropas valstīm. Būtu jāapsver, kā jauniešiem, kam ir mazāk iespēju, līdztekus ceļa izdevumu kompensācijai varētu piešķirt arī stipendiju pārtikas iegādei un mājoklim un, ja vajadzīgs, pavadoni. Šī Programma varētu būt arī publiskā un privātā sektora partnerības projekts (piemēram, ar mobilitātes un tūrisma nozares dalībniekiem), lai finansiālā ziņā varētu ātrāk un vairāk paveikt. Pilsoniskās sabiedrības grupu aktīva iesaistīšana iepriekš minētajās partnerībās un novatoriska veida sadarbībā varētu arī pavērt tām iespēju dinamiski darboties, lai allaž paaugstinātu “Erasmus”programmas efektivitāti un paplašinātu tās tvērumu.
  Programmā būtu jānorāda
  reģionālā un vietējā līmeņa
  struktūras, kas atbild par
  dalībnieku uzrunāšanu, kuras nolūkā informāciju izplata piemērotos plašsaziņas līdzekļos, kā arī ar atbilstošu formālās un neformālās izglītības iestāžu starpniecību
  , un
  par
  atbalsta pasākumiem, kas veicina pieredzes mācību dimensiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu caur mācību pieredzi ārzemēs. Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem, jo īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi piedzīvot īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā neformālās izglītības darbības ietvaros, kuras mērķis ir veicināt viņu piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras daudzveidību. Programmā būtu jānorāda struktūras, kas atbild par
  dalībnieku uzrunāšanu un atlasīšanu
  un atbalsta pasākumiem, kas veicina pieredzes mācību dimensiju.

Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu caur mācību pieredzi ārzemēs. Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem, jo īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi
  pašiem
  piedzīvot īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā neformālās izglītības darbības ietvaros, kuras mērķis ir veicināt viņu piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras daudzveidību.
  Būtu jānodrošina, ka Programmā piedalīties var visi jaunieši uz vienādiem nosacījumiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas, arī jaunieši no tālākajiem un mazāk attīstītiem reģioniem, un ka mācīšanās pieredzi var gūt visā Eiropā, lai varētu tikties jaunieši, kas nāk no dažādām vidēm un no visām Eiropas valstīm. Būtu jāapsver, kā jauniešiem, kam ir mazāk iespēju, līdztekus ceļa izdevumu kompensācijai varētu piešķirt arī stipendiju pārtikas iegādei un mājoklim un, ja vajadzīgs, pavadoni. Šī Programma varētu būt arī publiskā un privātā sektora partnerības projekts (piemēram, ar mobilitātes un tūrisma nozares dalībniekiem), lai finansiālā ziņā varētu ātrāk un vairāk paveikt. Pilsoniskās sabiedrības grupu aktīva iesaistīšana iepriekš minētajās partnerībās un novatoriska veida sadarbībā varētu arī pavērt tām iespēju dinamiski darboties, lai allaž paaugstinātu “Erasmus”programmas efektivitāti un paplašinātu tās tvērumu.
  Programmā būtu jānorāda
  reģionālā un vietējā līmeņa
  struktūras, kas atbild par
  dalībnieku uzrunāšanu, kuras nolūkā informāciju izplata piemērotos plašsaziņas līdzekļos, kā arī ar atbilstošu formālās un neformālās izglītības iestāžu starpniecību
  , un
  par
  atbalsta pasākumiem, kas veicina pieredzes mācību dimensiju.

Pamatojums

Lai šis neformālās izglītības piedāvājums patiešām sasniegtu arī jauniešus, kuriem nav darba, un jauniešus ar fizisko spēju ierobežojumu, nepietiks ar parastajiem informācijas izplatīšanas veidiem. Lietderīgi būtu ne tikai finansēt ceļa izdevumus, bet arī piešķirt stipendijas, kas paver iespēju segt netiešās papildu izmaksas, kuras šādos gadījumos rodas. Arī mazāk attīstīti reģioni vienlaikus būtu jāuzskata par mācību pieredzes gūšanas galamērķi ārvalstīs, tādēļ ir svarīgi radīt jauniešos interesi un entuziasmu par došanos arī uz šādiem reģioniem.

17. grozījums

Preambula, 23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši izmantojot paplašinātu tiešsaistes rīku lietošanu, jo e-mācības sniedz papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā. | Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši izmantojot paplašinātu tiešsaistes rīku lietošanu, jo e-mācības sniedz papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā.
  Tāpēc programmā pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī reģionālajām un minoritāšu valodām, kā paredzēts, piemēram, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā par kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši izmantojot paplašinātu tiešsaistes rīku lietošanu, jo e-mācības sniedz papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā.

Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši izmantojot paplašinātu tiešsaistes rīku lietošanu, jo e-mācības sniedz papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā.
  Tāpēc programmā pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī reģionālajām un minoritāšu valodām, kā paredzēts, piemēram, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā par kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību.

Pamatojums

Likumdevējam būtu jāņem vērā reģionālo un minoritāšu valodu pozitīvā ietekme uz kultūru un identitātes veidošanos, jo uz to norādīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā un Eiropas Padomes Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartā (1992. gads), ko parakstījušas 16 ES dalībvalstis.

18. grozījums

Preambula, 24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības, apmācības,
  jaunatnes
  un sporta jomā, atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu,
  jo īpaši digitālajā ekonomikā
  . | Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības,
  tostarp neformālās izglītības, kā arī
  apmācības un sporta jomā
  gan attiecīgās izglītības jomas ietvaros, gan arī saskaņā ar pārredzamiem nosacījumiem vairāku jomu ietvaros vietējā līmenī
  , atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības, apmācības,
  jaunatnes
  un sporta jomā, atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu,
  jo īpaši digitālajā ekonomikā
  .

Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības,
  tostarp neformālās izglītības, kā arī
  apmācības un sporta jomā
  gan attiecīgās izglītības jomas ietvaros, gan arī saskaņā ar pārredzamiem nosacījumiem vairāku jomu ietvaros vietējā līmenī
  , atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu.

Pamatojums

Tā kā radošas un novatoriskas izglītības iestādes darbojas ne tikai digitālajā ekonomikā, paredzētais uzsvars uz šo jomu būtu nepamatots ierobežojums.

19. grozījums

Preambula, 32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas, saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā Savienības politikā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu. | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas, saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā Savienības politikā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības –
  tie varētu būt arī mācību pasākumi, kas veltīti klimata pārmaiņu tematam un kas uzlabo Eiropas jauniešu spējas
  , – un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas, saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā Savienības politikā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu.

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas, saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā Savienības politikā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības –
  tie varētu būt arī mācību pasākumi, kas veltīti klimata pārmaiņu tematam un kas uzlabo Eiropas jauniešu spējas
  , – un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu.

Pamatojums

Ir svarīgi apmācīt jauniešus, lai viņiem būtu zināšanas par klimata pārmaiņu, tostarp tām sekojošo dabas katastrofu, izraisītā riska novēršanu, mazināšanu un ierobežošanu.

20. grozījums

Preambula, 37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība Programmā būtu atkarīga no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm. | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem
  un balstoties uz citiem strukturētas sadarbības veidiem, piemēram, Eiropas Savienības makroreģionālajām stratēģijām
  . Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība Programmā būtu atkarīga no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība Programmā būtu atkarīga no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm.

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem
  un balstoties uz citiem strukturētas sadarbības veidiem, piemēram, Eiropas Savienības makroreģionālajām stratēģijām
  . Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība Programmā būtu atkarīga no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm.

Pamatojums

Papildinājuma mērķis ir uzsvērt Eiropas politikas makroreģionālo dimensiju, tostarp norādot uz tādu trešo valstu līdzdalību programmā “Erasmus”, kas iesaistītas kādā no četrām pašreizējām makroreģionālajām stratēģijām.

21. grozījums

Preambula, 38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti. | Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu un
  Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti.

Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu un
  Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti.

Pamatojums

Pamatojums

Apsvērumā kā juridiskais pamats jāiekļauj LESD 349. pants, kurā ir norādīts uz tālāko reģionu specifiku, tāpēc tiek ierosināts šāds jauns formulējums.

22. grozījums

22. grozījums

Preambula, 38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Katrā darbībā, kas paredzēta programmā, būtu arī jāņem vērā vajadzība palielināt to reģionu iesaistīšanu, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioni) un kuri minēti LESD 174. panta trešajā daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katrā darbībā, kas paredzēta programmā, būtu arī jāņem vērā vajadzība palielināt to reģionu iesaistīšanu, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioni) un kuri minēti LESD 174. panta trešajā daļā.

Katrā darbībā, kas paredzēta programmā, būtu arī jāņem vērā vajadzība palielināt to reģionu iesaistīšanu, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas (piemēram, salu, pārrobežu un kalnu reģioni) un kuri minēti LESD 174. panta trešajā daļā.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

23. grozījums

23. grozījums

Preambula, 42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām ieinteresētajām personām. | Eiropas, valsts,
  reģionālajā
  un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām ieinteresētajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām ieinteresētajām personām.

Eiropas, valsts,
  reģionālajā
  un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām ieinteresētajām personām.

reģionālajā

Pamatojums

Pamatojums

Jāņem vērā gan vietējās, gan reģionālās īpatnības.

24. grozījums

24. grozījums

Preambula, 44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie īstenošanas mehānismi. Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības nozīmētā. Darbības ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā. | Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie īstenošanas mehānismi
  un tie jāpilnveido, iesaistot reģionālo līmeni
  . Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām,
  kam vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni
  . Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības nozīmētā
  un vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni
  .
  Lai vēl vairāk paaugstinātu valstu aģentūru īstenoto pasākumu efektivitāti un tie netiktu apstrīdēti, šīm aģentūrām sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām vietējā un reģionālajā līmenī jāizveido konsultatīvas padomes un ombudi, kas palīdzētu uzlabot administratīvās procedūras un lēmumus un pārredzami, profesionāli un objektīvi atrisināt iespējamās pretrunas un strīdus starp valstu aģentūrām un lietotājiem.
  Darbības ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie īstenošanas mehānismi. Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības nozīmētā. Darbības ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā.

ex ante

Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie īstenošanas mehānismi
  un tie jāpilnveido, iesaistot reģionālo līmeni
  . Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām,
  kam vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni
  . Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības nozīmētā
  un vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni
  .
  Lai vēl vairāk paaugstinātu valstu aģentūru īstenoto pasākumu efektivitāti un tie netiktu apstrīdēti, šīm aģentūrām sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām vietējā un reģionālajā līmenī jāizveido konsultatīvas padomes un ombudi, kas palīdzētu uzlabot administratīvās procedūras un lēmumus un pārredzami, profesionāli un objektīvi atrisināt iespējamās pretrunas un strīdus starp valstu aģentūrām un lietotājiem.
  Darbības ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā.

un tie jāpilnveido, iesaistot reģionālo līmeni

kam vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni

un vairāk jāsadarbojas ar reģionālo līmeni

Lai vēl vairāk paaugstinātu valstu aģentūru īstenoto pasākumu efektivitāti un tie netiktu apstrīdēti, šīm aģentūrām sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām vietējā un reģionālajā līmenī jāizveido konsultatīvas padomes un ombudi, kas palīdzētu uzlabot administratīvās procedūras un lēmumus un pārredzami, profesionāli un objektīvi atrisināt iespējamās pretrunas un strīdus starp valstu aģentūrām un lietotājiem.

ex ante

Pamatojums

Pamatojums

Vācijas Federālā arodizglītības institūta (BIBB) labā pieredze, kas gūta, izveidojot Lietotāju konsultatīvo padomi, būtu jāizmanto arī citām valstu aģentūrām, lai iesaistītajām personām pavērtu vairāk iespēju piedalīties Programmā un it īpaši tās īstenošanā.

BIBB

Tā kā līdz šim vairākkārt ir iesniegtas apelācijas pret valstu aģentūru lēmumiem par līdzekļu piešķiršanu un nešķiet loģiski, ka valstu aģentūras var pašas lemt par apelācijām, kas iesniegtas pret to lēmumiem, varētu, kā tas jau tiek darīts Austrijā, izveidot atbilstošus ombudus, kuri var sekmēt centienus panākt lēmumu pieņemšanas procedūru pārredzamību un kompetentus, bet objektīvus risinājumus.

25. grozījums

25. grozījums

Preambula, 46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu
  jācenšas noteikt
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (2) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. | Dalībvalstīm būtu
  jānosaka
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver
  mācību stipendiju neaplikšanu ar nodokļiem un
  problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (3) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu
  jācenšas noteikt
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (2) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras.

jācenšas noteikt

2

Dalībvalstīm būtu
  jānosaka
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver
  mācību stipendiju neaplikšanu ar nodokļiem un
  problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (3) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras.

jānosaka

mācību stipendiju neaplikšanu ar nodokļiem un

3

Pamatojums

Pamatojums

Tas ir saskaņā ar 49. apsvērumu.

26. grozījums

26. grozījums

Preambula, 49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums. Vienkāršotās
  dotācijās
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu
  jāņem vērā
  dzīves un uzturēšanās
  izdevumi
  uzņēmējā valstī. Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt
  minētās dotācijas ar nodokļiem un
  neatvilkt
  no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. | Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums. Vienkāršotās
  dotācijas
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu
  regulāri jāpārskata un jāpielāgo
  dzīves un uzturēšanās
  izdevumiem
  uzņēmējā valstī
  un reģionā
  . Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju,
  un ar šādām dotācijām būtu jāsedz visi minēto cilvēku izdevumi, kuri saistīti ar dalību programmā
  . Atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  dalībvalstīs nevajadzētu aplikt
  minētās dotācijas ar nodokļiem un
  atvilkt
  no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums. Vienkāršotās
  dotācijās
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu
  jāņem vērā
  dzīves un uzturēšanās
  izdevumi
  uzņēmējā valstī. Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt
  minētās dotācijas ar nodokļiem un
  neatvilkt
  no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām.

dotācijās

jāņem vērā

izdevumi

būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt

neatvilkt

Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums. Vienkāršotās
  dotācijas
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu
  regulāri jāpārskata un jāpielāgo
  dzīves un uzturēšanās
  izdevumiem
  uzņēmējā valstī
  un reģionā
  . Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju,
  un ar šādām dotācijām būtu jāsedz visi minēto cilvēku izdevumi, kuri saistīti ar dalību programmā
  . Atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  dalībvalstīs nevajadzētu aplikt
  minētās dotācijas ar nodokļiem un
  atvilkt
  no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām.

dotācijas

regulāri jāpārskata un jāpielāgo

izdevumiem

un reģionā

un ar šādām dotācijām būtu jāsedz visi minēto cilvēku izdevumi, kuri saistīti ar dalību programmā

dalībvalstīs nevajadzētu aplikt

atvilkt

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

27. grozījums

27. grozījums

Preambula, 51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis, un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā. | Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis
  un reģioni
  , un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis, un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā.

Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis
  un reģioni
  , un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā.

un reģioni

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi arī nodrošināt programmas ietvaros īstenoto darbību papildināmību ar reģionu darbībām.

28. grozījums

28. grozījums

Preambula, 52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus+”un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem. | Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus+”un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts
  un reģionālajām
  struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus+”un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem.

Erasmus+

Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus+”un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts
  un reģionālajām
  struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem.

Erasmus+

un reģionālajām

Pamatojums

Pamatojums

Jāparedz arī sadarbība ar reģionālajām struktūrām, jo šajā līmenī pastāv citas iestādes, kas pārvalda ES instrumentus, piemēram, Eiropas strukturālos un investīciju fondus.

29. grozījums

29. grozījums

I nodaļa, 2. pants, 6. punkts (Definīcijas)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “tautas sports”ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports; | “tautas sports”ir organizēts sports, ar ko vietējā
  vai reģionālajā
  līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“tautas sports”ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports;

“tautas sports”ir organizēts sports, ar ko vietējā
  vai reģionālajā
  līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports;

vai reģionālajā

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

30. grozījums

30. grozījums

I nodaļa, 2. pants, 14. punkts (Definīcijas)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “partnerība”ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu; | “partnerība”ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu
  Programmas ietvaros
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“partnerība”ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu;

“partnerība”ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu
  Programmas ietvaros
  ;

Programmas ietvaros

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jānodrošina, ka ne visus sadarbības veidus var deklarēt kā “partnerību”regulas izpratnē.

31. grozījums

31. grozījums

I nodaļa, 2. pants, 25. punkts (Definīcijas)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju”ir cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram,
  invaliditāte un ar izglītības ieguvi saistītas grūtības
  ; | “cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju”ir cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras,
  lingvistisku
  , ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram,
  fiziski un kognitīvi traucējumi; viens no Programmas galvenajiem mērķiem ir pieejamības nodrošināšana, un kvantitatīvie un finansiālie aspekti nedrīkst būt svarīgāki kā šis mērķis
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju”ir cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram,
  invaliditāte un ar izglītības ieguvi saistītas grūtības
  ;

invaliditāte un ar izglītības ieguvi saistītas grūtības

“cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju”ir cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras,
  lingvistisku
  , ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram,
  fiziski un kognitīvi traucējumi; viens no Programmas galvenajiem mērķiem ir pieejamības nodrošināšana, un kvantitatīvie un finansiālie aspekti nedrīkst būt svarīgāki kā šis mērķis
  ;

lingvistisku

fiziski un kognitīvi traucējumi; viens no Programmas galvenajiem mērķiem ir pieejamības nodrošināšana, un kvantitatīvie un finansiālie aspekti nedrīkst būt svarīgāki kā šis mērķis

Pamatojums

Pamatojums

Lai nodrošinātu vienlīdzīgas piekļuves iespējas, ir jānovērš šķēršļi, piemēram, valodas barjeras un mācīšanās nespēja.

32. grozījums

32. grozījums

I nodaļa, 2. pants, jauns 28. punkts (Definīcijas)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “svešvaloda”ir jebkura cita valoda, kas nav izglītības apguvēja dzimtā valoda; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“svešvaloda”ir jebkura cita valoda, kas nav izglītības apguvēja dzimtā valoda;

“svešvaloda”ir jebkura cita valoda, kas nav izglītības apguvēja dzimtā valoda;

Pamatojums

Pamatojums

Ar šo Programmu atbalstītā citu valodu apguve nedrīkst aprobežoties tikai ar Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

33. grozījums

33. grozījums

I nodaļa, 2. pants, jauns 29. punkts (Definīcijas)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “personas ar invaliditāti”ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt viņu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“personas ar invaliditāti”ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt viņu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem;

“personas ar invaliditāti”ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt viņu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem;

Pamatojums

Pamatojums

Jēdziens definēts tāpat kā ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 1. panta 2. punktā.

34. grozījums

34. grozījums

II nodaļa, 4. pants, 1. pamatdarbība “Mācību mobilitāte”

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Izglītības
  un
  apmācības
  jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:






  (a) | augstākās izglītības studentu un personāla mobilitāte; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Izglītības
  un
  apmācības
  jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

Izglītības

apmācības

(a)

augstākās izglītības studentu un personāla mobilitāte;

| (b) | profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla mobilitāte; |
| --- | --- |

(b)

profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla mobilitāte;

| (c) | skolnieku un skolu personāla mobilitāte; |
| --- | --- |

(c)

skolnieku un skolu personāla mobilitāte;

| (d) | pieaugušo izglītības darbinieku mobilitāte; |
| --- | --- |

(d)

pieaugušo izglītības darbinieku mobilitāte;

| (e) | valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem. |
| --- | --- |

(e)

valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem.

Apmācības
  un
  izglītības
  jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības,
  ko var veikt arī kopā ar virtuālas apmaiņas projektiem
  :

Apmācības

izglītības

ko var veikt arī kopā ar virtuālas apmaiņas projektiem

| (a) | augstākās izglītības studentu un personāla
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte; |
| --- | --- |

(a)

augstākās izglītības studentu un personāla
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte;

īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa

| (b) | profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla,
  it īpaši mazos un vidējos uzņēmumos pieņemto mācekļu, darbinieku un apmācītāju īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte.
  Būtu jāizstrādā adresātu vajadzībām atbilstoši kursi, kuru mērķis ir mācekļus sagatavot ar valodu un starpkultūru attiecībām saistīto grūtību pārvarēšanai un uz kuriem var pieteikties vairākas reizes gadā
  ; |
| --- | --- |

(b)

profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla,
  it īpaši mazos un vidējos uzņēmumos pieņemto mācekļu, darbinieku un apmācītāju īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte.
  Būtu jāizstrādā adresātu vajadzībām atbilstoši kursi, kuru mērķis ir mācekļus sagatavot ar valodu un starpkultūru attiecībām saistīto grūtību pārvarēšanai un uz kuriem var pieteikties vairākas reizes gadā
  ;

it īpaši mazos un vidējos uzņēmumos pieņemto mācekļu, darbinieku un apmācītāju īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa

Būtu jāizstrādā adresātu vajadzībām atbilstoši kursi, kuru mērķis ir mācekļus sagatavot ar valodu un starpkultūru attiecībām saistīto grūtību pārvarēšanai un uz kuriem var pieteikties vairākas reizes gadā

| (c) | skolnieku un skolu personāla
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte,
  tostarp profesionāla stažēšanās vispārējās izglītības jomā
  ; |
| --- | --- |

(c)

skolnieku un skolu personāla
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte,
  tostarp profesionāla stažēšanās vispārējās izglītības jomā
  ;

īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa

tostarp profesionāla stažēšanās vispārējās izglītības jomā

| (d) | pieaugušo izglītības darbinieku
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte; |
| --- | --- |

(d)

pieaugušo izglītības darbinieku
  īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa
  mobilitāte;

īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa

| (e) | dažādo mērķgrupu īpašajām vajadzībām pielāgotas
  valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem; |
| --- | --- |

(e)

dažādo mērķgrupu īpašajām vajadzībām pielāgotas
  valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem;

dažādo mērķgrupu īpašajām vajadzībām pielāgotas

| (f) | tādu pieaugušo un gados vecāku cilvēku mobilitāte, kas mācās tautas augstskolās vai piedalās cita veida mācību programmās mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

(f)

tādu pieaugušo un gados vecāku cilvēku mobilitāte, kas mācās tautas augstskolās vai piedalās cita veida mācību programmās mūžizglītības jomā;

tādu pieaugušo un gados vecāku cilvēku mobilitāte, kas mācās tautas augstskolās vai piedalās cita veida mācību programmās mūžizglītības jomā;

| (g) | jauniešu un jaunatnes jomas darbinieku mobilitāte mācību nolūkos neformālās izglītības jomā
  . |
| --- | --- |

(g)

jauniešu un jaunatnes jomas darbinieku mobilitāte mācību nolūkos neformālās izglītības jomā
  .

jauniešu un jaunatnes jomas darbinieku mobilitāte mācību nolūkos neformālās izglītības jomā

Pamatojums

Pamatojums

| (a-e) | Mācību mobilitātes iespējas būtu jānodrošina arī šīm personām un šajā izglītības jomā, un jāpaver atbilstošas sagatavošanās iespējas, lai varētu panākt piedāvājuma kvalitāti. |
| --- | --- |

(a-e)

(a-e)

Mācību mobilitātes iespējas būtu jānodrošina arī šīm personām un šajā izglītības jomā, un jāpaver atbilstošas sagatavošanās iespējas, lai varētu panākt piedāvājuma kvalitāti.

| (f) | Runa ir par pieaugušo un gados vecāku cilvēku mūžizglītības un mācīšanās veicināšanu un atbalstīšanu, kas ļauj uzlabot viņu zināšanas un prasmes, paaugstināt viņu dzīves kvalitāti, sekmēt viņu integrāciju un visās vecuma grupās panākt plašāku identificēšanos ar Eiropu. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Runa ir par pieaugušo un gados vecāku cilvēku mūžizglītības un mācīšanās veicināšanu un atbalstīšanu, kas ļauj uzlabot viņu zināšanas un prasmes, paaugstināt viņu dzīves kvalitāti, sekmēt viņu integrāciju un visās vecuma grupās panākt plašāku identificēšanos ar Eiropu.

| (g) | Grozījumā ir iekļauta tikai formālās un akadēmiskās izglītības joma. Ir lietderīgi iekļaut 1. pamatdarbības punktu attiecībā uz jauniešiem un jaunatnes jomas darbiniekiem. |
| --- | --- |

(g)

Grozījumā ir iekļauta tikai formālās un akadēmiskās izglītības joma. Ir lietderīgi iekļaut 1. pamatdarbības punktu attiecībā uz jauniešiem un jaunatnes jomas darbiniekiem.

