# Službeni list C 197/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 197 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.13. lipnja 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 197

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.13. lipnja 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 197/01 | Tečajna lista eura | 1 |
| 2019/C 197/02 | Provedbena odluka Komisije оd 4. lipnja 2019. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZOZP)) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2019.(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. )) | 20 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2019/C 197/04 | Obavijest o nadmetanje za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na području Dinarida | 21 |
| 2019/C 197/05 | Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2. – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) (Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. )) | 23 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2019/C 197/06 | Poziv na podnošenje primjedaba na temelju članka 1. stavka 2. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda u vezi s pitanjima državnih potpora | 25 |

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 197/01

Tečajna lista eura

1

2019/C 197/02

Provedbena odluka Komisije оd 4. lipnja 2019. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZOZP))

Službenom listu Europske unije

2

2019/C 197/03

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2019.(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. ))

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. ))

20

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2019/C 197/04

Obavijest o nadmetanje za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na području Dinarida

21

2019/C 197/05

Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2. – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) (Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

(Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

23

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2019/C 197/06

Poziv na podnošenje primjedaba na temelju članka 1. stavka 2. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda u vezi s pitanjima državnih potpora

25

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2019/C 197/07 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 24. siječnja 2019. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Lihtenštajn) u predmetu D i E (Predmet E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Postupak koji je 26. veljače 2019. Nettbuss AS pokrenuo protiv Konkurrenten.no AS (Predmet E-1/17 COSTS) | 36 |

V   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2019/C 197/07

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 24. siječnja 2019. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Lihtenštajn) u predmetu D i E (Predmet E-2/19)

35

2019/C 197/08

Postupak koji je 26. veljače 2019. Nettbuss AS pokrenuo protiv Konkurrenten.no AS (Predmet E-1/17 COSTS)

36

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/1

---

Tečajna lista eura (1)

12. lipnja 2019.

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1323 |
| JPY | japanski jen | 122,72 |
| DKK | danska kruna | 7,4678 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88805 |
| SEK | švedska kruna | 10,6800 |
| CHF | švicarski franak | 1,1252 |
| ISK | islandska kruna | 141,50 |
| NOK | norveška kruna | 9,7820 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,614 |
| HUF | mađarska forinta | 321,43 |
| PLN | poljski zlot | 4,2608 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7250 |
| TRY | turska lira | 6,5550 |
| AUD | australski dolar | 1,6292 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5059 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8570 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7206 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5445 |
| KRW | južnokorejski von | 1 337,81 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,7129 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8346 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4130 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 125,56 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7075 |
| PHP | filipinski pezo | 58,815 |
| RUB | ruski rubalj | 73,3013 |
| THB | tajlandski baht | 35,379 |
| BRL | brazilski real | 4,3661 |
| MXN | meksički pezo | 21,6615 |
| INR | indijska rupija | 78,4910 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1323

JPY

japanski jen

122,72

DKK

danska kruna

7,4678

GBP

funta sterlinga

0,88805

SEK

švedska kruna

10,6800

CHF

švicarski franak

1,1252

ISK

islandska kruna

141,50

NOK

norveška kruna

9,7820

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,614

HUF

mađarska forinta

321,43

PLN

poljski zlot

4,2608

RON

rumunjski novi leu

4,7250

TRY

turska lira

6,5550

AUD

australski dolar

1,6292

CAD

kanadski dolar

1,5059

HKD

hongkonški dolar

8,8570

NZD

novozelandski dolar

1,7206

SGD

singapurski dolar

1,5445

KRW

južnokorejski von

1 337,81

ZAR

južnoafrički rand

16,7129

CNY

kineski renminbi-juan

7,8346

HRK

hrvatska kuna

7,4130

IDR

indonezijska rupija

16 125,56

MYR

malezijski ringit

4,7075

PHP

filipinski pezo

58,815

RUB

ruski rubalj

73,3013

THB

tajlandski baht

35,379

BRL

brazilski real

4,3661

MXN

meksički pezo

21,6615

INR

indijska rupija

78,4910

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/2

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 4. lipnja 2019.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZOZP))

(2019/C 197/02)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 97., stavak 3.,

budući da:

| (1) | Italija je poslala zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Italija je poslala zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Komisija je razmotrila zahtjev i zaključila da su uvjeti utvrđeni u člancima od 93. do 96., članku 97. stavku 1. i člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je razmotrila zahtjev i zaključila da su uvjeti utvrđeni u člancima od 93. do 96., članku 97. stavku 1. i člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” (ZOZP) u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 objava ove Odluke temelj je za podnošenje prigovora na izmjenu specifikacije proizvoda iz prvog stavka ovog članka u roku od dva mjeseca od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2019.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

