# Az Európai Unió C 225/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 225 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. július 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 225

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. július 5.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 225/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló 183/2005/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtásáról | 1 |
| 2019/C 225/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2019/C 225/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló 183/2005/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtásáról

1

2019/C 225/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 225/03 | Euroátváltási árfolyamok | 30 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 225/03

Euroátváltási árfolyamok

30

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 225/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 31 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 225/05 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 33 |
| 2019/C 225/06 | Az OEM és OFJ jelzéssel ellátott borok termékleírásaihoz kapcsolódó standard módosítások jegyzékének közzététele | 38 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 225/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

31

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2019/C 225/05

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

33

2019/C 225/06

Az OEM és OFJ jelzéssel ellátott borok termékleírásaihoz kapcsolódó standard módosítások jegyzékének közzététele

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló 183/2005/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtásáról

(2019/C 225/01)

| E dokumentum célja

  E dokumentum címzettjei elsősorban a takarmányipari vállalkozók és az illetékes hatóságok, célja pedig, hogy iránymutatást adjon a takarmányhigiéniai követelmények végrehajtásához, különös tekintettel a takarmányipari létesítmények nyilvántartásba vételére. |
| --- |

E dokumentum célja

E dokumentum címzettjei elsősorban a takarmányipari vállalkozók és az illetékes hatóságok, célja pedig, hogy iránymutatást adjon a takarmányhigiéniai követelmények végrehajtásához, különös tekintettel a takarmányipari létesítmények nyilvántartásba vételére.

| Megjegyzés

  Ez egy folyamatosan alakuló dokumentum, amely a tapasztalatok, valamint a tagállamoktól, az illetékes hatóságoktól, a takarmányipari vállalkozóktól és a Bizottság „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” igazgatóságától érkező információk figyelembevételével kerül frissítésre. |
| --- |

Megjegyzés

Ez egy folyamatosan alakuló dokumentum, amely a tapasztalatok, valamint a tagállamoktól, az illetékes hatóságoktól, a takarmányipari vállalkozóktól és a Bizottság „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” igazgatóságától érkező információk figyelembevételével kerül frissítésre.

Tartalomjegyzék

| 1. | BEVEZETÉS | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A TAKARMÁNYIPARI VÁLLALKOZÓK KÖTELEZETTSÉGEI | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ELSŐDLEGES TERMELÉS | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Általános szempontok | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az elsődleges termelésnek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett „kis mennyiségei” | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A gazdaság szintjén végzett, nem elsődleges termelésnek számító tevékenységek | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | A TAKARMÁNYHIGIÉNIÁRÓL SZÓLÓ RENDELET HATÁLYA ALÓ KIZÁRT TEVÉKENYSÉGEK | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A LÉTESÍTMÉNYEK NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE ÉS ENGEDÉLYEZÉSE | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | A létesítmények nyilvántartásba vétele | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | A kereskedők nyilvántartásba vétele | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Takarmányipari vállalkozások és internetes értékesítés | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | A létesítmények engedélyezése | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.2. | A létesítmények nemzeti jog szerinti engedélyezése | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 7. | A TAKARMÁNYLÁNC ELEJE | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Takarmány-alapanyagként való felhasználásra szánt élelmiszer- és italgyártási melléktermékek és emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | A hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK irányelv (a hulladékokról szóló keretirányelv) szerinti melléktermékek | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Fő jogszabályi kötelezettségek | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Példák a takarmányhigiéniáról szóló rendelet alapján nyilvántartásba vételre kötelezhető vagy nem kötelezhető vállalkozókra | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | A termelésük egy részét közvetlenül vagy közvetve a takarmányláncnak szállító, de fő tevékenységük szerint nem a takarmányokhoz kötődő nem élelmiszer-vállalkozók | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | A termelésük egy részét a takarmányláncnak szállító, de fő tevékenységük szerint nem a takarmányokhoz kötődő élelmiszeripari létesítmények | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Állati melléktermékeket feldolgozó üzemek és egyéb feldolgozó üzemek, amelyek takarmányipari vállalkozóknak szállítanak takarmányt | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 8. | GYAKRAN ISMÉTELT KÉRDÉSEK – TAKARMÁNYIPARI VÁLLALKOZÓK | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | GYAKRAN ISMÉTELT KÉRDÉSEK – ILLETÉKES HATÓSÁGOK | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | A HELYES GYAKORLATRÓL SZÓLÓ ÚTMUTATÓK | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Uniós útmutatók | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Nemzeti útmutatók | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| I. melléklet | 24 |
| --- | --- |

| A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett kis mennyiségek tekintetében az egyes tagállamok által megállapított nemzeti szabályok és kritériumok nem teljes listája | 24 |
| --- | --- |

| AZ EU TAGÁLLAMAI | 24 |
| --- | --- |

| EGYÉB EGT ORSZÁGOK | 25 |
| --- | --- |

| II. melléklet | 26 |
| --- | --- |

| A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett létesítmények nyilvántartásai | 26 |
| --- | --- |

| AZ EU TAGÁLLAMAI | 26 |
| --- | --- |

| EGYÉB EGT ORSZÁGOK | 27 |
| --- | --- |

| III. melléklet | 28 |
| --- | --- |

| A takarmányipari létesítmények engedélyezését illetően a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. melléklete alapján (lásd: a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikke) | 28 |
| --- | --- |

1.   BEVEZETÉS

A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanács rendelet (1) (a továbbiakban: takarmányhigiéniáról szóló rendelet) 2006. január 1-jétől alkalmazandó. A rendelet meghatározza a takarmányipari vállalkozók által a takarmánylánc minden szakaszában, az elsődleges termeléstől kezdve a takarmány forgalomba hozataláig betartandó általános higiéniai követelményeket. A tagállamok illetékes hatóságai és az érdekeltek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet elfogadása óta kérik a Bizottságot, hogy tisztázza annak néhány vonatkozását. Az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció célja e kérések megválaszolása.

Az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció e kérésekkel a meglévő jogi keretek között kíván foglalkozni. Ezért nem hoz létre új jogszabályi rendelkezéseket és nem próbál meg kimerítő módon kitérni a szóban forgó kérdésekkel kapcsolatos összes rendelkezésre. Emellett egyes esetekben az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció szövege – a takarmányipari vállalkozók nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények alkalmazását illetően – bizonyos mozgásteret kíván adni a tagállamoknak annak érdekében, hogy azok a területükre jellemző helyzet vagy feltételek kiértékelése alapján alkalmazzanak kockázatkezelési megfontolásokat.

Az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció célja, hogy segítse az élelmiszer- és takarmányláncban érintett takarmányipari vállalkozókat és illetékes nemzeti hatóságokat a takarmányhigiéniáról szóló rendelet jobb megértésében, illetve egységes és helyes alkalmazásában. Fontos azonban megjegyezni, hogy csak az Európai Unió Bírósága jogosult az uniós jogot végső kötelező érvénnyel értelmezni.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet különböző aspektusainak teljes megértéséhez alapvető fontosságú az uniós jogszabályok más részeinek – és különösen az alábbi jogszabályok elveinek és fogalommeghatározásainak – ismerete is:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK (2001. május 22.) rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (2) („TSE rendelet”), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK (2001. május 22.) rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (2) („TSE rendelet”),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (3) („általános élelmiszerjog”) (4), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (3) („általános élelmiszerjog”) (4),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról (5), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1831/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról (5),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (6) (7), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (6) (7),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 767/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról (8), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 767/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról (8),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (9) („állati melléktermékekre vonatkozó rendelet”), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (9) („állati melléktermékekre vonatkozó rendelet”),

| — | A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (10). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (10).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

„Takarmányhigiénia”: a 183/2005/EK rendelet 3. cikke a) pontjának meghatározása szerint „a veszélyek ellenőrzéséhez, valamint egy takarmány állati fogyasztásra való alkalmasságának biztosításához szükséges intézkedések és feltételek, figyelembe véve a takarmány felhasználásának szándékát”.

„Takarmány”: a 178/2002/EK rendelet 3. cikke 4. pontjának meghatározása szerint „feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, többek között adalék, amelyet állatok orális etetésére szánnak”.

„Takarmány elsődleges előállítása”: a 183/2005/EK rendelet 3. cikke f) pontjának meghatározása szerint „mezőgazdasági termékek előállítása, beleértve különösen a növénytermesztést, a betakarítást, a fejést és az állatok tenyésztését (levágásuk előtt), vagy a halászatát, amely kizárólag olyan termékeket eredményez, amelyek betakarításuk, begyűjtésük, vagy kifogásuk után az egyszerű fizikai feldolgozáson kívül nem mennek keresztül semmilyen egyéb más műveleten”.

„Takarmányipari vállalkozás”: a 178/2002/EK rendelet 3. cikke 5. pontjának meghatározása szerint „nyereségérdekelt vagy nonprofit, köz- vagy magánvállalkozás, amely a takarmányok termelésével, előállításával, feldolgozásával, tárolásával, szállításával vagy forgalmazásával foglalkozik, beleértve a termelő saját állatainak takarmányozására szolgáló takarmány termelését, feldolgozását vagy tárolását is”.

„Takarmányipari vállalkozó”: (11) a 183/2005/EK rendelet 3. cikke b) pontjának meghatározása szerint „az a természetes vagy jogi személy, aki felelős az e rendeletben megállapított követelmények teljesítésének biztosításáért az általa irányított takarmányipari vállalkozásban”.

„Forgalomba hozatal”: a 178/2002/EK rendelet 3. cikke 8. pontjának meghatározása szerint „élelmiszer vagy takarmány készentartása eladás céljára, beleértve az élelmiszer vagy takarmány eladásra való felkínálását, vagy az élelmiszerek és takarmányok ingyenes vagy ellenérték fejében történő átadásának bármely egyéb formáját, valamint az élelmiszerek és takarmányok eladását, forgalmazását vagy átadásának egyéb módját”.

„Létesítmény”: a 183/2005/EK rendelet 3. cikke d) pontjának meghatározása szerint „egy takarmányipari vállalkozás bármely egysége”.

„Illetékes hatóság”: a 183/2005/EK rendelet 3. cikke e) pontjának meghatározása szerint „egy tagállam vagy egy harmadik ország hatósági ellenőrzések végrehajtására kijelölt hatósága”.

„Állati melléktermékek”: az 1069/2009/EK rendelet 3. cikke 1. pontjának meghatározása szerint „állatok teljes teste vagy testrészei, állati eredetű termékek, vagy más, állatokból nyert termékek, amelyeket nem emberi fogyasztásra szántak, beleértve a petesejteket, embriókat és a spermát is”.

„Állati melléktermékekből származó termékek”: az 1069/2009/EK rendelet 3. cikke 2. pontjának meghatározása szerint „állati melléktermékek egy- vagy többlépéses kezelésével, átalakításával vagy feldolgozásával kapott termékek”.

„Kedvtelésből tartott állat”: a 767/2009/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése f) pontjának meghatározása szerint „takarmányozott, tenyésztett vagy tartott, nem élelmiszer-termelés céljából tartott állat, amely olyan fajhoz tartozik, amelyet a Közösségben általában nem használnak emberi fogyasztásra”.

„Prémes állat”: a 767/2009/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése e) pontjának meghatározása szerint „a prémjéért takarmányozott, tenyésztett vagy tartott, nem emberi fogyasztásra szánt, nem élelmiszer-termelés céljából tartott állatok”.

„Korábbi élelmiszer”: a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló, 2013. január 16-i 68/2013/EU bizottsági rendelet (12) melléklete A. része 3. pontjának meghatározása szerint azokat a nem élelmiszer-hulladéknak számító élelmiszereket jelöli, amelyeket – az élelmiszerekre vonatkozó EU jogszabályok maradéktalan betartása mellett – emberi fogyasztásra állítottak elő, de amelyeket – gyakorlati vagy logisztikai okok, illetve gyártási, csomagolási vagy más hibák miatt – nem szánnak többé emberi fogyasztásra, és amelyek takarmányként való felhasználásuk esetén nem jelentenek egészségügyi kockázatot”.

Az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

„Emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszer”: olyan élelmiszer, amelyet emberi fogyasztás céljából állítottak elő az uniós élelmiszerjog teljes tiszteletben tartásával, azonban amelyet már nem szánnak emberi fogyasztásra, Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások (13) 1.2. fejezetében foglaltak szerint.

Az élelmiszer-kiskereskedő az élelmiszert az élelmiszerjog rendelkezéseinek megfelelően olyan takarmányipari vállalkozó számára hozhatja forgalomba, aki az élelmiszert takarmánnyá alakítja, Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 3.2.2. fejezetének b) pontjában foglaltak szerint.

Nem tartoznak az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek közé:

| — | az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) említett élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszerenzimek és élelmiszer-aromák, |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) említett élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszerenzimek és élelmiszer-aromák,

| — | az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) említett étrend-kiegészítők, |
| --- | --- |

—

az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) említett étrend-kiegészítők,

| — | az 1069/2009/EK rendelet 8. cikkének f) pontjában és a 142/2011/EU bizottsági rendelet I. melléklete 22. pontjában említett élelmiszer-hulladék. |
| --- | --- |

—

az 1069/2009/EK rendelet 8. cikkének f) pontjában és a 142/2011/EU bizottsági rendelet I. melléklete 22. pontjában említett élelmiszer-hulladék.

„Feldolgozó üzem”: a 183/2005/EK rendelet 3. cikke d) pontjában meghatározott létesítmény, amely a 68/2013/EU bizottsági rendelet mellékletének B. részében említett kezelési eljárások alkalmazásával állít elő takarmányt.

3.   A TAKARMÁNYIPARI VÁLLALKOZÓK KÖTELEZETTSÉGEI

Valamennyi élelmiszer-vállalkozó és takarmányipari vállalkozó köteles betartani az élelmiszerjog 178/2002/EK rendeletben megállapított általános elveit és követelményeit.

A takarmányipari vállalkozók kötelesek a takarmányokra vonatkozó összes uniós jogszabályt is betartani, beleértve különösen az alábbiakat:

| — | a takarmányhigiéniáról szóló rendelet: a takarmánybiztonság és nyomon követhetőség biztosítása érdekében gondoskodnak arról, hogy az általuk irányított takarmányipari vállalkozás teljesítse a rendeletben foglalt összes követelményt; |
| --- | --- |

—

a takarmányhigiéniáról szóló rendelet: a takarmánybiztonság és nyomon követhetőség biztosítása érdekében gondoskodnak arról, hogy az általuk irányított takarmányipari vállalkozás teljesítse a rendeletben foglalt összes követelményt;

| — | az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet: állati eredetű takarmány kezelése esetén kötelesek a takarmányhigiéniáról szóló rendeletben foglaltakon kívül az e rendeletben foglalt megfelelő követelményeket is teljesíteni; |
| --- | --- |

—

az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet: állati eredetű takarmány kezelése esetén kötelesek a takarmányhigiéniáról szóló rendeletben foglaltakon kívül az e rendeletben foglalt megfelelő követelményeket is teljesíteni;

| — | a TSE rendelet: kötelesek megfelelni a rendeletben és a kapcsolódó végrehajtási jogszabályokban a bizonyos állati eredetű termékek takarmányként való lehetséges felhasználásához külön megállapított minden korlátozásnak és követelménynek. |
| --- | --- |

—

a TSE rendelet: kötelesek megfelelni a rendeletben és a kapcsolódó végrehajtási jogszabályokban a bizonyos állati eredetű termékek takarmányként való lehetséges felhasználásához külön megállapított minden korlátozásnak és követelménynek.

4.   ELSŐDLEGES TERMELÉS

4.1.   Általános szempontok

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet a takarmány elsődleges előállítására is kiterjed. A takarmány elsődleges előállítása a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 3. cikke f) pontjának meghatározása szerint „mezőgazdasági termékek előállítása, beleértve különösen a növénytermesztést, a betakarítást, a fejést és az állatok tenyésztését (levágásuk előtt), vagy a halászatát, amely kizárólag olyan termékeket eredményez, amelyek betakarításuk, begyűjtésük, vagy kifogásuk után az egyszerű fizikai feldolgozáson kívül nem mennek keresztül semmilyen egyéb más műveleten”.

A takarmány elsődleges előállítására vonatkozó szabályokat a takarmányhigiéniáról szóló rendelet I. mellékletének A. része rögzíti. A fentiekben említettek szerint az állati melléktermékek rendelet és a TSE rendelet követelményei az állati eredetű takarmányt kezelő és/vagy állatokkal etető takarmányipari vállalkozókra is vonatkoznak.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet I. mellékletében foglalt követelmények a takarmányipari vállalkozók által végzett, a rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett műveletekre érvényesek. E rendelkezés az elsődleges takarmánytermelésre és az utána következő kapcsolódó műveletek szintjén kifejtett műveletekre vonatkozik:

| — | az elsődleges termékek termelés helyén történő szállítása, raktározása és kezelése; |
| --- | --- |

—

az elsődleges termékek termelés helyén történő szállítása, raktározása és kezelése;

| — | az elsődleges termékek termelés helyétől egy létesítménybe történő szállításának műveletei; valamint |
| --- | --- |

—

az elsődleges termékek termelés helyétől egy létesítménybe történő szállításának műveletei; valamint

| — | a kizárólag a saját tulajdonba tartozó vállalkozás szükségletére történő takarmánykeverés tekintetében, a szilázs-adalékanyagok kivételével adalékanyagok vagy adalékanyag előkeverékek felhasználása nélkül. |
| --- | --- |

—

a kizárólag a saját tulajdonba tartozó vállalkozás szükségletére történő takarmánykeverés tekintetében, a szilázs-adalékanyagok kivételével adalékanyagok vagy adalékanyag előkeverékek felhasználása nélkül.

