# Eiropas Savienības C 177/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 23. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 177

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 23. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 177/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2019/C 177/02 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 14. maijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Banon (ACVN) | 2 |
| 2019/C 177/03 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 14. maijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Beurre d’Isigny (ACVN) | 14 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2019/C 177/04 | Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu | 27 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 177/01

Euro maiņas kurss

1

2019/C 177/02

Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 14. maijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Banon (ACVN)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

2019/C 177/03

Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 14. maijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Beurre d’Isigny (ACVN)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

14

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2019/C 177/04

Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu

27

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2019/C 177/05 | Paziņojums par atklāto konkursu | 55 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 177/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 56 |
| 2019/C 177/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9328 – Platinum Equity Group / Multi-Color Corporation) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 58 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2019/C 177/05

Paziņojums par atklāto konkursu

55

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 177/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

RheinEnergie / SPIE / TankE

1

56

2019/C 177/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9328 – Platinum Equity Group / Multi-Color Corporation) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Platinum Equity Group

Multi-Color Corporation

1

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 22. maijs

(2019/C 177/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1171 |
| JPY | Japānas jena | 123,27 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4680 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88280 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,7600 |
| CHF | Šveices franks | 1,1252 |
| ISK | Islandes krona | 138,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7598 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,793 |
| HUF | Ungārijas forints | 326,54 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3038 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7625 |
| TRY | Turcijas lira | 6,8110 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6221 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4952 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7692 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7173 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5399 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 329,30 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,0504 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7108 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 225,88 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6756 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,610 |
| RUB | Krievijas rublis | 71,7625 |
| THB | Taizemes bāts | 35,686 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,5163 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2345 |
| INR | Indijas rūpija | 77,8600 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1171

JPY

Japānas jena

123,27

DKK

Dānijas krona

7,4680

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88280

SEK

Zviedrijas krona

10,7600

CHF

Šveices franks

1,1252

ISK

Islandes krona

138,50

NOK

Norvēģijas krona

9,7598

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,793

HUF

Ungārijas forints

326,54

PLN

Polijas zlots

4,3038

RON

Rumānijas leja

4,7625

TRY

Turcijas lira

6,8110

AUD

Austrālijas dolārs

1,6221

CAD

Kanādas dolārs

1,4952

HKD

Hongkongas dolārs

8,7692

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7173

SGD

Singapūras dolārs

1,5399

KRW

Dienvidkorejas vona

1 329,30

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,0504

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7108

HRK

Horvātijas kuna

7,4260

IDR

Indonēzijas rūpija

16 225,88

MYR

Malaizijas ringits

4,6756

PHP

Filipīnu peso

58,610

RUB

Krievijas rublis

71,7625

THB

Taizemes bāts

35,686

BRL

Brazīlijas reāls

4,5163

MXN

Meksikas peso

21,2345

INR

Indijas rūpija

77,8600

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2019. gada 14. maijs)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu “Banon” (ACVN)

(2019/C 177/02)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tās 53. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Banon” (ACVN). |
| --- | --- |

(1)

Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Banon” (ACVN).

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Banon” (ACVN) būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Banon” (ACVN) būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Banon” (ACVN) ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu šā lēmuma publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto grozījumu.

Briselē, 2019. gada 14. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Banon”

ES Nr.: PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Nosaukums: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon |
| --- |
| Adrese: |
| 570, Avenue de la libération |
| 04100 Manosque |
| FRANCE |
| Tālr. +33 492874755 |
| Fakss +33 492727313 |
| E-pasts: v.enjalbert@mre-paca.fr |

Nosaukums: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon

Adrese:

570, Avenue de la libération

04100 Manosque

FRANCE

Tālr. +33 492874755

Fakss +33 492727313

E-pasts: v.enjalbert@mre-paca.fr

Arodapvienību veido piena ražotāji, pārstrādātāji un siera nogatavinātāji, un tāpēc šī grupa ir tiesīga pieprasīt veikt grozījumus specifikācijā.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☒ | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne: |
| — | ☒ | Marķējums |
| — | ☒ | Citi: kontroles struktūras un arodapvienības kontaktinformācijas atjaunināšana, valsts prasības |

—

☒

Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☒

Saikne:

—

☒

Marķējums

—

☒

Citi: kontroles struktūras un arodapvienības kontaktinformācijas atjaunināšana, valsts prasības

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

5.1.   Produkta nosaukums

Punktā “Produkta nosaukums” noteikums:

“Aizsargātais cilmes vietas nosaukums, kas noteikts ar šo specifikāciju, ir “Banon”.”

aizstāts ar šādu:

“Banon”.

Svītrota šāda daļa:

“Siera “Banon” nosaukums cēlies no vārda Banona (Banon), kādā sauc Alpes-de-Haute-Provence departamentā atrodošos pašvaldību, kuras teritorija kopš viduslaikiem ir gadatirgu un tirdzniecības vieta.”

Tiek uzskatīts, ka ir pietiekami, ka šajā specifikācijas punktā norāda tikai šo ACVN – “Banon”.

5.2.   Produkta apraksts

Produkta apraksts

Noteikums “Šā siera rituļa miza zem lapu ietinuma ir krēmdzeltena” ir aizstāts ar šādu: “Šā siera rituļa miza zem lapu ietinuma ir krēmdzeltena vai zeltainbrūna”.

Lai produktu labāk raksturotu, norādītā “krēmdzeltenā” krāsa, kādā rituļa miza iekrāsojas zem lapu ietinuma, ir papildināta ar “zeltainbrūnu”.

Pievienota šāda daļa:

“Šim sieram piemīt dzīvnieku izcelsmes produktam raksturīgas garšas un smaržas nianses, galvenokārt tādas, kas atgādina kazas un ko bieži vien pavada amonjaka savienojumiem un pamežam piemītošas nianses, turklāt ar viegli izteiktu rūgtenuma pēcgaršu. Pēc konsistences siers ir patīkami tauks un mutē kūstošs.”

Šādi precizējumi izriet no produkta organoleptiskās pārbaudes komitejas darba rezultātiem.

Šie grozījumi izdarīti arī vienotajā dokumentā.

5.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals

Nodaļā “Ģeogrāfiskā apgabala definīcija” ir atjaunināts ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību saraksts pēc izmaiņām, kas veiktas dažu ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību nosaukumos. Perimetrs nav grozīts.

5.4.   Izcelsmes apliecinājums

Izcelsmes apliecinājums

Atcelts pienākums uzņēmējiem-piensaimniekiem kārtot iepirkto piena daudzumu reģistru, jo saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem iepirkt pienu viņiem nav atļauts. Taču uzņēmējiem, kas nav piensaimnieki, šis pienākums ir saglabāts.

5.5.   Ražošanas metode

Ražošanas metode

—   Kazu šķirne

Svītrota šāda daļa:

“Līdz 2013. gada 31. decembrimCommunes Provençales, Roves un Alpines šķirnes slaucamo kazu un no to krustojumiem izaudzēto kazu kopējam īpatsvaram katrā ganāmpulkā jābūt vismaz 60 %.”

Teksta daļa:

“No 2014. gada 1. janvāra siera “Banon” ražošanā izmantojamo pienu iegūst vienīgi no Communes Provençales, Roves un Alpines šķirnes kazām un šo šķirņu krustojumos izaudzētām kazām.”

aizstāta ar šādu:

“Siera “Banon” ražošanā izmantojamo pienu iegūst vienīgi no Communes Provençales, Roves un Alpines šķirnes kazām un šo šķirņu krustojumos izaudzētām kazām.”

Svītroti specifikācijā norādītie termiņi, jo tie ir novecojuši.

Šie noteikumi ir svītroti arī no kopsavilkuma.

—   Ganību perioda minimālais ilgums un tā perioda minimālais ilgums, kura laikā kazām rupjā lopbarība jāuzņem no ganībām

Teksta daļa:

“Apgabala dabiskajās ganībās un pļavās kazām sistemātiski jāganās vismaz 210 dienas gadā.”

aizstāta ar šādu:

“Ģeogrāfiskā apgabala dabiskajās ganībās un pļavās kazām sistemātiski jāganās vismaz 210 dienas gadā.”

Termins “ģeogrāfiskais apgabals” ir precīzāks nekā “apgabals” un ļauj atvieglot kontroli.

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

Tātad noteikumi:

“Vismaz četrus mēnešus gadā lielāko tiesu rupjās lopbarības kazām jāsaņem ganoties.”

un

“Ģeogrāfiskā apgabala dabiskajās ganībās un pļavās kazām sistemātiski jāganās vismaz 210 dienas gadā.”

vienā no teksta vietām, kurās tie norādīti, ir svītroti.

Lai nebūtu atkārtošanās, teksta daļa, kas specifikācijā ir divās vietās un kur norādīts kopējā ganīšanās laika minimālais ilgums un tā perioda minimālais ilgums, kura laikā kazām rupjā lopbarība jāatrod ganoties, ir svītrota.

Šie grozījumi izdarīti arī vienotajā dokumentā.

—   Silēs izēdināmās barības ierobežojums

Teikums:

“Silēs izēdināmās barības apjomam ir noteikts gada un dienas limits.”

ir svītrots, jo tas nesniedz nekādu jaunu informāciju salīdzinājumā ar specifikācijā jau norādītajiem skaitļiem, kas atbilst noteiktajam limitam.

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

—   Barības papilddeva

Lai netiktu izslēgta kombinētā barība, kuras sastāvā, kas norādīts uz etiķetes, ietilpst labība un labības blakusprodukti, teksts papildināts ar vārdiem “vai labības blakusprodukts”.

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

—   Ierobežojumi lopbarības iegādei ārpus ģeogrāfiskā apgabala

Teikums “Ierobežojumi ir arī attiecībā uz lopbarības iegādi ārpus apgabala” ir svītrots, jo, būdams bez konkretizējuma, tas nekādus faktiskus ierobežojumus nenorāda. Tas izdarīts tāpēc, ka spēkā esošajā specifikācijā citviet ir norādīts, ka uz ierobežojumiem lopbarības iepirkumiem ārpus ģeogrāfiskā apgabala attiecas šāds noteikums:

“Ārpus ģeogrāfiskā apgabala iegādātas lopbarības un kaltētas lucernas daudzums katrai pieaugušai kazai nepārsniedz 250 kg barības izejvielas gadā.”

Šis grozījums svītrots arī vienotajā dokumentā.

—   Kaltētas lucernas izēdināšanas kārtība

Noteikums:

“Kaltētas lucernas daudzums, ko katrai pieaugušai ganāmpulka kazai dienā izēdina vismaz divās devās, nepārsniedz 400 g barības izejvielas, bet gadā šādas barības izejvielas apjoms vienai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai ir ierobežots līdz 60 kg.”

aizstāts ar šādu:

“Kaltētas lucernas daudzums, ko katrai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai izēdina dienā, nepārsniedz 400 g barības izejvielas, bet gadā šādas barības izejvielas apjoms vienai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai ir ierobežots līdz 60 kg.”

Pienākums kaltētu lucernu dot divās reizēs ir svītrots, jo izēdināmās barības daudzumi ir tik nelieli, ka nav pamata šādai piesardzībai (kas tika noteikta tāpēc, ka pārāk liels ar barību uzņemtā slāpekļa daudzums var būt par iemeslu nopietnai vielmaiņas slimībai – alkalozei).

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

—   Aizliegtie barības līdzekļi

Teksta daļa:

“Ir aizliegts izmantot skābbarību un plēves ietinumos sagatavotu lopbarību, krustziežu dzimtas augus un citus augus un graudus, kas pienam var piešķirt nepatīkamu garšu.”

aizstāta ar šādu:

“Ir aizliegts izmantot skābbarību un plēves ietinumos sagatavotu lopbarību, kā arī krustziežu dzimtas augus.”

Tā kā konkretizējums “citi augi un graudi, kas pienam var piešķirt nepatīkamu garšu” nav pietiekami precīzs, lai to varētu viegli pārbaudīt, tas ir svītrots.

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

—   ĢMO aizlieguma ieviešana

Pievienota šāda daļa:

“Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Ģenētiski modificētu kultūru ieviešana ir aizliegta visās tādas saimniecības platībās, kura iegūst pienu pārstrādei ar ACVN “Banon” apzīmētā sierā. Aizliegums attiecas uz visu sugu augiem, kas varētu nonākt lauku saimniecības dzīvnieku barībā, un uz jebkuru tādas sugas augu kultūru, kas varētu tos kontaminēt.”

Šis noteikums ļauj saglabāt gan tradicionālo barības veidu, gan tradicionālās dzīvnieku ēdināšanas metodes.

Šis noteikums pievienots arī vienotā dokumenta tekstam.

—   Barības izcelsme

Vienotā dokumenta tekstam pievienota šāda daļa: “Attiecībā uz barības izcelsmi – ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoru dēļ koncentrātu ražošana ir sarežģīta un lopbarības ražošana ir ierobežota. Tā kā koncentrātu izcelsme nav norādīta, tie var būt iegūti ārpus ģeogrāfiskā apgabala. Pamatbarību iegūst galvenokārt ģeogrāfiskajā apgabalā, taču kazām drīkst izēdināt sienu, kas iegūts ārpus apgabala. Barības koncentrātu daudzuma ierobežošana un ārpus ģeogrāfiskā apgabala iegūta siena daudzuma ierobežošana nozīmē to, ka apgabalā iegūtās barības daudzums ir pārsvarā. Faktiski barības līdzekļu daudzumi, ko drīkst iegūt ārpus ģeogrāfiskā apgabala un ko gadā dod katrai kazai, ir šādi:

| — | 250 kg rupjās lopbarības izejvielas un kaltētas lucernas jeb aptuveni 213 kg sausnas (190 kg lopbarības, kurā vidēji ir 84 % sausnas, atbilst 160 kg sausnas, bet 60 kg kaltētas lucernas, kurā vidēji ir 89 % sausnas, atbilst 53 kg sausnas), |
| --- | --- |

—

250 kg rupjās lopbarības izejvielas un kaltētas lucernas jeb aptuveni 213 kg sausnas (190 kg lopbarības, kurā vidēji ir 84 % sausnas, atbilst 160 kg sausnas, bet 60 kg kaltētas lucernas, kurā vidēji ir 89 % sausnas, atbilst 53 kg sausnas),

| — | 250 kg barības koncentrātu sausnas (atbilst 270 kg barības izejvielas); norādītie daudzumi veido katrai kazai gadā izēdināmo ārpus ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības līdzekļu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

250 kg barības koncentrātu sausnas (atbilst 270 kg barības izejvielas); norādītie daudzumi veido katrai kazai gadā izēdināmo ārpus ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības līdzekļu īpatsvaru.

Ievērojot to, ka katra kaza vidēji gadā spēj apēst 1 100 kg barības, ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības īpatsvars tajā tātad ir 58 % (pēc sausnas).”

Šis papildinājums vienotajā dokumentā ļauj sniegt pierādījumu tam, ka kazu barība pārsvarā nāk no ģeogrāfiskā apgabala. Minētie barības līdzekļi pilnībā no noteiktā apgabala iegūti tikt nevar punktā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” aprakstīto dabas faktoru dēļ.

—   Himozīna pievienošanas temperatūra un termiņš

Teksta daļa:

“Nekāda mehāniska vai ķīmiska apstrāde nav atļauta, izņemot filtrēšanu, kas veicama, lai barību attīrītu no lielākajām mehānisko piemaisījumu daļiņām, un – uzglabāšanas vajadzībām – atdzesēšanu līdz temperatūrai virs nulles, kā arī – pirms piena sarecināšanas ar himozīna fermentu – tā atsildīšanu, nepārsniedzot 35 °C.”

aizstāta ar šādu:

“Nekāda mehāniska vai ķīmiska apstrāde nav atļauta, izņemot filtrēšanu, kas veicama, lai barību attīrītu no lielākajām mehānisko piemaisījumu daļiņām, un – uzglabāšanas vajadzībām – atdzesēšanu līdz temperatūrai virs nulles, kā arī – pirms piena sarecināšanas ar himozīna fermentu – tā atsildīšanu.”

Tā kā specifikācijā, kas reģistrēta saskaņā ar 2013. gada 28. novembra Regulu (ES) Nr. 1211/2013, himozīna pievienošanas temperatūras diapazons ir stingri noteikts (no 29 °C līdz 35 °C), un tā kā izmantotais piens ir svaigs kazas piens, blakusjēdziens – atsildīšanas temperatūra – ir svītrots, jo tas ir nevajadzīgs: runa ir par piena atsildīšanu, kas paredzēta posmam, kurā veic sarecināšanu ar himozīnu (temperatūrā, kas jau ir noteikta).

Noteikums:

“Ražojot sieru pienotavā, himozīnu pievieno ne vēlāk kā 4 stundas pēc pēdējā slaukuma savākšanas.”

aizstāts ar šādu:

“Ražojot sieru pienotavā, himozīnu pievieno ne vēlāk kā 18 stundas pēc piena nogādāšanas siernīcā un pirms plkst. 12.00 nākamajā dienā pēc pēdējā slaukuma savākšanas.”

Grozīts termiņš, kādā pienu sarecina ar himozīnu, ražojot sieru pienotavā, lai uzņēmumi varētu pārorganizēties un pielāgoties piena savākšanas ilgumam un mazākam piena daudzumam, ko izmanto katrā sarecināšanas reizē. Tam ir savs pamats, jo patlaban piena savākšanas shēmā paredzēta nakts slaukuma piena savākšana. Pēdējo slaukumu savāc ap plkst. 2.30, bet plkst. 6.30 tas siera vannā (1 000 litru tilpumā) jau ir pilnīgi sarecināts ar himozīnu. Tomēr, ņemot vērā attiecīgo piensaimniecību skaita samazināšanos un nelielos piena daudzumus, ir vēlams ierobežot nakts darba apjomu un piena sarecināšanu ar himozīnu atļaut veikt, sākot no plkst. 8 no rīta un pa nelieliem daudzumiem (80 l tilpības siera vannās), un tāpēc šī darbība var ieilgt līdz plkst. 12 dienā.

—   Posms siera recekļa iepildīšanai veidnēs

Teksta daļa:

“Siera recekļa iepildīšana veidnēs notiek uzreiz pēc sūkalu notecināšanas. Siera rituļus veido, siera recekli ar rokām ievietojot caurumotās siera veidnēs. Ir atļauts izmantot siera sadales rāmi un multiveidnes. Jebkāda veida mehanizēta iepildīšana veidnēs ir aizliegta.”

aizstāta ar šādu:

“Siera recekļa iepildīšana veidnēs notiek uzreiz pēc sūkalu notecināšanas. Siera rituļus veido, siera recekli ar rokām ievietojot caurumotās siera veidnēs. Siera recekļa pildīšanā veidnēs sadales rāmi un multiveidnes atļauts izmantot kopā ar mehanizētām palīgierīcēm (siera vannu pacēlājs, konveijers). Pildīt siera veidnes pilnīgi mehanizēti nav atļauts nekādā veidā; recekļa sadale pa multiveidnēm obligāti jāveic ar rokām.”

Lai uzņēmēji varētu pielāgoties jaunajiem tehniskajiem paņēmieniem, ir norādīts, ka mehanizētu palīgierīču izmantošana ir atļauta siera formas veidošanas posmā (siera vannu pacēlājs, konveijers), taču recekļa sadale pa veidnēm obligāti jāveic ar rokām: pildīt siera veidnes pilnīgi mehanizēti nav atļauts nekādā veidā.

—   Sūkalu notecināšana un siera izņemšana no veidnēm

Teksta daļa:

“Notecināšanu veic vismaz 20 °C temperatūrā. Sieru izņem no veidnes, kad pagājušas 24 līdz 48 stundas pēc recekļa ievietošanas veidnēs.”

aizstāta ar šādu:

“Notecināšanu veic vismaz 20 °C temperatūrā, un tās norisei jābūt ne ilgākai par 18 līdz 48 stundām pēc piena recekļa ievietošanas veidnēs. Sieru no veidnes izņem tikai šā posma beigās. Pēc tam siera rituļus žāvē/susina 13 °C temperatūrā vismaz 24 stundas.”

Lai teksts būtu saskaņā ar izmantojamo zinātību, tas papildināts ar norādi par attiecīgo ilgumu katram posmam (no 18 līdz 48 stundām notecināšanai, vismaz 24 stundas žāvēšanai/susināšanai) un susināšanas temperatūru (vismaz 13 °C), tādējādi nodrošinot, ka operatoru lietotā prakse ir reglamentēta.

—   Iesālīšanās ilgums

Siera iesālīšanās ilgums ir svītrots, lai operatori vienāda rezultāta iegūšanai varētu to pielāgot atkarībā no izmantotā sālījuma koncentrācijas.

—   Nogatavināšanas posms

Teksta daļa:

“Nogatavināšana, kas ilgst vismaz 15 dienas pēc sarecināšanas, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā un noris divos posmos:

| — | pirms siera rituļa (tome) ietīšanas to pēc sarecināšanas ar himozīnu 5–10 dienas nogatavina vismaz 8 °C augstā temperatūrā. Šā posma beigās siera ritulim jābūt viendabīgi klātam ar labi izveidojušos virsas mikrofloru, tam jābūt ar plānu krēmkrāsas mizu un elastīgi mīkstu masas viduci. |
| --- | --- |

—

pirms siera rituļa (tome) ietīšanas to pēc sarecināšanas ar himozīnu 5–10 dienas nogatavina vismaz 8 °C augstā temperatūrā. Šā posma beigās siera ritulim jābūt viendabīgi klātam ar labi izveidojušos virsas mikrofloru, tam jābūt ar plānu krēmkrāsas mizu un elastīgi mīkstu masas viduci.

tome

| — | Pēc tam sieru, ietītu lapās, vismaz 10 dienas nogatavina temperatūrā no 8 °C līdz 14 °C. Mitruma saturam jābūt augstākam par 80 %.” |
| --- | --- |

—

Pēc tam sieru, ietītu lapās, vismaz 10 dienas nogatavina temperatūrā no 8 °C līdz 14 °C. Mitruma saturam jābūt augstākam par 80 %.”

aizstāta ar šādu:

“Nogatavināšana, kas ilgst vismaz 15 dienas pēc sarecināšanas, noris divos posmos:

| — | Pēc siera sarecināšanas ar himozīnu ietīšanai sagatavoto rituli (tome) 5–10 dienas nogatavina vismaz 8 °C augstā temperatūrā. Šā posma beigās siera ritulim jābūt viendabīgi klātam ar labi izveidojušos virsas mikrofloru. |
| --- | --- |

—

Pēc siera sarecināšanas ar himozīnu ietīšanai sagatavoto rituli (tome) 5–10 dienas nogatavina vismaz 8 °C augstā temperatūrā. Šā posma beigās siera ritulim jābūt viendabīgi klātam ar labi izveidojušos virsas mikrofloru.

tome

| — | Pēc rituļa ietīšanas lapās sieru vismaz 10 dienas nogatavina temperatūrā no 8 °C līdz 14 °C. Šā posma beigās siera ritulim ir plāna krēmdzeltena vai zeltainbrūna miza. Mitruma saturam jābūt augstākam par 80 %.” |
| --- | --- |

—

Pēc rituļa ietīšanas lapās sieru vismaz 10 dienas nogatavina temperatūrā no 8 °C līdz 14 °C. Šā posma beigās siera ritulim ir plāna krēmdzeltena vai zeltainbrūna miza. Mitruma saturam jābūt augstākam par 80 %.”