---

PRILOG

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„VIGNETI DELLE DOLOMITI”/„WEINBERG DOLOMITEN”

PGI-IT-A0755-AM02

Datum zahtjeva: 14.4.2015.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Dodavanje novih kategorija pjenušavih vina

Izmjena se odnosi na dodavanje sljedećih kategorija pjenušavih vina:

| — | bijelo i rosé„pjenušavo vino”, |
| --- | --- |

—

bijelo i rosé„pjenušavo vino”,

| — | bijelo i rosé„kvalitetno pjenušavo vino”, |
| --- | --- |

—

bijelo i rosé„kvalitetno pjenušavo vino”,

| — | bijelo „kvalitetno aromatično pjenušavo vino”. |
| --- | --- |

—

bijelo „kvalitetno aromatično pjenušavo vino”.

Obrazloženje: tijekom više od sto godina u pokrajini Trento brojna se vodeća pjenušava vina proizvode metodom sekundarne fermentacije u bocama; u bližoj prošlosti, odnosno pedesetih/šezdesetih godina prošlog stoljeća, značajan broj generičkih i sortnih pjenušavih vina počeo se proizvoditi metodom sekundarne fermentacije u velikim spremnicima (Charmatov postupak). Trenutačno se tom metodom samo u pokrajini Trento proizvede oko 3,5 milijuna boca, od kojih značajan dio ispunjuje uvjete za upotrebu predmetnog ZOZP-a jer ima propisana svojstva.

Ovim se zahtjevom za izmjenu predlaže da se prethodno navedenom segmentu dodijeli veća razina zaštite i da ga se bliže poveže s područjem podrijetla na način da ga se uključi u specifikaciju proizvoda za ZOZP „Vigneti delle Dolomiti”, čime će podlijegati istim pravilima koja se odavno primjenjuju na mirna i biser vina.

Većina proizvodnje pjenušavih vina postupkom Charmat ostvaruje se u malom broju poduzeća. Gospodarstva koja ostvaruju malu proizvodnju sve češće angažiraju institucije treće strane da u njihovo ime obavljaju preradu zbog visokih troškova ulaganja koja su potrebna da bi gospodarstvo nabavilo potrebne sustave i tehnologije za tu vrstu proizvodnje. Stoga postoji sve veći broj gospodarstava koja žele dodatno unaprijediti vlastita vina preradom u pjenušava vina primjenom sekundarne fermentacije u autoklavima.

Zbog toga se isto tako predlaže da preradu u pjenušavo vino mogu provoditi bilo gdje u regijama Venetu i Lombardiji gospodarstva koja mogu dokazati da imaju tradiciju u proizvodnji vina s oznakom ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” i/ili u njihovoj preradi u biser vina tijekom posljednjih pet vinskih godina.

Osim što bi se potrošačima pružila precizna informacija o zemljopisnom podrijetlu proizvoda, mogućnost razvrstavanja tih proizvoda pod ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” trebala bi opravdati i povećanje vrijednosti proizvoda u smislu njegova položaja na cjenovnoj ljestvici, uz prilagodbu cijene po boci te slijedom toga i vrijednosti upotrijebljenog grožđa.

Nadalje, posebnost koja proizlazi iz naziva ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” omogućila bi lokalnoj proizvodnji da se istakne među raznolikim anonimnim generičkim ili sortnim pjenušavim vinima te da izbjegne politiku određivanja cijena koju određuje široka rasprostranjenost takvih proizvoda na tržištu.

Ova se izmjena odnosi na članke 2., 6. i 8. specifikacije proizvoda te sljedeće odjeljke jedinstvenog dokumenta: točke 2.3. Kategorija proizvoda od vinove loze, 2.4. Opis vina, 2.5.1. Posebni enološki postupci i 2.8. Povezanost sa zemljopisnim područjem.

2.2.   Uključivanje novih sorti u kombinaciju sorti grožđa

Izmjena se odnosi na uključivanje u kombinaciju sorti grožđa sljedećih nedavno uvedenih sorti u relevantnim pokrajinama u području proizvodnje ZOZP-a „Vigneti delle Dolomiti”:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano i Trento), |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano i Trento),

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano),

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano),

| — | HELIOS (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento),

| — | JOHANNITER (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento),

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano i Trento), |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano i Trento),

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Te se nove sorte grožđa stoga dodaju sortama koje su već dopuštene za relevantne pokrajine.