35. grozījums

35. grozījums

II nodaļa, 5. pants, 2. pamatdarbība “Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība”

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:






  (a) | partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

(a)

partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai;

| (b) | izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri un kopīgi maģistra grādi; |
| --- | --- |

(b)

izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri un kopīgi maģistra grādi;

| (c) | inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas; |
| --- | --- |

(c)

inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas;

| (d) | tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma. |
| --- | --- |

(d)

tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma.

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| (a) | partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības
  reģionos
  , lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; |
| --- | --- |

(a)

partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības
  reģionos
  , lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai;

reģionos

| (b) | izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri,
  kas nedrīkst atrasties tikai Eiropas lielpilsētās un kam, iesaistot reģionālo līmeni, jāatbalsta ieinteresēto personu sadarbība īstenošanas jomā
  un
  jāizstrādā
  kopīgi maģistra grādi; |
| --- | --- |

(b)

izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri,
  kas nedrīkst atrasties tikai Eiropas lielpilsētās un kam, iesaistot reģionālo līmeni, jāatbalsta ieinteresēto personu sadarbība īstenošanas jomā
  un
  jāizstrādā
  kopīgi maģistra grādi;

kas nedrīkst atrasties tikai Eiropas lielpilsētās un kam, iesaistot reģionālo līmeni, jāatbalsta ieinteresēto personu sadarbība īstenošanas jomā

jāizstrādā

| (c) | inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas,
  un balva Eiropas uzņēmumiem, kas īpašas pūles velta savu mācekļu kvalifikācijas ieguvei Eiropā
  ; |
| --- | --- |

(c)

inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas,
  un balva Eiropas uzņēmumiem, kas īpašas pūles velta savu mācekļu kvalifikācijas ieguvei Eiropā
  ;

un balva Eiropas uzņēmumiem, kas īpašas pūles velta savu mācekļu kvalifikācijas ieguvei Eiropā

| (d) | tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma. |
| --- | --- |

(d)

tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma.

Pamatojums

Pamatojums

Profesionālās izcilības centri savus mērķus varēs sasniegt, ja tie balstīsies uz jau pastāvošajām struktūrām un sadarbosies ar ieinteresētajām personām, nevis darbosies pretēji to interesēm.

36. grozījums

36. grozījums

II nodaļa, 6. pants, 3. pamatdarbība “Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai”

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3. pamatdarbība

  Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai
  Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:






  (a) | Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3. pamatdarbība

3. pamatdarbība

Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

(a)

Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu;

Eurydice

| (b) | atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un atzīšanu (4); |
| --- | --- |

(b)

atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un atzīšanu (4);

4

| (c) | politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

(c)

politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā;

| (d) | pasākumi, kas veicina Programmas kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; |
| --- | --- |

(d)

pasākumi, kas veicina Programmas kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu;

| (e) | sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

(e)

sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām;

| (f) | informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu. |
| --- | --- |

(f)

informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu.

3. pamatdarbība

3. pamatdarbība

Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| (a) | Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu; |
| --- | --- |

(a)

Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu;

Eurydice

| (b) | atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un atzīšanu (5); |
| --- | --- |

(b)

atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un atzīšanu (5);

5

| (c) | politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

(c)

politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā;

| (d) | pasākumi, kas veicina Programmas kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; |
| --- | --- |

(d)

pasākumi, kas veicina Programmas kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu;

| (e) | sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

(e)

sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām;

| (f) | informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu; |
| --- | --- |

(f)

informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu;

| (g) | atbalsts Eiropas Savienības makroreģionālo stratēģiju īstenošanai
  . |
| --- | --- |

(g)

atbalsts Eiropas Savienības makroreģionālo stratēģiju īstenošanai
  .

atbalsts Eiropas Savienības makroreģionālo stratēģiju īstenošanai

Pamatojums

Pamatojums

Tiek ierosināts programmā “Erasmus”aptvert arī makroreģionālo līmeni, lai atbalstītu attiecīgās stratēģijas, kas paredzētas ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai sadarbībai starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

Erasmus

37. grozījums

37. grozījums

II nodaļa, 7. pants “Jean Monnet vārdā nosauktie pasākumi”

Jean Monnet

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Jean Monnet vārdā nosauktie pasākumi

  Programma atbalsta mācīšanu, mācīšanos, pētniecību un debates par Eiropas integrācijas jautājumiem, veicot šādas darbības:






  (a) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Jean Monnet vārdā nosauktie pasākumi

vārdā nosauktie pasākumi

Programma atbalsta mācīšanu, mācīšanos, pētniecību un debates par Eiropas integrācijas jautājumiem, veicot šādas darbības:

(a)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā;

Jean Monnet

| (b) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās izglītības un apmācības jomās; |
| --- | --- |

(b)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās izglītības un apmācības jomās;

Jean Monnet

| (c) | atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā. |
| --- | --- |

(c)

atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā.

Jean Monnet vārdā nosauktie pasākumi

vārdā nosauktie pasākumi

Programma atbalsta mācīšanu, mācīšanos, pētniecību un debates par Eiropas integrācijas jautājumiem, veicot šādas darbības:

| (a) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā; |
| --- | --- |

(a)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā;

Jean Monnet

| (b) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās izglītības un apmācības jomās; |
| --- | --- |

(b)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās izglītības un apmācības jomās;

Jean Monnet

| (c) | atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā; |
| --- | --- |

(c)

atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā;

| (d) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums, kas attiecas uz apmācību un pētniecību vides aizsardzības jomā, Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī vides un klimata pārmaiņu politiku plašākā izpratnē, tostarp dabas katastrofu jomā ar īpašu uzsvaru uz kaitējuma novēršanu, mazināšanu un ierobežošanu
  . |
| --- | --- |

(d)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums, kas attiecas uz apmācību un pētniecību vides aizsardzības jomā, Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī vides un klimata pārmaiņu politiku plašākā izpratnē, tostarp dabas katastrofu jomā ar īpašu uzsvaru uz kaitējuma novēršanu, mazināšanu un ierobežošanu
  .

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums, kas attiecas uz apmācību un pētniecību vides aizsardzības jomā, Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī vides un klimata pārmaiņu politiku plašākā izpratnē, tostarp dabas katastrofu jomā ar īpašu uzsvaru uz kaitējuma novēršanu, mazināšanu un ierobežošanu

Pamatojums

Pamatojums

Ierosinātā papildinājuma mērķis ir nostiprināt Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus, kas paredzēti Programmā.

Jean Monnet

38. grozījums

38. grozījums

IV nodaļa, 11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Atbalsta arī sportistu amatieru, īpaši attālo reģionu, salu vai tālāko reģionu sportistu amatieru, mobilitāti saistībā ar sacensībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atbalsta arī sportistu amatieru, īpaši attālo reģionu, salu vai tālāko reģionu sportistu amatieru, mobilitāti saistībā ar sacensībām.

Atbalsta arī sportistu amatieru, īpaši attālo reģionu, salu vai tālāko reģionu sportistu amatieru, mobilitāti saistībā ar sacensībām.

Pamatojums

Pamatojums

Ir būtiski atbalstīt mobilitātes pasākumus attiecībā uz sportistiem, kuriem izcelsmes vietu dēļ ir lielākas grūtības nokļūt sacensībās. Mobilitātei jābūt pieejamai visiem sportistiem ar vienādiem nosacījumiem.

39. grozījums

39. grozījums

IV nodaļa, 12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (a) | partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(a)

partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai;

| (a) | partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; lai Programmā varētu piedalīties arī mazākas vietējās un reģionālās struktūras, minimālais to valstu skaits, kam obligāti jāpiedalās attiecīgajā pasākumā, būtu jāsamazina līdz sešām valstīm; |
| --- | --- |

(a)

partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; lai Programmā varētu piedalīties arī mazākas vietējās un reģionālās struktūras, minimālais to valstu skaits, kam obligāti jāpiedalās attiecīgajā pasākumā, būtu jāsamazina līdz sešām valstīm;

Pamatojums

Pamatojums

Tā kā daudzas darbības organizē nelielas vietējās vai reģionālās struktūras, šis konkrētais samazinājums būtu jāveic, lai nodrošinātu plašu un iekļaujošu piekļuvi.

40. grozījums

40. grozījums

IV nodaļa, 14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   (..) | 6.   (..)




  7. To personu, kas minētas 4. pantā, mācību mobilitātei piešķirto finansējumu pielāgo, ņemot vērā regulāri apzināto faktisko dzīves dārdzību uzņēmējā reģionā.
     
  The funds for the learning mobility of individuals referred to in Article 4 shall be adjusted to the regularly reviewed real cost of living in the host region. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   (..)

6.   (..)

7. To personu, kas minētas 4. pantā, mācību mobilitātei piešķirto finansējumu pielāgo, ņemot vērā regulāri apzināto faktisko dzīves dārdzību uzņēmējā reģionā.
     
  The funds for the learning mobility of individuals referred to in Article 4 shall be adjusted to the regularly reviewed real cost of living in the host region.

Pamatojums

Pamatojums

Ar dzīvošanu uzņēmējā valstī saistīto izmaksu segšanai piešķirtais finansējums ir jāpielāgo, ņemot vērā faktisko dzīves dārdzību attiecīgajā uzņēmējā reģionā, jo valstu vidējie rādītāji neatspoguļo faktisko stāvokli.

41. grozījums

41. grozījums

VIII nodaļa, 22. pants, 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas 24. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai efektīvi izplatītu un izmantotu to darbību rezultātus, kurus Programmas ietvaros atbalsta pārvaldītās darbības, palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un informē attiecīgās mērķgrupas par savā valstī veiktajām darbībām un pasākumiem. | Šīs regulas 24. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai
  informētu par visām Programmas daļām un
  efektīvi izplatītu un izmantotu to darbību rezultātus, kurus Programmas ietvaros atbalsta pārvaldītās darbības, palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un
  pēc saskaņošanas ar ieinteresētajām personām attiecīgajos plašsaziņas līdzekļos
  informē attiecīgās mērķgrupa – 
  sākot ar pirmsskolas izglītības iestādēm un beidzot ar augstākās profesionālās izglītības iestādēm un augstskolām
   – par savā valstī veiktajām darbībām un pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šīs regulas 24. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai efektīvi izplatītu un izmantotu to darbību rezultātus, kurus Programmas ietvaros atbalsta pārvaldītās darbības, palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un informē attiecīgās mērķgrupas par savā valstī veiktajām darbībām un pasākumiem.

Šīs regulas 24. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai
  informētu par visām Programmas daļām un
  efektīvi izplatītu un izmantotu to darbību rezultātus, kurus Programmas ietvaros atbalsta pārvaldītās darbības, palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un
  pēc saskaņošanas ar ieinteresētajām personām attiecīgajos plašsaziņas līdzekļos
  informē attiecīgās mērķgrupa – 
  sākot ar pirmsskolas izglītības iestādēm un beidzot ar augstākās profesionālās izglītības iestādēm un augstskolām
   – par savā valstī veiktajām darbībām un pasākumiem.

informētu par visām Programmas daļām un

pēc saskaņošanas ar ieinteresētajām personām attiecīgajos plašsaziņas līdzekļos

sākot ar pirmsskolas izglītības iestādēm un beidzot ar augstākās profesionālās izglītības iestādēm un augstskolām

Pamatojums

Pamatojums

Lai varētu sasniegt izvirzīto mērķi, proti, trīskāršot iespējamo dalībnieku skaitu, gan ārējā, gan iekšējā komunikācijā atbilstoša uzmanība jāvelta Programmas jomām, tādā veidā panākot dalībnieku skaita pieaugumu.

42. grozījums

42. grozījums

IX nodaļa, 23. pants, 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic visus nepieciešamos un piemērotos pasākumus, lai novērstu jebkādus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Programmas darbībai, tostarp, ja iespējams,
  pasākumus, kuru mērķis ir risināt jautājumus
  , kas apgrūtina vīzu saņemšanu. | Dalībvalstis veic visus nepieciešamos un piemērotos pasākumus, lai novērstu jebkādus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Programmas darbībai, tostarp
  pasākumus, kuru mērķis ir stipendiju neaplikšana ar nodokļiem, tiesību pārnesamības starp ES sociālajām sistēmām nodrošināšana un
  , ja iespējams,
  to jautājumu risināšana
  , kas apgrūtina vīzu saņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos un piemērotos pasākumus, lai novērstu jebkādus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Programmas darbībai, tostarp, ja iespējams,
  pasākumus, kuru mērķis ir risināt jautājumus
  , kas apgrūtina vīzu saņemšanu.

pasākumus, kuru mērķis ir risināt jautājumus

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos un piemērotos pasākumus, lai novērstu jebkādus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Programmas darbībai, tostarp
  pasākumus, kuru mērķis ir stipendiju neaplikšana ar nodokļiem, tiesību pārnesamības starp ES sociālajām sistēmām nodrošināšana un
  , ja iespējams,
  to jautājumu risināšana
  , kas apgrūtina vīzu saņemšanu.

pasākumus, kuru mērķis ir stipendiju neaplikšana ar nodokļiem, tiesību pārnesamības starp ES sociālajām sistēmām nodrošināšana un

to jautājumu risināšana

Pamatojums

Pamatojums

Jaunais formulējums nodrošina saskaņotību ar iepriekšējiem apsvērumiem.

43. grozījums

43. grozījums

IX nodaļa, 25. pants, jauns 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Eiropas Komisija izveido konsultatīvo padomi, kurā nozīmīgās – arī vietējā un reģionālā līmeņa – ieinteresētās personas pastāvīgi konsultē Komisiju par Programmas īstenošanu un tādā veidā sekmē Programmas mērķu sasniegšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas Komisija izveido konsultatīvo padomi, kurā nozīmīgās – arī vietējā un reģionālā līmeņa – ieinteresētās personas pastāvīgi konsultē Komisiju par Programmas īstenošanu un tādā veidā sekmē Programmas mērķu sasniegšanu;

Eiropas Komisija izveido konsultatīvo padomi, kurā nozīmīgās – arī vietējā un reģionālā līmeņa – ieinteresētās personas pastāvīgi konsultē Komisiju par Programmas īstenošanu un tādā veidā sekmē Programmas mērķu sasniegšanu;

Pamatojums

Pamatojums

Vācijas Federālā arodizglītības institūta (BIBB) labā pieredze, kas gūta, izveidojot Lietotāju konsultatīvo padomi, būtu jāizmanto arī Eiropas Komisijai, lai iesaistītajām personām pavērtu vairāk iespēju piedalīties Programmā un it īpaši tās īstenošanā.

BIBB

44. grozījums

44. grozījums

XI nodaļa, 29. pants, 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Programmu
  atbilstīgās darbības
  , kas novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu un kas neatbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ,
  var tikt atlasītas
  finansējumam no Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem. Šajā gadījumā piemēro līdzfinansējuma likmes un attiecināmības noteikumus, kuru pamatā ir šī regula. Šīs darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem, tostarp noteikumiem par finanšu korekcijām. | Saskaņā ar Programmu
  atbilstīgajām darbībām
  , kas novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu un kas neatbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ,
  var piešķirt izcilības zīmogu, ar kuru tiktu novērtēta to augstā kvalitāte
  .
  Tas varētu atvieglot pieteikšanos to īstenošanai un pēc tam arī iespējamo to atlasīšanu
  finansējumam
  no citiem avotiem, tostarp
  no Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem. Šajā gadījumā piemēro līdzfinansējuma likmes un attiecināmības noteikumus, kuru pamatā ir šī regula. Šīs darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem, tostarp noteikumiem par finanšu korekcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar Programmu
  atbilstīgās darbības
  , kas novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu un kas neatbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ,
  var tikt atlasītas
  finansējumam no Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem. Šajā gadījumā piemēro līdzfinansējuma likmes un attiecināmības noteikumus, kuru pamatā ir šī regula. Šīs darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem, tostarp noteikumiem par finanšu korekcijām.

atbilstīgās darbības

var tikt atlasītas

Saskaņā ar Programmu
  atbilstīgajām darbībām
  , kas novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu un kas neatbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ,
  var piešķirt izcilības zīmogu, ar kuru tiktu novērtēta to augstā kvalitāte
  .
  Tas varētu atvieglot pieteikšanos to īstenošanai un pēc tam arī iespējamo to atlasīšanu
  finansējumam
  no citiem avotiem, tostarp
  no Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem. Šajā gadījumā piemēro līdzfinansējuma likmes un attiecināmības noteikumus, kuru pamatā ir šī regula. Šīs darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem, tostarp noteikumiem par finanšu korekcijām.

atbilstīgajām darbībām

var piešķirt izcilības zīmogu, ar kuru tiktu novērtēta to augstā kvalitāte

Tas varētu atvieglot pieteikšanos to īstenošanai un pēc tam arī iespējamo to atlasīšanu

no citiem avotiem, tostarp

Pamatojums

Pamatojums

Izcilības zīmogs jau tiek sekmīgi izmantots saistībā ar pētniecības un inovācijas projektiem. Tāpēc varētu apsvērt iespēju šīs shēmas darbības jomā iekļaut programmas “Erasmus”projektus.

Erasmus

45. grozījums

45. grozījums

XII nodaļa, 31. pants, 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz ad hoc pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus. | Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz ad hoc pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus
  vai attiecīgās reģionālā līmeņa ieinteresētās personas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz ad hoc pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus.

ad hoc

Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz ad hoc pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus
  vai attiecīgās reģionālā līmeņa ieinteresētās personas
  .

ad hoc

vai attiecīgās reģionālā līmeņa ieinteresētās personas

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

II.

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē vispārīgo mērķi, proti, sniegt atbalstu cilvēku personiskajai un profesionālajai attīstībai, kas saistīta ar izglītošanos, tajā skaitā neformālās, kā arī profesionālās, vispārīgās un augstākās izglītības jomā Eiropā un ārpus tās robežām, tādējādi veicinot ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju un stiprinot Eiropas identitāti; šis svarīgais darbs sākas vietējā un reģionālajā līmenī un tāpēc ir cieši jāsaista ar Eiropas līmeni; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē vispārīgo mērķi, proti, sniegt atbalstu cilvēku personiskajai un profesionālajai attīstībai, kas saistīta ar izglītošanos, tajā skaitā neformālās, kā arī profesionālās, vispārīgās un augstākās izglītības jomā Eiropā un ārpus tās robežām, tādējādi veicinot ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju un stiprinot Eiropas identitāti; šis svarīgais darbs sākas vietējā un reģionālajā līmenī un tāpēc ir cieši jāsaista ar Eiropas līmeni;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu dubultot Programmas budžetu, taču uzskata, ka būs grūti sasniegt izvirzīto mērķi, proti, trīskāršot Programmas dalībnieku skaitu pašreizējos apstākļos un palielināt sociālo iekļautību. Turpmāk būtu vēlams mazināt Programmas radīto un arvien pieaugošo administratīvo slogu. Komiteja vienlaikus norāda, ka labas prakses piemērs ir daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības, kas piešķir finansējumu to jauniešu stipendiju palielināšanai, kuri piedalās programmā “Erasmus+”; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu dubultot Programmas budžetu, taču uzskata, ka būs grūti sasniegt izvirzīto mērķi, proti, trīskāršot Programmas dalībnieku skaitu pašreizējos apstākļos un palielināt sociālo iekļautību. Turpmāk būtu vēlams mazināt Programmas radīto un arvien pieaugošo administratīvo slogu. Komiteja vienlaikus norāda, ka labas prakses piemērs ir daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības, kas piešķir finansējumu to jauniešu stipendiju palielināšanai, kuri piedalās programmā “Erasmus+

| 3. | rosina līdzekļus sadalīt pārredzami un vienmērīgi visiem septiņiem gadiem, lai it īpaši Programmas īstenošanas sākuma posmā varētu atvēlēt vairāk līdzekļu un attaisnot ar Programmu saistītās cerības. Budžets būtu jāsadala gan starp dažādām izglītības jomām, ietverot universitātes, gan starp dažādajām pamatdarbībām, lai kļūtu skaidrs, kādu budžeta daļu centralizēti pārvalda Komisija un kāda budžeta daļa decentralizēti tiek pārvaldīta dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

3.

rosina līdzekļus sadalīt pārredzami un vienmērīgi visiem septiņiem gadiem, lai it īpaši Programmas īstenošanas sākuma posmā varētu atvēlēt vairāk līdzekļu un attaisnot ar Programmu saistītās cerības. Budžets būtu jāsadala gan starp dažādām izglītības jomām, ietverot universitātes, gan starp dažādajām pamatdarbībām, lai kļūtu skaidrs, kādu budžeta daļu centralizēti pārvalda Komisija un kāda budžeta daļa decentralizēti tiek pārvaldīta dalībvalstīs un reģionos;

| 4. | uzskata: lai varētu palielināt Programmas dalībnieku skaitu, mācību stipendijas nebūtu jāapliek ar nodokļiem un to personu dalība, kam ir mazāk iespēju, ar stipendijām būtu jāfinansē pilnā apmērā; |
| --- | --- |

4.

uzskata: lai varētu palielināt Programmas dalībnieku skaitu, mācību stipendijas nebūtu jāapliek ar nodokļiem un to personu dalība, kam ir mazāk iespēju, ar stipendijām būtu jāfinansē pilnā apmērā;

| 5. | visnotaļ aicina būtiski vienkāršot pieteikumu iesniegšanu, projektu pārvaldību un dokumentu sagatavošanas pienākumus visās Programmas jomās; aicina atkal paredzēt, ka tiek atbalstīti arī ar pieteikuma plānošanu saistītie sagatavošanās braucieni; ierosina telemātikas darba platformu integrēt citu ES programmu (piemēram, “Apvārsnis 2020”) platformās un tādā veidā panākt iespēju kopīgu izmantošanu, lai labuma guvējiem nodrošinātu iespējami augstu efektivitāti un labu pārredzamību gan priekšlikuma izstrādes un iesniegšanas posmā, gan projekta vadības posmā; uzskata arī, ka izcilības zīmogu, kas sekmīgi tiek izmantots saistībā ar pētniecības un inovācijas projektiem, varētu piešķirt saskaņā ar Programmu atbilstīgām kvalitatīvi augstvērtīgām darbībām, kuras budžeta ierobežojumu dēļ netiek finansētas, un tas jādara, lai varētu atvieglot pieteikšanos to īstenošanai un pēc tam arī iespējamo to atlasīšanu finansējumam no citiem ES finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