Az elsődleges termelés (és a kapcsolódó műveletek) a gazdaságban vagy hasonló szinten végzett tevékenységeket jelenti, többek között az alábbiakat:

| — | Olyan növényi termékek előállítása, termelése vagy nevelése, mint a magvak, gyümölcsök, zöldségek és fűszernövények, valamint ezeknek a gazdaságon belül történő szállítása és tárolása, valamint e termékek (jellegének lényeges megváltoztatása nélküli) kezelése, és valamely létesítménybe történő továbbszállítása; |
| --- | --- |

—

Olyan növényi termékek előállítása, termelése vagy nevelése, mint a magvak, gyümölcsök, zöldségek és fűszernövények, valamint ezeknek a gazdaságon belül történő szállítása és tárolása, valamint e termékek (jellegének lényeges megváltoztatása nélküli) kezelése, és valamely létesítménybe történő továbbszállítása;

| — | Vágóállatok tartása vagy állati eredetű termékek előállítása a gazdaság szintjén; |
| --- | --- |

—

Vágóállatok tartása vagy állati eredetű termékek előállítása a gazdaság szintjén;

| — | Rovarok előállítása, tartása, tenyésztése és gyűjtése; |
| --- | --- |

—

Rovarok előállítása, tartása, tenyésztése és gyűjtése;

| — | Az elsődleges termékek, például az algák és az ugyanabban a gazdaságban termesztett és betakarított szálastakarmányok és/vagy gabonafélék egyes szárítási technikái.
  A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében e szárítási műveletek normál rutin műveletnek tekinthetők az elsődleges takarmánytermelés szintjén.
  A gazdaságban végzett egyes szárítási műveletek azonban módosíthatják a terméket és/vagy a takarmány új kockázatát jelenthetik pl. elsődleges termékek szárítása olyan tüzelőanyag-forrással, amely veszélyes szennyezettséget okozhat (például dioxinok). Mivel e művelet nem tekinthető sem normál rutin műveletnek az elsődleges takarmánytermelés szintjén, sem az elsődleges termeléshez kapcsolódó műveletnek, így a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett műveletnek tekintendő. |
| --- | --- |

—

Az elsődleges termékek, például az algák és az ugyanabban a gazdaságban termesztett és betakarított szálastakarmányok és/vagy gabonafélék egyes szárítási technikái.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében e szárítási műveletek normál rutin műveletnek tekinthetők az elsődleges takarmánytermelés szintjén.

A gazdaságban végzett egyes szárítási műveletek azonban módosíthatják a terméket és/vagy a takarmány új kockázatát jelenthetik pl. elsődleges termékek szárítása olyan tüzelőanyag-forrással, amely veszélyes szennyezettséget okozhat (például dioxinok). Mivel e művelet nem tekinthető sem normál rutin műveletnek az elsődleges takarmánytermelés szintjén, sem az elsődleges termeléshez kapcsolódó műveletnek, így a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett műveletnek tekintendő.

| Az elsődleges termelésre vonatkozó megjegyzések:







  — | Az elsődleges termelés általános szabályait a takarmányhigiéniáról szóló rendelet I. melléklete rögzíti. |
| --- | --- |

Az elsődleges termelésre vonatkozó megjegyzések:

—

Az elsődleges termelés általános szabályait a takarmányhigiéniáról szóló rendelet I. melléklete rögzíti.

| — | A helyes állatetetési gyakorlat: a takarmányhigiéniáról szóló rendelet III. mellékletében található. |
| --- | --- |

—

A helyes állatetetési gyakorlat: a takarmányhigiéniáról szóló rendelet III. mellékletében található.

| — | A haszonállatok állati eredetű takarmánnyal való etetésére, a nyilvántartásba vételre és az eltérés szerinti állati melléktermékek felhasználására vonatkozó egyedi követelmények: a TSE rendelet IV. mellékletében (takarmányozási tilalom) és az állati melléktermékek rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében és 14. bekezdése d) pontjának i. alpontjában találhatók. |
| --- | --- |

—

A haszonállatok állati eredetű takarmánnyal való etetésére, a nyilvántartásba vételre és az eltérés szerinti állati melléktermékek felhasználására vonatkozó egyedi követelmények: a TSE rendelet IV. mellékletében (takarmányozási tilalom) és az állati melléktermékek rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében és 14. bekezdése d) pontjának i. alpontjában találhatók.

4.2.   Az elsődleges termelésnek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett „kis mennyiségei”

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet nem vonatkozik a termelő által elsődlegesen előállított takarmány kis mennyiségeinek helyi szinten, ottani felhasználásra a helyi mezőgazdasági létesítmények részére történő közvetlen szállítására.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok döntik el, hogy pontosítják-e a „kis mennyiségek” koncepcióját és megállapítják-e a takarmánybiztonsághoz szükséges nemzeti szabályokat és útmutatást (kockázatalapú megközelítés).

Helyi körülményeik és szükségleteik alapján a tagállamok különböző módon szabályozták ezt a kérdést az arányosság és a szubszidiaritás alapelveivel összhangban.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett „kis mennyiségek” tekintetében az egyes tagállamok által megállapított nemzeti szabályok és kritériumok nem teljes listáját e dokumentum I. melléklete tartalmazza.

Emellett az illetékes hatóságok a 142/2011/EU rendelet 20. cikke (4) bekezdésének d) pontja alapján eltérést biztosíthatnak az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet szerinti értesítési kötelezettség alól azoknak a vállalkozóknak, akik a kedvtelésből tartott állatoknak szánt, helyileg előállított eledelt a helyi piacon vagy a helyi kiskereskedelmi létesítményekben értékesítik.

4.3.   A gazdaság szintjén végzett, nem elsődleges termelésnek számító tevékenységek

Az elsődleges takarmánytermelésen kívül egyes takarmányipari vállalkozók végeznek a kizárólag a saját tulajdonba tartozó vállalkozás szükségletére történő takarmánykeverést is, amikor a szilázs-adalékanyagokon kívül adalékanyagokat vagy adalékanyag előkeverékeket használnak fel. A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése foglalkozik e tevékenységgel, a vonatkozó szabályokat pedig a rendelet II. melléklete állapítja meg. E mezőgazdasági termelők a HACCP alapelvein alapuló eljárásoknak a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 6. cikke szerinti megvalósítási követelményét is kötelesek teljesíteni. Egyes tagállamokban e takarmányipari vállalkozók „HACCP mezőgazdasági termelők” néven ismertek.

5.   A TAKARMÁNYHIGIÉNIÁRÓL SZÓLÓ RENDELET HATÁLYA ALÓ KIZÁRT TEVÉKENYSÉGEK

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a következők kizártak:

| a) | takarmány magánjellegű házi előállítása:






  i. | belföldi magánfogyasztásra szánt élelmiszertermelő állatok etetése esetén (pl. a magánterületen tartott tojótyúkok magánfogyasztásra szánt tojásai); |
| --- | --- | --- |

a)

takarmány magánjellegű házi előállítása:

i.

belföldi magánfogyasztásra szánt élelmiszertermelő állatok etetése esetén (pl. a magánterületen tartott tojótyúkok magánfogyasztásra szánt tojásai);

| ii. | nem élelmiszertermelés céljából tartott állatok etetése esetén (pl. takarmány előállítása kedvtelésből tartott saját állat vagy prémes állatok részére) (16); |
| --- | --- |

ii.

nem élelmiszertermelés céljából tartott állatok etetése esetén (pl. takarmány előállítása kedvtelésből tartott saját állat vagy prémes állatok részére) (16);

| b) | a magánfogyasztásra szánt élelmiszertermelő állatok etetése, vagy az elsődleges termékek (pl. tojás, tej, hús) kis mennyiségeinek termelő általi szállítása a végső felhasználó vagy a végső felhasználót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítmények részére; |
| --- | --- |

b)

a magánfogyasztásra szánt élelmiszertermelő állatok etetése, vagy az elsődleges termékek (pl. tojás, tej, hús) kis mennyiségeinek termelő általi szállítása a végső felhasználó vagy a végső felhasználót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítmények részére;

| c) | a nem élelmiszertermelés céljából tartott állatok élelmezése; |
| --- | --- |

c)

a nem élelmiszertermelés céljából tartott állatok élelmezése;

| d) | a termelő által elsődlegesen előállított takarmány kis mennyiségeinek helyi szinten, ottani felhasználásra a helyi mezőgazdasági létesítmények részére történő közvetlen szállítása (17); |
| --- | --- |

d)

a termelő által elsődlegesen előállított takarmány kis mennyiségeinek helyi szinten, ottani felhasználásra a helyi mezőgazdasági létesítmények részére történő közvetlen szállítása (17);

| e) | a kedvtelésből tartott állatok eledelének kiskereskedelme. |
| --- | --- |

e)

a kedvtelésből tartott állatok eledelének kiskereskedelme.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megállapíthatnak a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alól kizárt tevékenységekre irányadó nemzeti szabályokat és útmutatást, amelyek biztosítják a rendelet célkitűzéseinek megvalósulását.

| A takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatály alól kizárt tevékenységekkel kapcsolatos megjegyzések:

  A 178/2002/EK rendelet 15. cikke értelmében nem biztonságos takarmány nem hozható forgalomba, illetve nem használható fel élelmiszertermelés vagy nem élelmiszertermelés céljára tartott állatok (18) takarmányozására. |
| --- |

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatály alól kizárt tevékenységekkel kapcsolatos megjegyzések:

A 178/2002/EK rendelet 15. cikke értelmében nem biztonságos takarmány nem hozható forgalomba, illetve nem használható fel élelmiszertermelés vagy nem élelmiszertermelés céljára tartott állatok (18) takarmányozására.

6.   A LÉTESÍTMÉNYEK NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE ÉS ENGEDÉLYEZÉSE

6.1.   A létesítmények nyilvántartásba vétele

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a takarmányipari vállalkozók irányítása alatt álló, a takarmány előállításának, feldolgozásának, tárolásának, szállításának vagy forgalmazásának bármely szakaszában aktív tevékenységet folytató minden létesítményt nyilvántartásba kell vetetni az illetékes hatóságnál.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet (17) preambulumbekezdése szerint e követelmény célja a gyártótól a végső felhasználóig történő nyomon követhetőség biztosítása és a hatékony hatósági ellenőrzések végrehajtásának megkönnyítése.

A „nyilvántartásba vétel” lehetővé teszi különösen:

| — | az illetékes nemzeti hatóságok számára a létesítmények helyszínének és tevékenységeinek ismeretét, hogy a szükségesnek ítélt esetekben elvégezhessék a hatósági ellenőrzéseket, a hatósági ellenőrzések általános szabályait megállapító 882/2004/EU rendelet (19) 31. cikkével összhangban, és |
| --- | --- |

—

az illetékes nemzeti hatóságok számára a létesítmények helyszínének és tevékenységeinek ismeretét, hogy a szükségesnek ítélt esetekben elvégezhessék a hatósági ellenőrzéseket, a hatósági ellenőrzések általános szabályait megállapító 882/2004/EU rendelet (19) 31. cikkével összhangban, és

| — | a takarmányipari vállalkozók tudomására hozhassák a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok követelményeit. |
| --- | --- |

—

a takarmányipari vállalkozók tudomására hozhassák a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok követelményeit.

A nyilvántartásba vétel eljárása során az illetékes hatóság tájékoztatást kap (legalább) a létesítmények nevéről és címéről, illetve az általuk végzett tevékenységekről. Mindenesetre az egyes tagállamok a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikke szerint maguk határozzák meg a létesítmények nyilvántartásba vételének eljárásait. A gyakorlati kérdésekben a tagállamok dönthetnek (pl. egyetlen nyilvántartás minden tevékenység megemlítésével, illetve két vagy több külön nyilvántartás).

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vétel és a takarmányágazattal kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok szerinti nyilvántartásba vétel összevonható, amennyiben teljesülnek az egyes nyilvántartási rendszerek vonatkozó szabályai és az illetékes hatóság az összevont nyilvántartási rendszer alkalmazása mellett dönt.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 19. cikkének (7) bekezdése szerint a tagállamok nyilvánosságra hozzák a 9. cikkel összhangban nyilvántartásba vett létesítmények nyilvántartásait. A tagállamokban rendelkezésre álló információk e dokumentum II. mellékletében találhatók.

6.1.1.   A kereskedők nyilvántartásba vétele

Egyes vállalkozások takarmánykereskedelemre szakosodtak („ügynökök”). Miközben a takarmány beszállítók közötti mozgását vagy létesítménye részére történő szállítását szervezik, nem feltétlenül kezelnek vagy tárolnak takarmányt a saját területükön (amely valójában egy irodát jelenthet).

A nyilvántartásba vétel követelménye rájuk is vonatkozik, amennyiben megfelelnek a „takarmányipari vállalkozó” fogalmának. Szükség esetén egyes kereskedők létesítményeire is vonatkozhat az „engedélyezés” követelménye (20).

6.1.2.   Takarmányipari vállalkozások és internetes értékesítés

Egyes vállalkozások a takarmány internetes értékesítését kínálják. Bár ilyen kereskedelmet nem említ konkrétan a takarmányhigiéniáról szóló rendelet, e vállalkozások megfelelnek a takarmányipari vállalkozás fogalmának és a takarmányjog adott követelményei vonatkoznak rájuk, beleértve a nyilvántartásba vételre vonatkozó követelményt.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel közvetlenül a kedvtelésből tartott állatok tulajdonosai számára történő kiskereskedelmi internetes értékesítése a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti, a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelmét jelenti. Más szóval a takarmányhigiéniáról szóló rendelet nem vonatkozik a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelmi internetes értékesítésére.

6.2.   A létesítmények engedélyezése

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdése előírja bizonyos létesítmények illetékes hatóság általi engedélyezését, ha e létesítmények magasabb kockázatot képviselő egyedi tevékenységeket folytatnak. Ilyen esetben e tevékenységek előzetes engedélyezés nélkül nem folytathatók.

E tevékenységeket a rendelet 10. cikkének (1) bekezdése határozza meg, amely a bizonyos takarmánytípusokat érintő műveletekre vonatkozik.

További engedélyezési követelmény állapítható meg a tagállamok által a rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint, valamint egy bizottsági rendelet útján a rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint.

Az engedélyezéshez a törvényben előírt strukturális/üzemeltetési feltételek helyszíni ellenőrzése szükséges, mielőtt a takarmányipari vállalkozás engedélyt kap termékeinek forgalomba hozatalára.

6.2.1.   Engedélyköteles létesítmények

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti engedélyezési követelmény az alábbi tevékenységeket folytató létesítményekre vonatkozik:

| — | az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 1. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok gyártása és/vagy forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

—

az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 1. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok gyártása és/vagy forgalomba hozatala;

| — | a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 2. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok felhasználásával készülő előkeverékek gyártása és/vagy forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

—

a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 2. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok felhasználásával készülő előkeverékek gyártása és/vagy forgalomba hozatala;

| — | a takarmány-adalékanyagok vagy a takarmány-adalékanyagokat tartalmazó előkeverékek felhasználásával készülő és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 3. fejezetében említett takarmánykeverékek forgalomba hozatalt célzó gyártása vagy a saját tulajdonba tartozó vállalkozások kizárólagos szükségletére történő előállítása; |
| --- | --- |

—

a takarmány-adalékanyagok vagy a takarmány-adalékanyagokat tartalmazó előkeverékek felhasználásával készülő és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 3. fejezetében említett takarmánykeverékek forgalomba hozatalt célzó gyártása vagy a saját tulajdonba tartozó vállalkozások kizárólagos szükségletére történő előállítása;

| Megjegyzés

  A tömörség és egyértelműség érdekében az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció III. mellékletében látható a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének egységes szerkezetbe foglalt szövege, amelyben nem szerepelnek a korábban a (már hatályon kívül helyezett) 82/471/EGK irányelvben tárgyalt termékek hivatkozásai, valamint a növekedésserkentőként használt antibiotikumok hivatkozásai, mivel e termékek IV. mellékletben szereplő hivatkozásai a hatályos jogszabály esetében már nem érvényesek. |
| --- |

Megjegyzés

A tömörség és egyértelműség érdekében az iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció III. mellékletében látható a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének egységes szerkezetbe foglalt szövege, amelyben nem szerepelnek a korábban a (már hatályon kívül helyezett) 82/471/EGK irányelvben tárgyalt termékek hivatkozásai, valamint a növekedésserkentőként használt antibiotikumok hivatkozásai, mivel e termékek IV. mellékletben szereplő hivatkozásai a hatályos jogszabály esetében már nem érvényesek.