Predložena izmjena posebno je važna jer su ti međuvrsni hibridi vrste Vitis vinifera i drugih vrsta roda Vitis prirodno otporni na glavne patogene uzročnike bolesti vinove loze (plamenjaču i pepelnicu) te ih stoga nije potrebno tretirati kemijskim sredstvima; zbog tog posebnog svojstva uzgajaju se uglavnom u blizini „osjetljivih” područja kao što su škole, naseljena područja, sportski objekti, biciklističke staze itd.

Stoga, uzimajući u obzir te okolišne značajke, povećanje površina zasađenih spomenutim sortama te povoljne rezultate dobivene vinifikacijom tih inovativnih sorti, cilj je ove izmjene i tim proizvodima osigurati potrebnu razinu prepoznatljivosti i zaštite.

Mogućnost da se vina s oznakom ZOZP stavljaju na tržište tako da se na etiketama navedu nazivi tih sorti povećala bi njihovu vrijednost.

Mogućnost navođenja tih sorti na etiketama, zajedno s oznakom zemljopisnog podrijetla „Vigneti delle Dolomiti”, povećala bi vrijednost pojedinačnih proizvoda. Potrebno je uzeti u obzir da potrošači ponekad slabo poznaju ili cijene te sorte jer ih dosad nije bilo moguće navesti na etiketama predmetnih vina.

Ova se izmjena odnosi na članak 2. specifikacije proizvoda i na odjeljak 2. jedinstvenog dokumenta, točku 2.7. Glavne sorte vinove loze.

2.3.   Proizvodnja vina na čijim su etiketama navedeni nazivi sorti grožđa Bianchetta Trevigiana ili Pavana

Kategorijama „Vino” i „Biser vino” dodaju se vrste vina na čijim su etiketama navedeni nazivi sljedećih sorti grožđa:

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B), |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B),

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Obrazloženje: predloženom izmjenom dopušta se proizvodnja vina dobivenih od sorti Bianchetta Trevigiana i Pavana te navođenje tih sorti na etiketi u skladu s odgovarajućim pravilima Europske unije.

To je moguće jer su predmetne sorte već uključene u kombinaciju sorti grožđa navedenu u specifikaciji proizvoda za ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” za proizvodnju bijelog odnosno crnog/rosé vina; stoga je svrha ove izmjene dopustiti da se u interesu proizvođača nazivi tih dviju sorti mogu navesti na etiketi odgovarajućeg vina.

Konkretno, u predmetnom odjeljku jedinstvenog dokumenta dvije prethodno navedene sorte grožđa nisu uvrštene na popis sorti grožđa koje je zabranjeno navesti na etiketi.

Ova se izmjena odnosi na članak 2. specifikacije proizvoda i na odjeljak 2. jedinstvenog dokumenta, točku 2.9. Dodatni uvjeti.

2.4.   Odstupanja kojima se dopušta prerada vina u pjenušavo vino i biser vino u susjednim regijama

Specifikacijom proizvoda već se dopušta da se uobičajeni postupci vinifikacije mirnih vina provode u susjednim regijama (u cijelom Venetu i Lombardiji) pod uvjetom da predmetna gospodarstva mogu dokazati postojanje neprekinute tradicije proizvodnje vina ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” tijekom zadnjih pet vinogradarskih godina.

Svrha je ove izmjene dopustiti preradu vina u biser vino i pjenušavo vino na istom području koje je dopušteno za mirna vina.

Obrazloženje: mogućnost prerade vina u pjenušavo vino i biser vino u susjednim regijama opravdana je činjenicom da se u tim regijama mogu provoditi uobičajeni postupci proizvodnje vina (kako je već utvrđeno u specifikaciji) i u skladu je s tom činjenicom. Potrebno je uzeti u obzir da se takvi postupci ne smatraju fazama nakon vinifikacije nego sastavnim dijelom proizvodnje vina te se kao takvi mogu provoditi samo unutar određenog područja proizvodnje vina.

Gospodarstva koja ostvaruju malu proizvodnju biser vina i pjenušavih vina sve češće angažiraju institucije treće strane da u njihovo ime obavljaju preradu zbog visokih troškova ulaganja koja su potrebna da bi gospodarstvo nabavilo potrebne sustave i tehnologije za tu vrstu prerade. Uobičajena je praksa da lokalni subjekti za tu preradu angažiraju poduzeća u susjednim regijama Venetu i Lombardiji, posebno u slučaju male proizvodnje.