5.

visnotaļ aicina būtiski vienkāršot pieteikumu iesniegšanu, projektu pārvaldību un dokumentu sagatavošanas pienākumus visās Programmas jomās; aicina atkal paredzēt, ka tiek atbalstīti arī ar pieteikuma plānošanu saistītie sagatavošanās braucieni; ierosina telemātikas darba platformu integrēt citu ES programmu (piemēram, “Apvārsnis 2020”) platformās un tādā veidā panākt iespēju kopīgu izmantošanu, lai labuma guvējiem nodrošinātu iespējami augstu efektivitāti un labu pārredzamību gan priekšlikuma izstrādes un iesniegšanas posmā, gan projekta vadības posmā; uzskata arī, ka izcilības zīmogu, kas sekmīgi tiek izmantots saistībā ar pētniecības un inovācijas projektiem, varētu piešķirt saskaņā ar Programmu atbilstīgām kvalitatīvi augstvērtīgām darbībām, kuras budžeta ierobežojumu dēļ netiek finansētas, un tas jādara, lai varētu atvieglot pieteikšanos to īstenošanai un pēc tam arī iespējamo to atlasīšanu finansējumam no citiem ES finanšu instrumentiem;

| 6. | norāda uz mūžizglītības nozīmību, un tāpēc visas vecuma grupas un formālā un neformālā izglītība jāatbalsta vienādā mērā no Programmas līdzekļiem; uzsver, ka izglītības jēga nav tikai nodrošināt nodarbināmību, bet tās mērķim ir jābūt visaptverošākam, proti, tai ir jāattīsta cilvēks, prasmes un kompetence kopumā; |
| --- | --- |

6.

norāda uz mūžizglītības nozīmību, un tāpēc visas vecuma grupas un formālā un neformālā izglītība jāatbalsta vienādā mērā no Programmas līdzekļiem; uzsver, ka izglītības jēga nav tikai nodrošināt nodarbināmību, bet tās mērķim ir jābūt visaptverošākam, proti, tai ir jāattīsta cilvēks, prasmes un kompetence kopumā;

| 7. | uzskata, ka jēgpilns ir Komisijas priekšlikums Programmā vairāk iesaistīt organizācijas, kam ir maza attiecīgo pieteikumu iesniegšanas pieredze vai tādas vispār nav un/vai kuru darbības iespējas ir mazākas; tāpēc atzinīgo vērtē to, ka paredzēts īstenot darbību “Mazas partnerības”; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jēgpilns ir Komisijas priekšlikums Programmā vairāk iesaistīt organizācijas, kam ir maza attiecīgo pieteikumu iesniegšanas pieredze vai tādas vispār nav un/vai kuru darbības iespējas ir mazākas; tāpēc atzinīgo vērtē to, ka paredzēts īstenot darbību “Mazas partnerības”;

| 8. | piekrīt Komisijai, ka ierosinātās programmas “Erasmus”pamatā ir LESD 165. un 166. pantā noteiktie mērķi un ka tā jāīsteno saskaņā ar subsidiaritātes principu. Vietējo un reģionālo pašvaldību, vietējās un reģionālās pārvaldes iestāžu un lēmumu pieņēmēju iesaistīšana paredzēto darbību izstrādē, īstenošanā un vadībā ir ļoti svarīga, jo tas ir iesaistītajām personām vistuvākais līmenis, kam uzticētas būtiskas pilnvaras izglītības un apmācības politikā un kam ir svarīga loma jaunatnes un darba tirgus politikā. Šajā saistībā Komiteja atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam; |
| --- | --- |

8.

piekrīt Komisijai, ka ierosinātās programmas “Erasmus

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka paredzēts īpaši izvērst un atbalstīt mobilitātes darbības un uzlabot līdzdalības iespējas jauniešiem, kas iesaistās neformālās mācīšanās, sporta, kultūras un pētniecības pasākumos; atzinīgi vērtē arī to, ka šajā saistībā skaidri tiek minēti arī brīvprātīgā darba veicēji; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka paredzēts īpaši izvērst un atbalstīt mobilitātes darbības un uzlabot līdzdalības iespējas jauniešiem, kas iesaistās neformālās mācīšanās, sporta, kultūras un pētniecības pasākumos; atzinīgi vērtē arī to, ka šajā saistībā skaidri tiek minēti arī brīvprātīgā darba veicēji;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ņēmusi vērā pašreizējās programmas “Erasmus+”vidusposma novērtējumu un saglabājusi pašreizējās programmas struktūru; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ņēmusi vērā pašreizējās programmas “Erasmus+

| 11. | secina, ka regulas projekts ir ļoti vispārīgs un pieļauj lielu elastību īstenošanas gaitā; šajā saistībā norāda uz īstenošanas noteikumu nozīmību un aicina Komisiju to izstrādē cieši iesaistīt dalībvalstis, valstu aģentūras, reģionālās pašvaldības un ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

11.

secina, ka regulas projekts ir ļoti vispārīgs un pieļauj lielu elastību īstenošanas gaitā; šajā saistībā norāda uz īstenošanas noteikumu nozīmību un aicina Komisiju to izstrādē cieši iesaistīt dalībvalstis, valstu aģentūras, reģionālās pašvaldības un ieinteresētās personas;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka programmas nosaukums vairs nebūs “Erasmus+”, bet gan “Erasmus”. Tā kā saīsinājums “Erasmus”apzīmē “European Region Action Scheme for the Mobility of University Students”, RK norāda, ka jāveic piemēroti pasākumi, kas panāktu atsevišķo izglītības un atbalsta jomu atpazīstamību, lai nodrošinātu, ka apzīmējums “Erasmus”vienmēr tiek saistīts ar visām izglītības un apmācības jomām, kā arī jaunatnes un sporta jomu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka programmas nosaukums vairs nebūs “Erasmus+

Erasmus

Erasmus

European Region Action Scheme for the Mobility of University Students

Erasmus

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka gandrīz visas mobilitātes darbības, arī mobilitāti izglītības un pētniecības jomā un tieši skolnieku mobilitāti, turpmāk paredzēts apvienot 1. pamatdarbībā “Personu mācību mobilitāte”; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka gandrīz visas mobilitātes darbības, arī mobilitāti izglītības un pētniecības jomā un tieši skolnieku mobilitāti, turpmāk paredzēts apvienot 1. pamatdarbībā “Personu mācību mobilitāte”;

| 14. | aicina nodrošināt, ka Apvienotā Karaliste pēc izstāšanās no Eiropas Savienības saskaņā ar iepriekš noteiktiem nosacījumiem var turpināt dalību Programmā, un atzinīgi vērtē to, ka šī iespēja ir radīta ar 16. panta 1. punkta d) apakšpunktu (“Programmas asociētās trešās valstis”); |
| --- | --- |

14.

aicina nodrošināt, ka Apvienotā Karaliste pēc izstāšanās no Eiropas Savienības saskaņā ar iepriekš noteiktiem nosacījumiem var turpināt dalību Programmā, un atzinīgi vērtē to, ka šī iespēja ir radīta ar 16. panta 1. punkta d) apakšpunktu (“Programmas asociētās trešās valstis”);

| 15. | rosina apsvērt, vai ar šo Programmu pavērtās virtuālās sadarbības iespējas pakāpeniski nevarētu paredzēt arī vispārējās izglītības un arodizglītības projektos, kas tiek īstenoti sadarbībā ar Vidusjūras reģiona valstu un Āfrikas valstu iestādēm; |
| --- | --- |

15.

rosina apsvērt, vai ar šo Programmu pavērtās virtuālās sadarbības iespējas pakāpeniski nevarētu paredzēt arī vispārējās izglītības un arodizglītības projektos, kas tiek īstenoti sadarbībā ar Vidusjūras reģiona valstu un Āfrikas valstu iestādēm;

| 16. | iesaka radīt efektīvus stimulus visiem mācību mobilitātes veidiem, lai tiek izmantoti videi nekaitīgi transporta līdzekļi un lai tādā veidā tiktu sekmēti centieni ievērot norādi, ka 25 % ES izdevumu ir jāveicina klimata aizsardzības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

16.

iesaka radīt efektīvus stimulus visiem mācību mobilitātes veidiem, lai tiek izmantoti videi nekaitīgi transporta līdzekļi un lai tādā veidā tiktu sekmēti centieni ievērot norādi, ka 25 % ES izdevumu ir jāveicina klimata aizsardzības mērķu sasniegšanai;

| 17. | uzsver, ka mācību mobilitātei piešķirtais finansējums un attiecīgās stipendijas būtu jāpielāgo, ņemot vērā regulāri apzināto faktisko dzīves dārdzību uzņēmējā reģionā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka mācību mobilitātei piešķirtais finansējums un attiecīgās stipendijas būtu jāpielāgo, ņemot vērā regulāri apzināto faktisko dzīves dārdzību uzņēmējā reģionā;

| 18. | uzskata, ka profesionālās un vispārējās izglītības jomā būtu jāsaglabā un jāstiprina decentralizēti pārvaldītās t. s. stratēģiskās partnerības, jo šis sadarbības veids ir sevi apliecinājis, un jaunieviestā koncepcija “partnerības sadarbībai”nešķiet tik vērienīga; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka profesionālās un vispārējās izglītības jomā būtu jāsaglabā un jāstiprina decentralizēti pārvaldītās t. s. stratēģiskās partnerības, jo šis sadarbības veids ir sevi apliecinājis, un jaunieviestā koncepcija “partnerības sadarbībai”nešķiet tik vērienīga;

| 19. | uzsver, ka ir ļoti ieinteresēta turpināt tehnisko dialogu ar Komisiju par šo tematu, un šajā saistībā norāda, ka nozīmīgs būs ietekmes novērtējuma ziņojums, ko Komisija saskaņā ar RK un Komisijas sadarbības nolīgumu laikus iesniegs; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir ļoti ieinteresēta turpināt tehnisko dialogu ar Komisiju par šo tematu, un šajā saistībā norāda, ka nozīmīgs būs ietekmes novērtējuma ziņojums, ko Komisija saskaņā ar RK un Komisijas sadarbības nolīgumu laikus iesniegs;

Apmācība un izglītība

Apmācība un izglītība

| 20. | pauž nožēlu par to, ka joprojām maza ir uzņēmumu gatavība nosūtīt mācekļus uz citām Programmā iesaistītām valstīm. Tādēļ būtu jāparedz stimuli un par šādas mobilitātes lietderību aktīvāk un it īpaši reģionālajā un vietējā līmenī jāpārliecina institucionālie tautsaimniecības dalībnieki, piemēram, rūpniecības un tirdzniecības kameras, kā arī uzņēmumi, kuros notiek apmācība, un šādu uzņēmumu apvienības un asociācijas; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par to, ka joprojām maza ir uzņēmumu gatavība nosūtīt mācekļus uz citām Programmā iesaistītām valstīm. Tādēļ būtu jāparedz stimuli un par šādas mobilitātes lietderību aktīvāk un it īpaši reģionālajā un vietējā līmenī jāpārliecina institucionālie tautsaimniecības dalībnieki, piemēram, rūpniecības un tirdzniecības kameras, kā arī uzņēmumi, kuros notiek apmācība, un šādu uzņēmumu apvienības un asociācijas;

| 21. | rosina apsvērt, vai varētu iedibināt apbalvojumu “Eiropas uzņēmums”, lai uzņēmumos radītu lielāku interesi izmantot “Erasmus”pavērtās iespējas un tādā veidā savus mācekļus un apmācības procesu vairāk piesaistīt Eiropas tematikai; šajā saistībā aicina Komisiju izveidot to uzņēmumu reģistru, kuri piedalās programmā “Erasmus”un kuriem varētu piešķirt logotipu “Erasmus uzņēmums”; |
| --- | --- |

21.

rosina apsvērt, vai varētu iedibināt apbalvojumu “Eiropas uzņēmums”, lai uzņēmumos radītu lielāku interesi izmantot “Erasmus

Erasmus

Erasmus

| 22. | aicina profesionālās izglītības jomā atbalstīt gan īsu, gan garāku uzturēšanos ārzemēs, lai nodrošinātu atbilstību gan MVU darbības vajadzībām, gan dalībnieku individuālajām iespējām. Programmai būtu arī jāatbalsta ar valodas apguvi un starpkultūru saskarsmi saistīti sagatavošanās pasākumi, ko papildina sistemātisks mācekļiem sniegts atbalsts mācību procesā; |
| --- | --- |

22.

aicina profesionālās izglītības jomā atbalstīt gan īsu, gan garāku uzturēšanos ārzemēs, lai nodrošinātu atbilstību gan MVU darbības vajadzībām, gan dalībnieku individuālajām iespējām. Programmai būtu arī jāatbalsta ar valodas apguvi un starpkultūru saskarsmi saistīti sagatavošanās pasākumi, ko papildina sistemātisks mācekļiem sniegts atbalsts mācību procesā;

| 23. | norāda, ka pieaugušo izglītības mērķgrupa nav tikai tie, kam ir zema (formālā) kvalifikācija, bet gan dažāda vecuma un dažādas sociālās izcelsmes pieaugušie; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka pieaugušo izglītības mērķgrupa nav tikai tie, kam ir zema (formālā) kvalifikācija, bet gan dažāda vecuma un dažādas sociālās izcelsmes pieaugušie;

| 24. | norāda arī, ka pieaugušo izglītība ir jāatbalsta, visaptveroši raugoties uz izglītību, un ka tā neaprobežojas tikai ar profesionālo tālākizglītību. Pieaugušo izglītības jomā būtu jāiesaista brīvo profesiju pārstāvji un brīvprātīgie; |
| --- | --- |

24.

norāda arī, ka pieaugušo izglītība ir jāatbalsta, visaptveroši raugoties uz izglītību, un ka tā neaprobežojas tikai ar profesionālo tālākizglītību. Pieaugušo izglītības jomā būtu jāiesaista brīvo profesiju pārstāvji un brīvprātīgie;

| 25. | atzinīgi vērtē mācību mobilitātes paplašināšanu skolu izglītības jomā, it īpaši atsevišķu personu mobilitātes iespējas; vienlaikus aicina izstrādāt politiskus risinājumus, kas paver iespēju atbalstīt skolēnu un studentu mobilitātes uzlabošanu, kā arī viņu atgriešanos izcelsmes reģionā; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē mācību mobilitātes paplašināšanu skolu izglītības jomā, it īpaši atsevišķu personu mobilitātes iespējas; vienlaikus aicina izstrādāt politiskus risinājumus, kas paver iespēju atbalstīt skolēnu un studentu mobilitātes uzlabošanu, kā arī viņu atgriešanos izcelsmes reģionā;

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka paredzēts izveidot Eiropas universitāšu tīklus, un apzinās tam paredzētā budžeta palielināšanu; uzsver, ka augstskolām ir jābūt Eiropas tīklu izveides iniciatorēm, finansētājām un vadītājām, lai varētu ar zināšanu trīsstūri (izglītība, pētniecība, inovācija) ilgtspējīgi stiprināt Eiropas augstskolas, izmantojot to valsts pārvaldes iestāžu finansējumu, kuras tās uztur, un ietverot privāto finansējumu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē to, ka paredzēts izveidot Eiropas universitāšu tīklus, un apzinās tam paredzētā budžeta palielināšanu; uzsver, ka augstskolām ir jābūt Eiropas tīklu izveides iniciatorēm, finansētājām un vadītājām, lai varētu ar zināšanu trīsstūri (izglītība, pētniecība, inovācija) ilgtspējīgi stiprināt Eiropas augstskolas, izmantojot to valsts pārvaldes iestāžu finansējumu, kuras tās uztur, un ietverot privāto finansējumu;

| 27. | atbalsta to, ka it īpaši tādā jomā kā arodizglītība pēc “Eiropas universitāšu”parauga tiek radītas “Eiropas skolas”, kas veicinātu vairāku dalībvalstu iestāžu ilgstošu sadarbību jauniešu un personāla apmaiņas, mācību programmu saskaņošanas un virtuālās sadarbības jomā; |
| --- | --- |

27.

atbalsta to, ka it īpaši tādā jomā kā arodizglītība pēc “Eiropas universitāšu”parauga tiek radītas “Eiropas skolas”, kas veicinātu vairāku dalībvalstu iestāžu ilgstošu sadarbību jauniešu un personāla apmaiņas, mācību programmu saskaņošanas un virtuālās sadarbības jomā;

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus, ko līdz šim īstenoja augstākās izglītības jomā, tagad paredzēts īstenot arī citās vispārējās un profesionālās izglītības jomās un ka tādā veidā plaša sabiedrība vairāk uzzinās par ES integrācijas jautājumiem; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka Jean Monnet

Jaunatne

Jaunatne

| 29. | iesaka vairāk ņemt vērā to, ka pieteikumu iesniedzējas varētu būt pašreizējās vietējās un reģionālās iestādes, kas strādā ar jauniešiem; |
| --- | --- |

29.

iesaka vairāk ņemt vērā to, ka pieteikumu iesniedzējas varētu būt pašreizējās vietējās un reģionālās iestādes, kas strādā ar jauniešiem;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka programma “DiscoverEU”jauniešiem, kuri sasnieguši 18 gadu vecumu, paver iespēju noteiktā laikposmā ar vilcienu apceļot ES dalībvalstis, taču norāda, ka, lai arī minētajā programmā būtu jāietver spēcīgs mācību komponents, to nedrīkst īstenot uz mācību mobilitātes iespēju rēķina, jo mācību mobilitātei arī turpmāk jābūt galvenajai programmas “Erasmus”darbības jomai; uzsver, ka būtu vēlams visiem ES jauniešiem neatkarīgi no viņu vecāku materiālā stāvokļa pavērt šo iespēju tikties un iepazīt daudzveidību, kultūru, dabu un cilvēkus; rosina apsvērt, vai finansēšanas nolūkā būtu jāveido publiskā un privātā sektora partnerības, it īpaši ar mobilitātes un tūrisma nozares dalībniekiem. |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka programma “DiscoverEU

Erasmus

| 31. | atzinīgi vērtē saskaņotību ar jauno ES jaunatnes stratēģiju un citām iniciatīvām jaunatnes jomā, piemēram, Eiropas Solidaritātes korpusu; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē saskaņotību ar jauno ES jaunatnes stratēģiju un citām iniciatīvām jaunatnes jomā, piemēram, Eiropas Solidaritātes korpusu;

Sports

Sports

| 32. | norāda uz bezpeļņas sporta pasākumu īpašo nozīmi un uzskata, ka būtu lietderīgi atcelt maksimālo robežvērtību (līdz šim 10 %), ko no sporta budžeta drīkst atvēlēt sporta pasākumiem; norāda, ka turpmāk būtu jāatbalsta arī mazāka mēroga pasākumi, kuros piedalās mazāk nekā 10 valstis no visām Programmā iesaistītajām; |
| --- | --- |

32.

norāda uz bezpeļņas sporta pasākumu īpašo nozīmi un uzskata, ka būtu lietderīgi atcelt maksimālo robežvērtību (līdz šim 10 %), ko no sporta budžeta drīkst atvēlēt sporta pasākumiem; norāda, ka turpmāk būtu jāatbalsta arī mazāka mēroga pasākumi, kuros piedalās mazāk nekā 10 valstis no visām Programmā iesaistītajām;

| 33. | aicina it īpaši tautas sporta jomā būtiski palielināt Programmā iesaistīto valstu skaitu, jo Eiropas sports tradicionāli sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām. |
| --- | --- |

33.

aicina it īpaši tautas sporta jomā būtiski palielināt Programmā iesaistīto valstu skaitu, jo Eiropas sports tradicionāli sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  
  COM(2018) [].

1

COM(2018) [].

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva (ES) 2016/801 par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva (ES) 2016/801 par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

3

(4)  Jo īpaši vienotā Savienības sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai; Eiropas kvalifikāciju sistēma; Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai; Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā; Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma; Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs; Eiropas asociācija kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā; Eiropas Informācijas centru tīkls Eiropas reģionā un Nacionālie akadēmiskās atzīšanas informācijas centri Eiropas Savienībā; un Euroguidance tīkls.

4

(5)  Jo īpaši vienotā Savienības sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai; Eiropas kvalifikāciju sistēma; Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai; Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā; Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma; Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs; Eiropas asociācija kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā; Eiropas Informācijas centru tīkls Eiropas reģionā un Nacionālie akadēmiskās atzīšanas informācijas centri Eiropas Savienībā; un Euroguidance tīkls.