Svītrota atsauce uz ģeogrāfisko apgabalu, jo šajā specifikācijas daļā tā nav vajadzīga. Siera rituļa mizas apraksta vieta ir mainīta, un tas ievietots pēc nogatavināšanas posma parametru apraksta, un tā redakcija saskaņota ar tekstu punktā par produkta aprakstu. Siera masas apraksts ir svītrots, jo tās īpašību noskaidrošanai vajadzīga siera sagriešana, tāpēc šajā posmā pārbaudīt siera masu nevar.

Teksta daļa:

“Siera rituļus pirms ietīšanas lapās var iemērkt vīna degvīnā vai vīnogu čagu degvīnā.”

aizstāta ar šādu:

“Siera rituļus pirms ietīšanas lapās var iemērkt vīna degvīnā vai vīnogu čagu degvīnā vai apsmidzināt ar vīna degvīnu vai vīnogu čagu degvīnu.”

Līdztekus iemērkšanai vīna degvīnā vai vīnogu čagu degvīnā pievienota iespēja apsmidzināt ar vīna degvīnu vai vīnogu čagu degvīnu, jo abas šīs metodes dod līdzīgus rezultātus.

5.6.   Saikne

Saikne

Punkts “Pierādījumi par saikni ar ģeogrāfisko vidi” pilnībā ir sniegts jaunā redakcijā, lai skaidrāk izceltu un aprakstītu saikni starp “Banon” un tā ražošanas ģeogrāfisko apgabalu, negrozot saiknes būtību un neko no tās elementiem nesvītrojot. Šajā aprakstā konkrēti uzsvērta saikne, kāda produktam ir ar Vidusjūras tipa ģeogrāfisko vidi, kas ir labvēlīga kazu audzēšanai un ganību praksei, un ar īpašo amatprasmi un nogatavināšanas māku, kas vajadzīga, lai sieru “Banon” varētu pagatavot.

Pirmajā daļā ir aprakstīta “ģeogrāfiskā apgabala specifika” un izklāstīti ģeogrāfiskā apgabala dabas faktori un cilvēkfaktori, uzsverot kazu audzēšanai un siera ražošanai specifisko zinātību.

Otrajā daļā ir aprakstīta “Produkta specifika”, vēršot uzmanību uz dažiem produkta aprakstā iekļautiem elementiem.

Visbeidzot, pēdējā daļā ir izskaidrota “Cēloniskā saikne”, proti, mijiedarbība, kādā šis produkts veidojies ar dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Saiknes apraksts, kas sniegts ar šo ACVN apzīmētā produkta specifikācijā, pilnībā iekļauts arī vienotā dokumenta 5. punktā.

5.7.   Marķējums

Marķējums

Punktā “Īpaši noteikumi marķēšanai” termins “nosaukums” attiecībā uz siera rituļiem ir svītrots, jo šis punkts un – plašākā nozīmē – šī specifikācija attiecas tikai uz siera rituļiem, kas apzīmēti ar cilmes vietas nosaukumu; tātad šis termins šeit ir nevajadzīgs.

Šis grozījums izdarīts arī vienotajā dokumentā.

5.8.   Citi grozījumi

Citi grozījumi

Punktā “Pieteikuma iesniedzēja grupa” ir grozīta arodapvienības kontaktinformācija.

Punktā “Atsauces attiecībā uz kontroles struktūrām” ir atjaunināts oficiālo struktūrvienību nosaukums un kontaktinformācija. Šajā punktā ir norādīta kompetento kontroles iestāžu kontaktinformācija franču valodā: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (Valsts institūts izcelsmes un kvalitātes jautājumos (INAO)) un Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcija (DGCCRF)). Piebilsts, ka sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejama INAO tīmekļvietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

Institut national de l’origine et de la qualité

INAO

INAO

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

DGCCRF

DGCCRF

INAO

Lai ņemtu vērā ieviestu grozījumu (atsildīšanas maksimālās temperatūras svītrošana), ir atjaunināta galveno pārbaudāmo punktu tabula un pievienots viens būtisks pārbaudāmais punkts saskaņā ar spēkā esošo specifikāciju – par piena veidu (svaigs pilnpiens, kas nav homogenizēts olbaltumvielu un tauku satura ziņā).

VIENOTS DOKUMENTS

“Banon”

“Banon”

ES Nr.: PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018.

ES Nr.: PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

“Banon”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Banon” ir mīkstas masas siers, kas ražots no svaiga kazas pilnpiena. To iegūst straujās sarecināšanas procesā (ar himozīnu saturošu recināšanas fermentu). Nogatavinātu sieru ietin (proti, pilnīgi nosedz ar lapām) dabīgā veidā nobrūnējušās kastaņu lapās, kas saistītas savā starpā ar dabisko rafiju, veidojot 6 līdz 12 “starus”.

Sieram “Banon” pēc vismaz 15 dienu nogatavināšanas, no kurām 10 dienas tas nogatavināts, ietīts lapās, ir viendabīga, krēmīga, patīkami tauka un elastīga masa. Tā miza zem lapu ietinuma ir krēmdzeltena vai zeltainbrūna. Sieram piemīt dzīvnieku izcelsmes produktam raksturīgas garšas un smaržas nianses, galvenokārt tādas, kas atgādina kazas un ko bieži vien pavada amonjaka savienojumiem un pamežam piemītošas nianses, turklāt ar viegli izteiktu rūgtenuma pēcgaršu. Pēc konsistences siers ir patīkami tauks un mutē kūstošs. Siera “Banon” rituļu diametrs kopā ar lapām ir 75–85 mm, bet to augstums ir 20–30 mm. “Banon” neto svars bez lapām un pēc nogatavināšanas ir 90–110 g.

Šāda pilnīgi izžuvuša siera 100 gramos ir vismaz 40 gramu sausnas un 40 gramu tauku.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Kazu pamatbarību iegūst galvenokārt ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido vienīgi tāda barība, ko kazas uzņem noganāmajās pļavās un/vai dabiskajās ganībās, sausā lopbarība no pākšaugiem un/vai zālaugiem un/vai no pareizi uzglabātiem savvaļā augošu sugu augiem.

Tiklīdz laikapstākļi un veģetācijas fāze to atļauj, kazām jāuzturas noganāmajās pļavās un/vai dabiskajās ganībās. Apgabala dabiskajās ganībās un pļavās kazām sistemātiski jāganās vismaz 210 dienas gadā.

Tās ganās:

| — | dabiskajās ganībās, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi, |
| --- | --- |

—

dabiskajās ganībās, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi,

| — | pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās, |
| --- | --- |

—

pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās,

| — | stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās. |
| --- | --- |

—

stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās.

Vismaz četrus mēnešus gadā rupjā lopbarība kazām jāsaņem galvenokārt ganībās.

Laikposmā, kad rupjā lopbarība jānodrošina galvenokārt ganībās, izēdināmā siena daudzums vienai ganāmpulkā esošai pieaugušai kazai nedrīkst pārsniegt 1,25 kg barības izejvielas dienā.

Izbarotā siena daudzums vienai ganāmpulka kazai gadā nepārsniedz 600 kg barības izejvielas.

Zaļbarību silē atļauts izēdināt tikai 30 nesecīgās dienās gadā.

Papildbarības izejvielas daudzums nepārsniedz 800 g vienai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai dienā, ierobežojot barības izejvielas apjomu vienai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai līdz 270 kg gadā.

Vismaz 60 % no gada papildbarības devas jābūt veidotiem no graudaugiem vai graudaugu blakusproduktiem. Kaltētas lucernas daudzums, ko katrai pieaugušai ganāmpulka kazai izēdina dienā, nepārsniedz 400 g barības izejvielas, bet gadā šādas barības izejvielas apjoms vienai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai ir ierobežots līdz 60 kg.

Tādas lopbarības un kaltētas lucernas daudzums, kas iegūta ārpus ražošanas ģeogrāfiskā apgabala, katrai pieaugušai ganāmpulkā esošai kazai nepārsniedz 250 kg barības izejvielas gadā.

Ir aizliegts izmantot skābbarību un plēves ietinumos sagatavotu lopbarību, kā arī krustziežu dzimtas augus.

Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Ģenētiski modificētu kultūru ieviešana ir aizliegta visās tādas saimniecības platībās, kura iegūst pienu pārstrādei ar ACVN “Banon” apzīmētā sierā. Aizliegums attiecas uz visu sugu augiem, kas varētu nonākt lauku saimniecības dzīvnieku barībā, un uz jebkuru tādas sugas augu kultūru, kas varētu tos kontaminēt.

Saimniecībā kazu ganāmpulkam faktiski atvēlēts tik daudz lopbarības platības, lai vidēji 8 kazu rīcībā būtu vismaz 1 ha dabīgo un/vai kultivēto pļavu, bet vidēji 2 kazu rīcībā – 1 ha dabisko ganību.

Attiecībā uz barības izcelsmi ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoru dēļ koncentrātu ražošana ir sarežģīta, un lopbarības ražošana ir ierobežota. Tā kā koncentrātu izcelsme nav norādīta, tie var būt iegūti ārpus ģeogrāfiskā apgabala. Pamatbarību iegūst galvenokārt ģeogrāfiskajā apgabalā, taču kazām drīkst izēdināt sienu, kas iegūts ārpus apgabala.

Barības koncentrātu daudzuma ierobežošana un tāda siena daudzuma ierobežošana, kurš iegūts ārpus ģeogrāfiskā apgabala, nozīmē to, ka apgabalā iegūtās barības daudzums ir pārsvarā.

Faktiski barības līdzekļu daudzumi, ko drīkst iegūt ārpus ģeogrāfiskā apgabala un ko gadā dod katrai kazai, ir šādi:

| — | 250 kg rupjās lopbarības izejvielas un kaltētas lucernas jeb aptuveni 213 kg sausnas (190 kg lopbarības, kurā vidēji ir 84 % sausnas, atbilst 160 kg sausnas, bet 60 kg kaltētas lucernas, kurā vidēji ir 89 % sausnas, atbilst 53 kg sausnas), |
| --- | --- |

—

250 kg rupjās lopbarības izejvielas un kaltētas lucernas jeb aptuveni 213 kg sausnas (190 kg lopbarības, kurā vidēji ir 84 % sausnas, atbilst 160 kg sausnas, bet 60 kg kaltētas lucernas, kurā vidēji ir 89 % sausnas, atbilst 53 kg sausnas),

| — | 250 kg barības koncentrātu sausnas (atbilst 270 kg barības izejvielas); norādītie daudzumi veido katrai kazai gadā izēdināmo ārpus ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības līdzekļu īpatsvaru. |
| --- | --- |

—

250 kg barības koncentrātu sausnas (atbilst 270 kg barības izejvielas); norādītie daudzumi veido katrai kazai gadā izēdināmo ārpus ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības līdzekļu īpatsvaru.

Ievērojot to, ka katra kaza vidēji gadā spēj apēst 1 100 kg barības, ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības īpatsvars tajā ir 58 % (pēc sausnas).

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanu, siera pagatavošanu un nogatavināšanu veic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Visus siera rituļus laiž tirdzniecībā ar individuālu etiķeti, uz kuras cilmes vietas nosaukums ir norādīts ar vismaz tāda paša lieluma burtiem, kāds ir jebkuriem citiem uz etiķetes atveidotajiem burtiem.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Banon” apzīmētā siera marķējumā obligāti jābūt Eiropas Savienības ACVN logotipam.

Nosaukumam “Banon” obligāti jābūt uz rēķiniem un tirdzniecības dokumentiem.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Alpes-de-Haute-Provence departamentā (04):

Alpes-de-Haute-Provence

pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst pilnībā: Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne;

Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne

pašvaldības, kuru teritorija apgabalā ietilpst daļēji: Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx

Attiecībā uz šīm pašvaldībām ģeogrāfiskā apgabala robežas norādītas plānos, kuri atrodas attiecīgo pašvaldību mērijās;

Hautes-Alpes departamentā (05):

Hautes-Alpes

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Val Buëch-Méouge (senās Châteauneuf-de-Chabre pašvaldības teritorija), Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Garde-Colombe, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux;

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Val Buëch-Méouge

Châteauneuf-de-Chabre

Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Garde-Colombe, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux

Drôme departamentā (26):

Drôme

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château;

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château

Vaucluse departamentā (84):

Vaucluse

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Banon” šūpulis meklējams Augšprovansā (Haute-Provence), Banonas (Banon) pašvaldības apkaimes teritorijā. Tas ir vidēji augstu un sausu kalnu apgabals; tā ainavu veido pakalni un plakankalnes ar Vidusjūras tipa klimatu.

Haute-Provence

Banon

Apgabalam raksturīga parādība ir ūdenstrūkums; pazemes ūdeņi atrodas lielā dziļumā, savukārt virszemes ūdens atkarīgs no retiem un neregulāriem nokrišņiem galvenokārt rudenī un pavasarī, bet vasarā nokrišņu ir ļoti maz.

Apgabalu, kur ražo sieru “Banon”, raksturo arī mazauglīgas, galvenokārt kaļķainas un ūdenscaurlaidīgas augsnes, kurās lieliski iesūcas lietus ūdens.

Tā ir vide, kurā skraju mežu platības, kas apaugušas ar Alepas priedēm, ozoliem, irbulenēm, miltenēm un aromātiskiem augiem, pamežu platības un izkliedēti krūmu puduri mijas ar Provansas vidēji augsto kalnieņu samērā bargajam klimatam (sauss, saulains, bieži vien ziemā diezgan auksts) piemērotiem kultūraugiem, un kurā daba ierīkojusi plašus apvidus, kas kazu ganāmpulkiem lieti noder noganīšanai.

Ar šā reģiona dabas vides apstākļiem var izskaidrot to, ka šā apgabala tautsaimniecības vispārējā struktūra ir labvēlīga ganību lopkopībai un mazražīgu kultūraugu audzēšanai.

No lopkopja viedokļa raugoties, ganību un lopbarības platības ir kazu barības ieguves pamats. Lopkopji ieviesuši īpašu ražošanas sistēmu, šos daudzveidīgos dabas resursus izmantojot kombinēti. Ganību platībā tiek apvienoti trīs resursu veidi: dabiskās ganības, meži un ar slāpekli bagāti pākšaugi. Vairums lopkopju patur savas kazas, kuras viņi atkarībā no barības daudzuma, kādu tās uzņem dabiskajās ganībās, un no gadalaika posma var papildus laist ganīties sējas esparsetes vai lucernas pļavās.

Provansa atrodas “himozīna recinātāja izmantošanas kultūras” teritorijā, un šādā ziņā tā ir skatāma kā pretstats Ziemaļfrancijai, kurā valda “pienskābes izmantošanas kultūra” (lēnā recināšana, kas ilgst aptuveni 24 stundas). “Šos nelielos, mīkstos, ar himozīnu sarecinātos siera ritulīšus (présurs)” jau XV gs. pasniedza karalim Renē (René) – atsauce uz himozīnu ir skaidra.

présurs

René

Sietainās siera veidnes, ko izmantoja Provansā, tradicionāli bija ar lieliem caurumiem, kas norāda, ka recekli ieguva, izmantojot himozīna recinātāju (ar pienskābes baktēriju izdalītajiem fermentiem iegūts receklis caur šādām sietainām veidnēm “iztecētu”).

Turklāt siera ietīšanai, kas raksturīga “Banon”, ir divi mērķi: tas ir gan siera uzglabāšanas, gan pagatavošanas paņēmiens. Tā ir svaigsiera pārstrāde, kurā ņemtas vērā rūpes gan par siera saglabāšanu, gan uzlabošanu.

Produkta apstrāde galvenokārt ir tā ievīstīšana kastaņas lapās, tā “ielocīšana” tajās. Šī formas izveide iezīmē sagatavotā tome pāreju uz ievīstīto “Banon”. Šīs lapas pasargā no gaisa iedarbības, un tām ir arī papildu nozīme – tās veicina siera aromātisko īpašību attīstību.

tome

Lai gan ar sieru ir asociējami daudzi augi (vīnogulāji, kastaņas, platānas, riekstkoks u. c.), vispiemērotākās ir tieši kastaņas lapas to izturīgās struktūras un miecvielu kvalitātes dēļ.

Siera “Banon” pirmsākumi meklējami XIX gs. beigās. Šajā zemē, kuras agronomiskais potenciāls ir zems, zemnieki meklē veidu, kā no apkārtnes nabadzīgajiem resursiem gūt vislielāko labumu: dažos auglīgākajos zemesgabalos tiek praktizēta jaukta augkopība pašapgādei, taču mežainēs un landos, kas izveidojušies lielākoties savvaļas platībās, iegūst koksni, gūst medījumu, lasa sēnes, ogas, trifeles vai ievāc lavandu. Katras ģimenes rīcībā līdztekus cūkām un nelielai piemājas putnu saimei ir arī neliels piemājas aitu un dažu kazu ganāmpulks; šie dzīvnieki ir tādi, ka viens otru papildina gan zemesplatību izmantojuma (jo, turot šos dzīvniekus, apkārtnes meži un pameži tiek izmantoti vislietderīgāk), gan saimnieciskās funkcionalitātes ziņā. Jērus audzē gaļai, kazas kā jau “nabagu govis” tiek audzētas piena iegūšanai. Piens svaigā veidā ir pārtika ģimenei, bet to arī pārstrādā sierā, kas ir vienīgais veids, kā saglabāt tā uzturvērtību.

Lai gan siers domāts pašas ģimenes patēriņam, tā komerciālo vērtību rada produkcijas pārpalikums pēc tam, kad ģimene savas patēriņa vajadzības ir apmierinājusi. Šis produkcijas pārpalikums tiek vests pārdošanai uz vietējiem tirgiem.

Tieši šajos tirgos Banona – kantona administratīvais un Līras (Lure) un Albionas (Albion) zemes ģeogrāfiskais centrs, svarīgu satiksmes ceļu sadure un gadatirgu un tirgu norises vieta – tika uzskatīta par vissvarīgāko šo gadatirgu vai siera tirgu vietu.

Lure

Albion

Lapās ievīstītais kazas siers (tome), kas saistīts ar Banonas vārdu, pirmoreiz minēts 1886. gadā Marius MORARD darbā “Cuisinière provençale”.

tome

Marius MORARD

Pēckara periodu raksturo pakāpeniska tehniskā progresa ieviešana siera ražošanā. Kazu ganāmpulki tika specializēti, un siera gatavošana pārvarēja mājražošanas robežas: ja iepriekš sieru ražoja galvenokārt ģimenes uzturam un tā pārdošana bija papildu nodarbe, iestājās posms, kad galvenais ir sieru pārdot (pārpalikums ģimenes uzturēšanai).

Saskaņā ar J. M. MARIOTTINI pētījumu À la Recherche d’un fromage: le “Banon” éléments d’histoire et d’ethnologie, siers “Banon” vienmēr ir ražots, pievienojot himozīnu saturošu recināšanas fermentu, un joprojām ir viens no retajiem sieriem, kurus gatavo pēc šādas metodes.

J. M. MARIOTTINI

À la Recherche d’un fromage: le “Banon” éléments d’histoire et d’ethnologie

“Banon” ir mīkstas masas siers, kas ražots no svaiga kazas pilnpiena. To iegūst straujās sarecināšanas procesā (ar himozīna fermentu sarecināts receklis jeb “mīkstais receklis”). Nogatavināto sieru ietin (proti, pilnīgi nosedz ar lapām) dabīgā veidā nobrūnējušās kastaņu lapās, kas saistītas savā starpā ar dabisko rafiju, veidojot 6 līdz 12 “starus”.

“Banon” raksturo šādas iezīmes:

| — | Tā miza zem lapu ietinuma ir krēmdzeltena vai zeltainbrūna, |
| --- | --- |

—

Tā miza zem lapu ietinuma ir krēmdzeltena vai zeltainbrūna,

| — | tā masa pēc konsistences ir patīkami tauka un mutē kūstoša, |
| --- | --- |

—

tā masa pēc konsistences ir patīkami tauka un mutē kūstoša,

| — | tam piemīt dzīvnieku izcelsmes produktam raksturīgas garšas un smaržas nianses, galvenokārt tādas, kas atgādina kazas un ko bieži vien pavada amonjaka savienojumiem un pamežam piemītošas nianses, turklāt ar viegli izteiktu rūgtenuma pēcgaršu. |
| --- | --- |

—

tam piemīt dzīvnieku izcelsmes produktam raksturīgas garšas un smaržas nianses, galvenokārt tādas, kas atgādina kazas un ko bieži vien pavada amonjaka savienojumiem un pamežam piemītošas nianses, turklāt ar viegli izteiktu rūgtenuma pēcgaršu.

Šā siera ražošanas ģeogrāfisko apgabalu ietekmē Vidusjūra; augsne šajā apgabalā ir mazauglīga, tā veidota galvenokārt no kaļķakmens, kas atrodas tuvu augsnes virskārtai un neaiztur ūdeni. Šie faktori ir par pamatu tam, ka attīstās krūmāju veģetācija, ko veido irbulenes, vilkābeles, dzeloņplūmes, klinšrozes, kadiķi, lavanda, kalnumētras, timiāns u. c. un kas mijas ar kastaņu audzēm. Tā ir kazu audzēšanai un ganīšanai īpaši piemērota vide.

Mīkstā recekļa izmantošanu nosaka vietējie klimatiskie apstākļi (augsta temperatūra un sausums). Šajā reģionā nav iespējams bez īpašiem tehniskiem līdzekļiem atdzesēt pienu un pēc tam to uzglabāt zemā temperatūrā – tā, lai pienskābes baktērijas darbotos, nesaskābinot pienu. Tāpēc piena recēšana, proti, tā koagulācija himozīna fermenta ietekmē, ir jāaktivizē.

Rituļu (tomes) ievīstīšana lapās ļāva šādu sieru lietot pārtikā visu gadu, bet jo īpaši “tukšajā” ziemas laikā, kad kazas cietstāvēšanas dēļ pienu nedod.

tomes

Siers “Banon” ir visu šo faktoru (nabadzīga, kazu ekstensīvu audzēšanu sekmējoša vide, ko lietderīgi izmanto cilvēks, silts un sauss klimats, kas dabīgā veidā nosaka siera recināšanas paņēmienu un apstrādi (ietīšana lapās)) apvienojuma rezultāts, kas nodrošina apstākļus šā siera ilgai uzglabāšanai.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ab11b39-00cf-48f7-a2b3-ac5e71b90836

---

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2019. gada 14. maijs)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu “Beurre d’Isigny” (ACVN)

(2019/C 177/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 53. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Beurre d’Isigny” (ACVN). |
| --- | --- |

(1)

Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Beurre d’Isigny” (ACVN).

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Beurre d’Isigny” (ACVN), |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Beurre d’Isigny” (ACVN),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Beurre d’Isigny” (ACVN) ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu šā lēmuma publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto grozījumu.

Briselē, 2019. gada 14. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Beurre d’Isigny”

ES Nr.: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys |
| --- |
| 2, rue du docteur Boutrois |
| 14230 Isigny-sur-Mer |
| FRANCE |
| Tālr. +33 231513310 |
| Fakss +33 231923397 |
| E-pasts: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com |

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys

2, rue du docteur Boutrois

14230 Isigny-sur-Mer

FRANCE

Tālr. +33 231513310

Fakss +33 231923397

E-pasts: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Sastāvs: grupu veido piensaimnieki un sviesta ražotāji. Tāpēc tai ir likumīgas tiesības ierosināt grozījumu pieteikumu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne |
| — | ☒ | Marķēšana |
| — | ☒ | Citi [dalībvalsts kompetentās iestādes un pieteikuma iesniedzēju grupas kontaktinformācija, kontroles iestādes kontaktinformācija, valsts prasības] |

—

☐

Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☒

Saikne

—

☒

Marķēšana

—

☒

Citi [dalībvalsts kompetentās iestādes un pieteikuma iesniedzēju grupas kontaktinformācija, kontroles iestādes kontaktinformācija, valsts prasības]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts |

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts

5.   Grozījums(-i)

5.1.   
  Punkts “Produkta apraksts”

Attiecībā uz specifikāciju, kas 1996. gadā reģistrēta par diviem produktiem – “Beurre d’Isigny” un “Crème d’Isigny” –, nodaļa, kurā aprakstītas produkta īpašības, ir sagatavota jaunā redakcijā, galveno uzmanību vēršot vienīgi uz “Beurre d’Isigny”.