Emellett a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint a takarmányipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy az ellenőrzésük alatt álló és a rendelet hatálya alá tartozó létesítményeket az illetékes hatóság bizonyos egyéb körülmények között engedélyezze:

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet II. melléklete szerint bizonyos létesítmények akkor is engedélykötelesek, ha az alábbiak közül egy vagy több tevékenységet végeznek takarmányban használandó termékek forgalomba hozatala céljából (21):

| — | nyers növényi olaj gyártása, ezek alól kivételt képeznek azok, amelyek a 852/2004/EK rendelet (22) hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

—

nyers növényi olaj gyártása, ezek alól kivételt képeznek azok, amelyek a 852/2004/EK rendelet (22) hatálya alá tartoznak;

| — | zsírsavak olajkémiai gyártása; |
| --- | --- |

—

zsírsavak olajkémiai gyártása;

| — | biodízel gyártása; |
| --- | --- |

—

biodízel gyártása;

| — | zsírok keverése; |
| --- | --- |

—

zsírok keverése;

valamint,

| — | a 141/2007/EK rendelet (23) 1. cikkében említett, a „kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok” kategóriájába tartozó takarmány-adalékanyagok gyártásával és/vagy forgalomba hozatalával foglalkozó létesítmények; |
| --- | --- |

—

a 141/2007/EK rendelet (23) 1. cikkében említett, a „kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok” kategóriájába tartozó takarmány-adalékanyagok gyártásával és/vagy forgalomba hozatalával foglalkozó létesítmények;

| — | az (EU) 2015/786 rendelet (24) 6. cikkében említett, méregtelenítési eljárást végző létesítmények; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2015/786 rendelet (24) 6. cikkében említett, méregtelenítési eljárást végző létesítmények;

| — | a 767/2009/EK rendelet 8. cikkében említett, a bizonyos takarmány-adalékanyagok esetében rögzített maximális tartalom százszorosánál többet tartalmazó, különleges táplálkozási célokra szánt takarmány előállítását végző létesítmények. |
| --- | --- |

—

a 767/2009/EK rendelet 8. cikkében említett, a bizonyos takarmány-adalékanyagok esetében rögzített maximális tartalom százszorosánál többet tartalmazó, különleges táplálkozási célokra szánt takarmány előállítását végző létesítmények.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 19. cikkének (6) bekezdése rögzíti, hogy a Bizottság összeállítja és a nagyközönség számára hozzáférhetővé teszi a tagállamokban a rendelet 13. cikkével összhangban engedélyezett létesítmények nyilvántartásait. Az információ a Bizottság „Takarmány” weboldalán érhető el (25).

6.2.2.   A létesítmények nemzeti jog szerinti engedélyezése

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamok olyan takarmányipari létesítmények engedélyezését is előírhatják, amelyek engedélyezését az uniós jog nem írja elő.

Ilyenek lehetnek a 90/167/EGK tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti gyógyszeres takarmányokat előállító, a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján egyes tagállamokban engedélyezett gyártók.

7.   A TAKARMÁNYLÁNC ELEJE

A takarmánylánc nagyon összetett, különösen a takarmány-alapanyagok számos forrását figyelembe véve. A takarmány eredetű váratlan események – a takarmánybiztonságot és az élelmiszerláncot kedvezőtlenül érintő korábbi takarmányszennyezettségek – is bizonyították, hogy a termékbiztonság és a teljes nyomon követhetőség érdekében mennyire fontos a takarmánylánc elejének meghatározása.

Emellett az utóbbi években fokozatosan felgyorsult a korábbi élelmiszerek takarmányként való felhasználása azzal a céllal, hogy sikerüljön megfékezni az élelmiszer-veszteséget és -pazarlást és hatékonyan felhasználni az élelmiszert, amely biztonságos, de élelmiszerbankokon keresztül nem lehet emberi fogyasztás céljából újraforgalmazni. Ennek kapcsán a Bizottság a körforgásos gazdaságra vonatkozó közlemény (26) szerves részeként egy cselekvési tervet dolgozott ki az élelmiszer-veszteség csökkentésére, amely egyéb célkitűzések mellett arra irányul, hogy segítse az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek értéknövekedését a takarmányozási célra történő felhasználás terén.

A létesítmények nyilvántartásba vétele terén az egyes tagállamok sajátos helyzetükből adódóan eltérő megközelítéseket fogadtak el – a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához – az olyan létesítmények esetén, amelyek termelésüknek csak egy részét szállítják a takarmányláncnak, de amelyeknél a fő tevékenység nem a takarmányokhoz kötődik (pl. bányászat, vegyipar vagy élelmiszeripar), ez pedig eltérő következtetésekhez vezetett a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatályának e létesítményekre való kiterjesztését illetően.

A vállalkozók ezért olyan, az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányágazat felé való átadását számukra megnehezítő vagy meg is akadályozó jelentős terhekről számoltak be, mint az élelmiszer-vállalkozóként és takarmányipari vállalkozóként való kettős nyilvántartás, vagy az élelmiszer-vállalkozók takarmányipari vállalkozókként való nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények összehangolásának hiánya.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet végrehajtásának javítása és összehangolása tehát tisztázást igényel, tekintettel a tagállamok eltérő tapasztalataira és arra a lényeges szempontra, hogy az illetékes hatóságoknak maradéktalanul ismerniük kell a takarmánylánc valamennyi láncszemét, miközben megmarad a gyakorlati megközelítés ösztönzése. E tisztázás azért szükséges, hogy meghatározható legyen a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikke (6) bekezdésének (27) hatálya. Miközben világos, hogy a mezőgazdasági termelők csak a takarmányhigiéniáról szóló rendelet értelmében nyilvántartásba vett és/vagy engedélyezett létesítményekből szerezhetnek be és használhatnak fel takarmányt, más vállalkozók „takarmányipari vállalkozó” minősítése iránymutatást igényel.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet nagyon fontos célkitűzése a termékek biztonságának és nyomon követhetőségének biztosítása. Ebből a szempontból az alábbi fő kritériumok vehetők fontolóra annak meghatározásához, hogy az adott létesítményt a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell-e venni és az adott termék bejuthat-e a takarmányláncba, a vonatkozó jogszabályi környezetet figyelembe véve:

| — | A 178/2002/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt meghatározás, miszerint a „takarmány” olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, többek között adalék, amelyet állatok orális etetésére szánnak. A „takarmány” minősítése szempontjából tehát meghatározó az a kritérium, hogy a terméket vagy anyagot állatok orális etetésére szánják. Ezért az adott terméket szállító vállalkozó szándéka jelenti az alapkritériumot annak eldöntéséhez, hogy a takarmányhigiéniáról szóló rendelet követelményeit kell-e alkalmazni. |
| --- | --- |

—

A 178/2002/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt meghatározás, miszerint a „takarmány” olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, többek között adalék, amelyet állatok orális etetésére szánnak. A „takarmány” minősítése szempontjából tehát meghatározó az a kritérium, hogy a terméket vagy anyagot állatok orális etetésére szánják. Ezért az adott terméket szállító vállalkozó szándéka jelenti az alapkritériumot annak eldöntéséhez, hogy a takarmányhigiéniáról szóló rendelet követelményeit kell-e alkalmazni.

| — | A termék jogállása, a vonatkozó uniós jogszabályban megállapított osztályozásnak megfelelően. Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások szerint e jogállás lehet például élelmiszer, állati vagy nem állati eredetű melléktermék, takarmány vagy hulladék. |
| --- | --- |

—

A termék jogállása, a vonatkozó uniós jogszabályban megállapított osztályozásnak megfelelően. Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások szerint e jogállás lehet például élelmiszer, állati vagy nem állati eredetű melléktermék, takarmány vagy hulladék.

| — | A vállalkozó által szállított termékeket a forgalomba hozatalkor kísérő információk (pl. a címkén vagy a kereskedelmi okmányban). |
| --- | --- |

—

A vállalkozó által szállított termékeket a forgalomba hozatalkor kísérő információk (pl. a címkén vagy a kereskedelmi okmányban).

| — | Annak a létesítménynek a típusa, amely a terméket gyártotta, ahonnan származik és ahova a terméket szállítják: például állati melléktermékeket vagy korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemek, takarmányipari létesítmények és gazdaságok. |
| --- | --- |

—

Annak a létesítménynek a típusa, amely a terméket gyártotta, ahonnan származik és ahova a terméket szállítják: például állati melléktermékeket vagy korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemek, takarmányipari létesítmények és gazdaságok.

A tagállami vállalkozók és illetékes hatóságok szükségtelen adminisztratív terheinek elkerülése érdekében – egyes meghatározott esetekben – elfogadható, hogy egyes takarmányipari vállalkozók olyan létesítményektől szerezzenek be termékeket (28), amelyek nyilvántartásba vétele (és/vagy engedélyezése, ha szükséges) a 852/2004/EK rendelet és/vagy a 853/2004/EK rendelet és/vagy az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet szerint történt.

Az összes takarmánybiztonsági követelményért felelős takarmányipari vállalkozó köteles gondoskodni arról, hogy a termék (29) takarmány-alapanyaggá való átsorolása a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett összes vonatkozó takarmányjogi rendelkezésnek megfelelően történjen, beleértve a takarmányhigiéna szabályai mellett különösen a szennyező anyagok maradékanyag-határértékeire és a címkézésre vonatkozó követelményeket.

Emellett a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett tevékenységeken kívüli tevékenységeket végző takarmányipari vállalkozók kötelesek a HACCP-nek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 6. cikkében rögzített alapelvein alapuló állandó írásos eljárást vagy eljárásokat bevezetni, megvalósítani és fenntartani.

Ezen túlmenően, egy termék (30) takarmány-alapanyaggá való átsorolása során a takarmányipari vállalkozó köteles különösen ismerni az állati melléktermékek rendeletben és a TSE rendeletben előírt valamennyi meglévő követelményt és korlátozást (beleértve a takarmányozási tilalmat).

Mindenesetre az egyes érintett tevékenységek értékelését követően a tagállamok illetékes hatóságai eldönthetik, hogy szükséges-e a vállalkozók takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vétele. A nyilvántartásba vétel erősíti a tagállam hatósági ellenőrzési rendszereit.

7.1.   Takarmány-alapanyagként való felhasználásra szánt élelmiszer- és italgyártási melléktermékek és emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek

7.1.1.   A hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK irányelv (31)
  (a hulladékokról szóló keretirányelv) szerinti melléktermékek

Az élelmiszer- és italágazati melléktermékek egyik fő felhasználási területét a takarmányok jelentik. A különböző ágazatok előállítási folyamatai (pl. az olajos magvak sajtolása, illetve a cukor, a keményítő és a maláta gyártása) során keletkező anyagok később takarmányként használhatók fel. Ezeknek a nem állati eredetű anyagoknak a takarmányként való felhasználása összhangban áll a körforgásos gazdaság és különösen a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt hulladékhierarchia céljával. A hulladékokról szóló keretirányelv rendelkezéseket vezet be a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amelyet a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, valamint az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása révén kíván megvalósítani.

A valamely előállítási folyamatban nem szándékosan előállított anyag a termelési maradékanyag, amely azonban nem feltétlenül hulladék. A termelési maradékanyag csak akkor tekinthető hulladék helyett mellékterméknek, ha megfelel a hulladékokról szóló keretirányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerinti kumulatív feltételeknek, azaz valamely előállítási folyamat szerves részeként állítják elő, és a takarmányban történő további felhasználása jogszerű és biztosított, az adott anyag előállítási folyamatától eltérő további feldolgozás nélkül. A takarmányban felhasználásra kerülő ilyen melléktermékek tehát takarmány-alapanyagok.

Emellett a hulladékokról szóló keretirányelv világosan különbséget tesz az ártalmatlanítás és a hasznosítás között azzal, hogy a hasznosítás (beleértve az újrafeldolgozást) az ártalmatlanítás felett áll a hulladékhierarchiában (a hulladékokról szóló keretirányelv 4. cikke), a hasznosított termék pedig már nem minősül hulladéknak (ha teljesülnek a hulladékokról szóló keretirányelv 6. cikkében foglalt feltételek).

Az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékek, beleértve a feldolgozott termékeket (az elégetésre, a hulladéklerakásra vagy a biogáz- vagy komposztálóüzemben történő felhasználásra szánt termékek kivételével) nem tartoznak a hulladékokról szóló keretirányelv hatálya alá, amennyiben ezekre más uniós jogszabályok vonatkoznak (a hulladékokról szóló keretirányelv 2. cikke).

A hulladékokról szóló keretirányelv értelmezéséhez részletes útmutató található az alábbi bizottsági kiadványokban:

| — | Útmutató a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv legfontosabb rendelkezéseinek értelmezéséhez (32), és |
| --- | --- |

—

Útmutató a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv legfontosabb rendelkezéseinek értelmezéséhez (32), és

| — | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Tájékoztató közlemény a hulladékról és a melléktermékekről (33). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Tájékoztató közlemény a hulladékról és a melléktermékekről (33).

Fontos, hogy a takarmányláncba bejutó termékeket forgalomba hozó vállalkozók egyértelműen jelezzék, hogy a termékek takarmányozásra vannak szánva, mivel a „hulladéknak” tekintett termékek később már nem juthatnak be újra a takarmányláncba.

7.1.2.   Fő jogszabályi kötelezettségek

A takarmányipari vállalkozók fő jogszabályi kötelezettségeit illetően a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a „takarmányipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy az irányításuk alatt álló termelés, feldolgozás és forgalmazás valamennyi szakaszát a közösségi jogszabályokkal, a közösségi jogszabályokkal kompatibilis nemzeti törvényekkel és a helyes gyakorlattal összhangban hajtsák végre. Biztosítaniuk kell különösen, hogy eleget tesznek az e rendeletben meghatározott, vonatkozó higiéniai követelményeknek”.

A fentiekben említettek szerint a takarmányipari vállalkozók adott esetben sokféle mellékterméket és emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszert használhatnak fel a takarmányláncban. A takarmányipari vállalkozóknak gondoskodniuk kell arról, hogy tevékenységeik és a forgalomba hozott melléktermékek és emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet mellett az alábbi vonatkozó jogszabályoknak is megfeleljenek:

| — | 178/2002/EK rendelet (általános élelmiszerjog), |
| --- | --- |

—

178/2002/EK rendelet (általános élelmiszerjog),

| — | a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 767/2009/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 767/2009/EK rendelet,

| — | a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK irányelv (34), |
| --- | --- |

—

a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló 2002/32/EK irányelv (34),

| — | állati melléktermékekre vonatkozó rendelet és (az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet végrehajtásáról szóló) 142/2011/EU rendelet, és |
| --- | --- |

—

állati melléktermékekre vonatkozó rendelet és (az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet végrehajtásáról szóló) 142/2011/EU rendelet, és

| — | TSE rendelet. |
| --- | --- |

—

TSE rendelet.

A címkézési követelmények és a szállítást kísérő kereskedelmi okmányok terén ezért, adott esetben, a fenti jogszabályoknak kell megfelelni.

7.1.3.   Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek

A hulladékokról szóló keretirányelvet a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/851 európai parlamenti és tanácsi irányelv módosította. Ez elrendeli, hogy a nem állati melléktermékekből álló vagy ilyeneket nem tartalmazó és takarmány-alapanyagként való felhasználásra szánt anyagok nem tartoznak a hulladékokról szóló keretirányelv hatálya alá, amennyiben ezekre olyan más uniós jogszabályok vonatkoznak, mint a 767/2009/EK rendelet.

Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek felhasználását illetően további és részletes útmutatót adnak Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások, amelyek célja elősegíteni az állati eredetű termékeket tartalmazó és nem tartalmazó, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználását. Az iránymutatások segítséget kívánnak nyújtani a nemzeti és helyi illetékes hatóságoknak és az élelmiszerlánc szereplőinek a vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazásához.

Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 3.2.2. fejezete bemutatja a nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználásának növelésére irányuló intézkedéseket és – többek között – javasolja, hogy bizonyos körülmények között ne legyen szükség az élelmiszer-kiskereskedők takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vételére.

Különös figyelmet kell fordítani továbbá a fent említett iránymutatások 1.3. fejezetének 1. ábrájára („Folyamatábra: az élelmiszertől a takarmányig”) (35), amely részletezi, hogy egy termék közvetlenül is kerülhet takarmányipari vállalkozáshoz, az állati eredetű termékeknek pedig először az állati melléktermékekre vonatkozó rendeletnek kell megfelelniük.

A takarmány-alapanyagokra vonatkozó általános rendelkezéseket a 68/2013/EU bizottsági rendelet mellékletének A. része tartalmazza. A melléklet C. része, különösen annak 13. fejezete a melléktermékek és maradékanyagok számos ágazati példáját sorolja fel.