5

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/74

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums regulai par Eiropas Robežu un krasta apsardzi”

(2019/C 168/09)

| Galvenā ziņotāja: | Anna MAGYAR (HU/EPP), Čongrādas meģes padomes priekšsēdētāja vietniece |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Padomes Vienoto rīcību Nr. 98/700/JHA, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624

  Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmē Zalcburgā, 2018. gada 19.–20. septembrī

  COM(2018) 631 final |

Galvenā ziņotāja:

Anna MAGYAR (HU/EPP), Čongrādas meģes padomes priekšsēdētāja vietniece

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Padomes Vienoto rīcību Nr. 98/700/JHA, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624

Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmē Zalcburgā, 2018. gada 19.–20. septembrī

COM(2018) 631 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

COM(2018) 631 final – 2. panta 16. punkts

Definīcijas

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “operatīvie darbinieki”ir robežsargi, atgriešanas pavadīšanas speciālisti un atgriešanas speciālisti, un citi attiecīgie darbinieki, kas veido “Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgo korpusu”. Saskaņā ar 55. panta 1. punktā definētajām
  trim
  kategorijām operatīvos darbiniekus vai nu nodarbina Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kā štata darbiniekus (1. kategorija), vai dalībvalstis tos norīko darbam aģentūrā (2. kategorija), vai arī dalībvalstis organizē to īslaicīgu izvietošanu (3. kategorija). Operatīvie darbinieki ir robežas pārvaldības vienību, migrācijas pārvaldības atbalsta vienību vai atgriešanas vienību dalībnieki
  ar izpildpilnvarām
  . Pie operatīvajiem darbiniekiem pieskaitāmi arī štata darbinieki, kas atbild par ETIAS centrālās nodaļas darbību; | “operatīvie darbinieki”ir robežsargi, atgriešanas pavadīšanas speciālisti un atgriešanas speciālisti, un citi attiecīgie darbinieki, kas veido “Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgo korpusu”. Saskaņā ar 55. panta 1.punktā definētajām
  četrām
  kategorijām operatīvos darbiniekus vai nu nodarbina Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kā štata darbiniekus (1. kategorija), vai dalībvalstis tos norīko darbam aģentūrā (2. kategorija), vai arī dalībvalstis organizē to īslaicīgu izvietošanu
  ātrās reaģēšanas pasākumiem
  (3. un 4. kategorija). Operatīvie darbinieki ir robežas pārvaldības vienību, migrācijas pārvaldības atbalsta vienību vai atgriešanas vienību dalībnieki.
  2., 3. un 4. kategorijas darbinieki var izmantot izpildpilnvaras.
  Pie operatīvajiem darbiniekiem pieskaitāmi arī štata darbinieki, kas atbild par ETIAS centrālās nodaļas darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“operatīvie darbinieki”ir robežsargi, atgriešanas pavadīšanas speciālisti un atgriešanas speciālisti, un citi attiecīgie darbinieki, kas veido “Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgo korpusu”. Saskaņā ar 55. panta 1. punktā definētajām
  trim
  kategorijām operatīvos darbiniekus vai nu nodarbina Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kā štata darbiniekus (1. kategorija), vai dalībvalstis tos norīko darbam aģentūrā (2. kategorija), vai arī dalībvalstis organizē to īslaicīgu izvietošanu (3. kategorija). Operatīvie darbinieki ir robežas pārvaldības vienību, migrācijas pārvaldības atbalsta vienību vai atgriešanas vienību dalībnieki
  ar izpildpilnvarām
  . Pie operatīvajiem darbiniekiem pieskaitāmi arī štata darbinieki, kas atbild par ETIAS centrālās nodaļas darbību;

“operatīvie darbinieki”ir robežsargi, atgriešanas pavadīšanas speciālisti un atgriešanas speciālisti, un citi attiecīgie darbinieki, kas veido “Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgo korpusu”. Saskaņā ar 55. panta 1.punktā definētajām
  četrām
  kategorijām operatīvos darbiniekus vai nu nodarbina Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kā štata darbiniekus (1. kategorija), vai dalībvalstis tos norīko darbam aģentūrā (2. kategorija), vai arī dalībvalstis organizē to īslaicīgu izvietošanu
  ātrās reaģēšanas pasākumiem
  (3. un 4. kategorija). Operatīvie darbinieki ir robežas pārvaldības vienību, migrācijas pārvaldības atbalsta vienību vai atgriešanas vienību dalībnieki.
  2., 3. un 4. kategorijas darbinieki var izmantot izpildpilnvaras.
  Pie operatīvajiem darbiniekiem pieskaitāmi arī štata darbinieki, kas atbild par ETIAS centrālās nodaļas darbību;

Pamatojums

—

2. grozījums

COM(2018) 631 final, 3. panta a) punkts

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | robežkontrole, tostarp pasākumi likumīgas robežšķērsošanas atvieglošanai un vajadzības gadījumā pasākumi, kas saistīti ar tādas pārrobežu noziedzības novēršanu
  un
  atklāšanu kā migrantu kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un terorisms, un pasākumi tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

robežkontrole, tostarp pasākumi likumīgas robežšķērsošanas atvieglošanai un vajadzības gadījumā pasākumi, kas saistīti ar tādas pārrobežu noziedzības novēršanu
  un
  atklāšanu kā migrantu kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un terorisms, un pasākumi tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

| a) | robežkontrole, tostarp pasākumi likumīgas robežšķērsošanas atvieglošanai un vajadzības gadījumā pasākumi, kas saistīti ar tādas pārrobežu noziedzības novēršanu, atklāšanu
  un apturēšanu
  kā migrantu kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un terorisms, un pasākumi tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

robežkontrole, tostarp pasākumi likumīgas robežšķērsošanas atvieglošanai un vajadzības gadījumā pasākumi, kas saistīti ar tādas pārrobežu noziedzības novēršanu, atklāšanu
  un apturēšanu
  kā migrantu kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un terorisms, un pasākumi tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

Pamatojums

Galvenajos robežu pārvaldības pasākumos jāiekļauj arī operatīvs risinājums pārrobežu noziedzības apkarošanai.

3. grozījums

COM(2018) 631 final – 8. panta 4., 6. un 7. punkts

Eiropas integrētās robežu pārvaldības daudzgadu politikas stratēģiskās plānošanas cikls

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (4)   
  Pamatojoties
  uz 30. panta 2. punktā minēto stratēģisko riska analīzi Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 118. pantu, lai izstrādātu Eiropas integrētās robežu pārvaldības daudzgadu politikas stratēģisko plānošanu. Šie deleģētie akti nosaka politikas prioritātes un sniedz stratēģiskās vadlīnijas nākamajiem četriem gadiem saistībā ar 3. pantā izklāstītajām sastāvdaļām.
  (..)


  (6)   Lai īstenotu 4. punktā minēto deleģēto aktu, dalībvalstis izstrādā savu valsts stratēģiju integrētai robežu pārvaldībai, cieši sadarbojoties visām iestādēm, kas dalībvalstīs atbild par robežu pārvaldību un atgriešanu. Minētās stratēģijas atbilst 3. pantam, 4. punktā minētajam deleģētajam aktam un 5. punktā minētajai tehniskajai un operatīvajai stratēģijai.


  (7)   Četrdesmit divus mēnešus pēc 4. punktā minētā deleģētā akta pieņemšanas Komisija ar Aģentūras palīdzību veic rūpīgu tā īstenošanas izvērtēšanu. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā, gatavojot nākošo ciklu. | (4)   
  Komisija līdz [vēl jāapstiprina] iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei daudzgadu stratēģiskā politikas plāna projektu pirmajam daudzgadu stratēģiskajam politikas ciklam, pamatojoties
  uz 30. panta 2. punktā minēto stratēģisko riska analīzi Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai.
  [vēl jāapstiprina] laikā pēc tam, kad Komisija iesniegusi minēto dokumentu, notiek sanāksme starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai apspriestu daudzgadu stratēģiskā politikas plāna projektu. Pēc šīm diskusijām
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 118. pantu, lai izstrādātu Eiropas integrētās robežu pārvaldības daudzgadu politikas stratēģisko plānošanu. Šie deleģētie akti nosaka politikas prioritātes un sniedz stratēģiskās vadlīnijas nākamajiem četriem gadiem saistībā ar 3. pantā izklāstītajām sastāvdaļām.
  (..)


  (6)   Lai īstenotu 4. punktā minēto deleģēto aktu, dalībvalstis izstrādā savu valsts stratēģiju integrētai robežu pārvaldībai, cieši sadarbojoties visām iestādēm, kas dalībvalstīs atbild par robežu pārvaldību un atgriešanu,
  un apspriežoties ar vietējo iesaistīto teritoriju attiecīgajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  . Minētās stratēģijas atbilst 3. pantam, 4. punktā minētajam deleģētajam aktam un 5. punktā minētajai tehniskajai un operatīvajai stratēģijai.


  (7)   Četrdesmit divus mēnešus pēc 4. punktā minētā deleģētā akta pieņemšanas Komisija ar Aģentūras palīdzību veic rūpīgu tā īstenošanas izvērtēšanu. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā, gatavojot nākošo ciklu.
  Komisija paziņo novērtējumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Reģionu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(4)   
  Pamatojoties
  uz 30. panta 2. punktā minēto stratēģisko riska analīzi Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 118. pantu, lai izstrādātu Eiropas integrētās robežu pārvaldības daudzgadu politikas stratēģisko plānošanu. Šie deleģētie akti nosaka politikas prioritātes un sniedz stratēģiskās vadlīnijas nākamajiem četriem gadiem saistībā ar 3. pantā izklāstītajām sastāvdaļām.

(..)

(6)   Lai īstenotu 4. punktā minēto deleģēto aktu, dalībvalstis izstrādā savu valsts stratēģiju integrētai robežu pārvaldībai, cieši sadarbojoties visām iestādēm, kas dalībvalstīs atbild par robežu pārvaldību un atgriešanu. Minētās stratēģijas atbilst 3. pantam, 4. punktā minētajam deleģētajam aktam un 5. punktā minētajai tehniskajai un operatīvajai stratēģijai.

(7)   Četrdesmit divus mēnešus pēc 4. punktā minētā deleģētā akta pieņemšanas Komisija ar Aģentūras palīdzību veic rūpīgu tā īstenošanas izvērtēšanu. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā, gatavojot nākošo ciklu.

(4)   
  Komisija līdz [vēl jāapstiprina] iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei daudzgadu stratēģiskā politikas plāna projektu pirmajam daudzgadu stratēģiskajam politikas ciklam, pamatojoties
  uz 30. panta 2. punktā minēto stratēģisko riska analīzi Eiropas integrētajai robežu pārvaldībai.
  [vēl jāapstiprina] laikā pēc tam, kad Komisija iesniegusi minēto dokumentu, notiek sanāksme starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai apspriestu daudzgadu stratēģiskā politikas plāna projektu. Pēc šīm diskusijām
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 118. pantu, lai izstrādātu Eiropas integrētās robežu pārvaldības daudzgadu politikas stratēģisko plānošanu. Šie deleģētie akti nosaka politikas prioritātes un sniedz stratēģiskās vadlīnijas nākamajiem četriem gadiem saistībā ar 3. pantā izklāstītajām sastāvdaļām.

(..)

(6)   Lai īstenotu 4. punktā minēto deleģēto aktu, dalībvalstis izstrādā savu valsts stratēģiju integrētai robežu pārvaldībai, cieši sadarbojoties visām iestādēm, kas dalībvalstīs atbild par robežu pārvaldību un atgriešanu,
  un apspriežoties ar vietējo iesaistīto teritoriju attiecīgajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  . Minētās stratēģijas atbilst 3. pantam, 4. punktā minētajam deleģētajam aktam un 5. punktā minētajai tehniskajai un operatīvajai stratēģijai.

(7)   Četrdesmit divus mēnešus pēc 4. punktā minētā deleģētā akta pieņemšanas Komisija ar Aģentūras palīdzību veic rūpīgu tā īstenošanas izvērtēšanu. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā, gatavojot nākošo ciklu.
  Komisija paziņo novērtējumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Reģionu komitejai.

Pamatojums

Pamatojums

Par valsts stratēģijām integrētai robežu pārvaldībai būtu jāapspriežas ar to teritoriju vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras ļoti ietekmē pašreizējās, paredzamās vai iespējamās spēcīgas migrācijas plūsmas vai citas problēmas, kas var nopietni skart vietējo vai reģionālo līmeni. Turklāt Komisijai būtu jāziņo likumdevējiem (LIBE komitejas atzinuma projekta 23. grozījums), kā arī struktūrai, kas nodrošina vietējā un reģionālā līmeņa politisko pārstāvību ES līmenī.

4. grozījums

4. grozījums

COM(2018) 631 final – 21. panta 1. un 3. punkts

Nacionālais koordinācijas centrs

Nacionālais koordinācijas centrs

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Katra dalībvalsts nosaka nacionālo koordinācijas centru, kas koordinē un veic informācijas apmaiņu starp visām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst ārējo robežu kontrole valsts līmenī, kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru, un uztur minēto centru un nodrošina tā darbību. Katra dalībvalsts paziņo par sava nacionālā koordinācijas centra izveidi Komisijai, kura nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Aģentūru.
  (..)


  (3)   Nacionālais koordinācijas centrs:






  a) | nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli, kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru;
  (..) |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)   Katra dalībvalsts nosaka nacionālo koordinācijas centru, kas koordinē un veic informācijas apmaiņu starp visām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst ārējo robežu kontrole valsts līmenī, kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru, un uztur minēto centru un nodrošina tā darbību. Katra dalībvalsts paziņo par sava nacionālā koordinācijas centra izveidi Komisijai, kura nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Aģentūru.

(..)

(3)   Nacionālais koordinācijas centrs:

a)

nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli, kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru;

(..)

(1)   Katra dalībvalsts nosaka nacionālo koordinācijas centru, kas koordinē un veic informācijas apmaiņu starp visām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst ārējo robežu kontrole valsts līmenī,
  un, attiecīgā gadījumā, – ar iesaistītajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām,
  kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru, un uztur minēto centru un nodrošina tā darbību. Katra dalībvalsts paziņo par sava nacionālā koordinācijas centra izveidi Komisijai, kura nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Aģentūru.

(..)

(3)   Nacionālais koordinācijas centrs:

| a) | nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli,
  un, attiecīgā gadījumā, – ar iesaistītajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  , kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru;
  (..) |
| --- | --- |

a)

nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli,
  un, attiecīgā gadījumā, – ar iesaistītajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  , kā arī ar citiem nacionālajiem koordinācijas centriem un Aģentūru;

(..)

Pamatojums

Pamatojums

Gadījumos, kas skar vietējo un reģionālo līmeni, nodrošināt pienācīgu informācijas izplatīšanu šim līmeņiem un informācijas apmaiņu ar tiem.

5. grozījums

5. grozījums

COM(2018) 631 final – 39. panta 3. punkta m) apakšpunkts

Kopīgo operāciju operatīvais plāns

Kopīgo operāciju operatīvais plāns

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| m) | procedūras, kurās noteikts mehānisms, lai saņemtu un nosūtītu Aģentūrai sūdzību par visām personām, kas piedalās kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā, tostarp par uzņēmējas dalībvalsts robežsargiem vai citu attiecīgu personālu un vienību dalībniekiem par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem saistībā ar viņu dalību kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

m)

procedūras, kurās noteikts mehānisms, lai saņemtu un nosūtītu Aģentūrai sūdzību par visām personām, kas piedalās kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā, tostarp par uzņēmējas dalībvalsts robežsargiem vai citu attiecīgu personālu un vienību dalībniekiem par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem saistībā ar viņu dalību kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā;

| n) | loģistikas pasākumi, tostarp informācija par darba apstākļiem un apkārtējo vidi teritorijā, kurā paredzēta kopīgā operācija. |
| --- | --- |

n)

loģistikas pasākumi, tostarp informācija par darba apstākļiem un apkārtējo vidi teritorijā, kurā paredzēta kopīgā operācija.

| m) | paātrināta procedūra attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi ieceļo dalībvalsts teritorijā
  ; |
| --- | --- |

m)

paātrināta procedūra attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi ieceļo dalībvalsts teritorijā
  ;

paātrināta procedūra attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi ieceļo dalībvalsts teritorijā

| n) | procedūras, kurās noteikts mehānisms, lai saņemtu un nosūtītu Aģentūrai sūdzību par visām personām, kas piedalās kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā, tostarp par uzņēmējas dalībvalsts robežsargiem vai citu attiecīgu personālu un vienību dalībniekiem par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem saistībā ar viņu dalību kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā; |
| --- | --- |

n)

n)

procedūras, kurās noteikts mehānisms, lai saņemtu un nosūtītu Aģentūrai sūdzību par visām personām, kas piedalās kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā, tostarp par uzņēmējas dalībvalsts robežsargiem vai citu attiecīgu personālu un vienību dalībniekiem par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem saistībā ar viņu dalību kopīgā operācijā vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumā;

| o) | loģistikas pasākumi, tostarp informācija par darba apstākļiem un apkārtējo vidi teritorijā, kurā paredzēta kopīgā operācija. |
| --- | --- |

o)

o)

loģistikas pasākumi, tostarp informācija par darba apstākļiem un apkārtējo vidi teritorijā, kurā paredzēta kopīgā operācija.

Pamatojums

Pamatojums

Tāpat ir nepieciešams kopīgā operācijā noteikt paātrinātas procedūras attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi ieceļo dalībvalsts teritorijā, lai atgriešanas lēmumu varētu izdot, cik drīz vien iespējams.

6. grozījums

6. grozījums

COM(2018) 631 final – 55. panta 1. punkts

Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss

Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss ar 10 000 operatīvo personālu ir Aģentūras daļa. Minētais korpuss sastāv no šādām
  trim
  personāla kategorijām saskaņā ar I pielikumā noteikto ikgadējo pieejamības shēmu:






  a) | 1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss ar 10 000 operatīvo personālu ir Aģentūras daļa. Minētais korpuss sastāv no šādām
  trim
  personāla kategorijām saskaņā ar I pielikumā noteikto ikgadējo pieejamības shēmu:

a)

1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu;

| b) | 2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu; |
| --- | --- |

b)

2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu;

| c) | 3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu. |
| --- | --- |

c)

3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu.

1.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss ar 10 000 operatīvo personālu ir Aģentūras daļa. Minētais korpuss sastāv no šādām
  četrām
  personāla kategorijām saskaņā ar I pielikumā noteikto ikgadējo pieejamības shēmu:

| a) | 1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu; |
| --- | --- |

a)

1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu;

| b) | 2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu; |
| --- | --- |

b)

2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu;

| c) | 3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu; |
| --- | --- |

c)

3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu;

| d) | 4. kategorija: operatīvais personāls ātrās reaģēšanas rezervei. |
| --- | --- |

d)

4. kategorija: operatīvais personāls ātrās reaģēšanas rezervei.

Pamatojums

Pamatojums

Pievienojot operatīvā personāla ceturto kategoriju, varētu mazināt iespējamo slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas varētu rasties saistībā ar izvietošanu, vienlaikus papildinot pastāvīgos korpusus ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu īstenošanai (skatīt LIBE komitejas ziņojuma projekta 55. un 64. grozījumu).

7. grozījums

7. grozījums

COM(2018) 631 final – 64. panta 6. punkts

Tehniskā aprīkojuma rezerve

Tehniskā aprīkojuma rezerve

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (..)
  Ja ar minimālo tehniskā aprīkojuma vienību skaitu nepietiek, lai īstenotu operatīvo plānu, par kādu ir vienošanās šādām darbībām, Aģentūra minēto plānu pārskata, balstoties uz pamatotām vajadzībām un vienošanos ar dalībvalstīm. | (..)
  Ja ar minimālo tehniskā aprīkojuma vienību skaitu nepietiek, lai īstenotu operatīvo plānu, par kādu ir vienošanās šādām darbībām, Aģentūra minēto plānu pārskata
  un nodrošina, ka šīs vienības ir pieejamas
  , balstoties uz pamatotām vajadzībām un vienošanos ar dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(..)

Ja ar minimālo tehniskā aprīkojuma vienību skaitu nepietiek, lai īstenotu operatīvo plānu, par kādu ir vienošanās šādām darbībām, Aģentūra minēto plānu pārskata, balstoties uz pamatotām vajadzībām un vienošanos ar dalībvalstīm.

(..)

Ja ar minimālo tehniskā aprīkojuma vienību skaitu nepietiek, lai īstenotu operatīvo plānu, par kādu ir vienošanās šādām darbībām, Aģentūra minēto plānu pārskata
  un nodrošina, ka šīs vienības ir pieejamas
  , balstoties uz pamatotām vajadzībām un vienošanos ar dalībvalstīm.

un nodrošina, ka šīs vienības ir pieejamas

Pamatojums

Pamatojums

Lai garantētu operatīvo plānu īstenošanu, Aģentūra vajadzības gadījumā nodrošina, ka ir pieejams minimāls tehniskā aprīkojuma apjoms, pēc tam, kad tā ir izvērtējusi konkrētās operatīvo plānu vajadzības.

8. grozījums

8. grozījums

COM(2018) 631 final – 84. panta 1. punkts, jauns e) apakšpunkts

Akreditācijas dokuments

Akreditācijas dokuments

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā;
  un

un

| d) | uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā. |
| --- | --- |

d)

uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā.

| c) | nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā; |
| --- | --- |

c)

nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā;

| d) | uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā;
  un |
| --- | --- |

d)

uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā;
  un

un

| e) | īpašs identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

e)

e)

īpašs identifikācijas numurs.

īpašs identifikācijas numurs.

Pamatojums

Pamatojums

Katram dokumentam jāsatur īpašs kartes turētāja identifikācijas numurs, ko piešķir atbilstoši izvietošanas veidam un to lomai izvietošanas laikā. Īpašais identifikācijas numurs arī palīdzēs paātrināt identifikāciju reģistrācijas sistēmā.

9. grozījums

9. grozījums

COM(2018) 631 final – 102. panta 4.–6. punkts

Valdes sanāksmes

Valdes sanāksmes

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Īriju aicina piedalīties valdes sanāksmēs.


  5.   Apvienoto Karalisti aicina piedalīties valdes sanāksmēs, kas notiek līdz datumam, kurā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības.


  6.   Valdes sanāksmēs aicina piedalīties Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Eiropola pārstāvjus. Valde var uzaicināt arī pārstāvi no attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. | 4.   Īriju aicina piedalīties valdes sanāksmēs
  novērotāja statusā
  .


  5.   Apvienoto Karalisti aicina
  novērotāja statusā
  piedalīties valdes sanāksmēs, kas notiek līdz datumam, kurā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības.


  6.   Valdes sanāksmēs aicina piedalīties Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Eiropola pārstāvjus
  novērotāja statusā
  . Valde var uzaicināt arī pārstāvi no attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām piedalīties
  novērotāja statusā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Īriju aicina piedalīties valdes sanāksmēs.

5.   Apvienoto Karalisti aicina piedalīties valdes sanāksmēs, kas notiek līdz datumam, kurā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības.

6.   Valdes sanāksmēs aicina piedalīties Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Eiropola pārstāvjus. Valde var uzaicināt arī pārstāvi no attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

4.   Īriju aicina piedalīties valdes sanāksmēs
  novērotāja statusā
  .

5.   Apvienoto Karalisti aicina
  novērotāja statusā
  piedalīties valdes sanāksmēs, kas notiek līdz datumam, kurā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības.

6.   Valdes sanāksmēs aicina piedalīties Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Eiropola pārstāvjus
  novērotāja statusā
  . Valde var uzaicināt arī pārstāvi no attiecīgām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām piedalīties
  novērotāja statusā
  .

Pamatojums

Pamatojums

Tikai dalībniekiem ir balsstiesības valdes sanāksmēs. Citi subjekti tiek uzaicināti un var piedalīties sanāksmē kā novērotāji bez balsstiesībām.