Turklāt, lai ņemtu vērā atšķirības, kādas slaucamo govju ēdināšanā vērojamas atkarībā no sezonas un kuras ietekmē sviesta krāsu, produkta krāsa var mainīties noteiktā diapazonā, un līdz ar to tās apraksts ir plašāks. Krāsa, kas agrāk bija “gundegu dzeltena”, ir aprakstīta šādi: “diapazonā no ziloņkaula toņa līdz gundegu dzeltenam tonim”. Produkta konsistences apraksts ir papildināts ar vārdiem “labi piemērots ziešanai”. Lai produktu labāk raksturotu, termins “smaržīgs”, kam praktiski nav aprakstošas nozīmes, ir svītrots. Turpretī aromāts aprakstīts šādi: “svaiga krējuma un lazdu riekstu aromāta nianses”. Turklāt norādīts, ka sviests “var būt ar veidotu konsistenci, lai pielāgotu to konditorejas vajadzībām, kurā izmanto kārtaino mīklu, – ņemot vērā visus iespējamos produkta izmantošanas veidus”. Šajā nodaļā precizēts arī, ka sviests “var būt sālīts” – tas norādīts tikai pašreiz spēkā esošās specifikācijas daļā “Ražošanas metode”. Visbeidzot, teksts papildināts ar informāciju par dažādu kategoriju sviesta tauku saturu: nesālītajam sviestam vismaz 82 %, bet sālītajam sviestam vismaz 80 %.

Tādējādi pašreizējās specifikācijas redakcija: “Šiem abiem piena produktiem ir oriģinālas īpašības. Tie ir dabiskā “gundegu” dzeltenā krāsā. Šie produkti ir smaržīgi, un pēc konsistences tie ir krēmīgi.”

aizstāta ar šādu:

““Beurre d’Isigny” ir dabiska krāsa diapazonā no ziloņkaula toņa līdz dabiskam “gundegu” dzeltenam tonim. Tā krēmīgā konsistence dara to par viegli ziežamu sviestu. Tā izdalītajam aromātam piemīt pārsvarā svaiga krējuma un lazdu riekstu nianses. Šis sviests var būt ar veidotu konsistenci, lai pielāgotu to konditorejas vajadzībām, kurā izmanto kārtaino mīklu, un tas var būt sālīts.

Nesālīta sviesta tauku saturs pārsniedz 82 %, bet sālīta sviesta tauku saturs pārsniedz 80 %.”

Šī daļa ir pievienota arī vienotā dokumenta 3.2. punktam, aizstājot kopsavilkumā minēto teikumu, kur produkta aprakstā norādīts, ka “Sviests ir dabiskā “gundegu” dzeltenā krāsā, kam par iemeslu ir ļoti bagātīgs karotinoīdu saturs tajā.”

Turklāt produkta specifikācijas un vienotā dokumenta nodaļā par cēlonisko saikni ir iekļauta atsauce uz “ļoti bagātīgu karotinoīdu saturu”, jo punktā, kas attiecas uz produkta aprakstu, skaitliskā vērtība, ar ko izsaka sasniedzamo karotinoīdu saturu sviestā, nav norādīta.

5.2.   
  Punkts “Ģeogrāfiskais apgabals”

Punkts “Ģeogrāfiskais apgabals”

Specifikācijas nodaļā “Ģeogrāfiskā apgabala definīcija” norādīti visi posmi, kas tiek veikti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ir atjaunināti arī to dažādo pašvaldību nosaukumi, kuru teritorija pieder pie šā apgabala.

Šie grozījumi precizē dažādos posmus un atjaunina pašvaldību sarakstu, taču negroza ģeogrāfiskā apgabala robežas.

Produktu drīkst fasēt vienīgi noteiktajā apgabalā. Tādēļ šī darbība ir jāveic drīzi pēc ražošanas procesa beigām, lai nepieļautu ne produkta bojāšanos tauku oksidācijas dēļ, kāda bieži vien notiek pārāk ilgas transportēšanas laikā, ne arī krāpšanu (sviesta sajaukšanu). Turklāt ir noteikts, ka sasaldēšana/ļoti strauja sasaldēšana, ja tāda veicama, notiek ar šo nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Šo prasību pamato ar vajadzību nodrošināt labāku izsekojamību, un tā garantē ģeogrāfiskajā apgabalā veicamo posmu secīgumu bez pārrāvumiem.

5.3.   
  Punkts “Izcelsmes apliecinājums”

Punkts “Izcelsmes apliecinājums”

Ņemot vērā valsts tiesību aktu un noteikumu attīstību, specifikācijas nodaļa “Pierādījumi par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā” ir konsolidēta, un tajā apkopotas obligātās paziņošanas prasības un reģistru kārtošana attiecībā uz produkta izsekojamību un ražošanas apstākļu pārraudzību.

Tādēļ ir pievienotas šādas daļas attiecībā uz:

| — | operatoru identifikācijas deklarāciju un dažādiem citiem paziņošanas pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz ražošanas pagaidu pārtraukšanu (“iepriekšēja deklarācija par nodomu neražot” un “iepriekšēja deklarācija par ražošanas atsākšanu”), |
| --- | --- |

—

operatoru identifikācijas deklarāciju un dažādiem citiem paziņošanas pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz ražošanas pagaidu pārtraukšanu (“iepriekšēja deklarācija par nodomu neražot” un “iepriekšēja deklarācija par ražošanas atsākšanu”),

| — | “reģistru kārtošanu”, precizējot lopkopju pienākumus un norādot valsts līmenī spēkā esošos noteikumus sviesta ražotājiem, |
| --- | --- |

—

“reģistru kārtošanu”, precizējot lopkopju pienākumus un norādot valsts līmenī spēkā esošos noteikumus sviesta ražotājiem,

| — | kontroles procedūrām, kas jau ir paredzētas spēkā esošajos valsts noteikumos: “Visu šo procedūru papildina ar analīzēm un organoleptiskiem testiem, kas veikti bez iepriekšēja brīdinājuma un ņemot paraugus no pārdošanai fasētiem produktiem.” |
| --- | --- |

—

kontroles procedūrām, kas jau ir paredzētas spēkā esošajos valsts noteikumos: “Visu šo procedūru papildina ar analīzēm un organoleptiskiem testiem, kas veikti bez iepriekšēja brīdinājuma un ņemot paraugus no pārdošanai fasētiem produktiem.”

5.4.   
  Punkts “Ražošanas metode”

Punkts “Ražošanas metode”

Specifikācijā ir izstrādāti daudzi ražošanas metodes punkti, lai labāk aprakstītu apstākļus piena ražošanai un tā pārstrādei sviestā “Beurre d’Isigny”. Šie elementi palīdz stiprināt saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

Lai dokumentētu tradicionālo praksi, ir ieviesti noteikumi par slaucamo govju ganāmpulka turēšanu (šķirne, barība u. c.).

Ganāmpulka turēšana

Ganāmpulka turēšana

Slaucamo govju ganāmpulks ir definēts šādi:

“Šīs specifikācijas izpratnē ganāmpulks ir visu saimniecībā esošo piena ieguvei izmantojamo liellopu ganāmpulks, ko veido laktācijas periodā esošās govis un cietstāvošās govis.”

Šā specifikācijas noteikuma mērķis ir skaidri norādīt, uz kuriem dzīvniekiem tas attiecas, izmantojot vārdus “slaucamo govju ganāmpulks” un “slaucamās govis”, kā arī nodrošināt kontroles sistēmu un nepieļaut pārpratumu rašanos.

Lai stiprinātu saikni starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu, zālaugu patērēšanu barībā (noganīšana, siens utt.) saistībā ar pļavu un ganību lopkopības praksi, kāda pastāv ģeogrāfiskajā apgabalā, reglamentē šādi noteikumi:

| — | “Ganāmpulks jātur ganībās vismaz septiņus mēnešus.” |
| --- | --- |

—

“Ganāmpulks jātur ganībās vismaz septiņus mēnešus.”

| — | “Katras saimniecības galvenajā lopbarības platībā zālāju īpatsvaram jābūt vismaz 50 %. Laktācijas periodā katrai govij ir vismaz 35 āru (dabisko, pagaidu vai viengadīgo) pļavu, kuras noganāmas vismaz 20 āru platībā vai – ja izēdina arī zālaugu papildbarību – vismaz 10 āru platībā.” |
| --- | --- |

—

“Katras saimniecības galvenajā lopbarības platībā zālāju īpatsvaram jābūt vismaz 50 %. Laktācijas periodā katrai govij ir vismaz 35 āru (dabisko, pagaidu vai viengadīgo) pļavu, kuras noganāmas vismaz 20 āru platībā vai – ja izēdina arī zālaugu papildbarību – vismaz 10 āru platībā.”

Šķirne

Šķirne

Lai nodrošinātu, ka “Beurre d’Isigny” ražošanai Normandijas šķirnes govju piens tiek izmantots ievērojamā apjomā, jo šī šķirne ir viens no faktoriem, kas veido saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu, sniegta piebilde, ka:

“Sviesta ražotājam produkta “Beurre d’Isigny” pagatavošanai paredzētais katra savākuma piens iegūts no tādiem ganāmpulkiem, kurus kopumā vismaz 30 % apmērā veido Normandijas piena šķirnes govis.”

Lai definētu savākuma jēdzienu un precizētu savākšanas kontroli, tiek arī norādīts, ka:

“Savākums ir viss savāktais piens, ko ražotājs saņem un izmanto 48 stundu laikā.”

Šie precizējumi sniegti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Ganāmpulka ēdināšana

Ganāmpulka ēdināšana

Lai izceltu saikni starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu, norādot, ka slaucamajām govīm izēdināmās barības izcelsme pārsvarā ir ģeogrāfiskajā apgabalā, teksts papildināts ar informāciju par to, ka 80 % no ganāmpulka pamatbarības devas ir iegūti noteiktajā apgabalā un ka ganību periodā svaigas vai konservētas zāles vidējam īpatsvaram šādā devā jābūt vismaz 40 %, bet gada pārējā laikā – ik dienu vismaz 20 %. Turklāt, lai labāk definētu izmantoto barības līdzekļu veidu, ir noteikts atļautās lopbarības saraksts. Tāpēc produkta specifikācijas teksts papildināts ar šādiem noteikumiem:

“Ganāmpulka pamatbarības deva, izsakot to sausnā, 80 % apmērā iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido šāda svaiga vai konservēta lopbarība: zāle, kukurūza, graudaugi vai proteīnaugi (veseli augi), salmi, lucerna, kā arī lopbarības bietes, sakņu dārzeņi un dehidrēts biešu mīkstums.”

“Ganību periodā, kura minimālais ilgums ir septiņi mēneši, vismaz 40 % sausnā izteiktas lopbarības devas vidēji veido svaiga vai konservēta zāle. Gada pārējā laikā tās proporcija, izteikta sausnā, ikdienas lopbarības devā nedrīkst būt mazāka par 20 %.”

Šie noteikumi par ganāmpulka ēdināšanu ir norādīti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Slaucamajām govīm sausnā izteiktas papildbarības daudzums katrai ganāmpulka vienībai kalendārajā gadā nedrīkst pārsniegt 1 800 kg. Mērķis ir nepieļaut, ka šādu barības līdzekļu nozīme dzīvnieku ēdināšanā ievērojami pieaug, un tādējādi veicināt ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes pamatbarības nozīmi.

Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Sausnā izteiktas papildbarības apjoms, ko katrai ganāmpulka govij izēdina kalendārā gada laikā, nedrīkst pārsniegt 1 800 kg.”

Šis noteikums pievienots arī vienotā dokumenta 3.3. punktam.

Ņemot vērā to, ka vairākiem produktiem un izejvielām ir negatīva ietekme uz piena organoleptiskajām īpašībām, produkta specifikācijā norādīts, ka laktācijas periodā esošām govīm tos izēdināt aizliegts. Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Pamatbarībā un papildbarībā ir aizliegts izēdināt: kāpostus, rāceņus, ripsi un rapša zaļmasu.

Saskaņā ar klasifikāciju, kas attiecībā uz dzīvnieku barību pieņemta Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma C daļā, papildbarībā aizliegtas ir šādas izejvielas:

| — | neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri (pieder pie 2.20.1. grupas produktiem), |
| --- | --- |

—

neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri (pieder pie 2.20.1. grupas produktiem),

| — | piena produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 8. grupas), |
| --- | --- |

—

piena produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 8. grupas),

| — | sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 9. grupas), |
| --- | --- |

—

sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 9. grupas),

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti (pieder pie 10. grupas), izņemot mencu aknu eļļu, |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti (pieder pie 10. grupas), izņemot mencu aknu eļļu,

| — | dažādi komponenti (pieder pie 13. grupas), izņemot glikozes melasi. |
| --- | --- |

—

dažādi komponenti (pieder pie 13. grupas), izņemot glikozes melasi.

Visbeidzot, ir aizliegta urīnviela un tās derivāti kā uzturfizioloģiskās piedevas, kas noteiktas 1. pielikumā Regulai (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām.”

Šie dažādie elementi sniegti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Lai labāk aprakstītu pašreizējo praksi, tekstam pievienotas divas nodaļas, kurās uzskaitīti dažādi sviesta ražošanas posmi: “Piena savākšana un saņemšana” un “Pagatavošana un fasēšana”.

Piena savākšana un saņemšana

Piena savākšana un saņemšana

Lai nebūtu problēmu saistībā ar izejvielas bojāšanos saimniecībā, “Beurre d’Isigny” ražošanai izmantojamā piena uzglabāšanas laiks ir reglamentēts.

Turklāt, lai nodrošinātu labāku izsekojamību, ir precizēts, ka piena pārkraušana starp saimniecībām un sviestnīcu ir aizliegta.

Visbeidzot, lai nodrošinātu, ka izejviela nebojājas, teksts papildināts ar norādi par svaigpiena skābuma pakāpi.

Šie dažādie elementi ir iekļauti šādā noteikumā:

“Savākšanu veic ik reizi, kad pagājušas ne vairāk kā 48 stundas pēc visagrākā slaukuma. Saimniecībās savāktais piens tiek izņemts uz vietas krejotavā bez pārkraušanas. Svaigpienu saņemot, tā skābuma pakāpei jāatbilst 14–16 Dornika (Dornic) skābumgrādiem, t. i., tā pH ir jābūt 6,6–6,85.”

Šis noteikums pilnībā iekļauts arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Pagatavošana un iepakošana

Pagatavošana un iepakošana

Krejošana un pasterizēšana

Krejošana un pasterizēšana

Tekstam pievienota nodaļa par krejošanu un pasterizēšanu. Tajā noteikts, ka “pirms nokrejošanas pienu drīkst turēt ne ilgāk par 48 stundām pēc tā saņemšanas” – tas vajadzīgs, lai saglabātu izejvielas kvalitāti.

Teksts papildināts ar šādiem diviem gatavā produkta iegūšanai vajadzīgiem pasterizēšanas posmiem:

“Savāktā pilnpiena pirmais apstrādes posms pirms nokrejošanas var būt tā iepriekšēja pasterizēšana 74 °C temperatūrā. Pēc piena nokrejošanas iegūto krējumu 30–180 sekundes pasterizē 86–95 °C temperatūrā.”

Šis noteikums papildina pašreiz spēkā esošās specifikācijas noteikumu: “Piens un krējums ir jāpasterizē.”

Turklāt ir svītrotas atsauces uz valsts normatīvo aktu prasībām attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem, pienu un sviestu.

Turklāt, lai saglabātu izejvielas kvalitāti, ir noteikts tā laika maksimālais ilgums, kāds paiet no piena nokrejošanas beigām līdz apstrādei ar pasterizēšanu: “Šai pēdējai apstrādei jābūt paveiktai ne vēlāk kā 36 stundas pēc piena nokrejošanas beigām.”

Lai noteiktu, kādu veidu krējumu drīkst izmantot “Beurre d’Isigny” ražošanai, ir precizēts: “Sviesta ražošanai paredzētā krējuma minimālais tauku saturs ir vismaz 35 grami 100 gramos produkta.”

Attiecībā uz dažādajiem produkta izmantošanas veidiem nokrejošanas un pasterizēšanas laikā pievienota piebilde, ka “sviesta pagatavošanai nedrīkst izmantot krējumu ar zemu tauku saturu [15–30 %], svaigu saldkrējumu, sterilizētu krējumu un ļoti augstā temperatūrā sterilizētu (ultrasterilizētu – UHT) krējumu”.

UHT

Šis teikums pievienots arī vienotā dokumenta 3.3. punktam.

Papildināts ir arī to vielu saraksts, kuras aizliegts izmantot “Beurre d’Isigny” iegūšanai, precizējot, ka aizliegtas ir paniņas, turklāt aizliegts pievienot arī piedevas, pārstrādes palīglīdzekļus un jebkādas citas sastāvdaļas, izņemot pienskābes baktēriju kultūras.

Tādējādi punkts:

“Sviesta “Beurre d’Isigny” ražošanā un tirdzniecībā aizliegts izmantot šādas vielas:

| — | sūkalu krējumu, rekonstituētu krējumu, sasaldētu krējumu vai ļoti strauji sasaldētu krējumu, |
| --- | --- |

—

sūkalu krējumu, rekonstituētu krējumu, sasaldētu krējumu vai ļoti strauji sasaldētu krējumu,

| — | krāsvielas vai antioksidantus, |
| --- | --- |

—

krāsvielas vai antioksidantus,

| — | atskābinošas vielas, kas paredzētas piena vai krējuma skābuma pakāpes pazemināšanai,” |
| --- | --- |

—

atskābinošas vielas, kas paredzētas piena vai krējuma skābuma pakāpes pazemināšanai,”

aizstāts ar šādu:

“Sviesta pagatavošanai nedrīkst izmantot krējumu ar zemu tauku saturu [15–30 %], svaigu saldkrējumu, sterilizētu krējumu un ļoti augstā temperatūrā sterilizētu (ultrasterilizētu – UHT) krējumu.

Sviesta “Beurre d’Isigny” ražošanai paredzētā krējuma iegūšanai aizliegts izmantot sūkalu krējumu, paniņas, rekonstituētu krējumu, sasaldētu krējumu vai ļoti strauji sasaldētu krējumu, krāsvielas vai antioksidantus, atskābinošas vielas, kas paredzētas piena vai krējuma skābuma pakāpes pazemināšanai, piedevas, pārstrādes palīglīdzekļus un citas sastāvdaļas, izņemot pienskābes baktēriju kultūras.”

Noteikums, kas nosaka, ka “visi procesi, kuru mērķis ir paaugstināt beztauku sausnas saturu, jo īpaši, iejaucot masā pienskābes baktērijas un to kultūras”, ir pārvietots uz nodaļu “Ierauga uzsēšana un sviesta kulšana”, kurā aprakstīti un reglamentēti dažādie posmi, kādos gatavo pašu sviestu, jo īpaši maisīšanas (vai sviesta kulšanas) posms.

Uz nodaļu “Ierauga uzsēšana un sviesta kulšana” ir pārvietots arī noteikums, ar kuru norādīts, ka “sviestam var būt pievienots sāls, nepārsniedzot 2 gramus 100 gramos produkta”, svītrojot ierobežojumu “2 gramus 100 gramos produkta”, jo to reglamentē vispārīgie noteikumi.

Ierauga uzsēšana un sviesta kulšana

Ierauga uzsēšana un sviesta kulšana

Ir izveidota arī nodaļa, lai nošķirtu noteikumus, kas attiecas uz ierauga uzsēšanu un sviesta kulšanu. Konkrētāk, ir precizēts, ka ierauga uzsēšana krējumā notiek “sviestnīcā” un termiņā, kas nepārsniedz 48 stundas no nokrejošanas procesa beigām. Teksts papildināts arī ar piebildi, ka laika sprīdis, kas jāievēro no piena saņemšanas līdz ierauga uzsēšanai krējumā, nedrīkst pārsniegt 72 stundas.

Precīzākā aprakstā sniegta arī sviesta iegūšanas metode, norādot, ka to iegūst, kuļot ieraudzēto un nogatavināto krējumu (nepārtrauktas darbības kuļmucā vai ķērnē), un ka iegūtos sviesta graudus pēc tam maisa, un – ja vajadzīgs – mazgā, turklāt gatavā sviesta pH nedrīkst pārsniegt 6.

Norādīts, ka metodes sviesta pH pazemināšanai ir aizliegtas, izņemot bioloģisko nogatavināšanu. Kategoriski aizliegta ir arī ar koncentrētām pienskābes baktēriju kultūrām piesātināta permeāta un aromātiskā ierauga pievienošana sviesta ražošanas procesā (NIZO paņēmiens). Svītrota norāde par iespēju pievienot sāli (nepārsniedzot 2 gramus 100 gramos produkta), jo sāls pievienošanu reglamentē vispārīgie noteikumi.

NIZO

Tātad specifikācijas nodaļā “Ierauga uzsēšana un sviesta kulšana” teksts ir šādā redakcijā:

“Sviesta “Beurre d’Isigny” ražošanai paredzētā krējuma ieraudzēšana notiek sviestnīcā 9 °C līdz 15 °C temperatūrā ne vēlāk kā 48 stundas pēc tam, kad pabeigta nokrejošana, un ne vēlāk kā 72 stundas pēc piena saņemšanas. Krējumu, pirms to sakuļ nepārtrauktas darbības kuļmucā vai ķērnē, vismaz 12 stundas nogatavina bioloģiski 9 °C līdz 15 °C temperatūrā. Pēc tam sviesta graudus samaisa un vajadzības gadījumā mazgā. Ražošanas procesa beigās sviesta pH jābūt mazākam par 6.

Aizliegts izmantot jebkādu procesu, kas paredzēts, lai paaugstinātu beztauku sausnas saturu, jo īpaši maisīšanas laikā pievienojot pienskābes baktērijas un to kultūras. Aizliegta ir arī jebkāda metode sviesta pH pazemināšanai, it īpaši ar koncentrētām pienskābes baktēriju kultūrām piesātināta permeāta un aromātiskā ierauga pievienošana sviesta ražošanas procesā (NIZO paņēmiens), izņemot metodi, pēc kuras pH pazemina ar krējuma bioloģisko nogatavināšanu.

Sviestam var pievienot sāli, ievērojot noteikumos paredzēto ierobežojumu.”

Attiecībā uz “konsistences pielāgošanu” ir norādīts, ka ar “Beurre d’Isigny” to drīkst darīt, lai šo produktu pielāgotu izmantošanai maizes un konditorejas izstrādājumu nozarē:

“Sviestu “Beurre d’Isigny” var mehāniski apstrādāt ar kristalizēšanu, kas ļauj piedot tam plastiskumu un mehānisko izturību un pretoties kušanai (sausais sviests), lai to varētu izmantotu kā izejvielu pārtikas izstrādājumos, jo īpaši maizes un konditorejas izstrādājumu nozarē.”