Ova se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i na odjeljak 2. jedinstvenog dokumenta, točku 2.9. Dodatni uvjeti.

2.5.   Enološki postupak miješanja vinâ i mošta

Tekst stavka o enološkom postupku miješanja vinâ i mošta, uključujući i njihovo miješanje s proizvodima podrijetlom izvan područja (do najviše 15 %), mijenja se kako bi se isključila mogućnost upotrebe, čak i djelomične, vina dobivenih od sorti grožđa koje nisu one koje se mogu uzgajati u pokrajinama Trento, Bolzano i Belluno.

Obrazloženje: cilj je izmjene pružiti subjektima preciznije informacije, premda ograničenije u odnosu na prethodnu specifikaciju, o mogućnostima primjene tradicionalne prakse miješanja. Konkretno, cilj je izmjene spriječiti da praksa miješanja sorti grožđa koje nisu one koje se mogu uzgajati na predmetnom području štetno utječe na karakterizaciju i tipična svojstva predmetnih vina.

Ova se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i na odjeljak 2. jedinstvenog dokumenta, točku 2.5.1. Posebni enološki postupci.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
| --- | --- |

6.

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

| 15. | Vino od prosušenoga grožđa |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vino od prezreloga grožđa |
| --- | --- |

16.

4.   Opis vina

Vina Vigneti delle Dolomiti Bianco koja pripadaju kategorijama „Vino” i „Biser vino”, s oznakom jedne ili dviju sorti grožđa ili bez nje

Različite vrste tih bijelih vina pojavljuju se u bojama u rasponu od slamnato žute do zlatnožute, ponekad s primjesama svijetlozelene ili bakrene boje kao u slučaju vina Pinot Grigio.

Arome vina odlikuju se suptilnošću te imaju voćne note koje općenito odražavaju glavnu sortu grožđa upotrijebljenu u vinu, ali i tipičnu „osobnost” proizvodâ iz planinskog područja.

Okus vina, koji može varirati od suhog do slatkog, skladan je, dobre strukture i bogat te je dobro uravnotežen u smislu udjela alkohola i kiselosti.

U slučaju bijelog biser vina, prisutnost ugljikova dioksida povećava svježinu i živahnost okusa.

U trenutku puštanja u potrošnju, bijela vina na čijim je etiketama naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa osim prethodno opisanih kvaliteta imaju organoleptička svojstva odgovarajuće sorte ili sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Rosato koja pripadaju kategorijama „Vino” i „Biser vino”, s oznakom jedne ili dviju sorti grožđa ili bez nje

Ta rosé vina skupina su „gotovih” proizvoda dobivenih od sorti grožđa Schiava, Merlot i Teroldego.

Ružičaste su boje različita intenziteta, koji ovisi o postupku proizvodnje vina i trajanju doticaja s opnom zrna grožđa.

Blage su i nježne arome s ugodnim naznakama voća.

Svježeg su i skladnog okusa uravnotežene kiselosti, koji može varirati od suhog do slatkog.

U slučaju biser vina, prisutnost ugljikova dioksida povećava svježinu i živahnost okusa.

U trenutku puštanja u potrošnju rosé vina na čijim je etiketama naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa osim prethodno opisanih kvaliteta imaju organoleptička svojstva odgovarajuće sorte ili sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Rosso koja pripadaju kategorijama „Vino” i „Biser vino”, s oznakom jedne ili dviju sorti grožđa ili bez nje

Ta su vina rubin-crvene boje različita intenziteta, ponekad s naznakama narančaste kod odležalih vina. Aroma im je vinozna, katkad eterična ili voćna; ovisno o sorti grožđa od koje su proizvedeni, mogu imati voćnu aromu različita intenziteta, koja je izraženija kod odležalih vina.

Okus im je skladan i pun, ponekad gorkast i trpak te može varirati od suhog do slatkog.

Aroma i okus crnog vina „Novello” povezani su s posebnom tehnikom karbonske maceracije za proizvodnju vina iz grožđa, kojom se pojačavaju vinozni profil vina i tipične note sorte grožđa.

U slučaju biser vina, prisutnost ugljikova dioksida povećava živahnost okusa.