10. grozījums

10. grozījums

COM(2018) 631 final – 116. panta 1. punkts

Izvērtēšana

Izvērtēšana

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | Eiropas sadarbības krasta apsardzes funkciju jomā īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

Eiropas sadarbības krasta apsardzes funkciju jomā īstenošanu;

| c) | Eiropas sadarbības
  robežu un
  krasta apsardzes funkciju jomā īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

Eiropas sadarbības
  robežu un
  krasta apsardzes funkciju jomā īstenošanu;

robežu un

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar 4. pantu Aģentūra garantē Eiropas Robežu un krasta apsardzes esamību.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (turpmāk: Aģentūra) atbalstošo lomu un pilnvaras – jo īpaši sadarbības ar trešām valstīm jomā –, lai nodrošinātu ES ārējo robežu efektīvu aizsardzību un neatbilstīgu migrantu daudz efektīvāku atgriešanu. Vienlaikus Komiteja norāda, ka paplašinātās pilnvaras rada nepieciešamību stiprināt pasākumus, kuri nodrošina visu Aģentūras darbību pilnīgu atbilstību pamattiesību principiem un ES un tās dalībvalstu starptautiskajām saistībām, jo īpaši neizraidīšanas principam, un ļauj izvairīties no Aģentūras līdzdalības jebkādās operācijās, kurās nav iespējams nodrošināt pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (turpmāk: Aģentūra) atbalstošo lomu un pilnvaras – jo īpaši sadarbības ar trešām valstīm jomā –, lai nodrošinātu ES ārējo robežu efektīvu aizsardzību un neatbilstīgu migrantu daudz efektīvāku atgriešanu. Vienlaikus Komiteja norāda, ka paplašinātās pilnvaras rada nepieciešamību stiprināt pasākumus, kuri nodrošina visu Aģentūras darbību pilnīgu atbilstību pamattiesību principiem un ES un tās dalībvalstu starptautiskajām saistībām, jo īpaši neizraidīšanas principam, un ļauj izvairīties no Aģentūras līdzdalības jebkādās operācijās, kurās nav iespējams nodrošināt pamattiesību ievērošanu;

| 2. | atzīst, ka ES ārējo robežu efektīva kontrole ir visaptverošas ES migrācijas politikas svarīga un neatņemama daļa un ka šajā saistībā var būt vajadzīga ierosinātā Eiropas Robežu un krasta apsardzes stiprināšana; tomēr uzsver, ka – saskaņā ar nesen pieņemto RK atzinumu par Patvēruma un migrācijas fondu – finanšu un operatīvo resursu pieaugums robežu aizsardzībai ir jāsaskaņo ar atbilstošiem centieniem stiprināt pārējos ES migrācijas politikas aspektus, lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka ES ārējo robežu efektīva kontrole ir visaptverošas ES migrācijas politikas svarīga un neatņemama daļa un ka šajā saistībā var būt vajadzīga ierosinātā Eiropas Robežu un krasta apsardzes stiprināšana; tomēr uzsver, ka – saskaņā ar nesen pieņemto RK atzinumu par Patvēruma un migrācijas fondu – finanšu un operatīvo resursu pieaugums robežu aizsardzībai ir jāsaskaņo ar atbilstošiem centieniem stiprināt pārējos ES migrācijas politikas aspektus, lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju;

| 3. | uzsver, ka ES pilsoņu brīva pārvietošanās ir viens no ES svarīgākajiem sasniegumiem un telpā bez iekšējām robežām personu bez dokumentiem migrācija pāri ārējām robežām rada nopietnu juridisku, ekonomisku un ar drošību saistītu ietekmi uz Šengenas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES pilsoņu brīva pārvietošanās ir viens no ES svarīgākajiem sasniegumiem un telpā bez iekšējām robežām personu bez dokumentiem migrācija pāri ārējām robežām rada nopietnu juridisku, ekonomisku un ar drošību saistītu ietekmi uz Šengenas sistēmas darbību;

| 4. | uzsver, ka pagaidu robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām nopietni apdraud kaimiņu reģionu spējas sadarboties savā starpā un turklāt atstāj būtisku ietekmi uz reģionālo ekonomiku un ka tāpēc ir būtiski ieviest efektīvu kontroli pie ārējām robežām; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pagaidu robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām nopietni apdraud kaimiņu reģionu spējas sadarboties savā starpā un turklāt atstāj būtisku ietekmi uz reģionālo ekonomiku un ka tāpēc ir būtiski ieviest efektīvu kontroli pie ārējām robežām;

| 5. | uzsver, ka efektīva ārējo robežu aizsardzība palīdz cīnīties pret cilvēku tirdzniecību un galīgi sagraut kontrabandistu uzņēmējdarbības modeļus, tādējādi novēršot traģiskus cilvēku bojāejas gadījumus; turklāt efektīva ārējo robežu kontrole var palīdzēt novērst noteiktus draudus iekšējai drošībai, sabiedriskajai kārtībai un sabiedrības veselībai vietējās un reģionālajās pašvaldībās, jo īpaši tajās, kas atrodas pie ES ārējām robežām; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka efektīva ārējo robežu aizsardzība palīdz cīnīties pret cilvēku tirdzniecību un galīgi sagraut kontrabandistu uzņēmējdarbības modeļus, tādējādi novēršot traģiskus cilvēku bojāejas gadījumus; turklāt efektīva ārējo robežu kontrole var palīdzēt novērst noteiktus draudus iekšējai drošībai, sabiedriskajai kārtībai un sabiedrības veselībai vietējās un reģionālajās pašvaldībās, jo īpaši tajās, kas atrodas pie ES ārējām robežām;

| 6. | uzskata, ka pienācīgi funkcionējošas migrācijas politikas priekšnosacījums ir visaptveroša pieeja migrācijai, ietverot ES ārējo robežu pastiprinātu kontroli, kā arī funkcionējošu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kopēju pieeju attiecībā uz personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, saskaņotu likumīgu migrācijas ceļu sistēmu un daudz konsekventāku politiku, kas pievēršas migrācijas ārējai dimensijai un cēloņiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pienācīgi funkcionējošas migrācijas politikas priekšnosacījums ir visaptveroša pieeja migrācijai, ietverot ES ārējo robežu pastiprinātu kontroli, kā arī funkcionējošu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kopēju pieeju attiecībā uz personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, saskaņotu likumīgu migrācijas ceļu sistēmu un daudz konsekventāku politiku, kas pievēršas migrācijas ārējai dimensijai un cēloņiem;

| 7. | uzsver, ka efektīva atgriešanas politika ir nozīmīgs vispārējas pieejas migrācijai elements un ka Aģentūrai tāpēc jāspēj atbalstīt dalībvalstis atgriešanas jomā, ievērojot starptautiskās un ES tiesības un nodrošinot, ka tiek ievērots neizraidīšanas princips; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka efektīva atgriešanas politika ir nozīmīgs vispārējas pieejas migrācijai elements un ka Aģentūrai tāpēc jāspēj atbalstīt dalībvalstis atgriešanas jomā, ievērojot starptautiskās un ES tiesības un nodrošinot, ka tiek ievērots neizraidīšanas princips;

| 8. | atzinīgi vērtē Aģentūras paplašinātās pilnvaras nodrošināt dalībvalstīm un trešām valstīm visaptverošu atbalstu efektīvu un humānu atgriešanas operāciju jomā. Konkrētos gadījumos tas var ietvert arī iespēju pēc pieprasījuma un bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem sniegt operatīvu atbalstu trešām valstīm, lai nepieļautu krīzes situāciju saasināšanos; tomēr šādos gadījumos ir vajadzīgas skaidras garantijas un drošības pasākumi attiecībā uz pamattiesību un starptautisko tiesību ievērošanu, kā arī atbilstīgi mehānismi, ar kuriem nodrošināt Aģentūras pārskatatbildību par savām darbībām ārpus dalībvalstu jurisdikcijas; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Aģentūras paplašinātās pilnvaras nodrošināt dalībvalstīm un trešām valstīm visaptverošu atbalstu efektīvu un humānu atgriešanas operāciju jomā. Konkrētos gadījumos tas var ietvert arī iespēju pēc pieprasījuma un bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem sniegt operatīvu atbalstu trešām valstīm, lai nepieļautu krīzes situāciju saasināšanos; tomēr šādos gadījumos ir vajadzīgas skaidras garantijas un drošības pasākumi attiecībā uz pamattiesību un starptautisko tiesību ievērošanu, kā arī atbilstīgi mehānismi, ar kuriem nodrošināt Aģentūras pārskatatbildību par savām darbībām ārpus dalībvalstu jurisdikcijas;

| 9. | uzsver, ka ārējo robežu aizsardzība ir ES un dalībvalstu kopīgas kompetences joma un ar priekšlikumu būtu jānodrošina, ka Eiropas Komisija uzrauga Savienības ārējo robežu aizsardzības koordināciju un kontroli; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ārējo robežu aizsardzība ir ES un dalībvalstu kopīgas kompetences joma un ar priekšlikumu būtu jānodrošina, ka Eiropas Komisija uzrauga Savienības ārējo robežu aizsardzības koordināciju un kontroli;

| 10. | atzīst par vajadzīgu dalībvalstīm uzlikt pienākumu sniegt ieguldījumu Aģentūras kopīgajās operācijās, taču pauž bažas par priekšlikumu izveidot pastāvīgo korpusu, kura sastāvā būtu līdz 10 000 operatīvo darbinieku, jo valstu robežsargu un valstu personāla nodošana Aģentūras rīcībā var izraisīt iespējamu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu; uzsver, ka šādu jaunu struktūru izveide nedrīkst radīt papildu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, it īpaši pierobežas reģionos, un apdraudēt pastāvošo valsts, reģionālo un vietējo struktūru uzdevumu izpildi pie ārējām robežām, un tādēļ ierosina pakāpeniski izveidot reālistiskāku pastāvīgo korpusu, kas minēts I pielikumā; |
| --- | --- |

10.

atzīst par vajadzīgu dalībvalstīm uzlikt pienākumu sniegt ieguldījumu Aģentūras kopīgajās operācijās, taču pauž bažas par priekšlikumu izveidot pastāvīgo korpusu, kura sastāvā būtu līdz 10 000 operatīvo darbinieku, jo valstu robežsargu un valstu personāla nodošana Aģentūras rīcībā var izraisīt iespējamu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu; uzsver, ka šādu jaunu struktūru izveide nedrīkst radīt papildu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, it īpaši pierobežas reģionos, un apdraudēt pastāvošo valsts, reģionālo un vietējo struktūru uzdevumu izpildi pie ārējām robežām, un tādēļ ierosina pakāpeniski izveidot reālistiskāku pastāvīgo korpusu, kas minēts I pielikumā;

| 11. | pauž bažas par to, ka trūkst pienācīga novērtējuma par vairākiem priekšlikuma ietekmes aspektiem, tostarp tā potenciālo teritoriālo ietekmi, un uzskata, ka ir jāizpēta iespējamās pieejas, kā Aģentūras atbalstošo lomu varētu nodrošināt izmaksu ziņā visefektīvākajā veidā. Šajā ietekmes novērtējumā būtu jāatspoguļo arī finansiālā ietekme gan normālos apstākļos, gan krīzes situācijās, kā arī sarežģītie juridiskie jautājumi, kas varētu rasties īpaši saistībā ar operācijām ārpus ES teritorijas; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka trūkst pienācīga novērtējuma par vairākiem priekšlikuma ietekmes aspektiem, tostarp tā potenciālo teritoriālo ietekmi, un uzskata, ka ir jāizpēta iespējamās pieejas, kā Aģentūras atbalstošo lomu varētu nodrošināt izmaksu ziņā visefektīvākajā veidā. Šajā ietekmes novērtējumā būtu jāatspoguļo arī finansiālā ietekme gan normālos apstākļos, gan krīzes situācijās, kā arī sarežģītie juridiskie jautājumi, kas varētu rasties īpaši saistībā ar operācijām ārpus ES teritorijas;

| 12. | uzsver, ka robežu pārvaldību nodrošina daudzu dalībnieku sistēma, un uzsver vietējā un reģionālajā līmeņa iespējamo lomu šajā sistēmā, kā minēts 22. pantā. Šajā sakarā norāda, ka attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības (piemēram, tās kuras darbojas robežu un piekrastes reģionos) būtu pienācīgi jāiesaista informācijas apmaiņā, jo īpaši attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem (21. pants) un gatavojot valstu stratēģijas integrētai robežu pārvaldībai (8. pants); |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka robežu pārvaldību nodrošina daudzu dalībnieku sistēma, un uzsver vietējā un reģionālajā līmeņa iespējamo lomu šajā sistēmā, kā minēts 22. pantā. Šajā sakarā norāda, ka attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības (piemēram, tās kuras darbojas robežu un piekrastes reģionos) būtu pienācīgi jāiesaista informācijas apmaiņā, jo īpaši attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem (21. pants) un gatavojot valstu stratēģijas integrētai robežu pārvaldībai (8. pants);

| 13. | uzsver, ka neatbilstīga migrācija rada ievērojamu spiedienu uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un padara problemātisku ierobežoto sabiedrisko pakalpojumu resursu novirzīšanu personām, kurām mums ir starptautisks pienākums nodrošināt patvērumu. Tāpēc uzsver, ka ir ļoti svarīgi ātri atgriezt noraidītos patvēruma meklētājus un nodrošināt, ka tiek izmantoti likumīgi migrācijas ceļi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka neatbilstīga migrācija rada ievērojamu spiedienu uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un padara problemātisku ierobežoto sabiedrisko pakalpojumu resursu novirzīšanu personām, kurām mums ir starptautisks pienākums nodrošināt patvērumu. Tāpēc uzsver, ka ir ļoti svarīgi ātri atgriezt noraidītos patvēruma meklētājus un nodrošināt, ka tiek izmantoti likumīgi migrācijas ceļi;

| 14. | uzskata, ka ES ārējo robežu aizsardzība ir kopējās interesēs un ka ierosinātā tiesību akta mērķus dalībvalstis un reģionālās pašvaldības nevar pietiekamā mērā sasniegt vienas pašas, un ka tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES ārējo robežu aizsardzība ir kopējās interesēs un ka ierosinātā tiesību akta mērķus dalībvalstis un reģionālās pašvaldības nevar pietiekamā mērā sasniegt vienas pašas, un ka tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/81

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Ceļu satiksmes drošība un automatizēta mobilitāte”

(2019/C 168/10)

| Ziņotājs: | József RIBÁNYI (HU/PPE), Tolnas meģes padomes priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pretim automatizēto transportlīdzekļu mobilitātei. ES nākamības mobilitātes stratēģija”
  COM(2018) 283 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropa kustībā – Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”
  COM(2018) 293 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību
  COM(2018) 274 final |

Ziņotājs:

József RIBÁNYI (HU/PPE), Tolnas meģes padomes priekšsēdētāja vietnieks

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pretim automatizēto transportlīdzekļu mobilitātei. ES nākamības mobilitātes stratēģija”

COM(2018) 283 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropa kustībā – Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”

COM(2018) 293 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

COM(2018) 274 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (COM(2018) 274 final)

1. grozījums

5. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Liela daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek uz mazas daļas ceļu, kur ir augsta satiksmes intensitāte un ātrums un kur plaša spektra satiksme pārvietojas dažādos ātrumos. Tādējādi tam, ka Direktīvas 2008/96/EK darbības joma tiek
  ierobežoti
  paplašināta, to attiecinot arī uz autoceļiem un
  primārajiem
  ceļiem ārpus TEN-T tīkla, būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā visā Savienībā. | Liela daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek uz mazas daļas ceļu, kur ir augsta satiksmes intensitāte un ātrums un kur plaša spektra satiksme pārvietojas dažādos ātrumos. Tādējādi tam, ka Direktīvas 2008/96/EK darbības joma tiek paplašināta, to attiecinot arī uz autoceļiem un
  citiem primārajiem
  ceļiem ārpus TEN-T tīkla, būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā visā Savienībā
  un jāgarantē vienlīdz augsts drošības līmenis visiem ceļu satiksmes dalībniekiem
  .
  Reģionālie un vietējie dalībnieki ir jāiesaista šīs direktīvas paplašinātās darbības jomas īstenošanā, jo īpaši to ceļu noteikšanā, uz kuriem attiecas šā tiesību akta noteikumi. Šāda pieeja ļaus pamatoti uzskatīt, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Liela daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek uz mazas daļas ceļu, kur ir augsta satiksmes intensitāte un ātrums un kur plaša spektra satiksme pārvietojas dažādos ātrumos. Tādējādi tam, ka Direktīvas 2008/96/EK darbības joma tiek
  ierobežoti
  paplašināta, to attiecinot arī uz autoceļiem un
  primārajiem
  ceļiem ārpus TEN-T tīkla, būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā visā Savienībā.

Liela daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek uz mazas daļas ceļu, kur ir augsta satiksmes intensitāte un ātrums un kur plaša spektra satiksme pārvietojas dažādos ātrumos. Tādējādi tam, ka Direktīvas 2008/96/EK darbības joma tiek paplašināta, to attiecinot arī uz autoceļiem un
  citiem primārajiem
  ceļiem ārpus TEN-T tīkla, būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā visā Savienībā
  un jāgarantē vienlīdz augsts drošības līmenis visiem ceļu satiksmes dalībniekiem
  .
  Reģionālie un vietējie dalībnieki ir jāiesaista šīs direktīvas paplašinātās darbības jomas īstenošanā, jo īpaši to ceļu noteikšanā, uz kuriem attiecas šā tiesību akta noteikumi. Šāda pieeja ļaus pamatoti uzskatīt, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.

Pamatojums

Direktīvas paplašinātā darbības joma attiecas tikai uz autoceļiem un citiem primārajiem ceļiem atbilstoši dalībvalstu ceļu klasifikācijas sistēmām.

Tā kā reģionālie un vietējie dalībnieki pazīst savu teritoriju, to līdzdalība garantē patiesi pamatotu direktīvas piemērošanas jomas paplašināšanu un attiecināšanu uz noteiktiem ceļu posmiem. Ja šī pieeja balstās uz daudzlīmeņu pārvaldību un atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam, ierosinātā darbības jomas paplašināšana atvieglos drošības prasību saskaņošanu visiem ES pilsoņiem.

2. grozījums

Jauns apsvērums aiz 5. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Lai panāktu, ka šādai darbības jomas paplašināšanai ir plānotā ietekme, ir loģiski ar jēdzienu “citi primārie ceļi”apzīmēt vismaz tos ceļus, kas savieno lielākās pilsētas vai reģionus un kas valsts klasifikācijā ir ietverti augstākajā ceļu kategorijā, kura pakārtota kategorijai “automaģistrāle”. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai panāktu, ka šādai darbības jomas paplašināšanai ir plānotā ietekme, ir loģiski ar jēdzienu “citi primārie ceļi”apzīmēt vismaz tos ceļus, kas savieno lielākās pilsētas vai reģionus un kas valsts klasifikācijā ir ietverti augstākajā ceļu kategorijā, kura pakārtota kategorijai “automaģistrāle”.

Pamatojums

Direktīvā īpaša vērība jāvelta Eiropas Savienībai nozīmīgiem ceļiem, t. i., ceļiem, kas savieno lielas pilsētas vai reģionus.

3. grozījums

6. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt tam, ka par obligātu nosaka Direktīvas 2008/96/EK procedūru piemērošanu visiem ceļu infrastruktūras projektiem ārpus pilsētu teritorijām, kuri ir pabeigti, izmantojot Savienības finansējumu, būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi netiek izmantoti nedrošu ceļu būvēšanai. | Turklāt tam, ka par obligātu nosaka Direktīvas 2008/96/EK procedūru piemērošanu visiem ceļu infrastruktūras projektiem ārpus pilsētu teritorijām, kuri ir pabeigti, izmantojot Savienības finansējumu, būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi netiek izmantoti nedrošu ceļu būvēšanai.
  Uzmanība būtu jāpievērš arī jau esošo nedrošo ceļu situācijai. Šajā jomā reģionālā transporta attīstības programmām ir četras reizes lielāks finansējums nekā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam; abos gadījumos finansējums ir paredzēts jaunu ceļu posmu plānošanai un ierīkošanai. Tāpēc pietiekams finansējums būtu jāpiešķir esošo ceļu modernizācijai. To īstenojot, būtu jāapsver pasākumi, kas dotu iespēju reģioniem un pilsētām atļauties ieguldījumus, kādi nepieciešami CIDP. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt tam, ka par obligātu nosaka Direktīvas 2008/96/EK procedūru piemērošanu visiem ceļu infrastruktūras projektiem ārpus pilsētu teritorijām, kuri ir pabeigti, izmantojot Savienības finansējumu, būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi netiek izmantoti nedrošu ceļu būvēšanai.

Turklāt tam, ka par obligātu nosaka Direktīvas 2008/96/EK procedūru piemērošanu visiem ceļu infrastruktūras projektiem ārpus pilsētu teritorijām, kuri ir pabeigti, izmantojot Savienības finansējumu, būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļi netiek izmantoti nedrošu ceļu būvēšanai.
  Uzmanība būtu jāpievērš arī jau esošo nedrošo ceļu situācijai. Šajā jomā reģionālā transporta attīstības programmām ir četras reizes lielāks finansējums nekā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam; abos gadījumos finansējums ir paredzēts jaunu ceļu posmu plānošanai un ierīkošanai. Tāpēc pietiekams finansējums būtu jāpiešķir esošo ceļu modernizācijai. To īstenojot, būtu jāapsver pasākumi, kas dotu iespēju reģioniem un pilsētām atļauties ieguldījumus, kādi nepieciešami CIDP.

Pamatojums

Drošam autotransportam vajadzētu būt pieejamam visās Eiropas apdzīvotajās vietās un reģionos; tāpēc ir nepieciešami īpaši finanšu resursi ceļu plānošanai, ierīkošanai un ekspluatācijai, īpaši reģionos, kuriem nav šādam mērķim nepieciešamo finanšu resursu un līdzekļu. Tā kā uz jauno ceļu posmu atļaujām attiecas stingrākas drošības prasības, esošie ceļi ir sistemātiski jākontrolē, lai nodrošinātu to atbilstību spēkā esošajiem CIDP kritērijiem.

4. grozījums

7. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Uz risku balstīts tīkla mēroga ceļu novērtējums ir radīts kā iedarbīgs un efektīvs rīks to tīkla posmu identificēšanai, uz kuriem būtu jāattiecina detalizētākas ceļu drošības inspekcijas, un ieguldījumu prioritāšu noteikšanai saskaņā ar to potenciālu sniegt tīkla mēroga drošības uzlabojumus. Tādējādi, lai palielinātu ceļu drošību Savienībā, būtu sistemātiski jānovērtē viss ceļu tīkls, uz ko attiecas šī direktīva. | Uz risku balstīts tīkla mēroga ceļu novērtējums ir radīts kā iedarbīgs un efektīvs rīks to tīkla posmu identificēšanai, uz kuriem būtu jāattiecina detalizētākas ceļu drošības inspekcijas, un ieguldījumu prioritāšu noteikšanai saskaņā ar to potenciālu sniegt tīkla mēroga drošības uzlabojumus. Tādējādi, lai palielinātu ceļu drošību Savienībā, būtu sistemātiski jānovērtē viss ceļu tīkls, uz ko attiecas šī direktīva.
  Tā kā drošam autotransportam vajadzētu būt pieejamam visās Eiropas apdzīvotajās vietās un reģionos, uz risku balstītā tīkla mēroga ceļu novērtējuma metodoloģijā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldība. Augstāka līmeņa teritoriālajām vienībām būtu jāpiešķir CIDP koordinēšanas uzdevumi, savukārt uzdevumi, ko pārvalda valsts un pašvaldības, būtu jāsinhronizē. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Uz risku balstīts tīkla mēroga ceļu novērtējums ir radīts kā iedarbīgs un efektīvs rīks to tīkla posmu identificēšanai, uz kuriem būtu jāattiecina detalizētākas ceļu drošības inspekcijas, un ieguldījumu prioritāšu noteikšanai saskaņā ar to potenciālu sniegt tīkla mēroga drošības uzlabojumus. Tādējādi, lai palielinātu ceļu drošību Savienībā, būtu sistemātiski jānovērtē viss ceļu tīkls, uz ko attiecas šī direktīva.

Uz risku balstīts tīkla mēroga ceļu novērtējums ir radīts kā iedarbīgs un efektīvs rīks to tīkla posmu identificēšanai, uz kuriem būtu jāattiecina detalizētākas ceļu drošības inspekcijas, un ieguldījumu prioritāšu noteikšanai saskaņā ar to potenciālu sniegt tīkla mēroga drošības uzlabojumus. Tādējādi, lai palielinātu ceļu drošību Savienībā, būtu sistemātiski jānovērtē viss ceļu tīkls, uz ko attiecas šī direktīva.
  Tā kā drošam autotransportam vajadzētu būt pieejamam visās Eiropas apdzīvotajās vietās un reģionos, uz risku balstītā tīkla mēroga ceļu novērtējuma metodoloģijā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldība. Augstāka līmeņa teritoriālajām vienībām būtu jāpiešķir CIDP koordinēšanas uzdevumi, savukārt uzdevumi, ko pārvalda valsts un pašvaldības, būtu jāsinhronizē.

Pamatojums

Tā kā ceļu drošība ir daļa no apdzīvotu vietu un reģionu tālākā redzējuma, attiecīgajām teritoriālajām vienībām, ievērojot savu kompetenci, būtu tajā jādod arī savs ieguldījums. Līdz ar to izšķiroša nozīme ir pašvaldību un valsts pildītajām funkcijām.