Šī darbība ir nepieciešama, jo sviesta kušanas punkts krasi atšķiras atkarībā no gadalaikiem: vasarā sviests ir mīkstāks, bet ziemā tas ir cietāks. Šī atšķirība kušanas punkta ziņā ir saistīta ar atšķirību taukskābju sastāvā. Sviesta mehāniskā apstrāde šo atšķirību ļauj izlīdzināt, nodrošinot sistemātisku viendabīgumu visa gada garumā. Šāda konsistences maiņa sviestam nodrošina optimālu atbilstību konditorejas vajadzībām, kurā izmanto kārtaino mīklu. Šī darbība nekādi nemaina sviesta garšu. To veica jau ACVN “Beurre d’Isigny” reģistrēšanas brīdī, taču reģistrētajā specifikācijā šis precizējums bija izlaists. Produkti, ko iegūst maizes un konditorejas izstrādājumu nozarē, ar ACVN “Beurre d’Isigny” apzīmētā sviesta īpašībām ļauj izpausties citādā veidā.

Sīkāk aprakstīta ir fasēšana, lai precizētu dažu veidu praksi. Teksts papildināts ar norādi, ka sviestu, kas fasēts pa 1–25 kg lielām taras vienībām, sasaldētu vai ļoti strauji sasaldētu var uzglabāt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešus. Sviestu ar pielāgotu konsistenci sasaldēšanā/ļoti straujā sasaldēšanā ievieto ne vēlāk kā 10 dienas pēc konsistences pielāgošanas, bet sviestu bez pielāgotas konsistences – 30 dienas pēc tā pagatavošanas. Tad temperatūrai, kādā sviestu tur, jābūt no –18 °C līdz –23 °C.

Tāda sviesta sasaldēšana, kurš fasēts plātņu veidā pa 1 kg un tarā ar svaru, kurš pārsniedz 10 kg, ļauj apmierināt dažu pārtikas rūpniecības uzņēmumu (maiznīcu, konditorejas fabriku, cepumu fabriku) vēlmes, kuri pieprasa sviestu ar sevišķām konsistences īpašībām, kas saistītas ar ražošanas periodu. Sasaldētu vai ļoti strauji sasaldētu sviestu uzglabājot ne ilgāk kā 12 mēnešus, tā organoleptiskās īpašības nemainās. To var droši apgalvot, jo šī ierastā prakse, ko plaši izmanto pienrūpniecībā, šodien ir pierādījusi savu lietderību produktu veiksmīgas uzglabāšanas un to organoleptisko īpašību saglabāšanas ziņā.

Attiecībā uz sviesta fasēšanu sniegta piebilde, ka noteiktā maksimālā tirdzniecībā izmantojamā taras vienība ir 25 kg. Šis noteikums atbilst tradīcijai fasēt sviestu “Beurre d’Isigny” lielapjoma taras vienībās (20–200 litru tilpuma tīnēs, ko izmantoja XVIII un XIX gadsimtā). Sviesta pārvadājumi no vienas ražotnes uz citu lielāka svara fasējumos tomēr ir atļauti ģeogrāfiskajā apgabalā.

Specifikācijas noteikums ir šāds:

“Tirdzniecības vajadzībām sviestu “Beurre d’Isigny” fasē taras vienībās, kuru svars nepārsniedz 25 kilogramus. Lielāka svara taras vienībās fasētu sviestu pārvadāt no vienas ražotnes uz citu ir atļauts noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Beurre d’Isigny” drīkst būt sasaldēts vai ļoti strauji sasaldēts un ne ilgāk kā 12 mēnešus turēts –18 °C līdz –23 °C temperatūrā tikai tad, ja tas ir fasēts taras vienībās, kuru svars ir vismaz 1 kg, bet nepārsniedz 25 kg. Sasaldēšanu vai ļoti straujo sasaldēšanu sviestam ar pielāgotu konsistenci veic ne vēlāk kā 10 dienas pēc tā pagatavošanas, bet sviestam bez pielāgotas konsistences – ne vēlāk kā 30 dienas pēc tā pagatavošanas.”

Šie noteikumi daļēji ir iekļauti vienotā dokumenta 3.5. punktā “Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi”.

5.5.   
  Punkts “Saikne”

Punkts “Saikne”

Specifikācijas nodaļa “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” pilnībā ir sagatavota jaunā redakcijā, lai skaidrāk izceltu un aprakstītu saikni starp “Beurre d’Isigny” un tā ražošanas ģeogrāfisko apgabalu, negrozot saiknes būtību. Šajā aprakstā konkrēti izklāstīti piena ražošanas apstākļi un izcelts jo īpaši tas, ka ēdināšana, kuras pamatā ir zāles optimāla izmantošana apvienojumā ar ilgu ganību periodu, ļauj iegūt pienu ar tādas kvalitātes taukiem, kādi ir piemēroti, lai gatavotu “Beurre d’Isigny”, kura ražošanai vajadzīga īpaša zinātība. Šādā sakarā svītrota arī norāde par “Beurre d’Isigny” bagātīgo oleīnskābes saturu, jo tas tiek uzskatīts par nespecifisku.

Punktā “Ģeogrāfiskā apgabala specifika” iekļauts ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoru apraksts, kā arī izklāstīti cilvēkfaktori, sniedzot īsu ieskatu vēsturē un uzsverot speciālās zināšanas.

Punktā “Produkta specifika” ir izcelti daži elementi, kas ieviesti produkta aprakstā.

Visbeidzot, punktā “Saikne” ir izskaidrota mijiedarbība, kādā produkts ir ar dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Ar šo ACVN apzīmētā produkta specifikācijā ievietotais saiknes apraksts pilnībā sniegts vienotā dokumenta 5. punktā.

5.6.   
  Punkts “Marķējums”

Punkts “Marķējums”

Lai precizētu elementus, kas ļauj patērētājiem produktu identificēt, specifikācijas teksts papildināts, norādot, ka:

| — | produktiem, kas apzīmēti ar šo cilmes vietas nosaukumu, ir jābūt ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, un ka uzrakstiem šajā marķējumā jābūt atveidotiem ar burtiem, kuru lielums ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem marķējumā izmantotajiem burtiem. Šis noteikums neattiecas uz uzlīmi, ja šis cilmes vietas nosaukums marķējumā atkārtojas citviet, |
| --- | --- |

—

produktiem, kas apzīmēti ar šo cilmes vietas nosaukumu, ir jābūt ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, un ka uzrakstiem šajā marķējumā jābūt atveidotiem ar burtiem, kuru lielums ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem marķējumā izmantotajiem burtiem. Šis noteikums neattiecas uz uzlīmi, ja šis cilmes vietas nosaukums marķējumā atkārtojas citviet,

| — | termins, kam jābūt norādītam uzlīmēs, kuras piestiprinātas uz taras vienībām, grozīts šādi: agrākā “kontrolēts” vietā turpmāk ir “aizsargāts”. Uzlīmi piestiprina tā operatora atbildībā, kura pienākums ir veikt šo darbību, |
| --- | --- |

—

termins, kam jābūt norādītam uzlīmēs, kuras piestiprinātas uz taras vienībām, grozīts šādi: agrākā “kontrolēts” vietā turpmāk ir “aizsargāts”. Uzlīmi piestiprina tā operatora atbildībā, kura pienākums ir veikt šo darbību,

| — | ir norādīts, ka Eiropas Savienības ACVN simbolam jābūt atveidotam uzlīmes tiešā tuvumā (tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi). |
| --- | --- |

—

ir norādīts, ka Eiropas Savienības ACVN simbolam jābūt atveidotam uzlīmes tiešā tuvumā (tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi).

Svītrots noteikums par aizliegumu lietot vārdus Isigny vai Isigny-sur-Mer vai jebkuru citu vārdu, grafisku attēlu vai ilustrāciju, kas par šo apgabalu atgādina saistībā ar produktiem, kuri neatbilst specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem, jo šis noteikums neattiecas uz specifikāciju.

Isigny

Isigny-sur-Mer

Teksta daļa:

“Uzlīme, kurā ir vārdi “Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée” vai “Crème d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā ieinteresētā speciālista atbildībā.

Izmantot ģeogrāfisko nosaukumu Isigny vai Isigny-sur-Mer vai jebkuru citu nosaukumu, grafisku attēlu vai ilustrāciju, kas atgādina par šo apgabalu, ir aizliegts attiecībā uz tāda sviesta laišanu tirgū, kurš nav ticis ražots, fasēts un netiek piedāvāts tirgū tā, kā noteikts dekrētā, kas izdots par šo nosaukumu.”

aizstāta ar šādu:

“Katra taras vienība, kurā fasēts tirgū piedāvātais ar ACVN “Beurre d’Isigny” apzīmētais sviests, ir ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem.

Uzlīme, kurā ir vārdi ““Beurre d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā operatora atbildībā.

Eiropas Savienības “ACVN” simbolam un uzlīmei jābūt izvietotiem tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi. Noteikums par minimālo izmēru, kādā jābūt atveidotam cilmes vietas nosaukumam, netiek piemērots attiecībā uz uzlīmi, jo šis nosaukums marķējumā jau ir norādīts citviet.”

Šis grozījums ir izdarīts arī vienotā dokumenta 3.6. punktā “Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi”.

5.7.   
  Punkts “Citi”

Punkts “Citi”

Nodaļā “Dalībvalsts kompetentā iestāde” ir atjaunināta INAO adrese.

INAO

Nodaļā “Pieteikuma iesniedzēja grupa” ir atjaunināta grupas kontaktinformācija.

Specifikācijas nodaļā “Atsauces uz kontroles struktūru” ir atjaunināts oficiālo struktūru nosaukums un kontaktinformācija. Šajā punktā ir norādīta kontaktinformācija par šādām Francijas kompetentajām kontroles iestādēm: Valsts institūts izcelsmes un kvalitātes jautājumos (INAO) un Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcija (DGCCRF). Punkts papildināts, norādot, ka sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejami INAO tīmekļvietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

INAO

DGCCRF

INAO

Specifikācija papildināta ar nodaļu “Valsts prasības”. Tā ir tabulas veidā ar galvenajiem pārbaudāmajiem punktiem, to atsauces vērtībām un novērtēšanas metodi.

VIENOTS DOKUMENTS

“Beurre d’Isigny”

“Beurre d’Isigny”

ES Nr.: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017.

ES Nr.: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

“Beurre d’Isigny”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.5. grupa. Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Sviestam “Beurre d’Isigny” ir dabiska krāsa diapazonā no ziloņkaula toņa līdz “gundegu” dzeltenam tonim. Tā krēmīgā konsistence dara to par viegli ziežamu sviestu. Tā izdalītajam aromātam piemīt pārsvarā svaiga krējuma un lazdu riekstu nianses. Šis sviests var būt ar veidotu konsistenci, lai pielāgotu to konditorejas vajadzībām, kurā izmanto kārtaino mīklu, un tas var būt sālīts.

Nesālīta sviesta tauku saturs pārsniedz 82 %, bet sālīta sviesta tauku saturs pārsniedz 80 %.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Lai garantētu ciešo saikni, kāda pastāv starp vietējo zemi un šo produktu un tiek nodrošināta ar ģeogrāfiskajā apgabala izcelsmes zālaugu barību, slaucamās govis uzturas ganībās vismaz septiņus mēnešus gadā, un visās saimniecībās katrai slaucamajai govij ir ne mazāk kā 0,35 ha pļavu platības, no kuras vismaz 0,20 ha ir pieejami no slaukšanas vietām vai – ja tiek izēdināta zāles papildbarība – vismaz 0,10 ha ir pieejami no slaukšanas vietām. Katras saimniecības rīcībā ir jābūt galvenajai lopbarības platībai, kurā ir vismaz 50 % zālaugu.

Slaucamo govju barību nav iespējams pilnībā nodrošināt no ģeogrāfiskā apgabala. Tam ir savs pamats, jo slaucamo govju prasības attiecībā uz olbaltumvielām nevar tikt pilnībā apmierinātas ar to, ko šajā apgabalā iegūst no kultivētajām platībām. Turklāt papildbarību veidojošo izejvielu izcelsmi nevar garantēt. Lopbarību, kura veido ganāmpulku pamatbarības devu (kas izteikta sausnā un aprēķināta katram gadam), 80 % apmērā saražo ģeogrāfiskajā apgabalā. Ņemot vērā, ka pamatbarības deva veido aptuveni 70 % no kopējās slaucamajām govīm izēdināmās barības, var lēst, ka noteiktā apgabala izcelsmes barības aptuvenais īpatsvars ir vismaz 56 %.

Ganību periodā, kas ilgst vismaz septiņus mēnešus gadā, noganāmā vai dažādos veidos sagatavotā zāle vidēji aizņem vismaz 40 % no pamatbarības devas, bet gada pārējā laikā – vismaz 20 % ik dienu. Papildbarības deva katrai ganāmpulka govij kalendārajā gadā nedrīkst būt lielāka par 1 800 kg.

Atļautā lopbarība ir šāda: zāle, kukurūza, graudaugi vai proteīnaugi (veselu augu veidā), salmi, lucerna (kas visa var būt svaigā vai konservētā veidā), kā arī lopbarības bietes, sakņu dārzeņi un dehidrēts biešu mīkstums.

Kāposti, rāceņi, ripsis un zaļbarības veidā izēdināts rapsis, urīnviela un tās derivāti ir aizliegti ne tikai pamatbarības devā, bet arī papildbarībā.

Papildbarībā aizliegts izmantot šādas izejvielas:

| — | neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri, |
| --- | --- |

—

neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri,

| — | piena produkti un no tiem iegūti produkti, |
| --- | --- |

—

piena produkti un no tiem iegūti produkti,

| — | sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti, |
| --- | --- |

—

sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti,

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot mencu aknu eļļu, |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot mencu aknu eļļu,

| — | dažādi komponenti, izņemot glikozes melasi. |
| --- | --- |

—

dažādi komponenti, izņemot glikozes melasi.

Sviesta “Beurre d’Isigny” pagatavošanai paredzētais katra savākuma piens ražotājiem iegūts no tādiem ganāmpulkiem, kurus kopumā vismaz 30 % apmērā veido Normandijas piena šķirnes govis; savākums ir viss savāktais piens, ko ražotājs saņem un izmanto 48 stundu laikā.

Savākšanu veic ik pēc 48 stundām pēc visagrākā slaukuma. Saimniecībās savāktais piens tiek izņemts uz vietas krejotavā bez pārkraušanas. Svaigpienu saņemot, tā skābuma pakāpei jāatbilst 14–16 Dornika (Dornic) skābumgrādiem, t. i., tā pH ir jābūt 6,6–6,85.

Dornic

Sviesta ražošanā izmantojamā krējuma minimālais tauku saturs ir vismaz 35 grami 100 gramos produkta. Sviesta pagatavošanai nedrīkst izmantot krējumu ar zemu tauku saturu [15–30 %], svaigu saldkrējumu, sterilizētu krējumu un ļoti augstā temperatūrā sterilizētu (ultrasterilizētu – UHT) krējumu.

UHT

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena iegūšanu un sviesta ražošanu veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas definēts 4. punktā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Sviesta fasēšana un – ja vajadzīgs – sasaldēšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

Sviesta fasēšana ir ļoti svarīga darbība produktu kvalitātes pārvaldībai, jo tauki ir jutīgi pret oksidāciju. Tātad fasēšanai jānotiek drīz vien pēc pagatavošanas procesa beigām. Tāpēc šī darbība noris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un produkts tiek fasēts taras vienībās, kuru satura svars nepārsniedz 25 kilogramus.

Šis sviests drīkst būt sasaldēts vai ļoti strauji sasaldēts un ne ilgāk kā 12 mēnešus turēts –18 °C līdz –23 °C temperatūrā, taču ar nosacījumu, ka tas ir fasēts taras vienībās, kuru satura svars ir vismaz 1 kg, bet nepārsniedz 25 kg. Sasaldēšanu sviestam ar pielāgotu konsistenci veic ne vēlāk kā 10 dienas pēc tā pagatavošanas, bet sviestam bez pielāgotas konsistences – ne vēlāk kā 30 dienas pēc tā pagatavošanas.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Katra taras vienība, kurā fasēts tirgū piedāvātais ar ACVN “Beurre d’Isigny” apzīmētais sviests, ir ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem.

Uzlīme, kurā ir vārdi ““Beurre d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā operatora atbildībā.

Appellation d’Origine Protégée

Eiropas Savienības “ACVN” simbolam un uzlīmei jābūt izvietotiem tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi. Noteikums par minimālo izmēru, kādā jābūt atveidotam cilmes vietas nosaukumam, netiek piemērots attiecībā uz uzlīmi, jo šis nosaukums marķējumā jau ir norādīts citviet.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals aptver šādu pašvaldību teritoriju pa departamentiem:

Calvados departamentā (82 pašvaldības):

Calvados

Bayeux kantonā – visas pašvaldības, izņemot Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles un Vienne-en-Bessin;

Bayeux

Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles

Vienne-en-Bessin

Trévières kantonā – visas pašvaldības, izņemot La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy un Sallen;

Trévières

La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy

Sallen

Manche departamentā (93 pašvaldības):

Manche

Agon-Coutainville kantonā – šādas pašvaldības: Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids;

Agon-Coutainville

Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids

Bricquebec kantonā – šādas pašvaldības: Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes;

Bricquebec

Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes

Carentan-les-Marais kantonā – visas pašvaldības;

Carentan-les-Marais

Bricquebec kantonā – šādas pašvaldības: Montsenelle (vienīgi kādreizējo pašvaldību Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne un Saint-Jores teritorija) un Le Plessis-Lastelle;

Bricquebec

Montsenelle

Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne

Saint-Jores

Le Plessis-Lastelle

Pont-Hébert kantonā – visas pašvaldības, izņemot Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle un Saint-Pierre-de-Semilly;

Pont-Hébert

Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle

Saint-Pierre-de-Semilly

Saint-Lô-1 kantonā – visas pašvaldības, izņemot Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (vienīgi kādreizējās Lozon pašvaldības teritorija), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles un Saint-Lô;

Saint-Lô-1

Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon

Lozon

Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles

Saint-Lô

Valognes kantonā – visas pašvaldības, izņemot Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville un Yvetot-Bocage.

Valognes

Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville

Yvetot-Bocage

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Beurre d’Isigny” ražošanas ģeogrāfiskais apgabals pēc formas atgādina pusmēnesi, tajā ir nogulumiežu veidota augsne, un tas atrodas nelielā augstumā virs jūras līmeņa (< 50 m). Šī teritorija, ko sauc par Col du Cotentin, ir ievērojama ģeoloģiska vienība, ko veidojuši daudzkārt notikuši jūras transgresijas un regresijas procesi. Tajā var izšķirt “Lejaszemi”, ko veido lieli piejūras un aluviālie purvi, kas ir izžuvuši, bet var applūst, un mežaino “Augšzemi”, ko austrumpusē veido plakankalnes un kaļķakmens “saliņas”, un lēzenas pauguraines ar mālainu un oļainu zemi. Augsnes galvenā raksturiezīme ir nozīmīgās jūras sanesas (tangues – smilšainas dūņas) un upju alūviji, kas atrodas galvenokārt plašajā Baie des Veys estuārā un tajā saplūstošo upju ielejās.

Col du Cotentin

tangues

Baie des Veys

Col du Cotentin klimats ar aptuveni 800 mm lielu nokrišņu daudzumu un vairāk nekā 170 lietainām dienām gadā, vēsām vasarām un ne sevišķi skarbām ziemām, ar temperatūras svārstībām, kas nav tik lielas kā Saint-Lô vai Caen, saskaņā ar klasifikāciju ir mērens okeāna tipa klimats. Šis mitrais un maigais klimats, kura veidojošos laikapstākļus ietekmē biežas miglas, reljefa pacēlumu trūkuma dēļ ir viendabīgs. Okeāna ietekme izpaužas arī nozīmē, kāda ir zālājus appludinošā jūras ūdens sāļainajiem izgarojumiem.

Col du Cotentin

Saint-Lô

Caen

Col du Cotentin atrodas viens no galvenajiem Normandijas zālāju centriem, kas pastāvēja pirms tam, kad Normandiju 1800. gadā skāra pārveides vilnis, ar kuru aizsākās aramzemju platību pārstrukturēšana par pļavām. Lopkopji Isigny novadu padarīja par prestižu dabisko zālāju apvidu, ko “Normāņu apvienība” (Association Normande) 1874. gadā aprakstīja kā “leknas pļavas, īsti avoti, no kuriem straumēm vien tek krējums un sviests”.

Col du Cotentin

Isigny

Association Normande

XIX gadsimta vidū Kotantēnas (Cotentin) lauksaimnieki aizstāvēja Cotentine šķirnes tīrību, kas kļuva par galveno pamatu Normandijas šķirnes ciltsdarbā galvenokārt tāpēc, ka šī vietējā šķirne ir labi piemērota piena lopkopībai. Tomēr šis “šķirnes šūpuļa” statuss nelabvēlīgi ietekmēja vietējos lopkopjus, kas, atskārtuši, ka vajadzīgs ilgs laiks, līdz tie gūs kādu labumu no mākslīgās apsēklošanas sasniegumiem, atgriezās pie produktīvās un viendabīgās Prim’Holstein šķirnes.

Cotentin

Cotentine

Prim’Holstein

Zāles lietderīgu izmantošanu, noganot zālājus ar slaucamo govju ganāmpulkiem, Col du Cotentin iedzīvotāji drīzi vien saistīja ar piena izmantošanu sviesta ieguvei un tirdzniecībai.

Col du Cotentin

Mūsdienās pļavas joprojām ir pamatbarības avots slaucamajām govīm, kas vismaz septiņus mēnešus nogana tajās zāli, bet gada atlikušajā laikā saņem to citādi izēdinātā veidā. Ražotāju uzticība Normandijas šķirnes govīm, kas ir lieliski piemērotas sviesta ieguvei, jo no tām iegūtais piens ir bagāts gan ar taukvielām, gan olbaltumvielām, ļauj ģeogrāfiskajā apgabalā saglabāt šo šķirni ievērojamā īpatsvarā.

Sviesta gatavošanas zinātība ir saistīta ar svaigpiena konservāciju, no kūts līdz sviestnīcai prasmīgi uzturot attiecīgi zemu temperatūru, piena savākšanas regularitāti, bioloģiskās nogatavināšanas procesa īstenošanu apvienojumā ar fermentāciju izraisošas mikrofloras pārvaldību, attiecīgi pasterizējot pienu un tad uzsējot tajā vajadzīgās baktēriju kultūras, piena nokrejošanu krējuma ieguvei un, visbeidzot, sviesta kulšanu.

“Beurre d’Isigny” ir krēmīgs, viegli ziežams. Pēc konsistences pielāgošanas tā masa ir stingra un viegli veidojama un nav ne taukaina, ne lipīga, ne arī lūstoša. Ziemā sviests “Beurre d’Isigny” ir viendabīgā ziloņkaula krāsā, bet ganību sezonā tas iekrāsojas “gundegu” dzeltenā tonī; sviestu pasmaržojot, sajūtamas patīkamas svaiguma nianses, kas atgādina putukrējumu. Tā izsmalcināto garšu var papildināt lazdu riekstiem piemītošas nianses.

Noteiktā apgabala ģeogrāfiskā atrašanās vieta (tuvums jūrai) un ģeomorfoloģiskās īpatnības (reljefa pacēlumu trūkums) izskaidro nokrišņu vienmērīgo sadalījumu gada laikā un mērenu temperatūru, kāda vērojama pat ziemā. Šie faktori ir labvēlīgi zāles augšanai visu gadu, kā arī ilgajam dzīvnieku ganīšanās periodam. Jaunāko jūras nogulumu veidotajās kaļķainajās māla augsnēs, kas ir minerāliem bagātas, šādi zālāji veido bagātīgu daudzveidīga sastāva zelmeni, savukārt smilšmāls, kas kuplina “Augšzemi”, ir izcils ūdenssatura līdzsvarotājs faktors, kas veicina regulāru un vienmērīgu zāles augšanu.

Ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtā piena tauku augstā kvalitāte tiek sasniegta ar kombinētu ēdināšanu – zāli, kas nodrošina, ka ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētais produkts iegūst tam raksturīgās īpašības un sagaidāmo krēmīgumu, izēdina kombinēti ar enerģētiski bagātāku lopbarību, tādējādi veicinot lielu tauku lodīšu veidošanos, kuras ļauj saistīt aromātiskos savienojumus, kas pienā pāriet no zālaugiem.

Tātad “Beurre d’Isigny” raksturo apgabalā augošās zāles optimāla izmantošana, kā arī ilgais laiks, kādu slaucamo govju ganāmpulks uzturas ganībās, bet ziemā – konservētas lopbarības izēdināšana apvienojumā ar citu veidu lopbarību. Lopbarības pārvadāšana no Lejaszemes uz Augšzemi un tās konservācija ir tradicionāla prakse, kas saistīta ar saimniecību ģeogrāfisko izvietojumu: tās parasti atrodas Augšzemē, bet to rīcībā ir arī ganības Lejaszemē.

Šis veids, kādā ēdina ganāmpulku, kas daļēji veidots no Normandijas šķirnes govīm, nodrošina labo kvalitāti, ar kādu izceļas piens, kurā esošie tauki piešķir produktam tā izcili krēmīgo konsistenci.

Turklāt reģiona ganībās lekni augošajos zālaugos esošie karotinoīdi veicina sviesta dabiskās krāsas veidošanos, kas ganību sezonas laikā ir raksturīgajā dzeltenajā tonī, kāds piemīt gundegu ziediem.

Sviestniecības tradicionālo ieražu saglabāšana, saskaņā ar kurām aromatizētāju un pienskābes pievienošana nav pieļaujama, bet izmantots tiek nogatavināts krējums un praktizēta tiek sviesta kulšana, lielā mērā veicina no slaucamo govju ganāmpulkiem iegūtās izejvielas raksturīgo īpašību izpausmi. Šīs produkcijas panākumi izskaidrojami arī ar komerciālo attiecību uzturēšanu un valsts teritorijā izvietoto krejotavu tīklu, reģionālajiem ēdināšanas uzņēmumiem un eksporta tirgiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/27

---

Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu

(2019/C 177/04)

Ievērojot minēto lēmumu, kas autentiskā valodā pievienots šā kopsavilkuma beigās, EBTA Uzraudzības iestāde informēja Norvēģiju par lēmumu attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu sākt procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi.

Ieinteresētās personas var nosūtīt piezīmes par minēto pasākumu viena mēneša laikā no paziņojuma publicēšanas dienas uz šo adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šīs piezīmes tiks nosūtītas Norvēģijas iestādēm. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

| 1. | Uzraudzības iestāde 2017. gada 14. martā un 2017. gada 27. jūlijā saņēma divas sūdzības. Sūdzību iesniedzēji ir pieprasījuši konfidencialitāti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc pieprasījumu izteikšanas Uzraudzības iestāde 2017. gada 2. jūnija, 2017. gada 20. septembra, 2017. gada 1. un 8. decembra, 2018. gada 1. un 5. februāra, 2019. gada 21. februāra un 2019. gada 14. un 18. marta vēstulēs saņēma informāciju no Norvēģijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

Pasākuma(-u) apraksts

| 3. | Iespējamais atbalsta saņēmējs ir uzņēmums “Trondheim Spektrum AS” (“TS”). |
| --- | --- |

3.

| 4. | “TS” ekspluatē sev piederošo daudzfunkcionālo kompleksu “Trondheim Spektrum”, kas atrodas Tronheimas centrā. Šis komplekss tiek izmantots kā vietējo sporta klubu treniņu vieta, nelielu un lielu sporta pasākumu un citu pasākumu kā, piemēram, koncertu, tirdzniecības izstāžu un kongresu norises vieta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tronheimas pašvaldība (“pašvaldība”) ir bijusi un joprojām ir “TS” akciju kontrolpaketes turētāja. Pārējās akcijas pieder uz biedru dalību balstītiem brīvprātīgiem sporta klubiem (“sporta klubi”). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pašvaldības mērķis ir nodrošināt Tronheimas iedzīvotājiem telpas sporta un brīvā laika pavadīšanas pasākumiem. Pašvaldība 2004. gadā oficiāli apstiprināja bezmaksas principu attiecībā uz telpu izmantošanu pašvaldības sporta klubu vajadzībām. Ar šā pasākuma palīdzību pašvaldība veicina bērnu un jauniešu līdzdalību sporta pasākumos neatkarīgi no atsevišķu ģimeņu ienākumu līmeņa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lai sporta klubiem nodrošinātu šo bezmaksas kapacitāti, pašvaldība to nomā no dažādām struktūrām kā, piemēram, no “TS”. Šīs kapacitātes tālākas sadales uzdevums ir uzticēts vietējai sporta padomei. |
| --- | --- |

7.

| 8. | No 2017. gada vasaras “TS” telpās notiek ievērojami atjaunošanas un paplašināšanas darbi, kurus plānots pabeigt 2019. gadā. Tur tiek plānots uzņemt 2020. gada Eiropas čempionātu rokasbumbā sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lēmums attiecas uz deviņiem pasākumiem: 1) pašvaldībai izsniegto aizdevumu, 2) pašvaldības sniegto garantiju, 3) ilgtermiņa nomas līgumiem, 4) nomas līgumiem, kas noslēgti no 1999. līdz 2017. gadam, 5) nomas līgumu, kas 2017. gadā noslēgts par 2019. gadu, 6) kapitāla palielināšanu saistībā ar jaunām un negaidītām izmaksām, 7) infrastruktūras izmaksu finansēšanu, 8) no Norvēģijas Azartspēļu fonda saņemtajiem līdzekļiem un 9) netiešo garantiju, kas iekļauta aizdevuma līgumā starp “Nordea” un “TS”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kā norāda sūdzības iesniedzēji, “TS” ar pašvaldības noteikto pasākumu palīdzību ir guvis priekšrocību. Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka iespējamie atbalsta pasākumi ir šķērssubsidējuši citus “TS” veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

10.

Pasākumu novērtējums

| 11. | Uzraudzības iestāde uzskata, ka jebkāds iespējamais valsts atbalsts, kas piešķirts ar 1., 2. un 3. pasākuma palīdzību, būtu pastāvošs atbalsts UTN 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta izpratnē. Tādēļ Uzraudzības iestāde turpmāk savā lēmumā nevērtē šo pasākumu atbalsta raksturu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Uzraudzības iestāde savā lēmumā izdara provizorisku secinājumu, ka 4. pasākums – nomas līgumi, kas noslēgti no 1999. līdz 2017. gadam, – neveido daļu no atbalsta shēmas UTN 3. protokola II daļas 1. panta d) punkta izpratnē, kā to norādīja Norvēģijas iestādes. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uzraudzības iestāde savā lēmumā novērtēs tikai iespējamā atbalsta raksturu attiecībā uz nomas līgumiem, kuru gadījumā vēl nav iestājies noilguma termiņš. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Uzraudzības iestāde uzskata, ka noilguma termiņš attiecībā uz Norvēģijas iestāžu minēto nomas līgumu par periodu no 2007. līdz 2008. gadam nav iestājies. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Uzraudzības iestāde uzskata, ka 8. pasākums – “Norsk Tipping AS” līdzekļu piešķiršana “TS” – ir uzskatāms par pastāvošas valsts atbalsta sistēmas piemērošanu. Tādēļ Uzraudzības iestāde turpmāk savā lēmumā nevērtē šā pasākuma atbalsta raksturu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Uzraudzības iestāde provizoriski atzīst, ka ar nomas līgumiem, kas noslēgti no 1999. līdz 2017. gadam, kā arī jauno nomas līgumu par 2019. gadu (4. un 5. pasākums), iespējams, ir piešķirta priekšrocība “TS”. Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka īres maksa ir augstāka par tirgū pastāvošo un ka tās apjoms ir balstīts uz “TS” vajadzībām, nevis uz kapacitātēm, kas nepieciešamas pašvaldībai. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Uzraudzības iestāde uzskata, ka kapitāla palielināšana, kas minēta 6. pasākumā, ietver priekšrocību attiecībā uz “TS”, kas atbilst visai kapitāla palielināšanas summai. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Uzraudzības iestāde provizoriski atzīst, ka ar infrastruktūras izmaksu sadalījumu un aprēķināšanu attiecībā uz “TS” atjaunošanas un paplašināšanas darbiem (7. pasākums), iespējams, ir piešķirta priekšrocība “TS”. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Attiecībā uz netiešo garantiju, kas iekļauta aizdevuma līgumā starp “TS” un “Nordea” (9. pasākums), Uzraudzības iestāde uzskata, ka no līgumu nosacījumiem izrietošās sekas ir neskaidras un ka pašlaik nav iespējams izslēgt iespēju, ka ar to palīdzību “TS” tiek piešķirta priekšrocība, kas izriet no pašvaldības sniegtās netiešās garantijas.s |
| --- | --- |

18.

| 19. | Norvēģijas iestādes norādīja, ka “TS” telpu izmantošanu sporta klubu vajadzībām nevar uzskatīt par saimniecisko darbību, ņemot vērā to, ka nedz pašvaldība, nedz “TS” par to nesaņem nekādu atlīdzību no telpu lietotājiem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pat tad, ja varētu uzskatīt, ka pašvaldība, bez maksas piedāvājot telpas Pašvaldības sporta klubiem, neveic saimniecisko darbību, struktūra, kas šādā gadījumā nodrošina pašvaldībai telpas, principā tādā veidā tikpat labi varētu veikt saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Šajā sakarā Uzraudzības iestāde pašlaik nevar izslēgt iespēju, ka “TS” ir uzņēmums ne tikai gadījumos, kad tas nodrošina norises vietu koncertiem, lieliem sporta pasākumiem, izstādēm, kongresiem un citiem pasākumiem, bet arī gadījumā, kad tas savas telpas izīrē pašvaldībai, kura attiecīgi nodrošina telpas pilsētas sporta klubiem. Jebkurā gadījumā Iestāde atzīmē, ka “TS” veic citu saimniecisko darbību, un būtu jāpierāda pietiekama uzskaites nodalīšana. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Norvēģijas iestādes nav paziņojušas Uzraudzības iestādei par visiem attiecīgajiem pasākumiem. Tādēļ Uzraudzības iestāde izdara provizorisku secinājumu, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas savus pienākumus saskaņā ar UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un ka tādējādi 4., 7. un 9 pasākums ietver valsts atbalstu, un šāds atbalsts ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Norvēģijas iestādes 2018. gada 20. novembrī paziņoja par jauno nomas līgumu par 2019. gadu, kas minēts 5. pasākumā. Norvēģijas iestādes norādīja, ka jaunajā nomas līgumā ir ietverti nosacījumi, lai tas atbilstu tirgus apstākļiem. Tajā ir iekļautas īpašas atrunas, kas paredz līguma nosacījumus piemērot tirgus apstākļiem, ja to pieprasa Uzraudzības iestāde. Ņemot vērā minēto, Uzraudzības iestādes provizoriskais secinājums ir tāds, ka gadījumā, ja nomas līgums ietver valsts atbalstu, Norvēģijas iestādes ir ievērojušas prasības, kas noteiktas UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Attiecībā uz 6. pasākumu Uzraudzības iestāde norāda, ka Norvēģijas iestādes ir piešķīrušas šo atbalstu “TS” saskaņā ar VGAR 55. pantu. Tomēr Uzraudzības iestāde nav pilnībā pārliecināta, ka attiecībā uz šo pasākumu ir izpildītas VGAR 6. panta 2. punktā noteiktās prasības. Tādēļ šķiet nepieciešama šā pasākuma padziļināta novērtēšana. Gadījumā, ja Uzraudzības iestāde secina, ka pasākums neatbilst VGAR prasībām, šāds atbalsts ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Iespējamie atbalsta pasākumi šajā gadījumā ir dažāda rakstura. Norvēģijas iestādes attiecībā uz atsevišķiem pasākumiem ir norādījušas, ka tie ir saderīgi. Šajā posmā Uzraudzības iestādes rīcībā nav informācijas, kas ļautu noteikt iespējamā atbalsta summu, kurš, iespējams, piešķirts “TS”, un izriet no šiem pasākumiem. Tādēļ Uzraudzības iestādei ir šaubas par to, vai pasākumos ir ievērots proporcionalitātes princips un vai tie attiecas tikai uz to, kas nepieciešams valsts mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Turklāt Uzraudzības iestāde nevar izslēgt iespēju, ka no iespējamajiem valsts atbalsta pasākumiem izriet citu “TS” darbību šķērssubsidēšana. Ņemot vērā minēto, Uzraudzības iestādei ir šaubas par to, vai pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

26.

Decision No 032/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted to Trondheim Spektrum AS

(Case 83227)

| Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries |
| --- |
| PO Box 8090 Dep |
| 0032 Oslo |
| NORWAY |

Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries

PO Box 8090 Dep

0032 Oslo

NORWAY

Subject: Trondheim Spektrum

1.   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the notified measure and some of the measures covered by the complaints related to Trondheim Spektrum AS might entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority furthermore has doubts concerning the compatibility of these measures with the functioning of the EEA Agreement. The Authority has therefore decided to open a formal investigation (1) into these measures. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2.   Procedure

2.1.   
  First complaint

| (3) | On 14 March 2017, the Authority received a complaint (2) alleging that Trondheim municipality (‘the Municipality’) has granted unlawful state aid to Trondheim Spektrum AS (‘TS’), a company that owns and operates Trondheim Spektrum, which is a multipurpose sport facility located in Trondheim, Norway. By letter dated 27 March 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaint (3). The Norwegian authorities replied by letter dated 2 June 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

2.2.   
  Second complaint

| (4) | On 27 July 2017, the Authority received a second complaint (5), also alleging that the Municipality has granted unlawful state aid to TS. By letter dated 24 August 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment (6). In the same letter, the Authority requested further information from the Norwegian authorities concerning their comments to the first complaint. By letter dated 1 September 2017, the Authority forwarded to the Norwegian authorities additional information from the second complainant (7). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By letter dated 20 September 2017, the Norwegian authorities submitted their comments to the second complaint and provided the information requested by the Authority relating to the first complaint (8). On 29 September 2017, the case was further discussed during the annual package meeting in Oslo. The discussion was subsequently summarised in a follow-up letter (9). |
| --- | --- |

(5)

2.3.   
  Request for information

| (6) | On 20 October 2017, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (10). On 22 November 2017, the Norwegian authorities and the Authority held a video-conference to discuss the information request. By letter of 8 December 2017, the Norwegian authorities responded (11). |
| --- | --- |

(6)

2.4.   
  Additional information from the second complainant

| (7) | On 19 September 2017, the second complainant submitted additional information (12). On 6 November 2017, the second complainant submitted supplementary information (13). On 9 November 2017, the Authority forwarded the additional information to the Norwegian authorities (14). On 22 November and 13 December 2017, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. On 1 December 2017, the Norwegian authorities submitted information to the Authority in relation to the meetings (15). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 26 October 2018, the second complainant submitted additional information (16). |
| --- | --- |

(8)

2.5.   
  Further request for information and meeting

| (9) | On 16 January 2018, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (17), to which they replied by letters dated 1 and 5 February 2018 (18). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 13 March 2019, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. Following the meeting, the Norwegian authorities submitted further information (19). On 18 March 2019, the Norwegian authorities submitted additional information (20). |
| --- | --- |

(10)

2.6.   
  Notification of the 2019 lease agreement

| (11) | On 29 November 2018 (21), the Norwegian authorities notified a lease agreement (‘the 2019 lease agreement’), which is intended to enter into force on 1 December 2019. By letter dated 28 January 2019, the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter of 21 February 2019, the Norwegian authorities responded (22). |
| --- | --- |

(11)

2.7.   
  GBER information sheet regarding capital increase

| (12) | On 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER (23) information sheet (24), concerning ad hoc aid to TS in the form of a NOK 55 million capital increase (approximately EUR 5,68 million), claiming that this measure was block exempted. |
| --- | --- |

(12)

3.   Background

| (13) | TS owns and operates Trondheim Spektrum, a multipurpose facility located in central Trondheim. The facility consists of eight multi-purpose halls. The halls are used as training venues for local sports clubs, small and large sports events and other events such as concerts, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The company Nidarøhallen was established in 1961 for the purpose of carrying out the construction and operation of a sports and exhibition hall in Trondheim. On 5 June 2002, the company name was changed to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | The Municipality has been, and is at present, the majority shareholder in TS. As of October 2018, The Municipality holds 96 % of the shares. The remaining shares are held by membership-based volunteer sport clubs (‘sport clubs’). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | The construction of the first part of the hall finished in 1963 (halls A and B). The facility has been expanded four times, in 1971 (hall C), 1980 (hall G), 1988 (halls D and E/H) and 2000 (hall F). The facility now totals 27 000 m2, which, in addition to eight multipurpose halls, consists of 14 seminar rooms and a plot area of over 1 000 m2. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | The Municipality’s objective is to provide facilities for sports and leisure activities to the inhabitants of Trondheim. In 2004, the Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs. This facilitates participation of children and youth in sport activities, irrespective of the income level of individual families. The Municipality owns and operates numerous sport facilities, but also rents facilities owned and operated by third parties. The Municipality rents capacity from such facilities under special rental agreements, and the joint capacity is distributed, free of charge, amongst the sport clubs. The task of distributing the capacity is entrusted to the local Sports Council (Idrettsrådet), which forms part of the organisational structure of the Norwegian Confederation of Sports (Norges idrettsforbund). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | TS generates income from sport activities, trade fairs and concerts. TS hosts a number of fairs, which includes an annual fisheries industry fair. Furthermore, TS generates income from the operation of a kiosk, café and a restaurant. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Since summer 2017, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension, to be finalised in 2019. The plan is to host the European Championship in handball for women and men in 2020. |
| --- | --- |

(19)

4.   The measures

4.1.   
  Introduction

| (20) | Throughout the years, the Municipality has provided TS with loans, guarantees and other measures that may potentially involve state aid. The following measures are at stake in the present decision. |
| --- | --- |

(20)

4.2.   
  Measure 1 – municipal loan

| (21) | In 1992, the total loan portfolio of TS included nine different loans amounting to a total of NOK 87.8 million (approximately EUR 9,1 million). During the period from 1992 to 1994, TS restructured the debt by borrowing NOK 86.67 million (approximately EUR 8,95 million) from the Municipality (25). The nominal interest rate was set at 7,5 %, and the effective interest rate was at 7,7 %. In 2004, the terms of the loan were modified, lowering the effective interest rate to 4,15 %. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainants allege that the intention of the Municipality, by granting the loan, was to grant an advantage to TS, which it would not have obtained otherwise, in the form of lower interest rates. The complainants further allege that later modifications of the loan have turned the alleged aid into new aid. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | The Norwegian authorities have not contested the fact that the loan may have entailed state aid. The Norwegian authorities have argued that the interest rates, in particular following the modification in 2004, were broadly in line with market price. However, the Norwegian authorities do not consider it meaningful to investigate further the historical market rates for loans as, in their view, any aid would have to be considered as existing aid, and in any event, the loan has in the meantime been paid back in full (26). The Norwegian authorities have not found any documentation indicating that the loan has been renegotiated as alleged by the complainants, save for the modification of the interest rate in 2004 (27). |
| --- | --- |

(23)

4.3.   
  Measure 2 – municipal guarantee

| (24) | On 7 September 1999, the Municipality granted a guarantee in favour of TS, in order for TS to secure a loan from Nordea. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee was limited to 50 % of the loan balance with a limit of NOK 28 million (approximately EUR 2,89 million). The guarantee is of a secondary nature. That is, Nordea would have to initiate a procedure for the liquidation of TS’ assets, before it could have recourse to the guarantee. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | According to the Norwegian authorities’ best estimate, the interest rate obtainable without the guarantee corresponds to an addition of 0.10 – 0.15 percentage points. The Norwegian authorities have explained that this is because TS is viewed by Nordea as a low-risk debtor. On Nordea’s six-point scale, with six representing no risk, TS is and has been rated at five. The reason behind this rating is first, the fact that the majority of the shares in TS is held by a public authority and secondly, TS’ low-risk lease agreement with the Municipality represents a substantial part of its revenues. Further, a guarantee of this nature is of marginal value to the bank, as the mandatory capital requirements are similar for loans without such partial and limited guarantee (28). The guarantee is still in effect. It expires in 2031 (29). At the end of 2016, it covered the outstanding balance of NOK 9 260 000 (approximately EUR 956 500). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | The complainants have alleged that the guarantee was not granted on market terms and therefore provided an advantage to TS. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | The Norwegian authorities state that any advantage resulting from the guarantee is at most marginal and further refer to marginal effects of the measure on the conditions of cross-border investment or establishment (30). The Norwegian authorities maintain that the guarantee should be qualified as existing aid as it was granted more than 10 years ago (31). |
| --- | --- |

(27)

4.4.   
  Measure 3 – leasehold agreements

| (28) | In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. The leasehold was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991. A second leasehold agreement was concluded in 1989. TS has relied on these leasehold agreements as collateral when entering into a loan agreement with Nordea (32). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to the Norwegian authorities, the leasehold agreements are governed by the Norwegian Ground Lease Act (33) and established case-law. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | To offer collateral on a leasehold agreement does not require the permission from the lessor (the owner) under the Ground Lease Act, the Land Registration Act (34) or the leasehold agreement. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The Norwegian authorities have stated that the leasehold agreements were concluded before the entry into force of the EEA Agreement (35). |
| --- | --- |

(31)

4.5.   
  Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

| (32) | Most of the capacity of Trondheim Spektrum has traditionally been used for the purpose of sport clubs on the basis of lease agreements concluded between TS and the Municipality. The Municipality has leased the facility since it opened in 1963. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | The Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs in 2004. This was done to facilitate the participation of sport activities irrespective of the income level of individual families. From then on, the sport clubs did not pay for its use, neither to the Municipality nor to TS. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The Municipality rented the facilities from Trondheim Spektrum for approximately NOK 12 million per year from 1990 until 2002. In 2002, the lease agreement was amended as the Municipality required more capacity. The variations of rent paid is a result of the capacity increase with the construction of hall F, and the implementation of a new model for calculating the agreed utilisation of the facility (36). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The Norwegian authorities have explained that the level of rent takes into account the cost structure of TS. The historical rent was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, which historically reflected the required cash flow for TS to pay off debt and continue operations on the proportion of the facility occupied by the sport clubs (37). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The lease agreement was not formalized until February 1995. The lease agreement entered into in 1995 does not specify the number of hours and/or percentage of occupation of the sport clubs’ use of the facility. These specificities were introduced and further developed in the agreements entered into for 1999 onwards (38). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The following lease agreements have been concluded since 1999:






  a. | Lease agreement 2000 – 2002. |
| --- | --- | --- |

(37)

a.

Lease agreement 2000 – 2002.

| b. | Lease agreement 2002 – 2006. |
| --- | --- |

b.

Lease agreement 2002 – 2006.

| c. | Lease agreement 2007 – 2008. |
| --- | --- |

c.

Lease agreement 2007 – 2008.

| d. | Lease agreement 2009 – 2010. |
| --- | --- |

d.

Lease agreement 2009 – 2010.

| e. | Lease agreement 2011 (renewed annually) (39). |
| --- | --- |

e.