Figyelembe kell venni azon anyagok listáját is, amelyek forgalomba hozatala vagy takarmányozási célú felhasználása a 767/2009/EK rendelet III. melléklete szerint korlátozott vagy tilos.

7.2.   Példák a takarmányhigiéniáról szóló rendelet alapján nyilvántartásba vételre kötelezhető vagy nem kötelezhető vállalkozókra

Érintett tevékenységeik és létesítményeik alapján egyes vállalkozók az alábbiak szerint kötelezhetők vagy nem kötelezhetők a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vételre:

7.2.1.   A termelésük egy részét közvetlenül vagy közvetve a takarmányláncnak szállító, de fő tevékenységük szerint nem a takarmányokhoz kötődő nem élelmiszer-vállalkozók

Példák:

| — | Vegyipar: vas-szulfát, szerves savak, nátrium- vagy kalcium-hidroxid előállítása zsírsavak sóinak előállításához |
| --- | --- |

—

Vegyipar: vas-szulfát, szerves savak, nátrium- vagy kalcium-hidroxid előállítása zsírsavak sóinak előállításához

| — | Bioetanol-előállítás: lepárlási szilárd anyagok, magfehérje |
| --- | --- |

—

Bioetanol-előállítás: lepárlási szilárd anyagok, magfehérje

| — | Gyógyszeripar |
| --- | --- |

—

Gyógyszeripar

| — | Kőfejtés/bányászat: ásványi anyagok |
| --- | --- |

—

Kőfejtés/bányászat: ásványi anyagok

| a) | Bizonyos termelők vagy szállítók nem mindig vannak tisztában azzal, hogy termékeik vagy alapanyagaik az értékesítést követően közvetetten bejuthatnak a takarmányláncba. Ennélfogva nem tudható pontosan, hogy szándékukban áll-e takarmány forgalomba hozatala. Ez különösen fontos azon tevékenységek és/vagy létesítmények esetén, amelyek normál esetben alig kapcsolódnak a takarmányágazathoz és termékeiknek (36) csak minimális részét értékesítik rendszerint olyan közreműködő vállalkozókon keresztül, akik – egyéb lehetőségek mellett – e termékeket a takarmányláncba irányíthatják adalékanyagok és/vagy takarmány-alapanyagok előállítása céljából. Például:






  — | Bizonyos termékek (37) első szállítója (pl. kőfejtő) nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt. A takarmánylánc eleje az, ahol a terméket takarmány előállításához kívánják felhasználni. Ha például a közreműködő vállalkozó a termékeket takarmány-adalékanyagok gyártói számára hozza forgalomba, akkor a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint mindkét felet nyilvántartásba kell venni. |
| --- | --- | --- |

a)

Bizonyos termelők vagy szállítók nem mindig vannak tisztában azzal, hogy termékeik vagy alapanyagaik az értékesítést követően közvetetten bejuthatnak a takarmányláncba. Ennélfogva nem tudható pontosan, hogy szándékukban áll-e takarmány forgalomba hozatala. Ez különösen fontos azon tevékenységek és/vagy létesítmények esetén, amelyek normál esetben alig kapcsolódnak a takarmányágazathoz és termékeiknek (36) csak minimális részét értékesítik rendszerint olyan közreműködő vállalkozókon keresztül, akik – egyéb lehetőségek mellett – e termékeket a takarmányláncba irányíthatják adalékanyagok és/vagy takarmány-alapanyagok előállítása céljából. Például:

—

Bizonyos termékek (37) első szállítója (pl. kőfejtő) nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt. A takarmánylánc eleje az, ahol a terméket takarmány előállításához kívánják felhasználni. Ha például a közreműködő vállalkozó a termékeket takarmány-adalékanyagok gyártói számára hozza forgalomba, akkor a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint mindkét felet nyilvántartásba kell venni.

| — | Bizonyos vegyipari termékek (38) (pl. kalcium-hidroxid és vajsav) – amelyek egy későbbi szakaszban kémiai reakciójuk útján takarmány-adalékanyagok és/vagy takarmány-alapanyagok (pl. kalcium-butirát) előállítására használhatók – szállítója nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt. A takarmánylánc eleje az, ahol a terméket takarmány-adalékanyagok/takarmány-alapanyagok előállításához kívánják felhasználni, ilyenkor a takarmány-adalékanyag/takarmány-alapanyag előállítóját kell a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba venni. |
| --- | --- |

—

Bizonyos vegyipari termékek (38) (pl. kalcium-hidroxid és vajsav) – amelyek egy későbbi szakaszban kémiai reakciójuk útján takarmány-adalékanyagok és/vagy takarmány-alapanyagok (pl. kalcium-butirát) előállítására használhatók – szállítója nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt. A takarmánylánc eleje az, ahol a terméket takarmány-adalékanyagok/takarmány-alapanyagok előállításához kívánják felhasználni, ilyenkor a takarmány-adalékanyag/takarmány-alapanyag előállítóját kell a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba venni.

| b) | Ha azonban az első szállító azzal a szándékkal hoz forgalomba termékeket, hogy azok felhasználása takarmányként történjen, többek között az alábbi formákban:






  — | takarmány-adalékanyagok (az 1831/2003/EK rendelet szerint) |
| --- | --- | --- |

b)

Ha azonban az első szállító azzal a szándékkal hoz forgalomba termékeket, hogy azok felhasználása takarmányként történjen, többek között az alábbi formákban:

—

takarmány-adalékanyagok (az 1831/2003/EK rendelet szerint)

| — | és/vagy takarmány-alapanyagok (a 767/2009/EK rendelet szerint), |
| --- | --- |

—

és/vagy takarmány-alapanyagok (a 767/2009/EK rendelet szerint),

akkor a szállítót takarmányipari vállalkozóként a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint kell nyilvántartásba venni.

7.2.2.   A termelésük egy részét a takarmányláncnak szállító, de fő tevékenységük szerint nem a takarmányokhoz kötődő élelmiszeripari létesítmények

Ilyen esetekben nem tudható pontosan, hogy az élelmiszer-vállalkozásnak szándékában áll-e takarmány előállítása, de tevékenységének egy részében (amely rendszerint kicsi, kivéve néhány esetet, például a növényi olajok kivonásával foglalkozó élelmiszeripari létesítményeket) a takarmányiparban gyakran használt állati és nem állati eredetű melléktermékek keletkeznek. Bizonyos, nem emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek is szállíthatók a takarmányláncnak (39).

Ennek fényében, figyelembe véve az említett kritériumokat, többé-kevésbé az alábbi típusú helyzetek figyelhetők meg:

| a) | Élelmiszeripari létesítmények (beleértve a kiskereskedőket), amelyek állati melléktermékeket (beleértve az állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket) szállítanak állati melléktermékeket/korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemeknek (40), ahol azokból takarmány-alapanyagok készülnek (41)

  Például az alábbi helyekről származó termékek:






  — | Vágóhidak/darabolóüzemek/húsfeldolgozó üzemek |
| --- | --- | --- |

a)

Élelmiszeripari létesítmények (beleértve a kiskereskedőket), amelyek állati melléktermékeket (beleértve az állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket) szállítanak állati melléktermékeket/korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemeknek (40), ahol azokból takarmány-alapanyagok készülnek (41)

Például az alábbi helyekről származó termékek:

—

Vágóhidak/darabolóüzemek/húsfeldolgozó üzemek

| — | Haldaraboló üzemek |
| --- | --- |

—

Haldaraboló üzemek

| — | Élelmiszer-feldolgozó ágazatok (cukrász-, tészta- vagy pizzaipar): a termékek állati melléktermékeket, például tojást, tejet, húst vagy halat és/vagy ezeket az állati melléktermékeket tartalmazó, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket tartalmaznak |
| --- | --- |

—

Élelmiszer-feldolgozó ágazatok (cukrász-, tészta- vagy pizzaipar): a termékek állati melléktermékeket, például tojást, tejet, húst vagy halat és/vagy ezeket az állati melléktermékeket tartalmazó, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket tartalmaznak

| — | Kiskereskedők, például hentesek és halárusok |
| --- | --- |

—

Kiskereskedők, például hentesek és halárusok

| — | Szupermarketek |
| --- | --- |

—

Szupermarketek

Ebben az esetben, amikor az élelmiszeripari létesítmények további kezelés céljából szállítanak termékeket (42) állati melléktermékeket feldolgozó üzemekbe, az élelmiszeripari létesítmény nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint. A takarmánylánc ekkor azzal az állati melléktermékeket és/vagy korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemmel indul, amely előállítja a takarmány-alapanyagokat és amelyet a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni.

| b) | Élelmiszeripari létesítmények (beleértve a kiskereskedőket), amelyek nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szállítanak feldolgozó üzemekbe, ahol azokból takarmány-alapanyagok készülnek (43)

  Példák:






  — | Élelmiszer-feldolgozó ágazatok (pl. fagyasztott zöldségek, konzervgyártás, italgyártás): emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek |
| --- | --- | --- |

b)

Élelmiszeripari létesítmények (beleértve a kiskereskedőket), amelyek nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szállítanak feldolgozó üzemekbe, ahol azokból takarmány-alapanyagok készülnek (43)

Példák:

—

Élelmiszer-feldolgozó ágazatok (pl. fagyasztott zöldségek, konzervgyártás, italgyártás): emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek

| — | Pékségek: kenyér (állati eredetű termékek nélkül) |
| --- | --- |

—

Pékségek: kenyér (állati eredetű termékek nélkül)

| — | Szupermarketek és egyéb kiskereskedők: zöldségek, gyümölcsök stb. |
| --- | --- |

—

Szupermarketek és egyéb kiskereskedők: zöldségek, gyümölcsök stb.

Ebben az esetben, amikor az élelmiszeripari létesítmény (beleértve a kiskereskedőket) további kezelés céljából szállít termékeket (44) feldolgozó üzemekbe, az élelmiszeripari létesítmény nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint. A takarmánylánc ekkor azzal a feldolgozó üzemmel indulhat, amely előállítja a takarmány-alapanyagokat és amelyet a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni.

| c) | Élelmiszeripari létesítmények (kivéve a kiskereskedőket), amelyek állati melléktermékeket és/vagy származó termékeket (beleértve az állati eredetű korábbi élelmiszereket) szállítanak takarmányipari vállalkozóknak (kivéve az állati melléktermékeket feldolgozó üzemeket) (45)

  Példák:






  — | Tejágazatra vonatkozó eltérés: a 142/2011/EU rendelet X. melléklet II. fejezet 4. szakaszának II. részében foglalt tej, tejalapú termékek és tejből származó termékek |
| --- | --- | --- |

c)

Élelmiszeripari létesítmények (kivéve a kiskereskedőket), amelyek állati melléktermékeket és/vagy származó termékeket (beleértve az állati eredetű korábbi élelmiszereket) szállítanak takarmányipari vállalkozóknak (kivéve az állati melléktermékeket feldolgozó üzemeket) (45)

Példák:

—

Tejágazatra vonatkozó eltérés: a 142/2011/EU rendelet X. melléklet II. fejezet 4. szakaszának II. részében foglalt tej, tejalapú termékek és tejből származó termékek

Ebben az esetben, amikor az élelmiszeripari létesítmények közvetlenül takarmány-alapanyagokhoz való felhasználás céljából szállítanak takarmányipari vállalkozóknak állati melléktermékeket, az élelmiszer-vállalkozókat az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet szerinti nyilvántartásba vétel mellett a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint is nyilvántartásba kell venni (46).

Ha a takarmányipari vállalkozó – amelyhez a melléktermékek szállítása történik – kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel gyártója, akkor az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet szerint is nyilvántartásba kell venni.

| d) | Élelmiszeripari létesítmények (kivéve a kiskereskedőket), amelyek melléktermékeket és nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szállítanak (47) takarmányipari vállalkozóknak (kivéve a feldolgozó üzemeket)
  Példák:






  — | Malomipar: korpa, búzakorpa |
| --- | --- | --- |

d)

Élelmiszeripari létesítmények (kivéve a kiskereskedőket), amelyek melléktermékeket és nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szállítanak (47) takarmányipari vállalkozóknak (kivéve a feldolgozó üzemeket)

Példák:

—

Malomipar: korpa, búzakorpa

| — | Cukoripar: cukorrépa szelet |
| --- | --- |

—

Cukoripar: cukorrépa szelet

| — | Chips ipar: burgonyahéj |
| --- | --- |

—

Chips ipar: burgonyahéj

| — | Sörfőzde: sörtörköly |
| --- | --- |

—

Sörfőzde: sörtörköly

| — | Szeszfőzde: nedves törköly (WDG) és oldott anyagot tartalmazó szárított törköly (DDGS) |
| --- | --- |

—

Szeszfőzde: nedves törköly (WDG) és oldott anyagot tartalmazó szárított törköly (DDGS)

| — | Gyümölcslé üzem: narancspép |
| --- | --- |

—

Gyümölcslé üzem: narancspép

Ebben az esetben az élelmiszeripari létesítményt takarmányipari vállalkozónak kell tekinteni és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni, ha a termékeket állatok orális etetésére szánják.

| e) | Takarmányipari vállalkozók (kivéve a feldolgozó üzemeket), amelyek kis mennyiségű, nem állati eredetű élelmiszert (beleértve az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket) szereznek be élelmiszer-kiskereskedőktől
  Példák:






  — | Kisipari takarmánygyártók, amelyek nem állati eredetű élelmiszereket szereznek be helyi élelmiszer-kiskereskedőktől |
| --- | --- | --- |

e)

Takarmányipari vállalkozók (kivéve a feldolgozó üzemeket), amelyek kis mennyiségű, nem állati eredetű élelmiszert (beleértve az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket) szereznek be élelmiszer-kiskereskedőktől

Példák:

—

Kisipari takarmánygyártók, amelyek nem állati eredetű élelmiszereket szereznek be helyi élelmiszer-kiskereskedőktől

A 852/2004/EK rendelet szerint nyilvántartásba vett vagy engedélyezett élelmiszer-kiskereskedő – amely az élelmiszerjog rendelkezéseinek megfelelően élelmiszert hoz forgalomba egy takarmányipari vállalkozó számára, aki az élelmiszert takarmánnyá alakítás céljából gyűjti vagy közvetlenül takarmánnyá alakítja – nem tekintendő takarmányipari vállalkozónak, ezért az illetékes hatóságoknak nem kell előírniuk a nyilvántartásba vételt a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint. A takarmánylánc ekkor azzal a takarmányipari vállalkozóval indul, aki felhasználja az alapanyagot és előállítja a végleges takarmánykeveréket és akit a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni.

Így például az olyan takarmányipari vállalkozók, mint a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel (kutyakekszet előállító) helyi kisipari gyártói is vásárolhatnak élelmiszer-kiskereskedőktől bizonyos élelmiszereket takarmány-alapanyagokhoz történő felhasználás szándékával. Ezek az élelmiszer-kiskereskedők élelmiszercélú felhasználáshoz hoznak forgalomba árut, amelyet a takarmányipari vállalkozó takarmány-alapanyagként szándékozik felhasználni, mindenkor figyelembe véve az aktuális jogszabályi rendelkezéseket és korlátozásokat, hogy biztosítható legyen a biztonság és a nyomon követhetőség, az illetékes hatóságok pedig könnyen teljeskörű információkat szerezhessenek minden szállítóról.

| — | Mezőgazdasági termelők, akik nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szereznek be helyi élelmiszer-kiskereskedőktől |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági termelők, akik nem állati eredetű, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereket szereznek be helyi élelmiszer-kiskereskedőktől

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerint a mezőgazdasági termelők csak olyan létesítményekből szerezhetnek be és használhatnak fel takarmányt, amelyeket a takarmányhigiéniáról szóló rendelet értelmében nyilvántartásba vettek és/vagy engedélyeztek. Ezért amikor a terméket takarmányként értékesítik az élelmiszer-kiskereskedők, akkor őket takarmányipari vállalkozónak kell tekinteni és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni tekintettel arra, hogy olyan takarmány-alapanyagot (korábbi élelmiszert) szállítanak, amelyet közvetlenül állatok orális etetésére szánnak a gazdaságban.

7.2.3.   Állati melléktermékeket feldolgozó üzemek és egyéb feldolgozó üzemek, amelyek takarmányipari vállalkozóknak szállítanak takarmányt

Példák:

| — | Feldolgozott állati fehérje, állati zsír stb. előállítása |
| --- | --- |

—

Feldolgozott állati fehérje, állati zsír stb. előállítása

| — | Takarmány-alapanyagok előállítása emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerekből (kenyér, kekszek, sütőipari termékek, tészta stb.) |
| --- | --- |

—

Takarmány-alapanyagok előállítása emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerekből (kenyér, kekszek, sütőipari termékek, tészta stb.)

| — | Takarmány-alapanyag feldolgozása egy másik takarmány-alapanyagból: siló előállítása narancspépből |
| --- | --- |

—

Takarmány-alapanyag feldolgozása egy másik takarmány-alapanyagból: siló előállítása narancspépből

Ebben az esetben a takarmányipari vállalkozóknak takarmány-alapanyagot szállító, állati melléktermékeket feldolgozó üzemeket és korábbi élelmiszereket feldolgozó üzemeket a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni.