5. grozījums

10. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jāuzlabo drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus uz ceļu posmiem, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu. | Būtu jāuzlabo drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus uz ceļu posmiem, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.
  To īstenojot, līdztekus būtu jāattīsta direktīvā skatītā publisko autoceļu fiziskā un digitālā infrastruktūra. No šāda viedokļa automatizētiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar adaptīvo ātrumtures sistēmu un transporta atbalsta sistēmām, vajadzētu palīdzēt veidot drošu un efektīvu ceļu satiksmes darbību. Jāraugās, lai arī mazāki reģioni, reģioni, kam ir demogrāfiskas problēmas, un tālākie reģioni spētu nodrošināt digitālās infrastruktūras vispārēju pieejamību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Būtu jāuzlabo drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus uz ceļu posmiem, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.

Būtu jāuzlabo drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus uz ceļu posmiem, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.
  To īstenojot, līdztekus būtu jāattīsta direktīvā skatītā publisko autoceļu fiziskā un digitālā infrastruktūra. No šāda viedokļa automatizētiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar adaptīvo ātrumtures sistēmu un transporta atbalsta sistēmām, vajadzētu palīdzēt veidot drošu un efektīvu ceļu satiksmes darbību. Jāraugās, lai arī mazāki reģioni, reģioni, kam ir demogrāfiskas problēmas, un tālākie reģioni spētu nodrošināt digitālās infrastruktūras vispārēju pieejamību.

Pamatojums

Satiksmes drošība ir komplekss jautājums, un tai piemīt arī apjomradītu ietaupījumu aspekti, kas ir jāņem vērā. Tāpēc, ieguldījumus virzot uz tām vietām, kurās visbiežāk notiek negadījumi un iet bojā cilvēki, būtu jāveic fiziskas un digitālas infrastruktūras pārmaiņas, kā arī būtu jāveicina arvien plašāka ar adaptīvo ātrumtures sistēmu aprīkotu automatizētu transportlīdzekļu un transporta tehnoloģiju izmantošana.

6. grozījums

12. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Mazaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki veido 46 % ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita Savienībā 2016. gadā. Nodrošinot, ka visās CIDP procedūrās tiek ņemtas vērā šo satiksmes dalībnieku intereses, attiecīgi vajadzētu tikt uzlabotai viņu drošībai uz autoceļiem. | Mazaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki veido 46 % ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita Savienībā 2016. gadā. Nodrošinot, ka visās CIDP procedūrās tiek ņemtas vērā šo satiksmes dalībnieku intereses, attiecīgi vajadzētu tikt uzlabotai viņu drošībai uz autoceļiem.
  Mērķis – novērst vai pārvaldīt tādas ārkārtas situācijas satiksmē, kurās iesaistīti gājēji, velobraucēji un motociklisti, – būtu jāsasniedz ar izglītības un apmācības instrumentiem, kā arī izstrādājot kvalitātes prasības attiecībā uz infrastruktūru, kas atbalsta gājēju un velosipēdistu mobilitāti un drošību, piemēram, paralēli izveidojot ceļu marķējumu, ceļa zīmes un gājēju pārejas pietiekamā skaitā, it īpaši pie sabiedriskā transporta pieturvietām un publiskām ēkām, un paaugstinātus, norobežotus velosipēdistu celiņus un gājēju celiņus gar visiem ceļu posmiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Mazaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki veido 46 % ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita Savienībā 2016. gadā. Nodrošinot, ka visās CIDP procedūrās tiek ņemtas vērā šo satiksmes dalībnieku intereses, attiecīgi vajadzētu tikt uzlabotai viņu drošībai uz autoceļiem.

Mazaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki veido 46 % ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita Savienībā 2016. gadā. Nodrošinot, ka visās CIDP procedūrās tiek ņemtas vērā šo satiksmes dalībnieku intereses, attiecīgi vajadzētu tikt uzlabotai viņu drošībai uz autoceļiem.
  Mērķis – novērst vai pārvaldīt tādas ārkārtas situācijas satiksmē, kurās iesaistīti gājēji, velobraucēji un motociklisti, – būtu jāsasniedz ar izglītības un apmācības instrumentiem, kā arī izstrādājot kvalitātes prasības attiecībā uz infrastruktūru, kas atbalsta gājēju un velosipēdistu mobilitāti un drošību, piemēram, paralēli izveidojot ceļu marķējumu, ceļa zīmes un gājēju pārejas pietiekamā skaitā, it īpaši pie sabiedriskā transporta pieturvietām un publiskām ēkām, un paaugstinātus, norobežotus velosipēdistu celiņus un gājēju celiņus gar visiem ceļu posmiem.

7. grozījums

13. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ceļa marķējumu un ceļa zīmju projektēšana un uzturēšana ir svarīgs elements ceļu infrastruktūras drošības garantēšanā, jo īpaši ņemot vērā tādu transportlīdzekļu izstrādi, kas aprīkoti ar autovadītāja palīgsistēmām vai augstākiem automatizācijas līmeņiem. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, lai šādi transportlīdzekļi ceļa marķējumus un zīmes viegli atpazītu un varētu uz tām paļauties. | Ceļa marķējumu un ceļa zīmju projektēšana un uzturēšana ir svarīgs elements ceļu infrastruktūras drošības garantēšanā, jo īpaši ņemot vērā tādu transportlīdzekļu izstrādi, kas aprīkoti ar autovadītāja palīgsistēmām vai augstākiem automatizācijas līmeņiem. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, lai šādi transportlīdzekļi ceļa marķējumus un zīmes viegli atpazītu un varētu uz tām paļauties.
  Līdzīgi arī viedie ceļi, viedais ceļa marķējums un ceļa zīmes sekmē satiksmes drošību Eiropas reģionos un pilsētās. Uzmanība jāvelta arī klimatiskajiem apstākļiem šajos reģionos un pilsētās, piemēram, ceļa seguma sensoru un signālu ierīkošanu ietekmē vietējais klimats. Jāgādā arī par to, lai šie sensori uztvertu arī mazaizsargātos satiksmes dalībniekus un tos satiksmes dalībniekus, kas nav pieslēgušies tīklam. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ceļa marķējumu un ceļa zīmju projektēšana un uzturēšana ir svarīgs elements ceļu infrastruktūras drošības garantēšanā, jo īpaši ņemot vērā tādu transportlīdzekļu izstrādi, kas aprīkoti ar autovadītāja palīgsistēmām vai augstākiem automatizācijas līmeņiem. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, lai šādi transportlīdzekļi ceļa marķējumus un zīmes viegli atpazītu un varētu uz tām paļauties.

Ceļa marķējumu un ceļa zīmju projektēšana un uzturēšana ir svarīgs elements ceļu infrastruktūras drošības garantēšanā, jo īpaši ņemot vērā tādu transportlīdzekļu izstrādi, kas aprīkoti ar autovadītāja palīgsistēmām vai augstākiem automatizācijas līmeņiem. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, lai šādi transportlīdzekļi ceļa marķējumus un zīmes viegli atpazītu un varētu uz tām paļauties.
  Līdzīgi arī viedie ceļi, viedais ceļa marķējums un ceļa zīmes sekmē satiksmes drošību Eiropas reģionos un pilsētās. Uzmanība jāvelta arī klimatiskajiem apstākļiem šajos reģionos un pilsētās, piemēram, ceļa seguma sensoru un signālu ierīkošanu ietekmē vietējais klimats. Jāgādā arī par to, lai šie sensori uztvertu arī mazaizsargātos satiksmes dalībniekus un tos satiksmes dalībniekus, kas nav pieslēgušies tīklam.

Pamatojums

Lai nodrošinātu ceļu satiksmes drošību, ir jāierīko tāds ceļu marķējums, ceļa zīmes un signāli, kas ir atpazīstami jebkuros laika apstākļos.

8. grozījums

Pēc 18. apsvēruma pievienot jaunu apsvērumu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Tīkla mēroga ceļu novērtējuma un ceļu drošības inspekcijas īstenošanas nolūkā būtu jānosaka reālistiski termiņi, ņemot vērā CIDP plānošanā un īstenošanā iesaistīto valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku administratīvās un finansiālās spējas, īpaši lauku, kalnu, attālākos un atpalikušākos Eiropas reģionos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tīkla mēroga ceļu novērtējuma un ceļu drošības inspekcijas īstenošanas nolūkā būtu jānosaka reālistiski termiņi, ņemot vērā CIDP plānošanā un īstenošanā iesaistīto valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku administratīvās un finansiālās spējas, īpaši lauku, kalnu, attālākos un atpalikušākos Eiropas reģionos.

9. grozījums

1. panta 1) punkts, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šo direktīvu piemēro ceļiem, kas ir Eiropas ceļu tīklā, autoceļiem un primārajiem ceļiem, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas projektēšanas posmā, tiek būvēti vai jau tiek ekspluatēti. | Šo direktīvu piemēro ceļiem, kas ir Eiropas ceļu tīklā, autoceļiem un
  citiem
  primārajiem ceļiem, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas projektēšanas posmā, tiek būvēti vai jau tiek ekspluatēti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šo direktīvu piemēro ceļiem, kas ir Eiropas ceļu tīklā, autoceļiem un primārajiem ceļiem, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas projektēšanas posmā, tiek būvēti vai jau tiek ekspluatēti.

Šo direktīvu piemēro ceļiem, kas ir Eiropas ceļu tīklā, autoceļiem un
  citiem
  primārajiem ceļiem, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas projektēšanas posmā, tiek būvēti vai jau tiek ekspluatēti.

Pamatojums

Direktīvas paplašinātā darbības joma attiecas tikai uz autoceļiem un citiem primārajiem ceļiem atbilstoši dalībvalstu ceļu klasifikācijas sistēmām.

10. grozījums

1. panta 1) punkts, jauns punkts pēc 2. punkta

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Katra dalībvalsts saskaņā ar valstī jau ieviesto ceļu klasifikācijas sistēmu un pēc atbilstošām konsultācijām ar kompetentajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām apstiprina primāros ceļus savā teritorijā. Ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā katra dalībvalsts Komisijai paziņo savā teritorijā esošos primāros ceļus. Dalībvalstis paziņo par jebkādām turpmākām izmaiņām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katra dalībvalsts saskaņā ar valstī jau ieviesto ceļu klasifikācijas sistēmu un pēc atbilstošām konsultācijām ar kompetentajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām apstiprina primāros ceļus savā teritorijā. Ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā katra dalībvalsts Komisijai paziņo savā teritorijā esošos primāros ceļus. Dalībvalstis paziņo par jebkādām turpmākām izmaiņām.

Pamatojums

Saskaņā ar subsidiaritātes principu lemšanai par ceļu tīkla klasifikāciju vajadzētu būt dalībvalstu kompetencē.

11. grozījums

1. pants, pēc 2) punkta pievienot jaunu punktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (2.a) direktīvas 4. pantam pievieno šādu 6. punktu:




  Komisija, balstoties uz valstu, reģionu un vietējā līmeņa transporta iestāžu pieredzi, nosaka pamatnostādnes ar precīziem tehniskiem parametriem attiecībā uz “saudzējošu ceļmalu”(viedi izveidotu ceļu, kas nodrošinātu, lai automobiļa vadītāja kļūdām tūdaļ nebūtu nopietnu seku) izveidi un uzturēšanu un par šīm pamatnostādnēm informē revidentus un satiksmes plānotājus. Komisija sniedz tehnisku un finansiālu palīdzību, lai atbalstītu kompetento iestāžu pūliņus īstenot pamatnostādnes. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(2.a) direktīvas 4. pantam pievieno šādu 6. punktu:

Komisija, balstoties uz valstu, reģionu un vietējā līmeņa transporta iestāžu pieredzi, nosaka pamatnostādnes ar precīziem tehniskiem parametriem attiecībā uz “saudzējošu ceļmalu”(viedi izveidotu ceļu, kas nodrošinātu, lai automobiļa vadītāja kļūdām tūdaļ nebūtu nopietnu seku) izveidi un uzturēšanu un par šīm pamatnostādnēm informē revidentus un satiksmes plānotājus. Komisija sniedz tehnisku un finansiālu palīdzību, lai atbalstītu kompetento iestāžu pūliņus īstenot pamatnostādnes.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

“Pretim automatizētai mobilitātei” – tehnoloģijas, infrastruktūra un kohēzija

| 1. | atzīst, ka satīklota un automatizēta mobilitāte, protams, ir ceļu infrastruktūras jautājums, taču tā ir atkarīga arī no transportlīdzekļiem; uzsver, ka lauku teritorijās priekšroka būtu dodama viedu transportlīdzekļu attīstībai, savukārt pilsētu teritorijās lielāks uzsvars būtu liekams uz viedo ceļu attīstību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vērš uzmanību uz to, ka pārvadājumu saskaņošana laikā un telpā ir atkarīga no automatizētās mobilitātes izmantošanas paplašināšanas. Jauktā satiksmē (cilvēka vadīti, ar palīgsistēmām aprīkoti un automatizēti transportlīdzekļi) svarīgas ir īpašas satiksmes zonas, kas palīdz novērst lielus sastrēgumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka automatizēta mobilitāte var palīdzēt sasniegt ES kohēzijas mērķus, taču jo īpaši jāņem vērā, ka šādi pakalpojumi var mazināt reģionu atšķirības un padarīt ērtākus tālākus braucienus, tādējādi palīdzot mazināt lielo pilsētu teritoriju pieblīvētību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka automatizēto transportlīdzekļu savienojumu jauda palīdz transporta mezglus integrēt kopējā transporta sistēmā. RK uzsver, ka pašbraucēju transportlīdzekļu ieviešana arī lauku teritorijās tās ietekmētu pozitīvi, jo nodrošinātu elastīgus savienojumus ar autobusiem un vilcieniem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šajā saistībā arī norāda, ka sabiedriskais transports galvenokārt ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, un aicina Komisiju sagatavot atbilstošu satvaru un pamatnostādnes reģioniem un pašvaldībām, kuras vēlas augstākā administratīvā līmenī (reģionālajā, valstu vai ES līmenī) integrēt savas biļešu pārdošanas sistēmas un satiksmes grafikus, kā arī privāto transportlīdzekļu maršrutēšanas sistēmas atbilstoši tirgus dalībnieku īstenotajai praksei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka sastrēgumstundās un laikposmos, kad satiksme nav intensīva, automatizētā mobilitāte var piedāvāt elastīgas cenas un rezervāciju, tādējādi nodrošinot vienmērīgāku jaudas izmantošanu. Jāpiebilst, ka integrētā biļešu pārdošanā garantijas, pret saistīto automatizēto transporta pakalpojumu kavēšanos/atcelšanu ļauj novērst novēlotu ierašanos vai neierašanos. Komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir izmantot šo palielināto elastību, lai uzlabotu sabiedrisko transportu un tādā veidā ne tikai mazinātu transportlīdzekļu satiksmes radītās emisijas un troksni, bet arī uzlabotu transporta sistēmas vispārējo pieejamību un taisnīgumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka automatizētā kravu transportā kravas automobiļu braukšana ciešā autokolonnā var tikt izmantota tuneļos, taču pilsētas transportā tā nav piemērota, jo mijiedarbība ar satiksmes dalībniekiem ir pārāk komplicēta. Jāpaver reģioniem iespēja piedalīties to lēmumu pieņemšanā, kas saistīti ar plašākiem automatizētu transportlīdzekļu izmantošanas projektiem, un iespējams, ka būs vajadzīgi īpaši noteikumi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka automatizētu transportlīdzekļu darbināšanā būtisks potenciāls ir decentralizētiem atjaunojamās enerģijas avotiem, un iesaka viedas ceļu infrastruktūras darbībai vajadzīgo enerģiju piegādāt ar viedtīklu palīdzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda uz problēmām, ko rada dažādu veidu pašbraucēju transportlīdzekļu sadarbspēja, un uzsver, ka būs nepieciešams saskaņot dažādos kontinentos pašlaik piemērotās pašbraukšanas pakāpes, lai Eiropas kontinentā varētu droši izmantot attiecīgās palīgsistēmas un automatizētās tehnoloģijas. RK uzsver arī ētikas jautājumus, ko rada Eiropas bezvadītāja vieglie automobiļi (5. pakāpe), savukārt saistībā ar pusautomātiskajiem vai ar asistēšanas sistēmām aprīkotajiem transportlīdzekļiem (1.–4. pakāpe) būs jārēķinās ar papildizmaksām un braukšanas sarežģītību. Īpaši jāanalizē jautājums par to, kā liels skaits pusautomātisko vai ar asistēšanas sistēmām aprīkoto transportlīdzekļu ietekmē ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ierosina, ka topošo autovadītāju apmācībā būtu jāietver palīdzības sistēmu tehnoloģija. Šajā saistībā autobūves nozare kopā ar pašvaldībām varētu piedāvāt kursus un apmācību laukumus privātiem un profesionāliem autovadītājiem; atgādina būtisko infrastruktūras veidošanas un modernizācijas ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā un ekonomikas konverģencē, un vienlaikus norāda, ka ieguldījumi infrastruktūrā Eiropas Savienībā joprojām nav sasnieguši pirmskrīzes līmeni. Uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā kontekstā nākamajos gados tiktu nodrošināta atbilstošu finanšu resursu pieejamība infrastruktūras modernizēšanai un ceļu satiksmes drošības pasākumiem, tostarp mazāku un atpalikušāku reģionu atbalstam un spēju veidošanai. Ierosinātās 2021.–2027. gada DFS kontekstā ārkārtīgi svarīgi būs pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz visi pieejamie finanšu instrumenti, un optimizēt sinerģiju (EISI pēc 2020. gada, “Apvārsnis Eiropa”, ierosinātā Digitālās Eiropas programma utt.); |
| --- | --- |

10.

Nodrošināt Eiropas automatizētās mobilitātes vienoto tirgu – reģionālo un vietējo pašvaldību loma

| 11. | Atzinīgi vērtē savlaicīgo ES Satīklotas un automatizētas mobilitātes programmas prezentāciju un pakāpenisko tiesiskā regulējuma un politiskā satvara pabeigšanu drošas satīklotas un automatizētas mobilitātes ieviešanas atbalstam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka svarīga ir cieša sadarbība starp likumdevējiem pašbraucēju transportlīdzekļu jomā un starp ieinteresētajām personām transporta organizācijas/darbības un transportlīdzekļu izstrādes jomā; RK šajā kontekstā aicina piemērot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un atgādina, ka mobilitāte un transports ir reģionālo un vietējo pašvaldību kompetence – tās atbild par mobilitātes politikas izstrādi un īstenošanu un savā teritorijā nodrošina sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīmē, ka pusautomātisku braukšanas risinājumu pieejamība īstermiņā pakāpeniski palielināsies, un uzsver, ka pēc iespējas ātrāk ir nepieciešams stabils tiesiskais satvars un regulējums šādām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apstiprina atbalstu uzlabotai pārrobežu sadarbībai satīklotas un automatizētas mobilitātes testēšanā un iesaka turpmākajos sadarbības forumos nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību pienācīgu līdzdalību; |
| --- | --- |

14.

Ietekme uz sabiedrību un ekonomiku

| 15. | uzsver, ka automatizētā mobilitāte sekmē sabiedriskā transporta konkurētspēju, jo nodrošina grafikam nepiesaistītus, uz pieprasījumu balstītus, personalizētus, kopīgotus, augstas kvalitātes, energoefektīvus mobilitātes pakalpojumus apdzīvotās vietās un ārpus tām. Lai varētu turpināt progresu šajā virzienā, tehnikas un tiesiskā regulējuma pilnveidei ir jāiet roku rokā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē, ka nepietiekami attīstītos, perifēros vai tālākajos Eiropas reģionos automobiļu koplietošanas un kopbraukšanas pakalpojumi un transporta ārpakalpojumi, ko papildina digitāli risinājumi, vietējiem iedzīvotājiem nodrošina iespēju sasniegt tālākus centrus, videi nodarot mazāku kaitējumu, un vienlaikus novēršot depopulāciju; īpaši uzsver, ka automatizēta mobilitāte teritorijās, kurās ir mazs iedzīvotāju skaits un kuras saskaras ar demogrāfiskām problēmām, varētu nodrošināt pieejamību un samazināt mobilitātes izmaksas; norāda tomēr, ka, projektējot, izstrādājot un izmēģinot ērti lietojamas sistēmas, ir jāņem vērā gados vecāku lietotāju vajadzības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ar izmēģinājuma projektu palīdzību novērtēt sociālās sekas un ietekmi uz vidi. Ierosina: lai varētu panākt sabiedrības atbalstu automatizētu transportlīdzekļu izmantošanai, šādi pasažieru un kravu autopārvadājumu izmēģinājuma projekti jāīsteno pakāpeniski un kontrolēti. Vērš uzmanību uz nepieciešamību paredzēt īpašu atbalstu reģioniem, kuros pāreja uz automatizētu mobilitāti varētu radīt visspēcīgākās sociāli ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ievērot, ka, popularizējot automatizētu mobilitāti un rūpējoties par tās pieņemamību sabiedrībā, ļoti svarīga ir izglītošana un informētības palielināšana. Ne tikai autovadītājiem, bet visiem satiksmes dalībniekiem būtu jāmāca automatizētas mobilitātes sistēmās izšķiroši svarīgie mākslīgā intelekta pamatprincipi un tā darbība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka automatizēto kravu autopārvadājumu savienojumi un “pēdējā kilometra”funkcijas apdzīvotās vietās un starp tām izraisa būtiskas piegādes ķēdes koncepcijas pārmaiņas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka etniski daudzveidīgā Eiropas Savienībā būtu jāpiemēro plaši un viegli saprotami automatizēti transporta risinājumi, tostarp vienotas informatīvās zīmes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka, ka pilsētu un starppilsētu plānošanas un reģionu teritoriālās plānošanas praksei būtu jāietver automatizēta transporta un mobilitātes teritoriju iezīmēšana, kā arī būtu atkārtoti jāpārskata tāda plānošanas prakse, kas nav balstīta uz palīgsistēmām un automatizētu mobilitāti. Ierosina sagatavot iepriekšēju pētījumu par automatizētas mobilitātes sekām no pilsētplānošanas un reģionālās plānošanas viedokļa metropoļu teritorijās – piemēram, efektīva automatizētas mobilitātes izmantošana uzlabos autostāvvietu pieejamību –, un vienlaikus aicina pārdomāt arī pilsētplānošanas metodes. Konkrētāk, ir jāuzlabo pieejamība gājējiem un velosipēdistiem, īpaši sabiedriskā transporta pieturās, jāizveido visiem (gājējiem, velosipēdistiem) pieejamas, drošas un pievilcīgas novietnes un stāvvietas un reģionālās plānošanas instrumentos jāiekļauj iespēja atbalstīt velosipēdu koplietošanas pakalpojumus pārsēšanās punktos. Uzsver, ka ir nepieciešams izmantot automatizāciju, lai uzlabotu sabiedriskā transporta tīklus un stiprinātu gan to sociālo un ekonomisko lietderību, gan to izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka problēmas, kas saistītas ar mobilitāti pilsētās, nevar atrisināt, piemērojot tikai vienas nozares pieeju, un ka jāņem vērā saikne starp transporta politikas pilsētas dimensiju un plašāko telpiskās plānošanas koncepciju, lai ne tikai uzlabotu pilsētu transportu un infrastruktūru, bet arī ierobežotu pilsētu izplešanos un pārskatītu pilsētu un to tuvākās apkārtnes attiecības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | piekrīt, ka automatizētās mobilitātes jomā ieteicams piemērot visaugstākos kvalitātes standartus. Lai gan drošība ir vissvarīgākā, tā ir lielā mērā saistīta arī ar efektivitātes jautājumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē reģionālo un vietējo pašvaldību plašāku iesaistīšanos ceļu satiksmes drošības politikas un pasākumu izstrādē; uzskata, ka šo palielināto dalību vajadzētu papildināt ar skaidrojumu par to, kā īstenot un ieviest stratēģijas, programmas un pasākumus, jo īpaši attiecībā uz finansējumu, kas ļautu reģioniem tos piemērot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | piezīmē, ka pilsētu reģionos automatizēta braukšana var ievērojami palielināt satiksmes plūsmu un aktivizēt sabiedriskā transporta izmantošanu. Lai varētu nodrošināt sabiedriskā transporta konkurētspēju, ir arī svarīgi gādāt, lai koncepcija “mobilitāte kā pakalpojums”neatpaliktu no automatizēto transportlīdzekļu tehniskās attīstības. Šādu transportlīdzekļu izmantošana ir uzskatāma par daļu no visaptveroša mobilitātes traktējuma, kura pamatā ir skaidra izpratne par to, kā mobilitāte kā pakalpojums var nodrošināt vajadzīgo ilgtspēju vietējā, reģionālajā un valstu līmenī; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīmē, ka līdz šim Komisija ir pievērsusi lielu uzmanību tieši vieglo automobiļu transportam, taču norāda, ka automatizētas sistēmas dažādos veidos tiek izstrādātas gan sabiedriskajam, gan privātajam transportam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ierosina ar mērķtiecīgiem pasākumiem veicināt savienojamību un sadarbspēju starp dažādiem transporta veidiem un ar sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

27.