Lease agreement 2011 (renewed annually) (39).

| (38) | The Norwegian authorities have provided the following information regarding the leased capacity (40):







  Year | Rent paid (NOK) | Hours rented |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 11 200 000 | Not given |
| 2000 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2001 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2002 | 11 200 000 | 17 300 |
| 2003 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2004 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2005 | 14 300 000 | 17 300 |
| 2006 | 14 500 000 | 17 300 |
| 2007 | 14 700 000 | 12 500 |
| 2008 | 14 000 000 | 12 500 |
| 2009 | 14 300 000 | 12 500 |
| 2010 | 14 443 000 | 12 500 |
| 2011 | 14 088 000 | 12 500 |
| 2012 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2013 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2014 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2015 | 14 679 522 | 12 500 |
| 2016 | 14 105 196 | 11 650 |

(38)

Year

Rent paid (NOK)

Hours rented

1999

11 200 000

Not given

2000

11 200 000

13 650

2001

11 200 000

13 650

2002

11 200 000

17 300

2003

14 000 000

17 300

2004

14 000 000

17 300

2005

14 300 000

17 300

2006

14 500 000

17 300

2007

14 700 000

12 500

2008

14 000 000

12 500

2009

14 300 000

12 500

2010

14 443 000

12 500

2011

14 088 000

12 500

2012

14 234 000

12 500

2013

14 234 000

12 500

2014

14 234 000

12 500

2015

14 679 522

12 500

2016

14 105 196

11 650

| (39) | According to the terms of the lease agreements, the capacity of Trondheim Spektrum should be reserved for the sport clubs, from 1 September to 1 May each year, during the afternoon on weekdays from 16:00 to 23:00 and on weekends from 09:00 to 22:00. TS can therefore offer Trondheim Spektrum’s capacity outside of these hours and outside the said time of year. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Furthermore, the lease agreements provide that TS can reclaim, subject to the terms laid down in the lease agreement, up to 2 000 hours annually during the period from 1 September to 1 May. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 (41). The Norwegian authorities explained that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours (42). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The complainants have argued that the rent is above market terms. That is, the rent is based on the needs of TS, and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee has never been based on arm’s length negotiations, but decided unilaterally by the municipal board of the Municipality. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality has been market conform and thus does not entail state aid. Were the Authority to conclude differently, the Norwegian authorities argue that the lease agreement forms part of an existing aid scheme. Furthermore, any new aid would, in any event, be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(42)

4.6.   
  Measure 5 – lease agreement of 2019 – notification

| (43) | As set out in paragraph (11) above, the Norwegian authorities have notified the lease agreement of 2019. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | TS and the Municipality have concluded a new lease agreement, which is set to enter into force on 1 December 2019. The agreement is conditional upon being in line with market terms. The agreement allows for adaptations by the Municipality, in order to conform to the market economy investor principle, should the Authority so require (43). The agreement will expire on 30 April 2035. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | The Norwegian authorities have explained that this lease agreement is based on the same principles underlying previous lease agreements. The Norwegian authorities have further explained that the new lease agreement represents a substantial increase in the capacity made available for the sport clubs. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A total of 16 848 hours yearly is rented under the new lease agreement, compared to 12 500 hours in the past. The new lease agreement represents an increase in the rent per hours from approximately NOK 1 200 to 1 700 (approximately EUR 124 to 176). The reason for this increase is twofold: First, the historical rent paid by the Municipality was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, and has not been subject to adjustments. Second, the construction costs associated with providing flexibility and allowing for multisport-use results in the operating costs per square metre exceeding by far the square metre cost of the existing venue. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Both complainants have argued that the rent in the new lease agreement is above market terms, because it is based on TS’ needs and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee is not based on arm’s length negotiations, but set in order to cover the construction cost of the expansion of Trondheim Spektrum. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | One of the complainants has further alleged that the main cost elements of the extension and renovation project is tied to requirements related to activities other than the activities covered by the lease agreements, such as concerts, professional sports events and fairs. One of the complainants claims that the division of costs between the different activities is therefore not correct, as the needs of the sport clubs could have been met with much less costs. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality under the new lease agreement is market conform, and thus does not entail state aid. Should the Authority be unable to exclude the presence of state aid in the new lease agreement, the Norwegian authorities have notified the lease agreement as compatible aid under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(49)

4.7.   
  Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – block exemption

| (50) | As set out in paragraph (12) above, on 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER information sheet (44), concerning an ad hoc aid to TS for an aid amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) in form of a capital increase. The Norwegian authorities have provided the capital increase to TS under Article 55 of the General Block Exemption Regulation (‘GBER’). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Due, in particular, to an increase in the project scope in 2018, the budget increased to NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million). The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover the additional costs through its existing means or through additional market financing. It therefore applied for the capital increase on 6 July 2018. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | One of the complainants alleges that the capital increase is not compliant with all of the conditions set out in Chapter I of the GBER. |
| --- | --- |

(52)

4.8.   
  Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (53) | On 14 March 2017, the City Council adopted a zoning plan for the area where TS is located and the surrounding park area. The process was initiated by TS with the aim of expanding the facility into a multi-function facility, feasible for concerts and large sport events, and with increased capacity for sport clubs, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | The City Council adopted the principle of full transfer of expenses in 1993, which sets out that building projects must carry all infrastructure costs that are a consequence of the project. Which costs this principle comprises must be in line with Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act, which regulates what a development agreement must include (45). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Norwegian authorities have explained that a zoning plan forms the basis for a project such as the expansion of Trondheim Spektrum (46). The zoning plan – including use of procedural orders (47) (rekkefølgekrav) – does not impose any economic obligations on the developer, but provides for the use of the area relating to the project and indicates what (public) infrastructure needs to be in place prior to the implementation of the project (48). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Planning and Building Act sets limits on the developer’s maximum financial contribution to the public infrastructure measures that are required under the zoning regulations. The main criterion for cost allocation under a development agreement is that the measure must have a direct factual relationship with the development; it must be necessary for the implementation of the project. Consequently, only public infrastructure measures that result from the project may potentially be imposed as obligations on the developer. On the other hand, infrastructure works that the Municipality would need to implement also in the absence of the project, cannot be imposed on the developer (49). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | In addition to the first criterion for cost allocation, the contribution from the developer to the measure must be proportionate to the size and the type of the development or project. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The Norwegian authorities have explained that the Municipality will, for each project, cover the costs of measures that would have to be implemented regardless of the project, but for which the project affects the timing of when the measures are implemented. Such costs relate to infrastructure that is of a general character, benefitting the population as a whole. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | The Norwegian authorities have explained that a proportionality assessment must be carried out in each case. The eventual conclusion of a development agreement and the allocation of costs entails a degree of discretion on behalf of the Municipality, which must take into consideration the legal framework, as well as the nature of the project (50). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | One of the complainants argues that the Municipality has relieved TS from infrastructure costs that a developer would normally have to bear in relation to this type of constructions and has therefore granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Norwegian authorities have provided information regarding the distribution of the costs between the TS and the Municipality (51). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | According to the Norwegian authorities, the connection from Nidarø to Ilen Church will be developed. The Norwegian authorities have stated that the measure forms part of what may be described as a recreational area network for the use of the general public and that therefore it cannot legally order the developer to assume the costs in that respect. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The Norwegian authorities have further explained that the upgrade of Klostergata is a direct consequence of the development. However, the Municipality assumes the implementation responsibility and will cover the costs connected to roads and archaeological excavations; TS will pay a contribution of NOK 20 million. This is because the Municipality would in any case need to renew the water and sewage pipes in parts of the street. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The Norwegian authorities have further explained that green areas and a public park will be developed, i.e. a vegetation belt, a park, a walking path and public squares. The Norwegian authorities have stated that this is TS’ responsibility. The total amount was estimated at NOK 74 million (approximately EUR 7,64 million), but has been lowered to NOK 39 million (approximately EUR 4,03 million). TS’ share of this costs is set at NOK 26 million (approximately EUR 2,66 million), excluding VAT. According to the Norwegian authorities, the calculation of TS’ contribution is limited as allowed by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | In the view of the Norwegian authorities, infrastructure projects financed by the Municipality do not represent financing in violation of the principle of full transfer of costs in light of the modification mandated by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. Furthermore, the Norwegian authorities do not see that the financial contribution by the local authority may be classified as illegal state aid, because the costs could not have been transferred to the developer in any event. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | The Norwegian authorities argue that the infrastructure works, to be partly financed by the Municipality, relate to activities that public authorities normally perform in the exercise of their public powers and do not consist in offering goods and services on a market (52). According to the Norwegian authorities, the costs assumed by the Municipality do not entail that TS pays less than legally required. Furthermore, the infrastructure is of a general character and will benefit the population as a whole. |
| --- | --- |

(66)

4.9.   
  Measure 8 – funds from the Gaming Fund

| (67) | The Gaming Fund scheme is administered by Norsk Tipping AS. The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act (53) that entered into force on 1 January 1993. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Applications for grants from the Gaming Fund scheme are processed and assessed in accordance with the provisions laid down by the Ministry of Culture relating to grants and allocations for sports and physical activities. The goal of the scheme is to facilitate sports and physical activities for everyone. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Funds granted for the construction and renovation of sports facilities will contribute to an infrastructure that provides the population with the opportunity to take part in individually organised activities and activities under the supervision of sport clubs. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | As from 1994, TS has received grants from the Gaming Fund Scheme (54). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities emphasise that the existing Gaming Fund scheme has not been materially altered since it was last assessed by the Authority in the Vålerenga case (55) and that the grants in favour of TS have been awarded in accordance with the provisions of the scheme (56). |
| --- | --- |

(71)

4.10.   
  Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (72) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million with Nordea (57). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement nor are there any contractual obligations that require the Municipality to provide financing or capital to TS (58). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | However, the loan agreement includes the following statements (59):
  ‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’
  ‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation) |
| --- | --- |

(73)

‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’

‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation)

| (74) | These statements relate to a clause in the loan agreement which states under ‘other terms’ (60):
  ‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’ |
| --- | --- |

(74)

‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’

| (75) | Under the same heading, the following clause states (61):
  ‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’ |
| --- | --- |

(75)

‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’

| (76) | Finally, under the heading ‘Change of ownership – mandatory early repayment’ (62) the loan agreement states (63):
  ‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.
  In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’ |
| --- | --- |

(76)

‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.

In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’

| (77) | TS and Nordea had previously signed a loan agreement dated 27 July 2017. The agreement contained a condition that any construction cost excess during the construction period should be covered either by TS or the Municipality. The loan agreement was co-signed by the City Executive of Finance. That agreement therefore contained clauses regarding the Municipality’s responsibility in respect of any project overruns as well as obligations in respect of the lease agreement which at that time had not been finalised (64). |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The co-signing of the loan agreement was later deemed a municipal guarantee pursuant to section 51 of the Municipality Act. The City concluded that the guarantee, in order to be effective, required state approval. The guarantee would, for various reasons, probably not obtain such approval and therefore the Chief City Executive was advised to promptly inform Nordea that the Municipality could not be party to the loan agreement. This agreement is void and does not apply between the parties. TS and Nordea therefore signed the current loan agreement without the official involvement of the Municipality. |
| --- | --- |

(78)

5.   The presence of state aid

5.1.   
  Introduction – existing vs. new aid

| (79) | As set out above, several alleged aid measures granted to TS are at stake. However, in the present decision the Authority will not assess further the nature of potential aid measures, which would constitute existing aid – either individual aid or aid schemes – within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3 SCA’). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Existing aid is subject to a different procedural framework compare to new aid (65). Furthermore, existing aid measures are not subject to a repayment obligation. |
| --- | --- |

(80)

5.1.1.   Measure 1 – the municipal loan

| (81) | The municipal loan was granted to TS in 1992. In case 113/92 (66), the City Council adopted a decision to issue bonds to enable TS, through a new loan, to pay off its existing loans. The Authority therefore considers that any aid entailed in the municipal loan would be individual aid awarded to TS (67). The terms of the loans were modified in 2004. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | According to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid shall be subject to a limitation period of 10 years. According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA, any aid with regard to which the limitation period has expired, shall be deemed to be existing aid (68). |
| --- | --- |

(82)

| (83) | The limitation period begins on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme (69). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | As the municipal loan was granted to TS in 1992, the limitation period has expired. This would be the case even if the limitation period were to be calculated from the date of the last modification of the loan in 2004. Further, the loan was fully repaid in 2014. Any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. Moreover, as the loan was granted to TS in 1992, it would also be aid, which existed before the entry into force of the EEA Agreement and is still applicable after the entry into force of the EEA Agreement. Any potential aid granted through the measure would therefore also be existing aid within the meaning of Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(84)

5.1.2.   Measure 2 – the municipal guarantee

| (85) | The Authority considers that any aid inherent in the guarantee would be individual aid awarded to TS. The Municipality granted the guarantee to TS in 1999 for TS to secure a loan(s) from Nordea. The guarantee was, according to the information provided by the Norwegian authorities, used in 2000 and 2001. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee is still in effect and expires in 2031. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | As the municipal guarantee was awarded to TS in 1999, the limitation period of 10 years under Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA has expired (70). According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. |
| --- | --- |

(86)

5.1.3.   Measure 3 – the leasehold agreements

| (87) | The leasehold agreements were concluded in 1980 and 1989 respectively. The leasehold agreement between Trondheim commune and Nidarøhallen A/S (now TS) was concluded in 1989 for a duration of 50 years. In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. Trondheim Tennisklubb financed and constructed Hall G of Trondheim Spektrum. The ownership of Hall G, including the leasehold, was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991 (71). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | The Authority considers that any aid granted through these leasehold agreements, including their later use as a collateral, would constitute individual aid, which existed prior to the entry into force of the EEA Agreement. According to Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA, the measures would therefore constitute existing aid. |
| --- | --- |

(88)

5.1.4.   Conclusion – measures 1, 2 and 3

| (89) | As any potential state aid granted through measures 1, 2 and 3 would seem to constitute existing aid, within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority will not further assess the state aid character of these measures in the present decision. |
| --- | --- |

(89)

5.1.5.   Measure 8 – aid granted under the Gaming Fund scheme

| (90) | The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act 1992 that entered into force on 1 January 1993, before the entry into force of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | The Authority considered in its Decision No 537/09/COL of 16 December 2009 (72) that the activities of Norsk Tipping AS constituted an existing aid scheme. The Norwegian authorities have confirmed that no amendments have been made to the scheme since that time. The Authority considers that the funds granted to TS from Norsk Tipping AS are an application of an existing aid system. Existing aid also covers individual aid awards, which have been granted on the basis of an existing aid scheme (73). Therefore, the Authority will not further assess the aid character of the measure in this decision. However, the Authority will take into account the contribution from the gaming funds in any compatibility assessment it may carry out in relation to the measures included in the scope of this decision. |
| --- | --- |

(91)

5.1.6.   Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

5.1.6.1.   Introduction

| (92) | The Norwegian authorities have argued that, should the Authority entertain any doubts concerning potential advantages in the lease agreements, the lease agreements concluded from 1999 to 2017 should be considered to form part of an existing aid scheme that predates the EEA Agreement. The Norwegian authorities have stated that the Municipality leased the facilities since its opening in 1963. However, the lease agreements were never formalised before 1995 (74). |
| --- | --- |

(92)

| (93) | One of the complainants has argued that the lease agreements cannot be considered to form part of an existing aid scheme. The complainant refers to the fact that there is no law or regulation that obliges the Municipality to lease facilities for sports. According to the complainant, the recent municipal decision regarding the new and twice as high lease, illustrates the margin of discretion inherent in the conclusion of a new lease agreement. In any case, the new lease would have represented a significant amendment to the aid scheme as it entails twice as much aid as before. The complainant did not elaborate further on this issue since, in its view, the financing of the operation of the premises cannot constitute an existing aid scheme in the first place (75). |
| --- | --- |

(93)

| (94) | The Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme, for the following reasons. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA sets out two definitions of an aid scheme:
  ‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added) |
| --- | --- |

(95)

‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added)

| (96) | The presence of an aid scheme can be based on either of those two definitions. |
| --- | --- |

(96)

5.1.6.2.   The first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (97) | The first definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid can be awarded, (ii) which does not require any further implementing measures, and (iii) which defines the potential aid beneficiaries in a general and abstract manner. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | The Norwegian authorities first note that the main purpose underlying the construction and ongoing extension of Trondheim Spektrum was to create facilities that the municipality, or more precisely, the local Sports Council, would then distribute among the sport clubs. If not used by the sport clubs, Trondheim Spektrum’s facilities would remain unused throughout most of the year. At the same time, it would be inconceivable for TS to run a balanced budget without receiving the lease income from the Municipality, which acquires this capacity for the sole purpose of providing its citizens with free access to sports and leisure activities. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | The Norwegian authorities have referred to an administrative practice and the principles underlying the lease agreements, which have remained unaltered since the entry into force of the EEA Agreement. Those are the leasing of, in principle, all of Trondheim Spektrum’s suitable capacity during 8 months of the year, the possibility for TS to offer some of this capacity on the market for third parties and at a price that is periodically adjusted to reflect, in particular, extensions of Trondheim Spektrum’s capacity. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | In the view of the Norwegian authorities, this mechanism, even if not strictly legally binding, could be regarded as an ‘act’ which also defines the potential aid beneficiary, as required by Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA (76). |
| --- | --- |

(100)

| (101) | The Norwegian authorities have argued that while the Municipality negotiates the new lease contracts with TS upon expiry of the previous one, it could not deviate from the mechanism without endangering its capacity to deliver sports and leisure possibilities to its citizens. As a result, there have only been minor adaptations to the lease agreements over the years. Notwithstanding the fact that the lease agreement falls – through its responsibility for the annual budget – under the oversight of the City Council, the possible modifications are rather of a ‘technical application’ based on the principles of the act, and do not, in the view of the Norwegian authorities, convey sufficient discretion upon the Municipality to be considered as implementing measures (77). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | As the Norwegian authorities have stated, existing ‘aid schemes’ have been held to encompass non-statutory customary law (78) and administrative practice related to the application of statutory (79) and non-statutory law (80). In one case, the Commission found that an aid scheme relating to Anstaltslast and Gewährträgerhaftung was based on the combination of an unwritten old legal principle combined with widespread practice across Germany (81). |
| --- | --- |

(102)

| (103) | In a recent judgment, the General Court made the following observations on the basis of the definition of an aid scheme in Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 (82), as interpreted by case-law (83):
  ‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.
  Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.
  Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’ |
| --- | --- |

(103)

‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.

Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.

Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’

| (104) | In the case at hand, there is no legal obligation on the Municipality to enter into a lease agreement with TS. Nor is there any legislation which provides the framework under which the lease agreements are made. Furthermore, it appears that the Municipality has, at least on some occasions, decided unilaterally how much rent it pays to TS under the lease agreements (84). The complainants allege that the rent has never been based on arm’s length negotiations but decided unilaterally by the Municipal Board of the Municipality. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | The alleged aid measure in question is the rent paid above market terms to TS under the lease agreement. If the Municipality can decide unilaterally the level of the rent, then that affords it the discretion to decide whether to grant TS the alleged aid or not, as well as the amount of the alleged aid. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | It thus appears to the Authority, based on the information provided by the Norwegian authorities so far, that the administrative practice and the principles referred to by the Norwegian authorities do not constitute an ‘act on the basis of which aid can be awarded’. Moreover, it appears to the Authority that the Municipality enjoys discretion when entering into the lease agreements with TS, so that it can determine the essential elements of the potential aid in question. Should that be the case, the second criterion and the first criterion of the first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Finally, the Norwegian authorities have not explained how the third criterion could be fulfilled by the principles and administrative practice in question. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | As all conditions of the first definition must be cumulatively fulfilled, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(108)

5.1.6.3.   The second definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (109) | The second definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project (ii) may be awarded to one or several undertakings (iii) for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | The Norwegian authorities have not argued that the alleged aid scheme falls within the second definition of Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA. The Authority therefore lacks information to assess this. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | However, the Authority notes that in line with the administrative practice and principles referred to by the Norwegian authorities, the lease agreements have been concluded for a specific time period and expire at a certain date. Moreover, the lease agreements set out the rental price for the facilities rented to the Municipality. It therefore appears to the Authority that the third condition would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | As all conditions of the second definition must be fulfilled cumulatively, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(112)

5.1.6.4.   Limitation period

| (113) | Pursuant to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid are subject to a limitation period of 10 years. The limitation period shall begin on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme. Any action taken by the Authority, with regard to the unlawful aid shall interrupt the limitation period (85). |
| --- | --- |

(113)

| (114) | In this decision, the Authority will only further assess the potential aid character of the lease agreements for which the limitation period has not expired. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | The General Court has confirmed that a request for information constitutes a measure interrupting the 10-year limitation period (86). Furthermore, the General Court stated, in relation to an information request from the Commission that: ‘When it addresses a request for information to a Member State, the Commission is informing that State that it has in its possession information concerning aid alleged to be unlawful and, if necessary, that that aid will have to be repaid. Accordingly, the simplicity of the request for information does not have the consequence of depriving it of legal effect as a measure capable of interrupting the limitation period’ (87). |
| --- | --- |

(115)

| (116) | By letter dated 27 March 2017, the Authority sent the first complaint in the case to the Norwegian authorities and invited them to comment on the complaint (88). By that letter, the Authority informed the Norwegian authorities that it had in its possession information concerning alleged unlawful state aid and invited them to provide their comments. The Authority therefore considers that by sending the first complaint to the Norwegian authorities, it took action within the meaning of Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA, and therefore interrupted the limitation period on 27 March 2017. |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Accordingly, the lease agreements for which the limitation period has not expired, would appear to be following:






  (a) | Lease agreement 2007 – 2008; |
| --- | --- | --- |

(117)

(a)

Lease agreement 2007 – 2008;

| (b) | Lease agreement 2009 – 2010; and |
| --- | --- |

(b)

Lease agreement 2009 – 2010; and

| (c) | Lease agreement 2011 (which has been renewed annually). |
| --- | --- |

(c)

Lease agreement 2011 (which has been renewed annually).

| (118) | This is because it would seem from the information provided by the Norwegian authorities that the lease agreement entered into force on 1 January 2008 (89), which in the absence of any indication to the contrary should be taken as the day any aid was granted under the agreement. However, it appears that the lease agreement listed by the Norwegian authorities, as preceding the 2007 – 2008 lease agreement expired on 31 December 2006. The Authority thus lacks information regarding the lease agreement in force during the year 2007. Moreover, the Authority does not have information on when the lease agreement of 2007 – 2008 was signed, and on whether the date of signing could be the date that any aid was granted under the agreement. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(119)

5.1.7.   Conclusion – new vs. existing aid

| (120) | In light of the above findings, the Authority’s further assessment in this decision is limited to potential new aid entailed in measures 4 to 7 and 9, which all post-date the entering into force of the EEA Agreement and where the limitation period has not expired: That is, the lease agreements concluded from 2007 to 2017 (measure 4), the new lease agreement of 2019 (measure 5), the capital increase related to new and unexpected costs (measure 6), the financing of infrastructure costs (measure 7) and the implicit guarantee inherent in the loan agreement between TS and Nordea (measure 9). |
| --- | --- |

(120)

5.2.   
  The concept of state aid

| (121) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(121)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (122) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through state resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(122)

5.3.   
  State resources

| (123) | Only advantages granted directly or indirectly through state resources can constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. State resources include all resources of the public sector, including municipalities (90). |
| --- | --- |

(123)

| (124) | The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies, and benefits in kind. A firm and concrete commitment to make state resources available at a later point in time is also considered a transfer of state resources. A positive transfer of funds does not have to occur; foregoing state revenue is sufficient. Waiving revenue which would otherwise have been paid to the State constitutes a transfer of state resources (91). |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Measures 4 to 7 and 9 were granted by the Municipality in the form of payments under lease agreements, a capital increase, the reduction of infrastructure costs allegedly borne by a developer and as a potential implicit guarantee inherent in a loan agreement between TS and Nordea. Consequently, the measures entail the transfer of state resources. |
| --- | --- |