8.   GYAKRAN ISMÉTELT KÉRDÉSEK – TAKARMÁNYIPARI VÁLLALKOZÓK

1. kérdés

„Szarvasmarhát tartok a gazdaságomban. Magam állítom elő a takarmányt abból a gabonából, amelyet a saját földemről takarítok be. E takarmány előállításához adalékanyagokat tartalmazó termékeket is felhasználok. Teljesítenem kell a 183/2005/EK rendelet II. melléklete szerinti követelményeket?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Sok takarmánytermék tartalmaz adalékanyagokat, és fontos figyelni a termék forgalomba hozatalának módjára. Valamennyi takarmány forgalomba hozatalát a 767/2009/EK rendelet vagy az 1831/2003/EK rendelet szerint kell végezni.

Az „adalékanyag” vagy „előkeverékek” jelzéssel forgalomba hozott termékek használatakor a mezőgazdasági termelőnek be kell tartania a takarmányhigiéniáról szóló rendelet II. mellékletét, kivéve a „szilázs-adalékanyagok” vagy a „szilázs-adalékanyagok előkeverékeinek” használata esetén.

A „kiegészítő takarmányok” használata esetén nincs szükség a takarmányhigiéniáról szóló rendelet II. mellékletének betartására.

Az előkeverékek és a kiegészítő takarmányok közötti határvonalat a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelet adalékanyag-tartalommal foglalkozó 8. cikkének (1) bekezdése határozza meg.

„A takarmány-alapanyag és a kiegészítő takarmány – az érintett takarmány-adalékanyagot engedélyező, vonatkozó jogszabályban meghatározott felhasználási feltételek sérelme nélkül – nem tartalmazhat több takarmány-adalékanyagot, mint a teljes értékű takarmány esetében rögzített maximális adalékanyag-tartalom százszorosa vagy a kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikum-tartalom ötszöröse.”

2. kérdés

2. kérdés

„Szarvasmarhát tartok a gazdaságomban. Magam állítom elő a takarmányt abból a gabonából, amelyet a saját földemről takarítok be. E takarmány előállításához adalékanyagokat/előkeverékeket is felhasználok. Nyilvántartásba kell-e vetetnem a gazdaságomat? Melyik mellékleteknek kell megfelelnem? Kérnem kell-e a 183/2005/EK rendelet szerinti engedélyezést?”

VÁLASZ

VÁLASZ

A saját állataik etetéséhez takarmányt előállító gazdaságokat a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint nyilvántartásba kell venni, és ebben az esetben a takarmányhigiéniáról szóló rendelet I., II. és III. mellékletének kell megfelelniük.

A takarmány-alapanyag és a takarmánykeverék (kiegészítő takarmány és teljes értékű takarmány) elsődleges szintű előállítására az I. melléklet és a helyes mezőgazdasági gyakorlat alkalmazandó. A II. melléklet és HACCP-rendszer alkalmazandó, ha a gazdaság takarmány-adalékanyagokat (kivéve a szilázs-adalékanyagokat) vagy előkeverékeket alkalmaz a saját felhasználásra szánt takarmányok előállításához.

A mezőgazdasági termelőknek a III. melléklet rendelkezéseit is be kell tartaniuk az élelmiszertermelő állatok etetése során.

A takarmány-adalékanyagok vagy a takarmány-adalékanyagokat tartalmazó előkeverékek felhasználásával készülő és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. mellékletének 3. fejezetében említett takarmánykeverékeket a saját tulajdonukba tartozó vállalkozásaik kizárólagos szükségletének kielégítése céljából előállító gazdaságok kötelesek gondoskodni az illetékes hatóságok általi engedélyezésről.

3. kérdés

3. kérdés

„Horgász vagyok, és horgászcsalit állítok elő a településem körül élő helyi horgászok számára. Takarmányipari vállalkozónak számítok-e?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Az adott területen élő halak vonzása céljából szétszórt horgászcsali (más néven etetőanyag) a 178/2002/EK rendeletben meghatározott takarmány fogalmába tartozik.

Az ilyen etetőanyagok előállítóit ezért takarmányipari vállalkozónak kell tekinteni és a takarmányhigiéniáról szóló rendeletnek megfelelően nyilvántartásba kell venni. A magánfogyasztásra szánt halakhoz használandó etetőanyagok „magánjellegű házi előállítása” esetén azonban az előállítók a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján mentesülnek a nyilvántartásba vétel kötelezettsége alól.

A horgászhorogra felhelyezendő és ennélfogva nem az állatok táplálékigényének kielégítésére szolgáló halászcsali azonban nem tekintendő takarmánynak.

Ez az uniós szabályozással is összhangban van, tekintettel arra, hogy az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet 18. cikke (48) az állatetetés kapcsán említi a horgászcsalinak használt légylárvákat és férgeket, illetve a 142/2011/EU rendelet X. melléklete III. fejezetének rendelkezéseire.

48

4. kérdés

4. kérdés

„Egy állatihulladék-feldolgozó üzem tulajdonosa vagyok. Élelmiszer-vállalkozóktól vásárolt termékekből állítok elő takarmány-alapanyagokat, majd ezeket takarmánykeverék-gyártóknak értékesítem. Szállítóim azonban az általam vásárolt termékeket hulladékként címkézik. Elfogadható ez a szállítói címkézés?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Nem. A hulladékkal kevert és hulladékként címkézett állati melléktermékek nem használhatók haszonállatok etetéséhez. Az állati melléktermékeket csakis az állati melléktermékek rendelettel összhangban, bizonyos műszaki termékek előállításához szabad felhasználni vagy hulladékként ártalmatlanítani.

Egy élelmiszeripari létesítmény (például vágóhíd) csakis a 3. kategóriába tartozó állati mellékterméket szállíthat az állati melléktermékeket feldolgozó üzembe haszonállatok takarmányának előállítása céljából. Ebben az esetben a hulladékokról szóló keretirányelv nem alkalmazandó.

Ezeknek az állati eredetű termékeknek a címkézését ezért a 142/2011/EK rendelet VIII. mellékletében és a 999/2001/EK rendelet V. mellékletében előírt követelmények szerint kell végezni.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet II. melléklete „ELŐÁLLÍTÁS” szakaszának 8. pontja is rögzíti, hogy „A termékek címkéjének pontosan fel kell tüntetnie, hogy azokat takarmányozásra vagy egyéb célra szánták. Amennyiben a termelő kijelenti, hogy a termék bizonyos tételeit nem takarmányozás céljára szánták, abban az esetben ezt a nyilatkozatot utólag a termelő nem változtathatja meg a gyártás későbbi szakaszában.”

Az élelmiszerlánc biztonságát és integritását illetően, a hulladékként forgalomba hozott, emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszereknek nem szabad bejutniuk a takarmányláncba (49). Ily módon a takarmányipari vállalkozók nem tudják e termékeket felhasználni, amikor takarmányt állítanak elő a létesítményeikben.

49

5. kérdés

5. kérdés

„Van egy takarmányipari cégem. Az országom illetékes hatóságaitól kapott tanács szerint köteles vagyok a 183/2005/EK rendelet szerint nyilvántartásba vett vagy engedélyezett takarmány- vagy élelmiszer-előállítóktól vásárolni a termékeket. Amikor azonban egy másik tagállamban működő cégtől veszek valamit és kérem annak igazolását, hogy a céget az említett rendelet szerint nyilvántartásba vették, azt a választ kapom, hogy erre nincs szükség, mivel a céget nemzeti szinten már nyilvántartásba vették az 1069/2009/EK rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) szerint.”

VÁLASZ

VÁLASZ

Kötelező a mindkét rendelet szerinti nyilvántartásba vétel és/vagy engedélyezés. A gyakorlati kérdésekben a tagállamok dönthetnek (pl. egyetlen vagy több nyilvántartási/engedélyezési szám, illetve két vagy több külön nyilvántartás).

A takarmányágazattal kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok szerinti nyilvántartásba vétel és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vétel összevonható, amennyiben teljesülnek az egyes nyilvántartási rendszerek vonatkozó szabályai és az illetékes hatóság az összevont nyilvántartási rendszer alkalmazása mellett dönt.

6. kérdés

6. kérdés

„Takarmányipari vállalkozásom kedvtelésből tartott állatoknak szánt nyers eledel előállítását végzi (50). A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel tartalmazhat nyers húst (beleértve a belsőséget, csontokat és zsírokat) vagy gyümölcsöt és zöldséget, növényi olajat, olívaolajat stb.

Másrészt viszont, takarmányipari vállalkozóként, ugyanúgy szükségem van a 183/2005/EK rendelet szerinti nyilvántartásba vételre (vagy engedélyezésre), mint az élelmiszertermelő és nem élelmiszertermelő állatok takarmányát gyártóknak. Az 1069/2009/EK rendelet (24. cikke) vagy a 183/2005/EK rendelet szerinti nyilvántartásba vételt kell elintéznem?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Kötelező a mindkét rendelet szerinti nyilvántartásba vétel és/vagy engedélyezés.

Önnek az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet 24. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti engedélyezésre és a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikke szerinti nyilvántartásba vételre van szüksége.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelek gyártójaként Önnek figyelnie kell az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet 21. és 22. cikke szerinti nyomon követhetőségre, a 28. cikk szerinti saját ellenőrzésekre és a 29. cikk szerinti HACCP-tervre is.

A gyakorlati kérdésekben a tagállamok dönthetnek (pl. egyetlen vagy több nyilvántartási/engedélyezési szám, illetve két vagy több külön nyilvántartás). A takarmányipari vállalkozók által végzett összes tevékenységet részletezni kell, valamint biztosítani kell a takarmányhigiéniáról szóló rendeletben foglalt követelmények létesítmény általi betartására.

7. kérdés

7. kérdés

„Van egy internetes vállalkozásom. Kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt importálok és értékesítek közvetlenül a kedvtelésből tartott állatok tulajdonosainak. Vonatkozik-e rám a 183/2005/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett »kiskereskedelmi« koncepció?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Az internetes értékesítés takarmányhigiéniát illető egyedi rendelkezéseinek hiányában nincs ok azt feltételezni, hogy az internetes értékesítés nem tartozik a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdése e) pontjának hatálya alá, amely a kedvtelésből tartott állatok eledelének kiskereskedelmére vonatkozik. Ez csupán egyike annak a számos üzleti modellnek, ahol a végső felhasználók részére történő értékesítés vagy átadás helyén ugyanúgy történik a takarmány kezelése és tárolása. Más szóval a takarmányhigiéniáról szóló rendelet nem vonatkozik közvetlenül a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel közvetlenül a végső felhasználók (kedvtelésből tartott állatok tulajdonosai) részére történő internetes értékesítésére.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet alkalmazásához maga a tevékenység számít, nem pedig a kiskereskedőnek az üzleti tevékenységek különböző szakaszai szerinti besorolása („kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedője” vagy „importőre”). A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja kifejezetten úgy fogalmaz, hogy a rendelet a takarmányok harmadik országokból történő behozatalára és harmadik országokba történő kivitelére alkalmazandó. Hiába foglalkozik tehát valaki kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelmével – amely a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerint ki van zárva a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya aló –, attól még teljesítenie kell a rendelet kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel behozatalára vonatkozó előírásait.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alóli kizárás azonban nem jelenti azt, hogy egyéb – például a takarmányok címkézésére vonatkozó – követelmények nem alkalmazandók a forgalomba hozott takarmányra.

Másrészt viszont a takarmányhigiéniáról szóló rendelet alkalmazandó, ha a takarmány internetes értékesítése nem csupán végső felhasználók, hanem egyéb létesítmények számára is történik.

Kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel csak akkor hozható be az Unióba, ha a szállítmány megfelel az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet összes rendelkezésének.

8. kérdés

8. kérdés

„Van egy kisállat-kereskedésem, és kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt értékesítek. Ugyanakkor élelmiszertermelő állatfajok, például nyulak és csirkék takarmányát is árulom kis mennyiségben olyan fogyasztóknak, akik ezeket az állatokat belföldi magánfogyasztásra tartják. Úgy vélem, hogy nincs szükségem nyilvántartásba vételre, hiszen a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelme nem tartozik a 183/2005/EK rendelet hatálya alá.”

VÁLASZ

VÁLASZ

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelme valóban nem tartozik a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá. A nyulak és csirkék azonban nem tekinthetők kedvtelésből tartott állatoknak, a nekik szánt takarmány pedig a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá tartozik, ezért e tevékenység miatt a kisállat-kereskedést legalább a 9. cikk (2) bekezdése szerint nyilvántartásba kell venni.

9. kérdés

9. kérdés

„Állatkórházat vezető állatorvos vagyok. Ugyanakkor speciális takarmányozási termékeket is kínálok ügyfeleimnek. Nyilvántartásba kell-e vetetnem magam a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Az élelmiszertermelő állatok takarmányának előállítása és/vagy értékesítése és a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel előállítása a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá tartozik, emiatt pedig szükséges az állatorvos vagy az állatkórház takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vétele vagy – adott esetben – engedélyezése.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel értékesítése kiskereskedelemnek minősülne és ezért nem tartozna a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá. A nyulak és csirkék azonban nem tekinthetők kedvtelésből tartott állatoknak. Az ilyen takarmány kiskereskedelme a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá tartozik, ezért szükséges e tevékenység takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba vétele vagy – adott esetben – engedélyezése.

9.   GYAKRAN ISMÉTELT KÉRDÉSEK – ILLETÉKES HATÓSÁGOK

GYAKRAN ISMÉTELT KÉRDÉSEK – ILLETÉKES HATÓSÁGOK

10. kérdés

10. kérdés

„Miként értelmezendő a 183/2005/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja – az előkeverékek gyártásának (51) engedélyezése?”

VÁLASZ

VÁLASZ

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében:

„A takarmányipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy az ellenőrzésük alatt álló létesítményeket, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak, az illetékes hatóság engedélyezi abban az esetben, ha az ilyen létesítmények az alábbi tevékenységek egyikét végzik: az e rendelet IV. mellékletének 2. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok felhasználásával készülő előkevert takarmány gyártása és/vagy forgalomba hozatala.”

Ezért háromféle helyzet fordulhat elő:

| — | a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek gyártását és forgalomba hozatalát, |
| --- | --- |

—

a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek gyártását és forgalomba hozatalát,

| — | a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek forgalomba hozatalát, |
| --- | --- |

—

a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek forgalomba hozatalát,

| — | a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek gyártását. |
| --- | --- |

—

a takarmányipari vállalkozó végzi az előkeverékek gyártását.

Az utolsó eset akkor fordul elő, ha az előkeverékek előállítója egy másik takarmányipari vállalkozó megbízásából dolgozik, vagy csak a saját létesítményében használja fel az előkeverékeket. A belső használatra szánt előkeverékek előállítása különösen az olyan adalékanyagokat illetően fontos, amelyek csak előkeverék formájában használhatók fel a takarmánykeverékek előállításához.

Összefoglalva, a IV. melléklet 2. fejezetében említett adalékanyagokat tartalmazó előkeverékeket saját használatra készítő összes előállító, valamint a forgalomba hozatal esetében kötelező e művelet engedélyezése.

11. kérdés

11. kérdés

„A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel átadása élelmiszerbankoknak. Az utóbbi években a szupermarketek egyre több, kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt adományoznak az élelmiszerbankoknak, hogy így segítsenek a nehéz helyzetű és kisállatot tartó embereken. Az élelmiszerbankok közvetítik azon termékek forgalmazását, amelyek rendszerint jelképes áron kerülnek értékesítésre az érintetteknek. Az adományozás számos különböző, egymáshoz nem kapcsolódó (különböző méretű, márkájú stb.) terméket érint. E tevékenység a 183/2005/EK rendelet hatálya alá tartozik-e, és szükség van-e nyomon követésre, ha egy szupermarket kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt adományoz egy élelmiszerbanknak?”

VÁLASZ

VÁLASZ

A 2. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerint a takarmányhigiéniáról szóló rendelet nem vonatkozik a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel kiskereskedelmére.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel szupermarketekből (és más kiskereskedőktől) élelmiszerbankokba történő szállítása a nemzeti jog szerint vélhetően továbbra is kiskereskedelmi tevékenység maradna, és ezért nem tartozna a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá.

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében azonban a tagállamok a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alól kizárt tevékenységekre irányadó szabályokat és útmutatást állapíthatnak meg.

Ettől függetlenül a 178/2002/EK rendelet 18. cikkében (52) foglalt általános nyomonkövethetőségi követelmények érvényesek – többek között – a takarmányforgalmazás összes szakaszára, beleértve a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel szupermarketekből élelmiszerbankoknak történő átadását. Ez utóbbi rendelkezés nem az eszközt, hanem az elérni kívánt célt biztosítja; ennek megfelelően kellő rugalmasságot biztosít a gyakorlati megközelítéshez. Ezért a nyomonkövethetőségi követelmények teljesítéséhez a forgalmazás e formájában részt vevő szervezeteknek nyilván kell tartaniuk, hogy honnan szerzik be a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt és – ha a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledelt egy másik szervezetnek adják – azt is dokumentálniuk kell, hogy kihez került a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel. A kedvtelésből tartott állatoknak szánt, előrecsomagolt eledel nyomon követhetősége nem jelenthet problémát, a kedvtelésből tartott állatoknak szánt, ömlesztett eledelt illetően azonban indokolt lehet a tagállami mérlegelés.