Mainīga digitālā vide – iespējas un problēmas

| 28. | atzīmē, ka 5G tehnoloģija vēl visur nav pieejama un ka 3G un 4G risinājumi efektīvi savieno autotransporta līdzekļus. Ierosina atbalstīt pašreizējās plaši izplatītās transportlīdzekļu savienojumu tehnoloģijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka dažus fiziskus vai ar īstenošanu saistītus autoceļu infrastruktūras attīstības šķēršļus var novērst digitalizācija. Iesaka to izmantot, jo digitālās infrastruktūras modernizācija izmaksā lētāk, nodrošina labākus un modernākus digitālos attēlus un spēj radīt saikni starp norisēm publiskajā un privātajā sektorā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iesaka vienkāršākus un universālus viedo ceļu un transportlīdzekļu sistēmu savienošanas veidus (Waze, Google satiksmes dati utt.); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ar nepacietību gaida, kad viedtālruņu un viedierīču sakari un darbība spēs paplašināt uz palīgsistēmām balstīto un automatizēto mobilitāti un palīdzēt pilnveidot satiksmes darbības metožu klāstu, un konstatē, ka šajā tīklā savāktie dati atvieglos pilsētu iestāžu iespējas izprast pilsētas loģistikas prasības, paaugstināt transporta kustības efektivitāti un rast piemērotākus transportlīdzekļu kustības maršrutus, kas mazinās emisijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka, automatizētās mobilitātes nolūkā atjaunojot kartes un datubāzes, prioritāte būtu jāpiešķir Eiropas izcelsmes risinājumiem, un šajā jomā mudina izmantot Eiropas mēroga pieeju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka tādu ārēju faktoru dēļ kā, piemēram, sniegs, migla un lietus, ne vienmēr iespējams garantēt, ka transportlīdzekļu vadītāji un automobiļi, kas aprīkoti ar transportlīdzekļa vadītāja palīdzības sistēmām vai kam ir augstāka automatizācijas pakāpe, varēs viegli un nekļūdīgi atpazīt ceļa marķējumu un ceļazīmes. Piemēram, spēcīgas snigšanas gadījumā pat tāda ceļu tīrīšana, kuras mērķis ir tos gandrīz pilnībā atbrīvot no ledus un/vai sniega, neraugoties uz darba veikšanu pilnā apmērā, nevar garantēt, ka divdesmit četras stundas diennaktī uz brauktuves nebūs sniega. Arī tādai ceļu tīrīšanai, kad jaunais sniegs tiek galvenokārt nošķūrēts malā un pārējais sniegs tiek noblietēts, lai veidotos stingra virskārta, raksturīgs, ka tā nenodrošina jelkāda marķējuma redzamību jebkurā diennakts laikā. Nedrīkst pieļaut, ka tādēļ ceļu uzturētājiem jāuzņemas atbildība par iespējamiem negadījumiem, kas izraisīti, transportlīdzekļa vadītāja palīdzības sistēmām vai automobiļiem ar augstāku automatizācijas pakāpi aplami interpretējot marķējumu vai ceļazīmes. Pretējā gadījumā risks, ko rada automobiļu ražošanas nozares piedāvāto transportlīdzekļa vadītāja palīdzības sistēmu nepareiza darbība, tiktu netieši uzvelts ceļu uzturētājiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir nepieciešama transportlīdzekļu savstarpēja komunikācija, turklāt ir jāattīsta un jāsaskaņo ceļu marķējums un ceļazīmes, tostarp sabiedrisko vietu nosaukumu norādes. Lai varētu izmantot automatizētus transportlīdzekļus, būs arī jānodrošina vietējo ceļu satiksmes noteikumu un kartogrāfiskās informācijas skaidrība un precizitāte; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīmē, ka daudzi satiksmes dalībnieki, tostarp tādi mazaizsargāti satiksmes dalībnieki kā velosipēdisti un gājēji, varētu palikt nesavienoti ar tīklu un ka viedo transportlīdzekļu tiesiskajā, digitālajā un fiziskajā satvarā vienmēr būs jāņem vērā, ka satiksme ir jaukta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka publiskajām iestādēm un autoparku operatoriem jābūt gataviem risināt automatizētās mobilitātes izraisītā elektrosmoga problēmu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | piezīmē, ka godīga un tieša piekļuve transportlīdzekļu datiem dotu iespēju autovadītājiem noteikt to izmantošanu un nodrošinātu darījumdarbības iespējas citiem operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem, taču šāda piekļuve nedrīkst ietekmēt satiksmes dalībnieku tiesības uz privātumu un datu aizsardzību. RK uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā lielākajām ceļu tīkla pārvaldītājām Savienībā ir nepieciešama pienācīga piekļuve šiem datiem; Šajā sakarā būs svarīgi, lai publiskās pārvaldes iestādes veicinātu un atbalstītu pilotprojektus, novērstu šķēršļus un nodrošinātu datu pieejamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tāpēc aicina īstenot pasākumus, kas nodrošina pienācīgu personas datu un lietotāju datu aizsardzību, kura ir noteicošs faktors, lai varētu sekmīgi izvērst sadarbīgu, satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina īstenot plašākus pasākumus, lai pilnībā atraisītu automatizētas mobilitātes un transportlīdzekļu savstarpējās saziņas potenciālu un sasniegtu ilgtermiņa mērķus, kuru vidū ir pilnībā automatizēti multimodāli pārvadājumi, kas nerada daudz emisiju, mobilitāte kā pakalpojums un transports no durvīm līdz durvīm, kas it īpaši veicinātu sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

39.

Briselē, 2019. gada 6. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 16.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 168/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 168/91

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu”

(2019/C 168/11)

| Ziņotājs: | Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), Gelderlandes provinces padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu
  COM (2018) 277 final |

Ziņotājs:

Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), Gelderlandes provinces padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu

COM (2018) 277 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu

COM(2018) 277 final

1. grozījums

1. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013[1] ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu. Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra: visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp visiem Savienības reģioniem, savukārt pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie. Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013[1] ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu
  un veicinātu Savienības sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju
  . Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra: visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp visiem Savienības reģioniem,
  kā arī nepieciešamās iespējas piekļūt pamattīklam
  , savukārt pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas
  Eiropas
  Savienībai
  arī
  ir stratēģiski visnozīmīgākie
  un kam būtu attiecīgi jākalpo kā pārrobežu un multimodālajiem paātrinātājiem vienotā Eiropas transporta un mobilitātes telpā
  . Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam.
  Turklāt Regulā (ES) Nr. 1315/2013 galvenā uzmanība ir pievērsta pārrobežu savienojumiem, kas uzlabos sadarbspēju starp dažādiem transporta veidiem un sekmēs Savienības transporta multimodālo integrāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013[1] ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu. Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra: visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp visiem Savienības reģioniem, savukārt pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie. Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013[1] ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu
  un veicinātu Savienības sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju
  . Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra: visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp visiem Savienības reģioniem,
  kā arī nepieciešamās iespējas piekļūt pamattīklam
  , savukārt pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas
  Eiropas
  Savienībai
  arī
  ir stratēģiski visnozīmīgākie
  un kam būtu attiecīgi jākalpo kā pārrobežu un multimodālajiem paātrinātājiem vienotā Eiropas transporta un mobilitātes telpā
  . Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam.
  Turklāt Regulā (ES) Nr. 1315/2013 galvenā uzmanība ir pievērsta pārrobežu savienojumiem, kas uzlabos sadarbspēju starp dažādiem transporta veidiem un sekmēs Savienības transporta multimodālo integrāciju.

Pamatojums

TEN-T kalpo daudziem mērķiem, tostarp sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai. Kā minēts “Ieteikumi politikas jomā”18. punktā, pārrobežu sadarbībai jābūt pēc iespējas vienkāršai un vieglai, lai uzlabotu mazemisiju pārrobežu mobilitāti.

2. grozījums

2. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras. Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos. Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona TEN-T pabeigšana, ir vajadzīga saskaņota rīcība Savienības līmenī. | Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras.
  Turklāt bieži tiek atstāti novārtā tādi aspekti kā sabiedrības agrīna līdzdalība un vienprātības panākšana, tāpēc nepietiekamas pārredzamības dēļ trūkst iedzīvotāju atbalsta.
  Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos. Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona TEN-T pabeigšana, ir vajadzīga
  vienkāršota un savlaicīga
  saskaņota rīcība Savienības līmenī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras. Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos. Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona TEN-T pabeigšana, ir vajadzīga saskaņota rīcība Savienības līmenī.

Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras.
  Turklāt bieži tiek atstāti novārtā tādi aspekti kā sabiedrības agrīna līdzdalība un vienprātības panākšana, tāpēc nepietiekamas pārredzamības dēļ trūkst iedzīvotāju atbalsta.
  Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos. Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona TEN-T pabeigšana, ir vajadzīga
  vienkāršota un savlaicīga
  saskaņota rīcība Savienības līmenī.

Pamatojums

Atļauju piešķiršanas procedūras nav vienīgais iemesls, kāpēc projekti aizkavējas. Tos aizkavē arī tas, ka trūkst sabiedrības līdzdalības jau procesa sākumā un netiek panākta vienprātība.

3. grozījums

3. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu
  ekonomikā
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas procedūras vai ierobežotus termiņus pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013. | Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu
  Savienības teritoriālajai, ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai un klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumiem
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas procedūras vai ierobežotus termiņus pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013.
  Ja šāda satvara nav, kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir prioritāte to administratīvo procedūru saskaņošanai, kas attiecas uz atļauju izsniegšanu un projektu īstenošanu, vai vajadzības gadījumā jāveic nepieciešamie pasākumi, lai atvieglotu kopīgas pārvaldības struktūras izveidi
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu
  ekonomikā
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas procedūras vai ierobežotus termiņus pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013.

Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu
  Savienības teritoriālajai, ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai un klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumiem
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas procedūras vai ierobežotus termiņus pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013.
  Ja šāda satvara nav, kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir prioritāte to administratīvo procedūru saskaņošanai, kas attiecas uz atļauju izsniegšanu un projektu īstenošanu, vai vajadzības gadījumā jāveic nepieciešamie pasākumi, lai atvieglotu kopīgas pārvaldības struktūras izveidi
  .

Pamatojums

Klimata pārmaiņu ierobežošanai jābūt vienam no galvenajiem Savienības transporta politikas mērķiem.

4. grozījums

4. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Direktīvas 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES, un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvas 92/43/EEK, Direktīvas 2009/147/EK, Direktīvas 2000/60/EK, Direktīvas 2008/98/EK, Direktīvas 2010/75/ES, Direktīvas 2012/18/ES un Direktīvas 2011/42/EK, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām. | Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Direktīvas 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES, un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvas 92/43/EEK, Direktīvas 2009/147/EK, Direktīvas 2000/60/EK, Direktīvas 2008/98/EK, Direktīvas 2010/75/ES, Direktīvas 2012/18/ES un Direktīvas 2011/42/EK, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām,
  un nav jāievieš jaunas procedūras, ja piemērotas procedūras jau pastāv
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Direktīvas 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES, un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvas 92/43/EEK, Direktīvas 2009/147/EK, Direktīvas 2000/60/EK, Direktīvas 2008/98/EK, Direktīvas 2010/75/ES, Direktīvas 2012/18/ES un Direktīvas 2011/42/EK, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām.

Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Direktīvas 2011/92/ES, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES, un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvas 92/43/EEK, Direktīvas 2009/147/EK, Direktīvas 2000/60/EK, Direktīvas 2008/98/EK, Direktīvas 2010/75/ES, Direktīvas 2012/18/ES un Direktīvas 2011/42/EK, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām,
  un nav jāievieš jaunas procedūras, ja piemērotas procedūras jau pastāv
  .

Pamatojums

Dažās dalībvalstīs jau pastāv integrētas procedūras, un jaunu procedūru ieviešana radītu papildu administratīvo slogu.

5. grozījums

8. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus. | Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus.
  Ņemot vērā iepriekš minēto, termiņš būtu jānosaka tikai pēc tam, kad par plānoto projektu ir notikusi sākotnēja, agrīna sabiedriskā apspriešana, tostarp ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus.

Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus.
  Ņemot vērā iepriekš minēto, termiņš būtu jānosaka tikai pēc tam, kad par plānoto projektu ir notikusi sākotnēja, agrīna sabiedriskā apspriešana, tostarp ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

Pamatojums

Pašsaprotams. Atļauju piešķiršanas procedūras nav vienīgais iemesls, kāpēc projekti aizkavējas. Tos aizkavē arī tas, ka trūkst sabiedrības līdzdalības jau procesa sākumā un netiek panākta vienprātība.

6. grozījums

11. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Direktīvu 2014/25/ES un/vai 2014/24/ES. Lai nodrošinātu
  pamattīkla
  kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs subjekts, būtu jāpiemēro vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā. | Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Direktīvu 2014/25/ES un/vai 2014/24/ES. Lai nodrošinātu
  TEN-T
  kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs
  pārvaldības
  subjekts,
  pusēm savstarpēji vienojoties
  , būtu jāpiemēro
  ES vai, attiecīgos gadījumos
  , vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Direktīvu 2014/25/ES un/vai 2014/24/ES. Lai nodrošinātu
  pamattīkla
  kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs subjekts, būtu jāpiemēro vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā.

Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Direktīvu 2014/25/ES un/vai 2014/24/ES. Lai nodrošinātu
  TEN-T
  kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs
  pārvaldības
  subjekts,
  pusēm savstarpēji vienojoties
  , būtu jāpiemēro
  ES vai, attiecīgos gadījumos
  , vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā.

Pamatojums

Kā norādīts “Ieteikumu politikas jomā”18. punktā, šāds risinājums atvieglotu pārrobežu sadarbību.

7. grozījums

1. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Priekšmets un darbības joma

  Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas piemērojamas administratīvajām procedūrām, kuras ievēro dalībvalstu kompetentās iestādes attiecībā uz Eiropas transporta tīkla pamattīkla visu kopīgu interešu projektu apstiprināšanu un īstenošanu. | Priekšmets un darbības joma

  Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas piemērojamas administratīvajām procedūrām, kuras ievēro dalībvalstu kompetentās iestādes
  (valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi projektu virzītāji)
  attiecībā uz Eiropas transporta tīkla pamattīkla visu kopīgu interešu projektu
  un visu šajos projektos paredzēto infrastruktūras sastāvdaļu un prasību
  apstiprināšanu un īstenošanu,
  ievērojot 3. pantā minētās prioritātes
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas piemērojamas administratīvajām procedūrām, kuras ievēro dalībvalstu kompetentās iestādes attiecībā uz Eiropas transporta tīkla pamattīkla visu kopīgu interešu projektu apstiprināšanu un īstenošanu.

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas piemērojamas administratīvajām procedūrām, kuras ievēro dalībvalstu kompetentās iestādes
  (valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi projektu virzītāji)
  attiecībā uz Eiropas transporta tīkla pamattīkla visu kopīgu interešu projektu
  un visu šajos projektos paredzēto infrastruktūras sastāvdaļu un prasību
  apstiprināšanu un īstenošanu,
  ievērojot 3. pantā minētās prioritātes
  .

Pamatojums

Tā vietā, lai ierosināto procedūru piemērotu visiem TEN-T projektiem, regulā būtu jāprecizē, kuri projekti ietilpst tās piemērošanas jomā, lai orientētos uz svarīgākajiem projektiem un paātrinātu to īstenošanu. Dalībvalstīm būtu jānolemj, uz kādiem prioritāriem projektiem attiecas regulas piemērošana.

8. grozījums

2. panta e) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “kopīgu interešu pārrobežu projekts”ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu,
  kas definēts minētās regulas 3. panta m) punktā, un kuru īsteno kopējs subjekts
  . | “kopīgu interešu pārrobežu projekts”ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu
  un kuru kopējs subjekts īsteno saskaņā ar sadarbības nolīgumu vai jebkāda cita veida nolīgumu, kas noslēgts starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un reģionālajām vai vietējām pašvaldībām, vai starp reģionālajām vai vietējām pašvaldībām dažādās dalībvalstīs, vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm un kas attiecas uz transporta infrastruktūras plānošanu un izveidi
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“kopīgu interešu pārrobežu projekts”ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu,
  kas definēts minētās regulas 3. panta m) punktā, un kuru īsteno kopējs subjekts
  .

“kopīgu interešu pārrobežu projekts”ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu
  un kuru kopējs subjekts īsteno saskaņā ar sadarbības nolīgumu vai jebkāda cita veida nolīgumu, kas noslēgts starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un reģionālajām vai vietējām pašvaldībām, vai starp reģionālajām vai vietējām pašvaldībām dažādās dalībvalstīs, vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm un kas attiecas uz transporta infrastruktūras plānošanu un izveidi
  .

Pamatojums

Ir svarīgi novērtēt vietējo un reģionālo pašvaldību potenciālu pārrobežu projektos.

9. grozījums

3. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kopīgu interešu projektu “prioritārais statuss”







  1. | Katram TEN-T pamattīkla kopīgu interešu projektam
  piemēro integrētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko pārvalda vienota kompetenta iestāde, kuru ieceļ katra dalībvalsts saskaņā ar 5. un 6. pantu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kopīgu interešu projektu “prioritārais statuss”

1.

Katram TEN-T pamattīkla kopīgu interešu projektam
  piemēro integrētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko pārvalda vienota kompetenta iestāde, kuru ieceļ katra dalībvalsts saskaņā ar 5. un 6. pantu.

| 2. | Ja valsts tiesību aktos ir paredzēts prioritārs statuss, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procedūrās tā, kā attiecīgajiem transporta infrastruktūras veidiem piemērojamajos valsts tiesību aktos ir paredzēts attiekties pret šādiem projektiem, ja šāda attieksme minētajos aktos ir paredzēta. |
| --- | --- |

2.

Ja valsts tiesību aktos ir paredzēts prioritārs statuss, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procedūrās tā, kā attiecīgajiem transporta infrastruktūras veidiem piemērojamajos valsts tiesību aktos ir paredzēts attiekties pret šādiem projektiem, ja šāda attieksme minētajos aktos ir paredzēta.

| 3. | Lai nodrošinātu efektīvas ar kopīgu interešu projektiem saistītās administratīvās procedūras, projektu virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šādiem projektiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms, tostarp resursu piešķiršanas ziņā. |
| --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu efektīvas ar kopīgu interešu projektiem saistītās administratīvās procedūras, projektu virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šādiem projektiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms, tostarp resursu piešķiršanas ziņā.

Kopīgu interešu projektu “prioritārais statuss”

| 1. | Dalībvalstis nosaka TEN-T prioritārās sastāvdaļas. Kopīgu interešu projektiem, kuri iekļauti prioritāro projektu sadaļā
  ,


  piemēro
  “prioritāro statusu”un
  integrētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko pārvalda vienota kompetenta iestāde, kuru ieceļ katra dalībvalsts saskaņā ar 5. un 6. pantu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nosaka TEN-T prioritārās sastāvdaļas. Kopīgu interešu projektiem, kuri iekļauti prioritāro projektu sadaļā
  ,

piemēro
  “prioritāro statusu”un
  integrētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko pārvalda vienota kompetenta iestāde, kuru ieceļ katra dalībvalsts saskaņā ar 5. un 6. pantu.

| 2. | Ja valsts tiesību aktos ir paredzēts prioritārs statuss, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procedūrās tā, kā attiecīgajiem transporta infrastruktūras veidiem piemērojamajos valsts tiesību aktos ir paredzēts attiekties pret šādiem projektiem, ja šāda attieksme minētajos aktos ir paredzēta. |
| --- | --- |

2.

Ja valsts tiesību aktos ir paredzēts prioritārs statuss, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procedūrās tā, kā attiecīgajiem transporta infrastruktūras veidiem piemērojamajos valsts tiesību aktos ir paredzēts attiekties pret šādiem projektiem, ja šāda attieksme minētajos aktos ir paredzēta.

| 3. | Lai nodrošinātu efektīvas ar kopīgu interešu projektiem saistītās administratīvās procedūras, projektu virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šādiem projektiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms, tostarp resursu piešķiršanas ziņā. |
| --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu efektīvas ar kopīgu interešu projektiem saistītās administratīvās procedūras, projektu virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šādiem projektiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms, tostarp resursu piešķiršanas ziņā.

Pamatojums

Skatīt 7. grozījumu.

10. grozījums

4. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai ievērotu 6. pantā noteiktos termiņus un mazinātu ar kopīgu interešu projektu pabeigšanu saistīto administratīvo slogu, visas administratīvās procedūras, kas izriet no piemērojamajiem
  valsts un Savienības
  tiesību aktiem, integrē un par tām pieņem tikai vienu visaptverošu lēmumu. | Lai ievērotu 6. pantā noteiktos termiņus un mazinātu ar kopīgu interešu projektu pabeigšanu saistīto administratīvo slogu, visas administratīvās procedūras, kas izriet no
  valsts un Savienības līmenī
  piemērojamajiem tiesību aktiem,
  tostarp attiecīgos ietekmes uz vidi novērtējumus, kā arī iedzīvotāju informēšanas un līdzdalības kampaņas
  , integrē un par tām pieņem tikai vienu visaptverošu lēmumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai ievērotu 6. pantā noteiktos termiņus un mazinātu ar kopīgu interešu projektu pabeigšanu saistīto administratīvo slogu, visas administratīvās procedūras, kas izriet no piemērojamajiem
  valsts un Savienības
  tiesību aktiem, integrē un par tām pieņem tikai vienu visaptverošu lēmumu.