(125)

5.4.   
  Advantage

5.4.1.   Introduction

| (126) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(126)

5.4.2.   Measure 4 – the lease agreements concluded from 2007 to 2017

| (127) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreements concluded from 2007 to 2017 are market conform and therefore do not entail an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Norwegian authorities have not, however, put forward further arguments to the effect that the Municipality acted as a market investor, when entering into the lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | The EEA legal order is neutral with regard to the system of property ownership and does not in any way prejudice the right of EEA States to act as economic operators. However, when public authorities directly or indirectly carry out economic transactions in any form, they are subject to EEA State aid rules. Economic transactions carried out by public bodies (including public undertakings) do not confer an advantage on its counterpart, and therefore do not constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions (92). |
| --- | --- |

(128)

| (129) | The Norwegian authorities have noted that given the different sizes, equipment, design and location of other venues in Norway, it is not possible to identify a fully equivalent venue to Trondheim Spektrum (93). However, the Norwegian authorities have provided information to support its argument that the lease agreements have been market confirm. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | The Municipality has provided information on how TS’ pricing to third parties compares to other venues and information on prices for leasing hall capacity for sports and leisure purposes in other venues. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | The Norwegian authorities have explained that Trondheim Spektrum disposes of two halls larger than 2 000 m2 (Hall D and Hall F), which are particularly suited for larger fairs, concerts, conferences and similar events. Depending on the type of event, TS charges approximately NOK 70 000 to NOK 85 000 per day for the larger hall D (approximately EUR 7 230 – 8 780), and NOK 59 000 to NOK 70 000 for the somewhat smaller hall F (approximately EUR 6 100 – 7 230). |
| --- | --- |

(131)

| (132) | The Norwegian authorities made a comparison with leasing such facilities in other venues in Trondheim. The freemasons lodge in Trondheim, for example, charges a daily rate of only NOK 15 000 to NOK 18 000 (approximately EUR 1 550 – 1 860). This is a somewhat smaller venue, it can accommodate up to 600 persons, whereas Hall F in Trondheim Spektrum has a capacity of more than 1 000 persons. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | According to the Norwegian authorities, venues located in Norwegian cities of comparable sizes charge similar rates. In Stavanger, renting of capacity similar to that of Hall F costs just above NOK 200 000 for four days, whereas Grieghallen in Bergen charges approximately NOK 300 000 for four days (approximately EUR 20 100 and 31 000). TS’ prices lie just below Bergen (94). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | The Norwegian authorities have further referred to Sotra Arena located in the municipality of Fjell, a 25 minutes drive from the city of Bergen, a venue with 12 000 m2 indoor capacity. In 2016, this venue was used for trade fairs charging approximately NOK 100 000 to 125 000 for three days (approximately EUR 10 300 – 12 900) for approximately 5 000 to 7 000 m2. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | In view of this comparison, the Norwegian authorities state that it would appear that TS’ prices for hall capacity, when rented out to third parties, are in line with market prices. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | The Municipality purchases capacity from TS, sports clubs with own facilities, other state authorities (in buildings such as high-schools) and to a very limited degree, from private facilities. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | The hourly rate paid by the Municipality ranges between NOK 350 and 2 046 per hour (approximately EUR 36 and 211). The hourly rate paid to TS is NOK 1 174 (approximately EUR 121) (95). The Norwegian authorities note that the difference in the prices can be explained by a variety of factors. Also, a number of these venues have been financed (partly) by the State and are contractually bound to provide (some) capacity at fixed rates. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Other factors, which may explain the relatively large differences in prices, are that not all daytimes are similarly valuable and not all venues are as modern, well equipped and centrally located as Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities have explained that all of the foregoing considerations are reasons why some of the capacity that the Municipality purchases from other venues is comparatively cheap (96). |
| --- | --- |

(138)

| (139) | The Norwegian authorities provided examples of the rates charged by Vestlandshallen, a sports centre in Bergen. According to the Norwegian authorities, this venue charges approximately the same price to (non-sport club) users as the Municipality pays to TS. This is based on a calculation whereby one of TS’ ‘hall hours’ is for a surface area of 800 m2 and comprises 60 minutes. A ‘quarter hall’ in Vestlandshallen would be approximately 440 m2 and cost NOK 940 for 90 minutes (approximately EUR 97). This would result in a theoretical price of approximately NOK 626 for 60 minutes and hence NOK 1 252 for a slightly larger surface area than the equivalent in TS (approximately EUR 65 and 129). |
| --- | --- |

(139)

| (140) | Moreover, the Norwegian authorities argue that the City of Bergen charges non-preferential users NOK 1 150 for one hour in Haukelandshallen, a venue comparable to Trondheim Spektrum (approximately EUR 119). Furthermore, the City of Tromsø charges up to NOK 1 940 for one hour of similar surface area in Tromsøhallen (approximately EUR 200). |
| --- | --- |

(140)

| (141) | The Authority notes that these prices appear to be charged for specific events whereas the assessment in the case at hand concerns an agreed price for a large amount of capacity over a long period of time. |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, there are important differences when it comes to comparing these venues, for example in the rental time (97), the quality of the facilities and the location of the venues within (or outside) the cities. In light of this, the Authority is not convinced that these examples submitted by the Norwegian authorities provide a sufficient degree of comparability to be able to establish that the lease agreements have conformed to market terms. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | In order to establish whether a transaction conforms to market conditions, the transaction can be assessed in the light of the terms under which comparable transactions carried out by comparable private operators have taken place in comparable situations (98). |
| --- | --- |

(143)

| (144) | Benchmarking may not be an appropriate method to establish market prices if the available benchmarks have not been defined with regard to market considerations or if the existing prices are significantly distorted by public interventions (99). |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Finally, there are other indications that the lease agreements have not been entered into on market terms, indicating a need for further assessment. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | First, the Norwegian authorities have explained that, in the past, the rent in the lease agreements has been set, inter alia, on the basis of TS’ cost structure, with a focus on putting TS in a position to pay off its loans and continue operations. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Second, in the past, there are examples where the rent has been reduced unilaterally by the Municipality, due to reasons unrelated to the use of the facilities (100). |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Third, the Norwegian authorities have explained that the lease agreements have provided that TS can reclaim up to 2 000 hours annually under the lease agreements. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 and that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours. However, the Norwegian authorities have explained that these are hours which the Municipality for distribution purposes gains access to, but never pays for (101). |
| --- | --- |

(148)

| (149) | In the light of the aforementioned considerations, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements from 2007 to 2017 may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(149)

5.4.3.   Measure 5 – the lease agreement of 2019

| (150) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreement of 2019 is market conform and therefore does not constitute an advantage in favour of TS. The Norwegian authorities have not presented arguments stating that the Municipality acted as a market investor when entering into the new lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The new lease agreement represents an increase in the rent per hour from approximately NOK 1 200 to NOK 1 700 (approximately EUR 124 to 176) (102). The Norwegian authorities have acknowledged that this is at the upper end of the hourly rates they have provided (hourly rates from a sample of sports facilities range from approximately NOK 350 to NOK 2 046 (approximately EUR 36 to 211)) (103). |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Trondheim Spektrum will be, following the upgrade, a modern and very centrally located facility in one of Norway’s largest and fastest growing cities. In the Norwegian authorities’ view, for the Authority to conclude that the lease agreement does entail an advantage, the hourly rate would have to be well above the price ranges observed in the market (104). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | The Norwegian authorities have further stated that the hourly rate for commercial users of Trondheim Spektrum was higher in the past (from NOK 1 000 to 1 800; approximately EUR 103 to 186) than under the municipal lease contract (NOK 1 200; approximately EUR 124). This is also expected to remain the case going forward, with an hourly rate of approximately NOK 1 700 under the new lease agreement (approximately EUR 176). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Consequently, if it were concluded that the Municipality paid a price above market levels, this would necessarily entail that the commercial users of TS would also do that. In the Norwegian authorities’ view, there is no reason to assume that commercial users would pay a price above market level for the renting of hall space in Trondheim Spektrum (105). |
| --- | --- |

(154)

| (155) | The Authority acknowledges that the benchmarks provided by the Norwegian authorities do enable some degree of comparison. However, as the Authority noted with regard to the lease agreements concluded from 1999 to 2017, the lease agreement concerns an annually agreed price for a large amount of capacity, whereas the hourly rates provided for other venues appear to concern situations where the venue is rented for a limited period. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, the comparison entails important differences, for example in the rental time, the quality of the facilities, and the location of the venues within the cities. The Authority therefore has doubts as to whether the benchmarks provided by the Norwegian authorities can establish that the lease agreement of 2019 conforms to market terms. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | The Authority therefore does not share the Norwegian authorities’ view that the hourly rates observed in the market, as described by the Norwegian authorities, are sufficient at this stage, in order to exclude that the lease agreement entails an advantage to TS. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | The Authority accordingly draws the preliminary conclusion that the lease agreement of 2019 concluded in 2017 may have granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(158)

5.4.4.   Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – GBER

| (159) | The Norwegian authorities have granted ad hoc aid to TS in the form of a capital increase for an amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) under Article 55 GBER. The Norwegian authorities have not argued that TS could have obtained the capital increase under normal market conditions. The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover these additional costs through its existing means or through additional market financing. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | Accordingly, the Authority finds that the capital increase constitutes an advantage to TS, corresponding to the full amount of the capital increase. |
| --- | --- |

(160)

5.4.5.   Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (161) | The precise form of the measure is irrelevant in establishing whether it confers an economic advantage on the undertaking. Not only the granting of positive economic advantages is relevant for the notion of state aid, also relief from economic burdens can constitute an advantage. The latter is a broad category, which comprises any mitigation of charges normally included in the budget of an undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (106). |
| --- | --- |

(161)

| (162) | The notion of an advantage also covers situations where operators do not have to bear costs that other comparable operators normally do under a given legal order, regardless of the non-economic nature of the activity to which the costs relate (107). |
| --- | --- |

(162)

| (163) | The Norwegian authorities have provided information relating to the infrastructure costs of the expansion and development of TS as described in section 4.8. |
| --- | --- |

(163)

| (164) | The Norwegian authorities have explained that the infrastructure improvements that are (partly) financed by the Municipality relate to measures that the Municipality would have to implement, but the project affects the timing for when the measures are implemented. Further, the Norwegian authorities have stated that it would be disproportionate to require the developer to bear these costs and would thus be contrary to Section 17-3(3) of the Planning and Building Act (108). Moreover, they have stated that this approach is consistent with the Municipality’s practice in other comparable projects (109). |
| --- | --- |

(164)

| (165) | The Norwegian authorities have explained that in order to ensure proportionality of the cost allocation, the total costs that the developer must bear are benchmarked against other projects and practice (cost of contribution to public infrastructure per m2 BRA (110)). For a typical housing development, which tends to be a highly profitable development, experience shows that an acceptable expense per m2 BRA is around NOK 2 000 (approximately EUR 207). In TS’ case, there is a cost of NOK 2 081 per m2 BRA (approximately EUR 215). |
| --- | --- |

(165)

| (166) | However, the Norwegian authorities have not provided information underlying the calculations of the division of costs and have not specified whether these calculations are based on objective criteria. The benchmark used by the Norwegian authorities does not provide full comparability as it refers to a different type of project, that is, a housing development, whereas the case at hand concerns a multifunctional infrastructure. Furthermore, it is not clear how this benchmark has been applied to other projects. The Authority therefore sees a need for a further assessment of the practice of calculating costs for these types of projects. Consequently, the Authority cannot, at this point, exclude the existence of an advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(166)

| (167) | The Authority thus draws the preliminary conclusion that the division and calculation of infrastructure costs, with regard to the renovation and extension of TS, may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(167)

5.4.6.   Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (168) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million (approximately EUR 50,67 million) with Nordea (111). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement, nor are there any contractual obligations that require the municipality to provide financing or capital to TS (112). |
| --- | --- |

(168)

| (169) | One of the complainants has alleged that the Municipality has granted state aid to TS through the loan with Nordea, in the form of a guarantee. |
| --- | --- |

(169)

| (170) | As described in section 4.10, the loan agreement contains clauses, which mention the possibility for the Municipality, without acting contrary to the legislation, if necessary, to issue a guarantee for Nordea, in relation to the risk which follows any cost overruns in the construction period (113). |
| --- | --- |

(170)

| (171) | The loan agreement further contains clauses, which state that the lease agreement between TS and the Municipality cannot be changed, without Nordea’s prior written approval (114). Furthermore, the loan agreement contains a condition that the Municipality owns at least 77,93 % of TS (115). |
| --- | --- |

(171)

| (172) | The Norwegian authorities have emphasised that the Municipality is not a party to the loan agreement and that it is Nordea that takes into account certain factual circumstances in its risk assessment and that these clauses and statements do not bind the Municipality. More specifically, the Norwegian authorities have stated that the potential structural changes in the company and potential political guidelines do not constitute a firm and concrete legal obligation that could bind the Municipality. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | Similarly, the Norwegian authorities have argued that the section in the loan agreement that states that the lease agreement with the Municipality cannot be changed without Nordea’s prior written consent, does not bind the Municipality. Were the lease agreement to be changed, it would be for TS to ensure that it obtains the consent of its creditor, i.e. Nordea. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | As to the condition for granting and maintaining the construction loan that the Municipality owns at least 77,93 % of TS, the Norwegian authorities recall that the board of TS, which entered into the loan agreement, does not have the authority to bind its shareholders and thereby the Municipality, including a potential future sale of shares. The loan agreements reflect that Nordea is well aware of the fact that the agreement cannot bind the Municipality, given that the second section provides that change in the ownership structure without consent implies a breach of contract by TS (116). |
| --- | --- |

(174)

| (175) | However, the Authority finds the effects of the statements in the loan agreements unclear and can, at this point, not exclude that they provide an advantage to TS in the form of an implicit guarantee from the Municipality. |
| --- | --- |

(175)

| (176) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

5.5.   
  The notion of undertaking

| (177) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage on an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (117). Consequently, the public or private status of an entity or the fact that an entity is partly or wholly publicly owned has no bearing as to whether or not that entity is an ‘undertaking’ within the meaning of state aid law (118). |
| --- | --- |

(177)

| (178) | Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (119). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods or services on a given market do not constitute undertakings. In general, both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (120). State aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the infrastructure (121). |
| --- | --- |

(178)

| (179) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic activities, provided that it keeps separate accounts for the different funds that it receives, so as to exclude any risk of cross-subsidisation of its economic activities by means of public funds received for its non-economic activities (122). |
| --- | --- |

(179)

| (180) | Trondheim Spektrum is a multifunctional facility, which hosts, inter alia, concerts, large sport events, fairs, and congresses. Further, Trondheim Spektrum is scheduled to host in 2020 the European Championship in handball for men and women. TS also rents out facilities to the Municipality, which in turn makes them available to the sport clubs. |
| --- | --- |

(180)

| (181) | It is undisputed that TS carries out economic activities, when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other such events. Consequently, TS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, with regard to those activities. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | However, the Norwegian authorities have argued that the use of TS’ facilities by sport clubs cannot be considered as an economic activity, given that neither the Municipality nor TS receives any remuneration from its users. On this basis, the Norwegian authorities have argued that TS provides its services on a market on a commercial basis only in so far as it is offering its spare capacity on the markets for trade fairs, concerts and other such activities. All other activities should be classified as non-economic (123). |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Even if the Municipality can be considered to be carrying out a non-economic activity by offering cost-free facilities for the Municipality’s sport clubs, in principle, the entity supplying the Municipality with such facilities, might very well be carrying out economic activities when doing so. The non-economic activities relate to the services provided to the sport clubs, that is, the relationship between the Municipality and the sport clubs. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | Against that background, the Authority cannot exclude, at this point, that TS is an undertaking, not only when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other events, but also when renting out its facilities to the Municipality, which then provides the hall space for the Municipality’s sport clubs. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | In any event, TS carries out other economic activities and the Norwegian authorities have admitted that, at least in the past, no strict separation of accounts has been maintained as regards what had been considered economic and non-economic activities (124). |
| --- | --- |

(185)

| (186) | Still, the Norwegian authorities have submitted to the Authority a model developed by BDO for the separation of accounts in TS, both for the future and regarding the past. This model has now been implemented by TS. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | However, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projection for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. |
| --- | --- |

(187)

| (188) | Consequently, even if the renting out of TS’ facilities to the Municipality for the purposes of providing cost-free facilities to the Municipality’s sport clubs were to be considered non-economic, the Authority is not convinced that TS has excluded the risk that the public funds received could cross-subsidise economic activities. |
| --- | --- |

(188)

| (189) | In light of the above, the Authority cannot exclude that the measures assessed in this decision have provided an advantage to TS’ economic activities. |
| --- | --- |

(189)

5.6.   
  Selectivity

| (190) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(190)

| (191) | The potential aid measures at issue here are individual measures addressed only to TS. The measures are therefore selective within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(191)

5.7.   
  Impact on trade and distortion of competition

| (192) | Public support to undertakings only constitutes state aid under Article 61(1) of the EEA Agreement, if it ‘distorts or threatens to distort competition’ and only insofar, as it is liable to ‘affect trade’ between EEA States. |
| --- | --- |

(192)

| (193) | According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, is considered sufficient to conclude that the measure is likely to affect trade between EEA States and distort competition between undertakings established in other EEA States (125). |
| --- | --- |

(193)

| (194) | To the extent that the measures assessed in this decision have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on TS, which strengthens its position compared to other undertakings that it competes with. |
| --- | --- |

(194)

| (195) | The Authority must further consider whether the measures are liable to affect trade between EEA States. In this regards, the Union Courts have ruled that ‘where State financial aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-[Union] trade, the latter must be regarded as affected by the aid’ (126). |
| --- | --- |

(195)

| (196) | The City of Trondheim is the third largest city in Norway located about an hour’s drive from the scarcely populated areas of mid-Sweden. Trondheim Spektrum has the capacity to host large and mid-size international events, which may also be held outside the region (127). |
| --- | --- |

(196)

| (197) | On the other hand, the Norwegian authorities have submitted that taking into consideration that the majority of the activities carried out in Trondheim Spektrum are of local character and in light of the limited extent of the activities of TS in a market, as well as the marginal aid intensity, if any, it can consequently not be foreseen that the measures would have more than, at most, a marginal effect on the conditions of cross-border investment or establishment (128). |
| --- | --- |

(197)

| (198) | The Authority notes that an effect on trade cannot be merely hypothetical or presumed. It must be established why the measure distorts or threatens to distort competition and is liable to have an effect on trade between EEA States, based on the foreseeable effects of the measure (129). |
| --- | --- |

(198)

| (199) | The Authority and the Commission have in a number of decisions considered that certain activities and measures, in view of their specific circumstances, have a purely local impact and consequently no effect on trade between EEA States. In those cases, the Authority and the Commission ascertained, in particular, that the beneficiary provided services to a limited area within an EEA Sate and was unlikely to attract customers from other EEA States and that it could not be foreseen that the measure would have more than marginal effect on the conditions of cross-border investments or establishments. Some of these decisions concerned sports and leisure facilities serving predominantly a local audience and unlikely to attract customers or investment from other EEA States (130). |
| --- | --- |

(199)

| (200) | In the case at hand, the Authority notes that even though some of the activities carried out by TS are of local character, TS also hosts events such as trade fairs, which attract foreign customers. Moreover, TS will host the European handball Championship in 2020, which can be assumed to attract foreign customers. |
| --- | --- |

(200)

| (201) | Finally, the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities that are subject to trade between EEA States (131). |
| --- | --- |

(201)

| (202) | In light of the above, at this stage, the Authority considers that the measures at issue threaten to distort competition and are liable to effect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(202)

6.   Conclusion on the presence of aid

| (203) | The Authority takes the preliminary view that measures 4 to 7 and 9, as specified above, may entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(203)

7.   Procedural requirements

| (204) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA: ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(204)

| (205) | The Norwegian authorities have not notified all of the measures in question to the Authority. The Authority therefore reaches the preliminary conclusion that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, and that to the extent measures 4, 7 and 9 entail state aid, that aid is unlawful. |
| --- | --- |

(205)

| (206) | The Norwegian authorities notified the new lease agreement of 2019, measure 5, on 29 November 2018 (132). The new lease agreement was signed by TS and the Municipality on 25 September and 26 October 2017 respectively and will enter into force on 1 December 2019. The Norwegian authorities have argued that the new lease agreement is conditional upon being in line with market terms (133). It explicitly enables adaptations to bring the conditions of the agreement in line with market terms should the Authority so require. In light of this, the Authority’s preliminary conclusion is that, should the lease agreement entail state aid, the Norwegian authorities have respected the requirement set out in Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. However, finding this conclusion less than certain, the Authority specifically invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(206)

| (207) | Furthermore, as regards measure 6, the capital increase, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (134). State aid measures fulfilling all the requirements of Chapter I of the GBER, as well as the specific conditions for the relevant category of aid laid down in Chapter III of the GBER, shall be exempted from the notification requirement. However, as further explained below in section 8 of this decision, the Authority is not fully convinced that the requirements set out in Article 6(2) GBER are fulfilled in relation to this measure. Further assessment of the measure seems required. If the Authority would find that measure 6 does not fulfil the requirements of the GBER it would qualify as unlawful aid. |
| --- | --- |

(207)

8.   Compatibility of any aid

| (208) | Should the measures 4 to 7 and 9 entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. It is up to the Norwegian authorities to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (135). |
| --- | --- |

(208)

| (209) | Should the Authority consider that the measures at issue entail elements of (new) aid, the Norwegian authorities are of the view that they would in any event be compatible with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(209)

| (210) | The Norwegian authorities have noted that the Authority has recognised the promotion of sport as a common objective in a number of decisions (136). Similarly, the European Commission has authorised a large number of aid measures in support of sports and multipurpose facilities (137). |
| --- | --- |

(210)

| (211) | Further, the Norwegian authorities refer to Article 55 of the GBER which allows for aid for the construction of sports – or multipurpose infrastructure. In the Norwegian authorities’ view, to some extent, TS arguably also fulfils objectives relating to culture, another well-established objective of common interest (138). |
| --- | --- |

(211)

| (212) | The Norwegian authorities have submitted that TS will not break even without revenue from the lease agreement. The Norwegian authorities consider that there is a demonstrated need for state intervention both as regards the provision of hall capacity to sport clubs and as regards the financing of sports facilities themselves. |
| --- | --- |

(212)

| (213) | The Norwegian authorities submit that in their view, there is no other policy instrument that would have been equally suited to attain the objective and which would be less distortive. The only other option would be for the Municipality to construct, own and operate a similar infrastructure itself, which, in the Norwegian authorities’ view, would hardly be less distortive. |
| --- | --- |

(213)

| (214) | The Norwegian authorities refer to previous decisions of the Authority and state that in the absence of the lease agreement, the sport clubs would evidently not gain access to free hall time in TS. Even a lower level of the lease would put the entire operation of TS at risk and thereby jeopardise both the provision of hall capacity to sport clubs and the existence of TS as such (139). |
| --- | --- |

(214)

| (215) | As regards the incentive effect of the lease agreements, TS could not finance the projects absent the revenue stream from the municipal lease agreement. In that regard, the Norwegian authorities recall that the lease agreements, while intended to be entered into on market terms – also took account of TS’ cost structure. Lower income from the Municipality would have left a hole in TS’ balance sheet that other – commercial – activities may not have been able to fill. The infrastructure would also have been designed in a different manner and not have taken account of the needs of various kinds of amateur sport. In view of the forgoing, the Norwegian authorities consider that any potential aid clearly has an incentive effect (140). |
| --- | --- |