52

További információt tartalmaz az Útmutató az általános élelmiszerjogról szóló 178/2002/EK rendelet 11., 12., 14., 17., 18., 19. és 20. cikkeinek végrehajtásához (53).

53

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel esetében – kivéve a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét, amely eléri az állati melléktermékek előállítási láncának végpontját a 142/2011/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontjával összhangban – az élelmiszerbankot az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének i) vagy j) pontja szerint kell engedélyezni.

12. kérdés

12. kérdés

„Miként mérlegelhető a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolásának nyilvántartásba vétele a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerint?”

VÁLASZ

VÁLASZ

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének e) pontja értelmében: „a rendelet alkalmazandó: (...) a kedvtelésből tartott állatok eledelének kiskereskedelmére”.

„a rendelet alkalmazandó: (...) a kedvtelésből tartott állatok eledelének kiskereskedelmére”.

Mivel a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontja szerinti fogalommeghatározás tágabb értelmezésében az ideiglenes tárolás kiskereskedelmi létesítménynek tekinthető, azt gondolhatnánk, hogy a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolása nem tartozik a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá, ezért nincs szükség az illetékes hatóságok általi nyilvántartásba vételére.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolásához azonban a takarmányhigiéniáról szóló rendelet mérlegelendő követelményeket állapít meg, mivel a tárolási műveletek a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá tartoznak, például:

| — | a II. melléklet „TÁROLÁS ÉS SZÁLLÍTÁS” szakaszában a takarmánytárolás követelményei szerepelnek, ezért a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolási helyei azok a létesítmények, amelyek takarmánynak tekinthető termékeket kezelnek és nem működhetnek az illetékes hatóság általi engedélyezés nélkül; |
| --- | --- |

—

a II. melléklet „TÁROLÁS ÉS SZÁLLÍTÁS” szakaszában a takarmánytárolás követelményei szerepelnek, ezért a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolási helyei azok a létesítmények, amelyek takarmánynak tekinthető termékeket kezelnek és nem működhetnek az illetékes hatóság általi engedélyezés nélkül;

A fizikailag szállításra és tárolásra korlátozott nagykereskedelmi műveleteken belül nyilvántartásba kell venni az ideiglenes tárolást. Ha a nagykereskedelmi tevékenységek a tároláson és szállításon kívül mást (például átcsomagolást) is magukban foglalnak, a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolásához a 9. cikk (2) bekezdése szerint nyilvántartásba vett létesítmények szükségesek.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel ideiglenes tárolási helyeit üzemeltető, a takarmányhigiéniáról szóló rendelet hatálya alá nem tartozó kiskereskedelmi egységekre a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján azonban nem vonatkozik a nyilvántartásba vételi kötelezettség, bár az 1069/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének i) vagy j) pontja vonatkozhat rájuk.

14. kérdés

14. kérdés

„Egy olyan raktárlétesítmény tulajdonosa vagyok, amely a 183/2005/EK rendelet IV. mellékletének 1. fejezetében felsorolt adalékanyagok és IV. mellékletének 2. fejezetében felsorolt adalékanyagokat tartalmazó előkeverékek tárolását végzi harmadik felek részére. Szükségem van-e a 183/2005/EK rendelet 10. cikke szerinti engedélyezésre?”

VÁLASZ

VÁLASZ

Nincs. A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint „az 1831/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó takarmány-adalékanyagok, vagy a 82/471/EGK irányelv hatálya alá tartozó és az e rendelet IV. mellékletének 1. fejezetében említett termékek”, valamint „az e rendelet IV. mellékletének 2. fejezetében említett takarmány-adalékanyagok felhasználásával készülő előkeverékek gyártása és/vagy forgalomba hozatala” esetén szükséges a létesítmények engedélyezése. A „forgalomba hozatal” azonban a termékek tulajdonosának (gyártójának és/vagy közvetítőjének) feladata. Tehát a termékek tulajdonosát kell engedélyezni a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja, a raktárlétesítményt pedig nyilvántartásba venni a 9. cikk (2) bekezdése szerint.

A csupán a termékek szállítását végző szállítási vállalatokat ugyanígy kell nyilvántartásba venni a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint. Nincs engedélyezési követelmény.

10.   A HELYES GYAKORLATRÓL SZÓLÓ ÚTMUTATÓK

A HELYES GYAKORLATRÓL SZÓLÓ ÚTMUTATÓK

A helyes gyakorlatról szóló nemzeti és közösségi útmutatók kidolgozását, terjesztését és használatát egyaránt ösztönözni kell. A takarmányipari vállalkozók azonban önkéntes alapon vehetik igénybe ezeket az útmutatókat.

A tagállamokkal együtt kerültek elkészítésre A helyes gyakorlatról szóló közösségi útmutatók kidolgozásának iránymutatásai (54).

54

A helyes gyakorlatról szóló közösségi útmutatók kidolgozása a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 22. cikkével összhangban történt. Tartalmuk az Unió egészében megvalósítható azon ágazatok számára, amelyekre vonatkoznak, útmutatóként pedig alkalmasak a takarmányhigiéniáról szóló rendelet szerinti higiéniai és HACCP követelményeknek való megfeleléshez.

10.1.   Uniós útmutatók (55)

Uniós útmutatók

55

Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság a helyes gyakorlatról szóló közösségi útmutatók közül az alábbiakat értékelte:

| — | Cím: Helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutató az élelmiszer-termelő állatok számára ipari összetett takarmánygyártó és előkevert takarmánygyártó uniós ágazat részére (56) – Európai takarmánygyártók útmutatója
  Készítette: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, Európai Takarmánygyártók Szövetsége) |
| --- | --- |

—

Cím: Helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutató az élelmiszer-termelő állatok számára ipari összetett takarmánygyártó és előkevert takarmánygyártó uniós ágazat részére (56) – Európai takarmánygyártók útmutatója

56

Készítette: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, Európai Takarmánygyártók Szövetsége)

57

| — | Cím: Helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutató takarmány-adalékanyagokkal és előkevert takarmányokkal foglalkozóknak (58)

  Készítette: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) |
| --- | --- |

—

Cím: Helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutató takarmány-adalékanyagokkal és előkevert takarmányokkal foglalkozóknak (58)

58

Készítette: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59)

59

| — | Cím: Útmutató a kedvtelésből tartott állatoknak szánt biztonságos eledelek előállításának helyes gyakorlatairól (60)

  Készítette: Európai Állateledel-ipari Szövetség (61) |
| --- | --- |

—

Cím: Útmutató a kedvtelésből tartott állatoknak szánt biztonságos eledelek előállításának helyes gyakorlatairól (60)

60

Készítette: Európai Állateledel-ipari Szövetség (61)

61

| — | Cím: Biztonságos takarmány-alapanyagok ipari előállításának helyes gyakorlatára vonatkozó európai útmutató (62)

  Készítette:






  — | Starch Europe (63) |
| --- | --- | --- |

—

Cím: Biztonságos takarmány-alapanyagok ipari előállításának helyes gyakorlatára vonatkozó európai útmutató (62)

62

Készítette:

—

Starch Europe (63)

63

| — | Európai Olaj- és Fehérjekészítmény-ipari Szövetség (FEDIOL) (64) |
| --- | --- |

—

Európai Olaj- és Fehérjekészítmény-ipari Szövetség (FEDIOL) (64)

64

| — | Európai Biodízel Tanács (EBB) (65) |
| --- | --- |

—

Európai Biodízel Tanács (EBB) (65)

65

| — | Az európai takarmány-összetevők biztonsági tanúsítási rendszerével (EFISC) (66) együttműködve. |
| --- | --- |

—

Az európai takarmány-összetevők biztonsági tanúsítási rendszerével (EFISC) (66) együttműködve.

66

Ágazati referenciadokumentum:

| — | Keményítő-feldolgozásból származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása |
| --- | --- |

—

Keményítő-feldolgozásból származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása

| — | Olajos magvak sajtolásából és növényi olajok finomításából származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása |
| --- | --- |

—

Olajos magvak sajtolásából és növényi olajok finomításából származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása

| — | Biodízel-feldolgozásból származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása |
| --- | --- |

—

Biodízel-feldolgozásból származó biztonságos takarmány-alapanyagok előállítása

| — | Salmonella ellenőr ellenőrzőlista |
| --- | --- |

—

Salmonella ellenőr ellenőrzőlista

| — | Salmonella adatlap |
| --- | --- |

—

Salmonella adatlap

| — | Cím: Helyes higiéniai gyakorlatokról szóló európai útmutató a gabonák, olajos magvak, fehérjenövények és egyéb növényi termékek és származékos termékeik begyűjtéséhez, tárolásához, kereskedelméhez és szállításához (67)

  Készítette:






  — | A gabona, a rizs, a takarmány, az olajos magvak, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL) (68) |
| --- | --- | --- |

—

Cím: Helyes higiéniai gyakorlatokról szóló európai útmutató a gabonák, olajos magvak, fehérjenövények és egyéb növényi termékek és származékos termékeik begyűjtéséhez, tárolásához, kereskedelméhez és szállításához (67)

67

Készítette:

—

A gabona, a rizs, a takarmány, az olajos magvak, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL) (68)

68

| — | Az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA) (69) |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA) (69)

69

| — | Az Európai Unión belül ömlesztett mezőgazdasági árukkal foglalkozó hivatásos kikötői raktárkezelők európai szövetsége (UNISTOCK) (70) |
| --- | --- |

—

Az Európai Unión belül ömlesztett mezőgazdasági árukkal foglalkozó hivatásos kikötői raktárkezelők európai szövetsége (UNISTOCK) (70)

70

Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az érintettekkel és egyéb érdekelt felekkel együttműködve rendszeresen felülvizsgálja az útmutatókat.

10.2.   Nemzeti útmutatók

Nemzeti útmutatók

A Bizottság azzal a céllal végezte el A helyes gyakorlatról szóló nemzeti útmutatók nyilvántartása (71) összeállítását, hogy azt a tagállamok, a takarmányipari vállalkozók és az élelmiszer-vállalkozók rendelkezésére bocsássa.

71

---

(1)  HL L 35., 2005.2.8., 1. o.

1

(2)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

2

(3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

3

(4)  A 178/2002/EK rendeletre vonatkozó további információ (beleértve az iránymutatásokat tartalmazó külön dokumentációt) a Bizottság weboldalán érhető el ezen a linken:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

(5)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

5

(6)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  2019. december 14-től a 882/2004/EK rendeletet hatályon kívül helyezi és felváltja az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

7

(8)  HL L 229., 2009.9.1., 1. o.

8

(9)  HL L 300., 2009.11.14., 1. o.

9

(10)  HL L 54., 2011.2.26., 1. o.

10

(11)  A takarmányhigiéniáról szóló rendelettel összefüggésben.

11

(12)  HL L 29., 2013.1.30., 1. o.)

12

(13)  A Bizottság 2018/C 133/02 közleménye (HL C 133., 2018.4.16., 2. o.).

13

(14)  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

14

(15)  HL L 183., 2002.7.12., 51. o.

15

(16)  Az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet 18. cikkével összhangban az illetékes hatóságok bizonyos eltérést biztosíthatnak a 2. kategóriába tartozó egyes anyagok és az egyes élelmiszer-hulladékok prémes állatokkal történő etetésének tilalma alól.

16

(17)  Lásd: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció 4.2. fejezet.

17

(18)  A 767/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a 178/2002/EK rendelet 15. cikkében meghatározott követelmények értelemszerűen a nem élelmiszertermelő állatok takarmányára is alkalmazandók.

18

(19)  A 2017/625/EU rendelet 146. cikke értelmében a 882/2004/EK rendelet 2019. december 14-ével hatályát veszti.

19

(20)  Lásd: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció 6.2. fejezet.

20

(21)  A Bizottság 225/2012/EU rendelete (2012. március 15.) a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a növényi olajokból és zsírkeverékekből származó, takarmányozás céljára szánt termékeket forgalomba hozó létesítmények engedélyezése és a különleges előírások az olajok, zsírok és az ezekből származó termékek termelése, tárolása, szállítása és a dioxintartalomra vonatkozó ellenőrzések tekintetében történő módosításáról (HL L 77., 2012.3.16., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 226., 2004.6.25., 3. o.).

22

(23)  A Bizottság 141/2007/EK rendelete (2007. február 14.) a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a „kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok” kategóriájába tartozó takarmány-adalékanyagok gyártásával és/vagy forgalomba hozatalával foglalkozó takarmányipari létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelményről (HL L 43., 2007.12.15., 9. o.).

23

(24)  A Bizottság (EU) 2015/786 rendelete (2015. május 19.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a takarmányozásra szánt termékek méregtelenítési eljárásaival kapcsolatos elfogadhatósági kritériumok meghatározásáról (HL L 125., 2015.5.21., 10. o.).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en

25

(26)  Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv (COM(2015) 614 final).

26

(27)  A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerint „a takarmányipari vállalkozók és a mezőgazdasági termelők csak olyan létesítményekből szerezhetnek be és használhatnak fel takarmányt, amelyeket e rendelet értelmében nyilvántartásba vettek és/vagy engedélyeztek”.

27

(28)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

28

(29)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

29

(30)  Amely abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésű.

30

(31)  A hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/851 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosítva (HL L 150., 2018.6.14., 109. o.).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

34

(35)  Az (EU) 2018/851 irányelvvel történt – a 7.1.3. szakasz első bekezdésében említett – módosítások következtében a folyamatábrán említett különleges feltételek már nem érvényesek.

35

(36)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

36

(37)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

37

(38)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

38

(39)  Lásd: Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások. Az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet és a 142/2011/EU bizottsági rendelet tartalmaz rendelkezéseket az állati eredetű termékek takarmányozási célú korlátozásáról. A TSE rendelet 7. cikke és IV. melléklete rendelkezik a takarmányozási tilalomról.

39

(40)  Az állati melléktermékekre vonatkozó rendelet 24. cikke szerint engedélyezve.

40

(41)  A Bizottság közleménye – Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 4. fejezetében kell ellenőrizni a felhasználás feltételeit.

41

(42)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

42

(43)  A Bizottság közleménye – Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 3. fejezetében kell ellenőrizni a felhasználás feltételeit.

43

(44)  Amelyek abban a szakaszban még nem „takarmány” minősítésűek.

44

(45)  A Bizottság közleménye – Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 4. fejezetében kell ellenőrizni a felhasználás feltételeit.

45

(46)  A 142/2011/EU rendelet X. melléklete 4. szakaszának II. részében foglalt eltéréseknek megfelelően, az illetékes hatóságok engedélye esetén.

46

(47)  A Bizottság közleménye – Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 3. fejezetében kell ellenőrizni felhasználás feltételeit.

47

(48)  Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága, összefoglaló jelentés, 2009. december 17–18., 6. Egyéb napirendi pont

48

(49)  Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága, összefoglaló jelentés, 2014. május 19-20., A.06 pont.

49

(50)  Részletes magyarázat Az emberi fogyasztásra már nem szánt élelmiszerek takarmányként való felhasználására vonatkozó iránymutatások 4.3. fejezetében.

50

(51)  A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2014. szeptember 15–16-i brüsszeli ülése összefoglaló jelentésének A.09 pontja (takarmányozási szekció)

51

(52)  A 767/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint a 178/2002/EK rendelet 18. és 20. cikkében, valamint a 183/2005/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmények értelemszerűen a nem élelmiszertermelő állatok takarmányára is alkalmazandók.

52

(53)  DG SANTE weboldal: Általános élelmiszerjogi követelmények. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm

55

(56)  A Bizottság közleménye a helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutatókról (2016/C 418/02) (HL C 418., 2016.11.12., 2. o.).

56

(57)  http://www.fefac.org/

57

(58)  Értesítés a helyes gyakorlatról szóló közösségi útmutatókról (2007/C 64/04) (HL C 64., 2007.3.20., 17. o.).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/

59

(60)  A Bizottság közleménye a helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutatókról (2018/C 128/03) (HL C 128., 2018.4.11., 3. o.).

60

(61)  http://www.fediaf.org/

61

(62)  A Bizottság közleménye a helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutatókról (2016/C 418/02) (HL C 418., 2016.11.12., 2. o.).

62

(63)  http://www.starch.eu/

63

(64)  http://www.fediol.eu/

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/

65

(66)  http://www.efisc.eu/

66

(67)  A Bizottság közleménye a helyes gyakorlatokról szóló közösségi útmutatókról (2016/C 418/02) (HL C 418., 2016.11.12., 2. o.).