Lai ievērotu 6. pantā noteiktos termiņus un mazinātu ar kopīgu interešu projektu pabeigšanu saistīto administratīvo slogu, visas administratīvās procedūras, kas izriet no
  valsts un Savienības līmenī
  piemērojamajiem tiesību aktiem,
  tostarp attiecīgos ietekmes uz vidi novērtējumus, kā arī iedzīvotāju informēšanas un līdzdalības kampaņas
  , integrē un par tām pieņem tikai vienu visaptverošu lēmumu.

Pamatojums

Klimata pārmaiņu ierobežošanai jābūt vienam no galvenajiem Savienības transporta politikas mērķiem.

11. grozījums

5. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Līdz (..) (OP, lūdzu ierakstīt datumu, kas ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā) katra dalībvalsts ieceļ
  vienu
  vienotu kompetentu iestādi,
  kura
  atbild par atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu, tostarp par visaptverošā lēmuma pieņemšanu. | Līdz (..) (OP, lūdzu ierakstīt datumu, kas ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā) katra dalībvalsts ieceļ vienotu kompetentu iestādi
  /iestādes
  ,
  kas
  atbild par
  integrēta
  atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu, tostarp par visaptverošā lēmuma pieņemšanu.
  Ja dalībvalsts jau ir iecēlusi vienotu kompetento iestādi/iestādes, tā var apstiprināt šīs vienotās kompetentās iestādes/iestāžu iecelšanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Līdz (..) (OP, lūdzu ierakstīt datumu, kas ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā) katra dalībvalsts ieceļ
  vienu
  vienotu kompetentu iestādi,
  kura
  atbild par atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu, tostarp par visaptverošā lēmuma pieņemšanu.

Līdz (..) (OP, lūdzu ierakstīt datumu, kas ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā) katra dalībvalsts ieceļ vienotu kompetentu iestādi
  /iestādes
  ,
  kas
  atbild par
  integrēta
  atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu, tostarp par visaptverošā lēmuma pieņemšanu.
  Ja dalībvalsts jau ir iecēlusi vienotu kompetento iestādi/iestādes, tā var apstiprināt šīs vienotās kompetentās iestādes/iestāžu iecelšanu.

Pamatojums

Dažas dalībvalstis jau ir integrējušas procedūras vai iecēlušas kompetento iestādi. Tādēļ jaunu procedūru ieviešana vai jaunu kompetento iestāžu iecelšana tām radītu papildu administratīvo slogu.

12. grozījums

5. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katrā kopīgu interešu projektā vai konkrētā kopīgu interešu projektu kategorijā šā panta 1. punktā minētās vienotās kompetentās iestādes atbildību un/vai ar
  šādu
  atbildību saistītos uzdevumus var deleģēt
  citai
  iestādei
  vai tos var veikt cita iestāde
  attiecīgajā administratīvajā līmenī ar šādiem nosacījumiem:






  a) | par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katrā kopīgu interešu projektā vai konkrētā kopīgu interešu projektu kategorijā šā panta 1. punktā minētās vienotās kompetentās iestādes atbildību un/vai ar
  šādu
  atbildību saistītos uzdevumus var deleģēt
  citai
  iestādei
  vai tos var veikt cita iestāde
  attiecīgajā administratīvajā līmenī ar šādiem nosacījumiem:

a)

par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde;

| b) | iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu; |
| --- | --- |

b)

iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu;

| c) | iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

c)

iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu.

Vienotā kompetentā iestāde var saglabāt pienākumu noteikt termiņus, neskarot termiņus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu.

Katrā kopīgu interešu projektā vai konkrētā kopīgu interešu projektu kategorijā šā panta 1. punktā minētās vienotās kompetentās iestādes atbildību un/vai ar
  tās
  atbildību saistītos uzdevumus
  dalībvalstis, ņemot vērā valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetenci
  , var deleģēt
  jau pastāvošai vai jaunizveidotai
  iestādei attiecīgajā administratīvajā līmenī ar šādiem nosacījumiem:

| a) | par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde; |
| --- | --- |

a)

par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde;

| b) | iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu; |
| --- | --- |

b)

iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu;

| c) | iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

c)

iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu.

Pamatojums

Šai regulai nebūtu jāiejaucas dalībvalstu konstitucionālajās sistēmās, jo īpaši tāpēc, ka dažās dalībvalstīs šos uzdevumus veic dažādi valsts pārvaldes līmeņi.

Termiņi būtu jānosaka ciešā sadarbībā ar projekta virzītāju, lai individualizētu projektu laika grafiku. Ļaujot agrīnā posmā iesaistīt visas ieinteresētās personas un nodrošinot pietiekami daudz laika visu ieinteresēto personu vienprātības panākšanai, ievērojami uzlabosies projektu īstenošana.

13. grozījums

5. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja kopīgu interešu projektā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Neskarot pienākumus, kas izriet no piemērojamajām Savienības un starptautiskajām tiesībām, dalībvalstis cenšas paredzēt apvienotas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu. | Ja kopīgu interešu projektā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Neskarot pienākumus, kas izriet no piemērojamajām Savienības un starptautiskajām tiesībām, dalībvalstis cenšas paredzēt apvienotas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu.
  Jo īpaši gadījumos, kad iesaistītās dalībvalstis vai kompetentās vietējās un reģionālās pašvaldības izveido kopīgu struktūru, šī struktūra gūst labumu no kopīgām procedūrām un koordinācijas starp dalībvalstīm, un tai vajadzētu būt saskarē tikai ar vienu vienīgo kompetento atļaujas piešķīrēju iestādi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja kopīgu interešu projektā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Neskarot pienākumus, kas izriet no piemērojamajām Savienības un starptautiskajām tiesībām, dalībvalstis cenšas paredzēt apvienotas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu.

Ja kopīgu interešu projektā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Neskarot pienākumus, kas izriet no piemērojamajām Savienības un starptautiskajām tiesībām, dalībvalstis cenšas paredzēt apvienotas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu.
  Jo īpaši gadījumos, kad iesaistītās dalībvalstis vai kompetentās vietējās un reģionālās pašvaldības izveido kopīgu struktūru, šī struktūra gūst labumu no kopīgām procedūrām un koordinācijas starp dalībvalstīm, un tai vajadzētu būt saskarē tikai ar vienu vienīgo kompetento atļaujas piešķīrēju iestādi.

Pamatojums

—

14. grozījums

6. panta 2.punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Atļauju piešķiršanas procedūras ilgums un īstenošana






  1. | Atļauju piešķiršanas procedūra sastāv no pirmspieteikuma posma un posma, kurā vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem lēmumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atļauju piešķiršanas procedūras ilgums un īstenošana

1.

Atļauju piešķiršanas procedūra sastāv no pirmspieteikuma posma un posma, kurā vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem lēmumu.

| 2. | Pirmspieteikuma posms, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma līdz visas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanai vienotajai kompetentajai iestādei, principā nepārsniedz divus gadus. |
| --- | --- |

2.

Pirmspieteikuma posms, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma līdz visas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanai vienotajai kompetentajai iestādei, principā nepārsniedz divus gadus.

| 3. | Lai sāktu atļauju piešķiršanas procedūru, projekta virzītājs rakstiski paziņo attiecīgo dalībvalstu vienotajai kompetentajai iestādei par projektu un paziņojumā ietver sīku projekta aprakstu. Ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde rakstiski apstiprina paziņojumu vai noraida to, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai. Ja vienotā kompetentā iestāde izlemj noraidīt paziņojumu, tā pamato savu lēmumu. Par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma apstiprinājumu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procedūras sākuma dienu uzskata dienu, kad attiecīgā kompetentā iestāde apstiprinājusi pēdējo paziņojumu. |
| --- | --- |

3.

Lai sāktu atļauju piešķiršanas procedūru, projekta virzītājs rakstiski paziņo attiecīgo dalībvalstu vienotajai kompetentajai iestādei par projektu un paziņojumā ietver sīku projekta aprakstu. Ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde rakstiski apstiprina paziņojumu vai noraida to, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai. Ja vienotā kompetentā iestāde izlemj noraidīt paziņojumu, tā pamato savu lēmumu. Par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma apstiprinājumu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procedūras sākuma dienu uzskata dienu, kad attiecīgā kompetentā iestāde apstiprinājusi pēdējo paziņojumu.

| 4. | Trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm un ņemot vērā informāciju, ko sniedzis projekta virzītājs 3. punktā minētajā paziņojumā, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kurā norāda: |
| --- | --- |

4.

Trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm un ņemot vērā informāciju, ko sniedzis projekta virzītājs 3. punktā minētajā paziņojumā, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kurā norāda:

| a) | tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai; |
| --- | --- |

a)

tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai;

| b) | atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:






  i) | saņemamie lēmumi un atzinumi; |
| --- | --- | --- |

b)

atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:

i)

saņemamie lēmumi un atzinumi;

| ii) | potenciāli skartās
  iestādes,
  ieinteresētās personas un sabiedrība
  ; |
| --- | --- |

ii)

potenciāli skartās
  iestādes,
  ieinteresētās personas un sabiedrība
  ;

| iii) | procedūras atsevišķie posmi un to ilgums; |
| --- | --- |

iii)

procedūras atsevišķie posmi un to ilgums;

| iv) | būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu; |
| --- | --- |

iv)

būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu;

| v) | iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem. |
| --- | --- |

v)

iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem.

Atļauju piešķiršanas procedūras ilgums un īstenošana

| 1. | Atļauju piešķiršanas procedūra sastāv no pirmspieteikuma posma un posma, kurā vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem lēmumu.


  Saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu vienotā kompetentā iestāde vietējās un reģionālās pašvaldības, kuru teritoriju skar projektu īstenošana, iesaista gan līdzdalības procedūrā, kuras mērķis ir projekta sākotnējā novērtēšana, gan arī pirms galīgās atļaujas piešķiršanas. |
| --- | --- |

1.

Atļauju piešķiršanas procedūra sastāv no pirmspieteikuma posma un posma, kurā vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem lēmumu.

Saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu vienotā kompetentā iestāde vietējās un reģionālās pašvaldības, kuru teritoriju skar projektu īstenošana, iesaista gan līdzdalības procedūrā, kuras mērķis ir projekta sākotnējā novērtēšana, gan arī pirms galīgās atļaujas piešķiršanas.

| 2. | Pirmspieteikuma posms, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma līdz visas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanai vienotajai kompetentajai iestādei, principā nepārsniedz divus gadus.
  Vienotā kompetentā iestāde varētu projekta virzītājam dot vairāk laika īpašos apstākļos, kas saistīti ar projekta lielumu un raksturu, un/vai dot pietiekami daudz laika tam, lai nodrošinātu sabiedrības pienācīgu līdzdalību. Šādas sabiedriskās apspriešanas jāveic un līdzdalība jānodrošina jau pirms pirmspieteikuma posma. Sabiedrības līdzdalības rezultāti, kas izpaužas kā kompromisi, kuri tieši ietekmē infrastruktūras īstenošanu, un plānotās papildu apspriešanās ar sabiedrību ietekmē pirmspieteikuma posma ilgumu. |
| --- | --- |

2.

Pirmspieteikuma posms, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma līdz visas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanai vienotajai kompetentajai iestādei, principā nepārsniedz divus gadus.
  Vienotā kompetentā iestāde varētu projekta virzītājam dot vairāk laika īpašos apstākļos, kas saistīti ar projekta lielumu un raksturu, un/vai dot pietiekami daudz laika tam, lai nodrošinātu sabiedrības pienācīgu līdzdalību. Šādas sabiedriskās apspriešanas jāveic un līdzdalība jānodrošina jau pirms pirmspieteikuma posma. Sabiedrības līdzdalības rezultāti, kas izpaužas kā kompromisi, kuri tieši ietekmē infrastruktūras īstenošanu, un plānotās papildu apspriešanās ar sabiedrību ietekmē pirmspieteikuma posma ilgumu.

| 3. | Lai sāktu atļauju piešķiršanas procedūru, projekta virzītājs rakstiski paziņo attiecīgo dalībvalstu vienotajai kompetentajai iestādei par projektu un paziņojumā ietver sīku projekta aprakstu. Ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde rakstiski apstiprina paziņojumu vai noraida to, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai. Ja vienotā kompetentā iestāde izlemj noraidīt paziņojumu, tā pamato savu lēmumu. Par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma apstiprinājumu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procedūras sākuma dienu uzskata dienu, kad attiecīgā kompetentā iestāde apstiprinājusi pēdējo paziņojumu. |
| --- | --- |

3.

Lai sāktu atļauju piešķiršanas procedūru, projekta virzītājs rakstiski paziņo attiecīgo dalībvalstu vienotajai kompetentajai iestādei par projektu un paziņojumā ietver sīku projekta aprakstu. Ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde rakstiski apstiprina paziņojumu vai noraida to, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai. Ja vienotā kompetentā iestāde izlemj noraidīt paziņojumu, tā pamato savu lēmumu. Par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma apstiprinājumu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procedūras sākuma dienu uzskata dienu, kad attiecīgā kompetentā iestāde apstiprinājusi pēdējo paziņojumu.

| 4. | Trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm un ņemot vērā informāciju, ko sniedzis projekta virzītājs 3. punktā minētajā paziņojumā, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kurā norāda: |
| --- | --- |

4.

Trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm un ņemot vērā informāciju, ko sniedzis projekta virzītājs 3. punktā minētajā paziņojumā, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kurā norāda:

| a) | tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai; |
| --- | --- |

a)

tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai;

| b) | atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:






  i) | saņemamie lēmumi un atzinumi,
  it īpaši arī un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu vietējo un reģionālo pašvaldību atzinumi
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:

i)

saņemamie lēmumi un atzinumi,
  it īpaši arī un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu vietējo un reģionālo pašvaldību atzinumi
  ;

| ii) | pasākumi, kas jau veikti, lai iesaistītu ieinteresētās personas un sabiedrību šajā procesā, un kā šī prakse tiks turpināta visā projekta īstenošanas gaitā; |
| --- | --- |

ii)

pasākumi, kas jau veikti, lai iesaistītu ieinteresētās personas un sabiedrību šajā procesā, un kā šī prakse tiks turpināta visā projekta īstenošanas gaitā;

| iii) | iestādes,
  tostarp un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu iesaistāmās vietējās un reģionālās pašvaldības
  ; |
| --- | --- |

iii)

iestādes,
  tostarp un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu iesaistāmās vietējās un reģionālās pašvaldības
  ;

| iv) | procedūras atsevišķie posmi un to ilgums; |
| --- | --- |

iv)

procedūras atsevišķie posmi un to ilgums;

| v) | būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu; |
| --- | --- |

v)

būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu;

| vi) | iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem. |
| --- | --- |

vi)

iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem.

Pamatojums

Piemērojot individuālu pieeju katram projektam un sabiedrību iesaistot jau procesa sākumposmā, var ievērojami samazināt kavēšanos atļauju piešķiršanā, jo būs mazāk pārsūdzību pret plānošanas procesa iznākumu. Tāpēc laika posmu, kas vajadzīgs, lai panāktu vienprātību starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, nevar noteikt vispārēji. Tas drīzāk ir jānosaka atkarībā no kvantificējamiem faktoriem, kas saistīti ar projekta īstenošanu, un atkarībā no dažādiem kompromisiem, kas panākti, vienojoties ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām. Šāda elastīga, individuāla pieeja pat varētu paātrināt projektu īstenošanu salīdzinājumā ar to, ja būtu noteikts stingrs laika grafiks.

15. grozījums

7. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz projektiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņo savus grafikus un vienojas par kopīgu grafiku. | Attiecībā uz projektiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņo savus grafikus un vienojas par kopīgu grafiku.
  Ja pieteikumu atļaujas saņemšanai iesniedz kopējs subjekts, ko izveidojušas iesaistītās dalībvalstis, tas kontaktējas tikai ar vienu kompetento iestādi. Kompetentā iestāde tad saskaņā ar 5. panta 5. punktu sazinās ar otru iesaistīto iestādi/citām iesaistītajām iestādēm, lai nodrošinātu visu to pienākumu izpildi, kas projektā iesaistītajās dalībvalstīs paredzēti attiecīgajos tiesību aktos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Attiecībā uz projektiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņo savus grafikus un vienojas par kopīgu grafiku.

Attiecībā uz projektiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņo savus grafikus un vienojas par kopīgu grafiku.
  Ja pieteikumu atļaujas saņemšanai iesniedz kopējs subjekts, ko izveidojušas iesaistītās dalībvalstis, tas kontaktējas tikai ar vienu kompetento iestādi. Kompetentā iestāde tad saskaņā ar 5. panta 5. punktu sazinās ar otru iesaistīto iestādi/citām iesaistītajām iestādēm, lai nodrošinātu visu to pienākumu izpildi, kas projektā iesaistītajās dalībvalstīs paredzēti attiecīgajos tiesību aktos.

Pamatojums

Tas vajadzīgs, lai atvieglotu pārrobežu atļauju piešķiršanu, pieņemot “vienas iestādes”pieeju kopējiem subjektiem.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākās nostādnes

| 1. | uzsver, ka TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla izveide ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu teritoriālo kohēziju, uzlabotu piekļuvi visiem reģioniem un veicinātu ekonomikas attīstību nomaļos un pārrobežu reģionos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka transporta infrastruktūras attīstība bieži vien ir reģionālo iestāžu kompetencē, jo tās atbild par telpisko plānošanu, plānu apstiprināšanas rīkojumu izdošanu un atļauju piešķiršanu to teritorijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) un TEN-T regulās ir noteikti vērienīgi mērķi attiecībā uz infrastruktūras attīstību Eiropā. TEN-T pamattīkls būtu jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet būs grūti nodrošināt finansiālās vajadzības, lai sasniegtu šos vērienīgos mērķus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīst, ka pasākumu racionalizēšana – līdztekus tādām darbībām kā projektu saraksta stiprināšana, līdzekļu un finansējuma paplašināšana (EISI) un investīcijām draudzīgas vides izveide – ir būtisks ES TEN-T politikas pīlārs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo tas palīdzēs paātrināt TEN-T tīkla īstenošanu un sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. Ir arī ļoti svarīgi saskaņot procedūras un tehniskos standartus un uzlabot sadarbspēju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina šos trīs pamatprincipus:






  — | nodrošināt procedūru koordinēšanu dažādās teritorijās gan dalībvalstu iekšienē, gan starp tām, |
| --- | --- | --- |

6.

—

nodrošināt procedūru koordinēšanu dažādās teritorijās gan dalībvalstu iekšienē, gan starp tām,

| — | nodrošināt saskaņotību starp dažādajām juridiskajām prasībām, piemēram, direktīvām par biotopiem, ūdeni un bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

nodrošināt saskaņotību starp dažādajām juridiskajām prasībām, piemēram, direktīvām par biotopiem, ūdeni un bioloģisko daudzveidību,

| — | uzturēt un uzlabot sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

—

uzturēt un uzlabot sabiedrības līdzdalību;

| 7. | vēlētos uzsvērt procedūru racionalizēšanas u. c. darbību nozīmi pierobežas reģioniem. Tāpēc administratīvo procedūru, atļauju piešķiršanas un citu regulatīvo procedūru vienkāršošana jāveic ar mērķi atvieglot TEN-T pabeigšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka tad, ja dalībvalstis jau ir vienkāršojušas pastāvošās procedūras, tām vajadzētu būt iespējai izvēlēties savu racionalizēto procedūru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ierosina, ka tā vietā, lai ierosināto procedūru piemērotu visiem TEN-T projektiem, regulā būtu jāprecizē, kuri projekti ietilpst tās piemērošanas jomā. Piemēram, dalībvalstīm būtu jāļauj izlemt, uz kuriem projektiem šis regulējums attiecas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka TEN-T tīkla savlaicīgu pabeigšanu kavē ilgās atļauju piešķiršanas procedūras. Tomēr šīs atļaujas tiek piešķirtas integrētā valsts pārvaldes iestāžu sistēmā, ievērojot Eiropas un valstu tiesisko regulējumu telpiskās plānošanas, vides aizsardzības un pilsonisko tiesību jomā. Ir grūti šo sarežģīto procedūru īstenot, izmantojot pieeju “viens risinājums visiem”. Individuāla pieeja ir piemērotāka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka vienkāršošana un administratīvā sloga samazināšana ir viens no pašreizējās Komisijas galvenajiem mērķiem. Priekšlikums to atspoguļo zināmā mērā. Tomēr administratīvo slogu nedrīkst vienkāršot un samazināt uz subsidiaritātes un proporcionalitātes rēķina. Ja attiecīgā dalībvalsts savas procedūras jau ir racionalizējusi, vajadzētu būt iespējai piemērot individualizētu pieeju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vēlreiz norāda uz atzinumā “Trūkstošie transporta savienojumi pierobežas reģionos”un atzinumā “Mazemisiju mobilitātes realizācija”minēto: lai varētu sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, jāpaātrina dzelzceļa infrastruktūras izveide, prioritāri jānovērš nepietiekamā caurlaides spēja, jāizveido trūkstošie savienojumi un jāatbalsta pārrobežu infrastruktūra, kas veicina videi nekaitīgu mobilitāti. Kā norādīts RK atzinumā “Emisiju izmaksefektīva samazināšana un investīcijas mazoglekļa risinājumos”, ES varētu vairāk sekmēt videi nekaitīgas mobilitātes finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanu, aktīvi atbalstot starptautisku emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kā arī ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ar stabilām, augstām oglekļa cenām, ko neietekmē spekulatīvas svārstības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina nepieciešamību, ievērojot brīvas cilvēku pārvietošanās un preču aprites principu, līdzsvarot izmantotāju (iedzīvotāju un ekonomikas operatoru) vispārējās – bet ne skaidri izteiktās – intereses ar to personu interesēm, kuras skar infrastruktūras attīstība; |
| --- | --- |

13.

Pārrobežu mehānisms

| 14. | uzskata, ka jāturpina pārrobežu, starptautiska un starpreģionāla sadarbība, lai palīdzētu virzīties uz mērķi stiprināt teritoriālo kohēziju saskaņā ar LESD 174. pantu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka daži RK novērojumi attiecībā uz ierobežojumiem, kas pārrobežu projektos konstatēti atšķirīgu procesuālo vai organizatorisko pieeju dēļ (piemēram, atzinumā “Trūkstošie transporta savienojumi pierobežas reģionos”), vēl joprojām ir aktuāli un aicina likvidēt šos juridiskos un administratīvos šķēršļus, kas kavē pārrobežu transporta infrastruktūras attīstību (piemēram, atzinums “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”); |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē priekšlikuma mērķi atvieglot pārrobežu sadarbību, lai attīstītu transporta savienojumus, izbūvējot trūkstošos savienojumus. Tomēr pārrobežu projektiem un valsts mēroga projektiem ir atšķirīgi priekšnoteikumi, un lejupēja pieeja var nebūt piemērota to īpatnībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina: lai arī TEN-T tīkls ir plānošanas instruments Eiropas mēroga transporta savienojumu attīstīšanai, attiecībā uz atsevišķiem TEN-T projektiem ir jāsaglabā teritoriālā pieeja. Telpiskā plānošana jāveic, kā arī sabiedrības un ieinteresēto personu iesaiste jānodrošina vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju veicināt pasākumus, kuru mērķis ir, racionalizējot administratīvās procedūras un prasības, atvieglot ar TEN-T saistīto pārrobežu projektu īstenošanu un nepietiekamās caurlaides spējas novēršanu. |
| --- | --- |

18.

Briselē, 2019. gada 7. februārī

Eiropas Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---