(215)

| (216) | The Norwegian authorities further refer to the compatibility criteria under Article 55 of the GBER and state that the actual aid element must necessarily be lower than the thresholds in the GBER and that higher amounts could, in any event, be approved under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in particular, if that aid does not lead to more than a reasonable profit, which according to current projections, is not the case. In view of this, the Norwegian authorities consider that any potential aid, inherent in the lease agreement, is proportionate and limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(216)

| (217) | The Norwegian authorities have further stated that if any of the measures addressed would be found to constitute state aid it would be equally clear that those measures would be proportionate. The aid element would be minor in comparison to the costs of constructing and operating Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities do not consider it meaningful to calculate a precise potential aid intensity, as undoubtedly, the vast part if not all of the public financing has benefitted TS’ non-economic activities. |
| --- | --- |

(217)

| (218) | In any event, it is apparent from TS’ income statement that it generates a large percentage of its income from sales to third parties and the Municipality takes full account of TS’ other revenues when negotiating the lease agreements. As a result, the aid is limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(218)

| (219) | The Norwegian authorities further refer to the BDO report and state that no cross-subsidisation of the commercial activities occurs. Even if the Authority refuses to exclude the presence of aid in the lease agreement, based on the benchmarks submitted by the Norwegian authorities, these benchmarks prove that the lease agreement’s pricing falls within the range of what is customary in this market in Norway. In that regard, the Municipality notes that the Authority has previously accepted such benchmarks in an infrastructure case as a means to ensure the proportionality of the aid (141). |
| --- | --- |

(219)

| (220) | The Norwegian authorities consider that, as any aid amount would be insignificant and as TS does not undercharge its commercial users, any effect on trade between EEA States or distortion of competition would be insignificant at most. The Norwegian authorities therefore submit that a balancing test would need to result in finding any potential aid to TS compatible with the EEA Agreement (142). |
| --- | --- |

(220)

| (221) | The Norwegian authorities state that TS in its present form is a cornerstone of the sports and cultural offer available in Trondheim, in particular, as regards free amateur sports. As for the negative effects, the BDO report supports the claim that any aid is used to finance activities of local (and most likely non-economic) character, with no spill-over to the commercial, market oriented activities that TS also performs. |
| --- | --- |

(221)

| (222) | According to the Norwegian authorities, it would appear common ground that private investment into facilities such as TS is rare and, in any event, insufficient. In the Norwegian authorities’ view, the aid would therefore not be capable of crowding out private investment. |
| --- | --- |

(222)

| (223) | Further, Trondheim is geographically very isolated by European standards and thus unlikely to compete (directly) with other similar venues in Norway, or even less likely, in other EEA States. Even if that would be the case, that does not seem to have led the Authority or the Commission to question the compatibility of aid to such infrastructures. In addition, the Norwegian authorities have shown that TS does not undercharge its commercial users. |
| --- | --- |

(223)

| (224) | The Authority notes that aid to promote sport and culture, including aid to sport and multi-purpose infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as illustrated by Article 55 of the GBER and the decisional practice of the European Commission (143) and the Authority (144). |
| --- | --- |

(224)

| (225) | The possible aid measures at hand vary in nature. At this stage, the Authority does not have the information to enable it to set out the total possible amount of alleged aid granted to TS that would result from these measures. The Authority must thus conclude that it has doubts as to whether the measures would respect the principle of proportionality and be limited to what is necessary to achieve the stated objective. |
| --- | --- |

(225)

| (226) | Furthermore, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projections for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. Consequently, the Authority cannot exclude cross-subsidization from the alleged aid measures to the other activities carried out by TS. |
| --- | --- |

(226)

| (227) | As to the claims of unlawful state aid granted to TS in the form of the implicit guarantee alleged to be granted in relation to the loan agreement and the alleged relief of infrastructure costs, the Norwegian authorities have not put forward any arguments, regarding possible compatibility with the functioning of the EEA Agreement, in case these measures are found to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority invites the Norwegian authorities to submit information in this regard. |
| --- | --- |

(227)

| (228) | As regards the capital increase, referred to as measure 6 in this decision, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (145). The Norwegian authorities have provided information relating to the increased and extra costs pertaining to the extension and renovation of Trondheim Spektrum, which led to the capital increase being granted to TS (146). In previous correspondence between the Authority and the Norwegian authorities, the Authority had raised the issue of whether the measure fulfilled the criteria set out in Article 6(2) of the GBER. The Norwegian authorities have stated that TS cannot complete the expansion without the requested capital. The Norwegian authorities therefore consider that the aid complies with Article 6 GBER. |
| --- | --- |

(228)

| (229) | Article 6(1) GBER states that the Regulation shall only apply to aid, which has an incentive effect. According to Article 6(2) GBER: ‘Aid shall be considered to have an incentive effect if the beneficiary has submitted written application for the aid to the Member State concerned before work on the project or activity starts. The application for the aid shall contain at least the following information: a) undertaking’s name and size; b) description of the project, including its start and end dates; c) location of the project; d) list of project costs; type of aid (grant, loan, guarantee, repayable advance, equity injection or other) and amount of public funding needed for the project’. |
| --- | --- |

(229)

| (230) | The Norwegian authorities have explained that originally the project costs were estimated to be approximately NOK 536 million (approximately EUR 55,37 million). However, the expectation now is that they will be approximately NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million), due, in particular, to the fact that the scope of the project increased. The increased costs of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) can be attributed two both, as described by the Norwegian authorities, new costs (increased scope of the project) and unexpected costs (budget overruns). |
| --- | --- |

(230)

| (231) | As explained by the Norwegian authorities in relation to the measure, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension project since summer 2017. TS applied for a capital increase of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) on 6 July 2018, and was granted the aid on 5 December 2018. It therefore seems that the aid was granted after the work on the renovation and extension project started. |
| --- | --- |

(231)

| (232) | In light of the above, the Authority has doubts, at this point, as to whether the measure fulfils the criteria set out in Article 6(2) GBER. The Authority invites the Norwegian authorities to provide further information in this regard. |
| --- | --- |

(232)

| (233) | The Norwegian authorities have not presented arguments concerning compatibility of the measure directly under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in the event that it would be considered that the GBER would not be applicable to the measure. The Authority invites the Norwegian authorities to provide information in this regard. |
| --- | --- |

(233)

| (234) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts as to whether the measures could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(234)

9.   Conclusion

| (235) | As set out above, the Authority considers that measures 4 to 7 and 9, as described above, may constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(235)

| (236) | The Authority has doubts as to whether these measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(236)

| (237) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that any aid is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(237)

| (238) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit, by Monday, 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of these measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(238)

| (239) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(239)

| (240) | The Authority must remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully granted to the beneficiary will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(240)

| (241) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 May 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (147). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, you will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/. |
| --- | --- |

(241)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Articles 4(4) and 13(1) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Documents No 847105 and 848590 to 848601.

2

(3)  Document No 849708.

3

(4)  Documents No 859505, 859499, 859501 and 859503.

4

(5)  Documents No 867151, 868181 and 868182.

5

(6)  Document No 870428.

6

(7)  Document No 870360.

7

(8)  Documents No 874440 and 874442.

8

(9)  Document No 876728.

9

(10)  Document No 877379.

10

(11)  Documents No 887522, 887524 and 887526.

11

(12)  Document No 874067.

12

(13)  Document No 881377.

13

(14)  Document No 888352.

14

(15)  Documents No 885827, 885829, 888351 and 888354.

15

(16)  Document No 936140.

16

(17)  Document No 888021.

17

(18)  Documents No 896729, 896727, 896725 and 896723.

18

(19)  Documents No 1059166, 1059170 and 1059171.

19

(20)  Documents No 1059842 to 1059848.

20

(21)  Documents No 1040641, 1040643, 1040645, 1040647 and 1040649.

21

(22)  Documents No 1054292, 1054294, 1054296 and 1054298.

22

(23)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement, see Joint Committee Decision No 152/2014, published in OJ L 342, 27.11.2014, p. 63 and EEA Supplement No 71, 27.11.2014, p. 61.

23

(24)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

24

(25)  Document No 874440, p. 6 and Document No 859501, p. 13 and 20.

25

(26)  Document No 859501, p. 20.

26

(27)  Document No 874440, p. 6.

27

(28)  Document No 859501, p. 14.

28

(29)  Document No 859501, p. 14.

29

(30)  Document No 859501, p. 22.

30

(31)  Document No 859501, p. 23.

31

(32)  Document 1054294. See section 4.10.

32

(33)  Lov om tomtefeste (tomtefesteloven) LOV-1996-12-20-106. The Norwegian authorities have explained that the conclusion of leasehold agreements and the contractual relationship between the landowner/lessor and the lessee was regulated for the first time in a statute from 1975, which entered into force on 1 January 1976. A new Ground Lease Act was enacted in 1996 and entered into force on 1 January 2002.

33

Lov om tomtefeste (tomtefesteloven)

(34)  Lov om tinglysing (tinglysingsloven) LOV-1935-06-07-2.

34

Lov om tinglysing (tinglysingsloven)

(35)  Document No 887522, p. 4.

35

(36)  Document 874440, p. 5.

36

(37)  Document 874440, p. 10.

37

(38)  Document 859501, p. 14.

38

(39)  Document No 859501, p. 14–15. However, it can be observed that there was a reduction in the capacity in 2016. This indicates that amendments were made at least that year. The Norwegian authorities have explained that this is due to the renovation of TS (Document 874440, p. 9).

39

(40)  Document 859501, p. 15.

40

(41)  The Norwegian authorities were not able to provide data from before 2010.

41

(42)  Document 896727, p. 6.

42

(43)  Article 12 of the 2019 lease agreement. Norwegian: ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’ Document No 887522, p. 7.

43

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.

(44)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

44

(45)  Document No 874440, p. 20-25. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

45

(46)  The Norwegian authorities refer to Section 11 of lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71.

46

lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(47)  ‘Procedural orders’ are requirements relating to the order in which work shall be carried out to ensure the establishment of public services, technical infrastructure and green structures before use is made of areas and the point in time when areas may be used for building and construction purposes, including requirements relating to the order in which development works shall be carried out. See Section 11-9 of the Planning and Building Act, referred to in footnote 46.

47

(48)  The Norwegian authorities refer to section 18 of the Planning and Building Act.

48

(49)  Document No 1059846, p. 2.

49

(50)  Document No 1059846, p. 2.

50

(51)  Document No 874440, p. 20 – 25 and Documents No 1059842 to 1059848. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

51

(52)  The Norwegian authorities refer to paragraph 203 of the Authority’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (‘NoA’), in this regard and Commission Decision of 8.1.2016. State aid No SA.36019 – Belgium – Financing of road infrastructure in the vicinity of a real estate project – Uplace, paragraph 38.

52

(53)  Lov om pengespill (pengespilloven) LOV-1992-08-28-103.

53

Lov om pengespill (pengespilloven)

(54)  Document No 859501, p. 16.

54

(55)  The Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball.

55

(56)  Document No 887522, p. 6.

56

(57)  Document No 1054294.

57

(58)  Document No 1054298, p. 6.

58

(59)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 1, paragraphs 5 and 6. Unofficial translation. Norwegian: ‘Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.’/‘Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.’

59

Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.

Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.

(60)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 3. Unofficial translation. Norwegian: ‘Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.’

60

Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.

(61)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke.’

61

Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke

(62)  Norwegian: ‘eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling’.

62

eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling

(63)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).’

63

Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).

(64)  Document No 1054298, p. 5.

64

(65)  Within the meaning of Article 1(c) of Part II of Protocol 3 SCA.

65

(66)  Documents No 859501, p. 13, and 859503, p. 76.

66

(67)  According to Article 1(e) of Part II of Protocol 3 SCA, ‘“individual aid” shall mean aid that is not awarded on the basis of an aid scheme and notifiable awards of aid on the basis of an aid scheme’.

67

(68)  See also Article 1(b)(iv) of Part II of Protocol 3 SCA, according to which ‘existing aid’ is ‘aid which is deemed to be existing aid pursuant to Article 15 of this Chapter’.

68

(69)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

69

(70)  This would be the case even if the limitation period would be calculated form the date of when the guarantee was last used in 2001.

70

(71)  Document No 887522, p. 5.

71

(72)  Available at http://www.eftasurv.int/media/decisions/537-09-COL.pdf. Further, see the Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, paragraph 57.

72

(73)  Case E-14/10 Konkurrenten.no AS v ESA [2011] EFTA Ct. Rep. 266, paragraph 53.

73

Konkurrenten.no AS

ESA

(74)  Document No 859501, p. 23.

74

(75)  Document No 868182, p. 4.

75

(76)  Document No 859501, p. 24.

76

(77)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation procedure into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, paragraph 180.

77

(78)  See the Authority’s Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 closing the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund, section II.2.3.1.

78

(79)  See Commission Decision No E-45/2000 Fiscal exemption in favour of Schiphol Group (OJ C 37, 11.2.2004, p. 13).

79

(80)  The Authority’s Decision No 491/09/COL of 2 December 2009 Norsk Film group, Chapter II.2 p. 8. See also the Authority’s Decision No 075/16/COL of 20 April 2016 to propose appropriate measures regarding the use of publicly owned land and natural resources by electricity producers in Iceland, paragraph 114, and Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.

80

(81)  See Commission Decision No E-10/2000 State guarantees for public banks in Germany (OJ C 150 22.6.2002, p. 7).

81

(82)  Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 corresponds to Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA.

82

(83)  Judgment in Belgium v Commission, T-131/16 and T-263/16, EU:T:2019:91, paragraphs 85–88.

83

Belgium

Commission

(84)  Document No 874440, p. 8.

84

(85)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

85

(86)  See judgment in Scott v Commission, T-366/00, EU:T:2003:113, paragraph 60: ‘It follows that the mere fact that the applicant was not aware of the existence of the Commission’s request for information from the French authorities beginning on 17 January 1997 [...] does not have the effect of depriving them of legal effect vis-á-vis the applicant. Consequently, the letter of 17 January 1997, sent by the Commission before the initiation of the administrative procedure and requesting further information from the French authorities, constitutes, under Article 15 of Regulation (EC) No 659/1999, a measure interrupting the 10-year limitation period’. Article 15 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (no longer in force) corresponds to Article 15 of Part II of Protocol 3 SCA.

86

Scott

Commission

vis-á-vis

(87)  Judgment in Département du Loiret v Commission, T-369/00, EU:T:2003:114, paragraphs 81 and 82.

87

Département du Loiret

Commission

(88)  Document No 849708.

88

(89)  Exhibit Q to Document No 859501.

89

(90)  Judgment in Germany v Commission, C-248/84, EU:C:1987:437, and NoA, paragraph 48.

90

Germany

Commission

(91)  Judgment in France v Ladbroke Racing Ltd and Commission, C-83/98 P, EU:C:2000:248, paragraphs 48 – 51.

91

France

Ladbroke Racing Ltd and Commission

(92)  NoA, p. 73 and 74.

92

(93)  Document 859501, p. 17.

93

(94)  Document No 859501, p. 17–18. The Norwegian authorities have further referred to a management interview with Trondheim Messeselskap AS, a company that organizes fairs all over Norway in which the Municipality was informed that Trondheim Spektrum is not perceived as a particularly cheap location. The Norwegian authorities have referred to this interview for further details on price comparison.

94

(95)  Presumably by dividing the total price paid by number of hours, 14 679 522/12 500 = 1174.36.

95

(96)  Document No 859501, p. 18.

96

(97)  As explained by the Norwegian authorities, not all daytimes are equally valuable.

97

(98)  NoA, paragraph 98.

98

(99)  NoA, paragraph 99.

99

(100)  Document No 874440, p. 8. In 1994, the rent was reduced by NOK 2 million unilaterally by the City Council. The reason behind this was threefold; (i) overall economic downturn demanding overall cuts in the city budget, (ii) the City Council was focusing on elderly care, and (iii) after refinancing in 1992, TS had reduced their cost of loan-capital and was deemed able to withstand such a cut.

100

(101)  Document No 896727, p. 6.

101

(102)  Numbers from 2017.

102

(103)  See section 5.4.2 of this decision.

103

(104)  Document No 1040641, p. 9.

104

(105)  Document Nos 1040641, p. 10, and 1054298, p. 5.

105

(106)  NoA, paragraph 68.

106

(107)  NoA, paragraph 68.

107

(108)  Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71, available at https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2008-06-27-71.

108

Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(109)  Document No 1059170.

109

(110)  The Authority understands that ‘BRA’ stands for ‘area of use’.

110

(111)  Document No 1054294.

111

(112)  Document No 1054298, p. 6.

112

(113)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 3.

113

(114)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 4.

114

(115)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 4, ‘Change of ownership – mandatory mandatory early repayment’ – first paragraph.

115

(116)  Document No 1054298, p. 7.

116

(117)  Judgment in Höfner and Elser v Macrotron, Case C-41/90, EU:C:1991:161, paragraphs 21 – 23 and

117

Höfner and Elser

Macrotron

(118)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

118

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(119)  Judgment in Cassa di Risparmio di Firenze and Others, Case C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 108.

119

Cassa di Risparmio di Firenze and Others

(120)  Judgment in Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v Commission, Case C-288/11 P, EU:C:2012:821, paragraphs 40 – 43.

120

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Commission

(121)  The Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 50.

121

(122)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

122

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(123)  Document No 859501, p. 20.

123

(124)  Document No 859501, p. 19.

124

(125)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Ct. Rep. 76, paragraph 59; and judgment in Philip Morris v Commission, C-730/79, EU:C:1980:209, paragraph 11.

125

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(126)  Judgment in Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

126

Eventech

The Parking Adjudicator

(127)  Document No 859501, p. 22.

127

(128)  Document No 859501, p. 22.

128

(129)  See, for instance, judgment in AITEC and others v Commission, T-447/93, T-448/93 and T-449/93, EU:T:1995:130, paragraph 141.

129

AITEC and others

Commission

(130)  See, for instance, Commission Decisions in cases N 258/2000 Leisure Pool Dorsten (OJ C 172, 16.6.2001, p. 16); Commission Decision 2004/114/EC of 29 October 2003 on measures in favour of non-profit harbours for recreational crafts, the Netherlands (OJ L 34, 6.2.2004, p. 63); SA.37963 – United Kingdom – Alleged State aid to Glenmore Lodge (OJ C 277, 21.8.2015, p. 3); SA.38208 – United Kingdom – Alleged State aid to UK member-owned golf clubs (OJ C 277, 21.8.2015, p. 4); the Authority’s Decision No 459/12/COL of 5 December 2012 on aid to Bømlabadet Bygg AS for the construction of the Bømlabadet aqua park in the Municipality of Bømlo; and Decision No 20/19/COL of 2 April 2019 Leangbukten Båtforenings Andelslag.

130

(131)  See to that effect the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 75.

131

(132)  See further section 2.6. The Authority requested additional information from the Norwegian authorities on 28 January 2019, which the Norwegian authorities provided on 21 February 2019.

132

(133)  Article 12 of the new lease agreement of 2019 states (in Norwegian): ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’

133

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet

(134)  See section 4.7 above.

134

(135)  Judgment in Italy v Commission, C-364/90 EU:C:1993:157, paragraph 20.

135

Italy

Commission

(136)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

136

(137)  The Norwegian authorities refer to Commission Decision in case SA.33728 on the financing of a new multiarena in Copenhagen.

137

(138)  The Norwegian authorities refer to Article 53 of the GBER, in particular paragraph 2 thereof, and the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre.

138

(139)  Document No 1046041, p. 13.

139

(140)  Document No 1040641, p. 14.

140

(141)  Document No 1040641, p. 15.

141

(142)  Document No 859501, p. 25.

142

(143)  See e.g. Commission Decision in case SA.33728 Financing of a new multiarena in Copenhagen, Commission Decision in case SA.33618 Sweden – Uppsala arena, Commission Decision in case SA.47683 Finland – Tampere Arena.

143

(144)  The Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

144

(145)  See section 4.7 above.

145

(146)  Document No 930813. Letter from the Norwegian authorities dated 21 September 2018.

146

(147)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 8.6.2006, p. 1.

147

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/55

---

Paziņojums par atklāto konkursu

(2019/C 177/05)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklāto konkursu

| | EPSO/AD/373/19 – ADMINISTRATORI (AD 5). |
| --- | --- |

EPSO/AD/373/19 – ADMINISTRATORI (AD 5).

Paziņojums par konkursu ir publicēts 24 valodās
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 177 A 2019. gada 23. maijā.

Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē: https://epso.europa.eu/

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/56

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 177/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | RheinEnergie AG (“RheinEnergie”, Vācija), |
| --- | --- |

—

RheinEnergie AG (“RheinEnergie”, Vācija),

| — | SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH (“SPIE”, Vācija), kas pieder SPIE Group (Francija). |
| --- | --- |

—

SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH (“SPIE”, Vācija), kas pieder SPIE Group (Francija).

RheinEnergie un SPIE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto kopuzņēmumu TankE, kas sniegs pakalpojumus elektromobilitātes nozarē, jo īpaši attiecībā uz uzlādes infrastruktūras iegādi un uzstādīšanu visu veidu elektrotransportlīdzekļiem, kā arī saistībā ar saistītajām konsultācijām, ekspluatācijas un pārvaldības pakalpojumiem.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

—   
  RheinEnergie
  : reģionāls, vertikāli integrēts enerģētikas un ūdensapgādes uzņēmums, kuru netieši kontrolē Ķelnes pilsēta,

—   
  SPIE
  : vairāki tehniskie pakalpojumi ēkām, iekārtām un infrastruktūrām. SPIE Group piedāvā mehāniskās un elektrotehniskās inženierijas un tehnisko iekārtu pārvaldības pakalpojumus, kā arī informācijas un komunikācijas pakalpojumus.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 23.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/58

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9328 – Platinum Equity Group / Multi-Color Corporation)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 177/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Platinum Equity Group (Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- |

—

Platinum Equity Group (Amerikas Savienotās Valstis),

| — | Multi-Color Corporation (Amerikas Savienotās Valstis). |
| --- | --- |

—

Multi-Color Corporation (Amerikas Savienotās Valstis).

Uzņēmums Platinum Equity Group (“Platinum Equity”) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Multi-Color Corporation (“MCC”).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Platinum Equity: tādu uzņēmumu apvienošana, iegāde un pārvaldība, kuri sniedz pakalpojumus un risinājumus klientiem plašā uzņēmējdarbības spektrā, tostarp informācijas tehnoloģijas, telekomunikācijas, loģistikas, ar metāliem saistītu pakalpojumu, ražošanas un izplatīšanas jomā, |
| --- | --- |

—

Platinum Equity: tādu uzņēmumu apvienošana, iegāde un pārvaldība, kuri sniedz pakalpojumus un risinājumus klientiem plašā uzņēmējdarbības spektrā, tostarp informācijas tehnoloģijas, telekomunikācijas, loģistikas, ar metāliem saistītu pakalpojumu, ražošanas un izplatīšanas jomā,

| — | MCC ražo etiķetes un piegādā tās komerciāliem klientiem vairākās nozarēs, tostarp šādās: mājaprūpe un higiēna, pārtika un dzērieni, veselības aprūpe, specifiskas nozares, patēriņa preces, kā arī vīns un stiprie alkoholiskie dzērieni. |
| --- | --- |

—

MCC ražo etiķetes un piegādā tās komerciāliem klientiem vairākās nozarēs, tostarp šādās: mājaprūpe un higiēna, pārtika un dzērieni, veselības aprūpe, specifiskas nozares, patēriņa preces, kā arī vīns un stiprie alkoholiskie dzērieni.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9328 – Platinum Equity Group / Multi-Color Corporation

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---