67

(68)  http://www.coceral.com/

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/

69

(70)  http://www.unistock.be/

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf

71

---

I. MELLÉKLET

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett kis mennyiségek tekintetében az egyes tagállamok (1) által megállapított nemzeti szabályok és kritériumok nem teljes listája

AZ EU TAGÁLLAMAI

1.   AUSZTRIA

„Kis mennyiségek regionális gazdaságok szintjén”: 3 tonna szállítása egyik gazdaságból a másikba 15 km-es körzeten belül. Nyilvántartásba vétel nem szükséges.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) – 2017. évi takarmány díjszabás – FMT 2017.

2.   HORVÁTORSZÁG

„Kis mennyiségek”: az ARKOD rendszerben (3) nyilvántartott, 5 hektárnál kisebb mezőgazdasági földterülettel és/vagy legfeljebb egy számosállategységgel (4) rendelkező mezőgazdasági üzemekben előállított mezőgazdasági termékek.

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje – Rendelet a takarmánnyal foglalkozó mezőgazdasági termelők nyilvántartásáról (OG 24/16) (5).

3.   DÁNIA

„Kis mennyiségek”: évente legfeljebb 5 tonna elsődleges termék szállítása helyi gazdaságoknak ottani felhasználás céljából, az előállítási hely 50 km-es körzetében.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11 – 2018. június 27-i 935. dán rendelet a takarmányipari és élelmiszeripari vállalkozásokról, 11. paragrafus.

4.   ÉSZTORSZÁG

„Kis mennyiségek”: évente legfeljebb 5 tonna, elsődleges termelésből származó takarmánynak az elsődleges termelőtől bármely, Észtország területén belüli mezőgazdasági termelőnek történő eladása, vagy ingyenes vagy ellenérték fejében történő átadásának bármely egyéb formája.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus1 (vastu võetud 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) – Takarmánytörvény, 3. fejezet, 6. § (10) (elfogadva: 2007.01.11., RT I 2007, 6, 32) (7)

Vastu võetud 25.04.2007 nr 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded – A mezőgazdasági miniszter 2007. április 25-i 64. sz. rendelete; RTL 2007, 37, 641 – Elsődleges előállításból származó takarmány kis mennyiségei és az azok forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények (8).

5.   FINNORSZÁG

„Kis mennyiségek”: olyan takarmányipari vállalkozók által előállított elsődleges termékek, akik mentesek az (elsődleges termelői nyilvántartásba vételt szolgáló) értesítési kötelezettség alól, mivel kizárólag és közvetlenül helyi gazdaságok (vagy hasonló vállalkozók) részére szállítanak a legfeljebb 3 hektár területű előállítási helyről.

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) – 86/2008. sz. takarmánytörvény, az 565/2014. sz. módosításig (10) (18. cikk, (1) bekezdés).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) – A Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium 548/2012. sz. rendelete a takarmányágazati tevékenységek folytatásáról, a 960/2014. sz. módosításig (12) (5. cikk, (2) bekezdés).

6.   NÉMETORSZÁG

„Kis mennyiségek”: a takarmány közvetlen szállítása helyileg (az előállítási hely 50 km-es körzetében) az elsődleges takarmánytermelőtől (termelés legfeljebb évi 5 hektáron).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (seite 12) – Iránymutatás a takarmányipari vállalkozók nyilvántartásba vételéhez (12. oldal) (13).

7.   OLASZORSZÁG

„Kis mennyiségek”: az ugyanabban a gazdaságban előállított elsődleges termékek közvetlen szállítása – a végső felhasználó kérésére – ugyanabban a megyében vagy a szomszédos megyékben.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 – 2005. december 28-i nemzeti magyarázó megjegyzés, nyilvántartási szám: n.45950-P-I8da9/1 (14).

8.   LETTORSZÁG

„Kis mennyiségek”: elsődleges előállításból származó termékek kereskedelme (értékesítése, vagy ingyenes vagy ellenérték fejében történő átadása) naptári évenként legfeljebb tíz tonna mennyiségben.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos – A lett minisztertanács 2009. augusztus 4-től hatályos 865. sz. rendelete – Higiéniai követelmények a takarmány elsődleges termeléséhez és kis mennyiségek közvetlen szállításához.

9.   SZLOVÉNIA

„Kis mennyiségek”: valamely mezőgazdasági üzem elsődleges termeléséből származó növényi eredetű takarmány bármely mennyisége, amelyet egy másik mezőgazdasági üzembe, mint végső felhasználóhoz szállítanak a Szlovén Köztársaság területén belül.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) – A takarmányipari vállalkozók létesítményeinek nyilvántartásba vételére és engedélyezésére vonatkozó szabályok 2. cikkének (6) bekezdése (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye 50/15, 67/65) (15).

10.   SVÉDORSZÁG

„Kis mennyiségek”: szárazanyag-tartalomra számítva évente legfeljebb 10 tonna elsődleges termék közvetlen helyi szállítása az előállítási hely 50 km-es körzetében.

Kapitel 4 (§1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder – A Mezőgazdasági Államtanács takarmányügyi rendeletei és általános tanácsai, 4. fejezet, 1. §.

11.   EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Az Egyesült Királyság nem vezetett be jogszabályt a takarmányok 183/2005/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti kis mennyiségeinek vonatkozásában. Általános útmutatóként azonban a felügyeleti hatóságok az elsődleges termelésből származó takarmányok kis mennyiségeire 20 tonna/év alatti értékeket alkalmaznak.

EGYÉB EGT ORSZÁGOK

1.   NORVÉGIA

„Kis mennyiségek”: évente legfeljebb 15 tonna elsődleges termék közvetlen szállítása helyi gazdaságoknak az előállítási hely 30 km-es körzetében.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere – Takarmányhigiéniáról szóló rendelet, 3. §. A helyi mezőgazdasági termelőknek szánt takarmány kis mennyiségeinek kivételével (16).

---

(1)  Valamint Norvégia, mint EGT-tagállam.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/

(3)  A mezőgazdasági földterületek nemzeti nyilvántartási rendszere.

(4)  Legfeljebb 500 kg tömegű állat vagy ugyanazon fajhoz tartozó állatok csoportja.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene

---

II. MELLÉKLET

A takarmányhigiéniáról szóló rendelet 9. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett létesítmények nyilvántartásai

AZ EU TAGÁLLAMAI

1.   AUSZTRIA

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/

2.   BELGIUM

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/

3.   BULGÁRIA

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/

4.   HORVÁTORSZÁG

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12

5.   CIPRUS

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument

6.   CSEH KÖZTÁRSASÁG

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced

7.   DÁNIA

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx

8.   ÉSZTORSZÁG

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing

9.   FINNORSZÁG

https://www.evira.fi/en/animals/feed/

10.   FRANCIAORSZÁG

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale

11.   NÉMETORSZÁG

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html

12.   GÖRÖGORSZÁG

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu

13.   MAGYARORSZÁG

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak

14.   ÍRORSZÁG

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/

15.   OLASZORSZÁG

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi

16.   LITVÁNIA

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel

17.   LUXEMBURG

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html

18.   LETTORSZÁG

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump

19.   MÁLTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf

20.   HOLLANDIA

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector

21.   LENGYELORSZÁG

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e

22.   PORTUGÁLIA

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155

23.   ROMÁNIA

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/

24.   SZLOVÁKIA

http://www.uksup.sk/okvz-register/

25.   SZLOVÉNIA

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/

26.   SPANYOLORSZÁG

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx

27.   SVÉDORSZÁG

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html

28.   EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister

EGYÉB EGT ORSZÁGOK

1.   NORVÉGIA

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf

---

III. MELLÉKLET

A takarmányipari létesítmények engedélyezését illetően a takarmányhigiéniáról szóló rendelet IV. melléklete alapján (lásd: a takarmányhigiéniáról szóló rendelet 10. cikke)

1. FEJEZET

Az 1831/2003/EK rendelet értelmében engedélyezett adalékanyagok:

| — | Tápértékkel rendelkező adalékanyagok: a csoportban szereplő valamennyi adalékanyag, |
| --- | --- |

—

Tápértékkel rendelkező adalékanyagok: a csoportban szereplő valamennyi adalékanyag,

| — | Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: a csoportban szereplő valamennyi adalékanyag, |
| --- | --- |

—

Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: a csoportban szereplő valamennyi adalékanyag,

| — | Technológiai adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 1.b) pontjába tartozó adalékanyagok („nyomelemek vegyületei”): csak a rögzített maximális tartalommal rendelkezők, |
| --- | --- |

—

Technológiai adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 1.b) pontjába tartozó adalékanyagok („nyomelemek vegyületei”): csak a rögzített maximális tartalommal rendelkezők,

| — | Érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 2.a) pontjába tartozó adalékanyagok („színezőanyagok”): karotinoidok és xantofilek. |
| --- | --- |

—

Érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 2.a) pontjába tartozó adalékanyagok („színezőanyagok”): karotinoidok és xantofilek.

2. FEJEZET

Az 1831/2003/EK rendelet értelmében engedélyezett adalékanyagok:

| — | Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 4.d) pontjába tartozó adalékanyagok („tenyésztéstechnikai adalékanyagok”) |
| --- | --- |

—

Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 4.d) pontjába tartozó adalékanyagok („tenyésztéstechnikai adalékanyagok”)

| — | Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok: valamennyi adalékanyag, |
| --- | --- |

—

Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok: valamennyi adalékanyag,

| — | Tápértékkel rendelkező adalékanyagok:






  — | az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 3.a) pontjába tartozó adalékanyagok („vitaminok, provitaminok, és hasonló hatással bíró, kémiailag jól meghatározott anyagok”): A és D, |
| --- | --- | --- |

—

Tápértékkel rendelkező adalékanyagok:

—

az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 3.a) pontjába tartozó adalékanyagok („vitaminok, provitaminok, és hasonló hatással bíró, kémiailag jól meghatározott anyagok”): A és D,

| — | az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 3.b) pontjába tartozó adalékanyagok („nyomelemek vegyületei”): Cu és Se. |
| --- | --- |

—

az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 3.b) pontjába tartozó adalékanyagok („nyomelemek vegyületei”): Cu és Se.

3. FEJEZET

Az 1831/2003/EK rendelet értelmében engedélyezett adalékanyagok:

| — | Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 4.d) pontjába tartozó adalékanyagok („tenyésztéstechnikai adalékanyagok”) |
| --- | --- |

—

Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok: az 1831/2003/EK rendelet I. mellékletének 4.d) pontjába tartozó adalékanyagok („tenyésztéstechnikai adalékanyagok”)

| — | Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok: valamennyi adalékanyag. |
| --- | --- |

—

Kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok: valamennyi adalékanyag.

---

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/29

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 225/02)

2019. június 27-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9362 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9362 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/30

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. július 4.

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1288 |
| JPY | Japán yen | 121,65 |
| DKK | Dán korona | 7,4633 |
| GBP | Angol font | 0,89730 |
| SEK | Svéd korona | 10,5208 |
| CHF | Svájci frank | 1,1120 |
| ISK | Izlandi korona | 141,70 |
| NOK | Norvég korona | 9,6298 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,434 |
| HUF | Magyar forint | 322,82 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2439 |
| RON | Román lej | 4,7188 |
| TRY | Török líra | 6,3237 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6076 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4749 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7899 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6888 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5307 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 319,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,7869 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7567 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3985 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 961,23 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6653 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,683 |
| RUB | Orosz rubel | 71,5913 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,603 |
| BRL | Brazil real | 4,3098 |
| MXN | Mexikói peso | 21,4305 |
| INR | Indiai rúpia | 77,3335 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1288

JPY

Japán yen

121,65

DKK

Dán korona

7,4633

GBP

Angol font

0,89730

SEK

Svéd korona

10,5208

CHF

Svájci frank

1,1120

ISK

Izlandi korona

141,70

NOK

Norvég korona

9,6298

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,434

HUF

Magyar forint

322,82

PLN

Lengyel zloty

4,2439

RON

Román lej

4,7188

TRY

Török líra

6,3237

AUD

Ausztrál dollár

1,6076

CAD

Kanadai dollár

1,4749

HKD

Hongkongi dollár

8,7899

NZD

Új-zélandi dollár

1,6888

SGD

Szingapúri dollár

1,5307

KRW

Dél-Koreai won

1 319,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,7869

CNY

Kínai renminbi

7,7567

HRK

Horvát kuna

7,3985

IDR

Indonéz rúpia

15 961,23

MYR

Maláj ringgit

4,6653

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,683

RUB

Orosz rubel

71,5913

THB

Thaiföldi baht

34,603

BRL

Brazil real

4,3098

MXN

Mexikói peso

21,4305

INR

Indiai rúpia

77,3335

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 225/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. (a továbbiakban: LGP, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. (a továbbiakban: LGP, Egyesült Államok),

| — | Ares Management Corporation (a továbbiakban: Ares, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation (a továbbiakban: Ares, Egyesült Államok),

| — | Press Ganey Associates, Inc. (a továbbiakban: Press Ganey, Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. (a továbbiakban: Press Ganey, Egyesült Államok).

Az LGP és az Ares az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szerez a Press Ganey egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   az LGP esetében: magántőke-befektetési társaság, amely elsősorban (fogyasztói, üzleti és egészségügyi) szolgáltatókba, valamint kiskereskedelmi, forgalmazási és ipari vállalkozásokba fektet be,

—   az Ares esetében: hitel-, magántőke- és ingatlanpiaci érdekeltségekkel rendelkező alternatív eszközkezelő,

—   a Press Ganey esetében: a betegek tapasztalatainak felmérése, teljesítményelemzés és stratégiai tanácsadó megoldások biztosítása az egészségügyi szervezetek számára az ellátási folyamat minden szakaszában, elsősorban az Egyesült Államokban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/33

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2019/C 225/05)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet arra, hogy a közzétételtől számított három hónapon belül felszólalást nyújtsanak be a kérelem ellen.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„PAŠKI SIR”

EU-szám: PDO-HR-02397 – 2018.4.10.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek):

„Paški sir”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Paški sir” [pagi sajt] a Pag szigetén őshonos juhfajtól származó teljes juhtejből készült kemény juhsajt. A terméket legalább 60 napig érlelik a forgalomba hozatal előtt, és a terméknek az alábbi fizikai-kémiai és érzékszervi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | forma: hengeres, alja sík, felső felülete sík vagy enyhén domború; |
| --- | --- |

—

forma: hengeres, alja sík, felső felülete sík vagy enyhén domború;

| — | méret: átmérője 18–24 cm, magassága 7–13 cm; |
| --- | --- |

—

méret: átmérője 18–24 cm, magassága 7–13 cm;

| — | súly: 1,8–3,5 kg a sajt méretétől függően; |
| --- | --- |

—

súly: 1,8–3,5 kg a sajt méretétől függően;

| — | szárazanyag-tartalom: legalább 55 %; |
| --- | --- |

—

szárazanyag-tartalom: legalább 55 %;

| — | zsírtartalom a szárazanyagban: legalább 45 %; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom a szárazanyagban: legalább 45 %;

| — | kéreg: sima és kemény, színe az aranysárgától a halvány vörösesbarnáig változhat; |
| --- | --- |

—

kéreg: sima és kemény, színe az aranysárgától a halvány vörösesbarnáig változhat;

| — | sajttészta: tömör, enyhén rugalmas, könnyen vágható, sűrű állagú, kisméretű szabálytalan lyukak nem vagy csak elvétve találhatók benne, színe halványsárga; az éréssel veszít rugalmasságából, színe pedig sötétebb árnyalatúvá válik; |
| --- | --- |

—

sajttészta: tömör, enyhén rugalmas, könnyen vágható, sűrű állagú, kisméretű szabálytalan lyukak nem vagy csak elvétve találhatók benne, színe halványsárga; az éréssel veszít rugalmasságából, színe pedig sötétebb árnyalatúvá válik;

| — | íz: enyhén markáns és édes, az éréssel markánsabbá válik; |
| --- | --- |

—

íz: enyhén markáns és édes, az éréssel markánsabbá válik;

| — | aroma: a juhsajtokra jellemző, fűszernövényeket idéző. |
| --- | --- |

—

aroma: a juhsajtokra jellemző, fűszernövényeket idéző.

A „Paški sir” sajt a szabványos méretűnél kisebb is lehet; ebben az esetben legalább 60 napig érlelik a forgalomba hozatal előtt, és az alábbi fizikai-kémiai és érzékszervi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | méret: átmérője 9–14 cm, magassága 6–12 cm; |
| --- | --- |

—

méret: átmérője 9–14 cm, magassága 6–12 cm;

| — | súly: 0,6–1,2 kg; |
| --- | --- |

—

súly: 0,6–1,2 kg;

| — | többi jellegzetessége megegyezik a szabványos méretű sajtokéval. |
| --- | --- |

—

többi jellegzetessége megegyezik a szabványos méretű sajtokéval.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány

A juhok az egész évet a legelőkön töltik, ahol legelnek vagy a „Paški sir” termelési területén termesztett szálastakarmányt kapnak. Abban az esetben, ha a juhok legeléssel nem tudják teljesen kielégíteni táplálékszükségleteiket, és ezért a „Paški sir” termelési területén termesztett szálastakarmányt kapnak, a táplálékukat – nyáron és télen egyaránt – szálastakarmánnyal és az említett területen kívül előállított takarmánykoncentrátummal egészítik ki. A területen kívül előállított takarmány mennyisége nem haladhatja meg a juhok által az év során fogyasztott szárazanyag 50 %-át.

A juhok napi takarmányadagja a fejési időszakban – amely körülbelül 130 napig tart – főként szálastakarmányból (fűből és szénából) áll, valamint tartalmazhat takarmánykoncentrátumot (búza, árpa, kukorica, szója) és azok keverékeit. A takarmányadagon belül a szálastakarmány a teljes szárazanyag legalább 83 %-a, illetve takarmánykoncentrátum hozzáadása esetén ez utóbbi a takarmányadagon belül a szárazanyag 17 %-át teszi ki. A takarmányadagon belül a teljes szálastakarmány legalább 65 %-ának a „Paški sir” földrajzi termelési területéről kell származnia, ami a napi adag teljes szárazanyag-tartalma 54 %-ának felel meg; a fennmaradó 35 % a „Paški sir” földrajzi termelési területén kívüli területről is beszerezhető. A takarmánykoncentrátum (búza, árpa, kukorica, szója) és azok keverékei minden esetben a „Paški sir” földrajzi termelési területén kívüli forrásból származnak.

A „Paški sir” földrajzi termelési területén kívüli területről beszerezett szálastakarmányként kizárólag egy évesnél nem régebbi, levélzetét jól megőrzött réti perjéből, évelő hüvelyesekből vagy lóhere és fű keverékéből nyert, jól kiszárított szénát lehet használni.

Silózott takarmány és sörtörköly használata tilos.

A „Paški sir” földrajzi termelési területén kívüli területről származó takarmány beszerzése először a múlt század második felében vált szükségessé. Az 1960-as években, tekintve, hogy a „Paški sir” már akkor is jó hírnévnek örvendett, a mezőgazdasági termelők elkezdték külön a tejükért tenyészteni a juhokat. A pagi juhok tenyésztésénél a tej mennyiségének növelésére és minőségének javítására, azaz a tejhozam fokozására helyezték hangsúlyt, ami az 1980-as évek során a takarmányszükséglet megnövekedéséhez vezetett. Mivel Pag szigetén korlátozott mértékben állnak rendelkezésre legelők és rétek, a takarmányt nem lehetett teljes egészében a termelési területen előállítani, az aszályos években takarmányhiány alakult ki. Ennélfogva a pagi juhtenyésztők először a környező területekről kezdek szálastakarmányt venni, majd a tejtermelés növekedésével a laktációs időszakban az adagokba fokozatosan takarmánykoncentrátumokat kevertek.

Nyersanyag

A „Paški sir” az őshonos pagi juhfajta nyers vagy hőkezelt teljes tejéből, állati oltóenzim vagy mikrobiológiai eredetű egyéb tejalvasztó enzimek, valamint a termelési területen előállított tengeri só felhasználásával készül. Ugyancsak megengedett a tejsavas erjesztőanyagok, a lizozim és a kalcium-klorid használata.

A fejéstől számított hat órán belül fel nem dolgozott tejet 6 °C alá hűtik és a fejéstől számított 48 órán belül feldolgozzák.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Paški sir” minden előállítási szakaszának – a tej előállításától és az oltóenzim hozzáadásától kezdve a sajt formába helyezéséig, sajtolásáig, sózásáig és érleléséig bezárólag – a 4. pontban említett földrajzi területen belül kell végbemennie.

3.5.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Paški sir” sajtot vákuumos vagy védőgázas csomagolásban, egészben vagy darabokban hozzák forgalomba. Az 1,2 kg-nál kisebb súlyú sajtok csak egészben hozhatók forgalomba. A 12 hónapnál hosszabb ideig érlelt „Paški sir” sajtot reszelt formában is forgalmazzák.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A forgalomba hozott készterméknek a „Paški sir” nevet kell viselnie, amelynek a betű méretét, típusát és színét tekintve az összes többi felirat közül jobban ki kell tűnnie. A terméken a név mellett fel kell tüntetni a „Paški sir” esetében használt, alábbiakban bemutatott egységes szimbólumot.

A „Paški sir” oltalom alatt álló eredetmegjelölés minden olyan használója, akik a terméket e termékleírással összhangban állítja elő, jogosult használni az egységes szimbólumot.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Paški sir” sajtot Pag szigetén, valamint két kisebb szigeten (Maun és Škrda szigetén) állítják elő.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Paški sir” különleges jellemzői és minősége a termelési terület sajátos környezeti adottságainak, többek között a legelők növényi összetételének, valamint a nagy múltra visszatekintő juhtenyésztésnek és juhsajtkészítésnek köszönhetők.

A „Paški sir” sajtot Pag szigetén készítik, amely geológiailag karsztvidéken található, ahol a föld nehezen művelhető. Az uralkodó karsztfelszín és a mediterrán éghajlat hatással volt a növénytakaró jellegzetességére és a juhtenyésztés mint fő mezőgazdasági tevékenység kialakulására. Pag szigetén a többi nagy adriai-tengeri szigethez képest sokkal kevesebb a növényzet (különösen a magas növényzet), így felszínének jelentős részét karsztos legelők uralják. Ez nagyon fontos a szigeten folytatott mezőgazdasági termelés szempontjából, mivel e legelők az összes mezőgazdasági földterület 90 %-át teszik ki.

A Pag szigetén található legelőket alkotó leggyakoribb növényekkel kapcsolatban végzett legutóbbi botanikai és fitocönológiai tudományos kutatás során a szövetes növények 331 faját azonosították, amelyek legtöbbje a mediterrán növényvilág részét képezi. A sajátos természeti viszonyok főként a mediterrán gyepterületekre jellemző növényvilág fejlődésének kedveznek. Éppen ezért a sziget legtöbb legelőjén nagy arányban találhatók fűszer- és gyógynövények, többek között közönséges cickafark (Achillea millefolium L.), üröm (Arthemisia absinthium L.), édeskömény (Foeniculum vulgare Mill.), olasz szalmagyopár (Helichrysium italicum Roth G. Don), orbáncfű (Hypericum officinalis L.), menta (Mentha sp.), kerti ruta (Ruta graveolens L.), kakukkfű (Thymus vulgaris L.) és zsálya (Salvia officinalis L.).

A juhok Pag szigetén végbemenő évszázados kiválasztódásával létrejött egy őshonos juhfaj, a pagi juh, amelyet szinte kizárólag Pag szigetén tenyésztenek, és amely egyedülálló abból a szempontból, hogy képes hasznosítani a sziklás legelők gyér növényzetét és teljes mértékben alkalmazkodott a félextenzív tenyésztési módszerhez, amely esetében a tejtermelést nagyban meghatározzák a környezeti tényezők (Ivica Ljubičić és mtsai., ‘Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga’ [Pag szigetén található juhlegelők növénytani összetétele], Mljekarstvo 62(4), Zágráb, 2012).

A pagi juh esetében alkalmazott sajátos tenyésztési módszer azon alapul, hogy a juh az egész napot a legelőn tölti, ahol fűszer- és gyógynövényeket fogyaszt; ez nemcsak a termelt tej mennyiségében tükröződik, hanem annak kémiai összetételében és a feldolgozott tej sajátosságaiban is (Neven Antunac és mtsai., ‘Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca’ [A paragenetikus tényezők hatása a pagi juhtej termelésére és kémiai összetételére], Mljekarstvo 61(3), Zágráb, 2011). A juh szabadban tartásának köszönhetően a sajtnak soha nincs „tanyaudvari” aromája.

A „Paški sir” készítésének hagyománya ugyanolyan hosszú múltra tekint vissza, mint a pagi juh tenyésztése; a zord életkörülmények miatt alakult ki, ami azt jelenti, hogy a szigetlakóknak a felesleges tejet hasznosítaniuk, illetve későbbi felhasználás céljából tartósítaniuk kellett. Pag szigetének lakói számára a fejési időszakot követően mindenekelőtt a sajt jelentette a zsír- és a fehérjetartalékot, de emellett értékes élelmiszert is jelentett, amellyel kereskedni lehetett. A Pag szigetén készített juhsajtról először az 1831-ben Velencében Nuovo dizionario geografico universale [Új egyetemes földrajzi lexikon] címmel megjelent kiadvány tett említést. Mégis úgy vélik, hogy a „Paški sir” készítése a jelenleg ismert formájában 1870 körül kezdődött. A családi gazdaságokban a „Paški sir” előállításához használt eljárással kapcsolatos első feljegyzések 1912-ig nyúlnak vissza, amikor Ljudevit Tejkal említést tesz róla Sirarstvo u Dalmaciji [Sajtkészítés Dalmáciában] című könyvében. Nikola Zdanovski 1947-ben kiadott Ovčje mljekarstvo [Juhtejtermelés] című könyvében azt állítja, hogy: a pagi juh közismert, nemcsak kiváló gyapjújának és ízletes bárányhúsnak köszönhetően, hanem a „Paški sir” miatt is.

A Pag-szigeti legelők növényvilágának jellegzetes összetétele a zsír-, fehérje-, cukor- és ásványianyag-tartalom és más egyedi összetevők szempontjából hatással van a juhtej sajátos összetételére, ami végső soron hozzájárul a sajt mediterrán fűszernövények kölcsönözte jellegzetes aromájához, valamint intenzív és markáns ízéhez. A telt aromához és az umami-ízhez a szukcinilsav is hozzájárul, amely – a tágabb régióban tíz juhsajtot megvizsgálva –, csak a „Paški sir” sajtban és – kisebb mennyiségben – a Travnik/Vlašić sajtban található meg (Jasmina Havranek és mtsai., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana [A nyugat-balkáni juhsajtok atlasza], Zágráb, 2012).

A helyi növények „Paški sir” sajtban megjelenő sajátos aromái főként a juhtenyésztési és sajtkészítési szakértelemnek köszönhetők, amelyet a helyi családi gazdaságok tökélyre fejlesztettek és emberemlékezet óta generációról generációra örökítik tovább. Az összetett aroma fennmaradása és a sajt sok más jellegzetessége a sziget sajtkészítőinek hagyományos tudásán és szakértelmén múlik a sajtkészítés minden szakaszában.

A „Paški sir” megfelelő állaga nagyban függ a felaprított alvadék melegítésének hőfokától és időtartamától, amelyet a sajtkészítő mester az oltóenzim hozzáadásakor az évszaktól, azaz a hőmérséklettől és a légkör relatív páratartalmától függően állít be.

A „Paški sir” viszonylag kis súlyára tekintettel a külső időjárási viszonyok nagy hatással vannak az érlelési eljárásra. Korábban nem lehetett ellenőrizni a feltételeket a sózó helyiségben, és a magas páratartalom miatt nemkívánatos mikroflóra alakult ki a sajt kérgén. Ennek következtében a sajtkészítők olykor kézzel mosták le a sajtot és olívaolajjal vagy másfajta növényi olajjal vonták be. Ezt az eljárást még a mai napig folytatják, ami lényegesen befolyásolja a sajt kérgének jellemzőit, amely kemény és sima, színe pedig az aranysárgától az érett sajtok esetében a halvány vörösesbarnáig terjedhet. A sajt mosást követő beolajozása, amit a sajtkészítő az érlelési szakaszban legalább négyszer-hatszor végez el, ugyancsak kedvező hatással van arra, hogy a sajton belül megfelelően végbemenjenek az enzimatikus folyamatok, mivel csökkenti a kiszáradást és megakadályozza a felületi flóra fehérjebontó hatását.

A „Paški sir” állaga és íze az érlelési idő hosszától függ. A két hónapig érlelt fiatal sajt enyhén rugalmas, könnyen vágható, és csak elszórtan található benne nagyon kevés apró kerek lyuk. A kéreg elég puha ahhoz, hogy meg lehessen enni. Íze enyhén édes, mérsékelten sós és kellemesen markáns, és a juhsajtokra jellemző jegyeket mutatja. Markáns és hosszan tartó aromával rendelkezik, amely a termelési terület jellegzetessége, valamint a mediterrán fűszernövényeket és konyhai fűszernövényeket idézi.

A „Paški sir” az érlelés előrehaladtával válik fokozatosan egyre markánsabbá, íze, aromája és színe egyre intenzívebbé válik, a sajttészta pedig egyre tömörebb állagú lesz. A teljesen megérlelt „Paški sir” sajtot hat hónapig vagy annál hosszabb ideig érlelik; ez apró szemcsés szerkezetű, vágáskor egyenetlen darabokra törik. Markáns, harmonikusan telt íze van, és a szájban elolvadva „kristályok” érezhetők a nyelv alatt.

A „Paški sir” fizikai tulajdonságai: viszonylag kis méretű és súlyú (legfeljebb 3,5 kg), ami a hagyományos termelési módszert tükrözi, amelyet a viszonylag kevés juhval és ennélfogva a sajtkészítéshez korlátozott napi tejmennyiséggel rendelkező családi gazdaságok régóta alkalmaznak. Zdanovski szerint a „Paški sir” sajtot a múlt század közepén még mindig „kézzel” készítették, azaz formák használata nélkül, és ez eredményezte a sajtok kisebb méretét.

Napjainkban a „Paški sir” sajtot főleg juhtenyésztéssel is foglalkozó kis családi gazdaságokban készítik. Ez biztosítja, hogy a hagyományos termelési módszer a családokon belül generációról generációra száll tovább, a rövid termelési lánc pedig garantálja a sajt egyediségét és eredetiségét.

A „Paški sir” sajthoz kapcsolódó hagyományos termelési módszer sok elemét megőrizték, amikor a sajtot 1971-ben először kezdték el sajtüzemben előállítani és bevezették a tej pasztörizálását. Ez nem rontott a sajt sajátos ízén és aromáján, mivel az alvadék feldolgozásával és az érleléssel kapcsolatos hagyományos termelési feltételeket megőrizték. Nincs észrevehető különbség a nyers tejből és a pasztörizált tejből készült sajt között, mivel a „Paški sir” sajátos és jellegzetes ízét és aromáját a pagi juhtej összetétele határozza meg, amelyet viszont a juhok élőhelyének természetes környezete, azaz az általuk fogyasztott táplálék határoz meg (Zdravko Barać és mtsai., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina [A pagi juh: egy őshonos horvát fajta], Novalja, 2008). A „Paški sir” sajtot készítő három kis sajtüzem folytatja a rövid termelési lánc hagyományát, és jóllehet vásárolnak némi tejet a helyi juhtenyésztőktől, a fennmaradó mennyiséget saját juhnyájat használva állítják elő.

Nemzeti és nemzetközi vásárokon nyert számos díj tanúskodik a „Paški sir” különleges minőségéről.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 5.7.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/38

---

Az OEM és OFJ jelzéssel ellátott borok termékleírásaihoz kapcsolódó standard módosítások jegyzékének közzététele

(2019/C 225/06)

Ez a közzététel az OEM és OFJ jelzéssel ellátott borok termékleírásaihoz kapcsolódó standard módosítások jegyzékét tartalmazza, tagállamonkénti bontásban, az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 61. cikke (6) bekezdésének megfelelően.

A Bizottság az említett cikkel összhangban közzéteszi a szóban forgó standard módosításokra vonatkozó kérelmeket és a kapcsolódó egységes dokumentumokat az OEM és OFJ jelzésű boroknak az 1308/2013/EU rendelet (2) 104. cikke alapján létrehozott elektronikus nyilvántartásában: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

A standard módosítások tagállamonkénti jegyzéke

| Ország | Bor elnevezése | Nyilvántartási szám |
| --- | --- | --- |
| Bulgária | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Németország | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Görögország | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Spanyolország | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735- AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422- AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Franciaország | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d’Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d’Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l’Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l’Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc/Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d’Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d’Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L’Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d’Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d’Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Olaszország | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d’Acqui/Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d’Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d’Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi/Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese/Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena/di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina/Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco/Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia/Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte/Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane/Terre de L’Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano/Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d’Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso/Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese/Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Ciprus | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Magyarország | Balatonboglár/Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád/Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger/Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda/Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén/Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Hollandia | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugália | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Románia | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Ország

Bor elnevezése

Nyilvántartási szám

Bulgária

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Németország

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Görögország

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Spanyolország

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735- AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422- AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Franciaország

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d’Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d’Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l’Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l’Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc/Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d’Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d’Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L’Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d’Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d’Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Olaszország

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d’Acqui/Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d’Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d’Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi/Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese/Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena/di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina/Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco/Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia/Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte/Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane/Terre de L’Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano/Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d’Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso/Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese/Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Ciprus

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Magyarország

Balatonboglár/Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád/Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger/Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda/Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén/Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Hollandia

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugália

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Románia

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  A Bizottság (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 17.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazati eredetmegjelölésekre, földrajzi jelzésekre és hagyományos kifejezésekre vonatkozó oltalom iránti kérelmek, a kifogásolási eljárás, a használatra vonatkozó korlátozások, a termékleírások módosítása, az oltalom törlése, valamint a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 9., 2019.1.11., 2. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

---