U trenutku puštanja u potrošnju, crna vina na čijim je etiketama naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa osim prethodno opisanih kvaliteta imaju organoleptička svojstva odgovarajuće sorte ili sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom:

| — | 11 % kod vrste vina „Vino Novello”, |
| --- | --- |

—

11 % kod vrste vina „Vino Novello”,

| — | 10 % kod ostalih vrsta. |
| --- | --- |

—

10 % kod ostalih vrsta.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Bianco koja pripadaju kategorijama 15. i 16., uključujući i ona s tradicionalnim nazivom „Passito” ili „Vino Passito”, bez oznake sorte grožđa

Ta se vina odlikuju izraženom osobnošću i svojstvima. Boja im varira od zlatnožute do jantarne.

Imaju blagu, finu i karakterističnu aromu s notama prosušenoga grožđa, a katkad se javljaju i pikantne note.

Imaju pun i skladan okus vina od prosušenoga grožđa, a ponekad i okus alkohola; može varirati od suhog do slatkog.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 16 %.

Najmanja stvarna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,0 % (vino od prosušenoga grožđa) i 12,0 % (vino od prezreloga grožđa).

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Rosato koja pripadaju kategorijama 15. i 16., uključujući i ona s tradicionalnim nazivom „Passito” ili „Vino Passito”, bez oznake sorte grožđa

Ta se vina odlikuju izraženom osobnošću i svojstvima. Ružičaste su boje različita intenziteta, ponekad s narančastim tonovima.

Imaju blagu, finu i karakterističnu aromu s notama prosušenoga grožđa, a katkad se javljaju i pikantne note.

Imaju pun i skladan okus vina od prosušenoga grožđa, a ponekad i okus alkohola; može varirati od suhog do slatkog.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 16 %.

Najmanja stvarna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,0 % (vino od prosušenoga grožđa) i 12,0 % (vino od prezreloga grožđa).

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Rosso koja pripadaju kategorijama 15. i 16., uključujući i ona s tradicionalnim nazivom „Passito” ili „Vino Passito”, bez oznake sorte grožđa

Ta se vina odlikuju izraženom osobnošću i svojstvima. Boja im je granatno crvena, ponekad s narančastim tonovima.

Imaju blagu, finu i karakterističnu aromu s notama prosušenoga grožđa, a katkad se javljaju i pikantne note.

Imaju pun i skladan okus vina od prosušenoga grožđa, a ponekad i okus alkohola; može varirati od suhog do slatkog.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 16 %.

Najmanja stvarna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,0 % (vino od prosušenoga grožđa) i 12,0 % (vino od prezreloga grožđa).

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Bianco koja pripadaju kategorijama 4. Pjenušavo vino, 5. Kvalitetno pjenušavo vino i 6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino, s oznakom jedne ili dviju sorti grožđa ili bez nje

Pjenušavo vino odlikuje se živahnom i postojanom pjenom te bojom koja varira od slamnatožute do zlatnožute s naznakama svijetlozelene. Posebno se ističe svojom suptilnošću i elegancijom. Ima prepoznatljivu, finu i nježnu aromu s naznakama kvasca; to kvalitetno aromatično pjenušavo vino ima tipične arome sorte grožđa Moscato Giallo. Okus je fin, živahan i tipičan za tu sortu grožđa; ovisno o sadržaju šećera, okus može varirati od suhog do slatkog, tj. može biti označen oznakama u rasponu od „brut nature” do „slatko”. U trenutku puštanja u potrošnju, pjenušava bijela vina i kvalitetna pjenušava bijela vina na čijim je etiketama naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa osim prethodno opisanih svojstava imaju organoleptička svojstva odgovarajuće sorte ili sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino, s oznakom ili bez oznake sorte grožđa, mora imati organoleptička svojstva sorte grožđa Moscato Giallo te mora biti u potpunosti proizvedeno od te sorte. Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja stvarna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 % (pjenušavo vino i kvalitetno pjenušavo vino) i 6,0 % (kvalitetno aromatično pjenušavo vino).

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti: 4,5 g/l izraženo kao vinska kiselina (pjenušavo vino i kvalitetno pjenušavo vino); 5,0 g/l izraženo kao vinska kiselina (kvalitetno aromatično pjenušavo vino).

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vina Vigneti delle Dolomiti Rosato koja pripadaju kategorijama 4. Pjenušavo vino i 5. Kvalitetno pjenušavo vino, s oznakom jedne ili dviju sorti grožđa ili bez nje

Pjenušavo vino odlikuje se živahnom i postojanom pjenom te ružičastom bojom različita intenziteta. Posebno se ističe svojom suptilnošću i elegancijom.

Ima prepoznatljivu, finu i nježnu aromu s naznakama kvasca.

Okus je fin, živahan i tipičan za tu sortu grožđa; ovisno o sadržaju šećera, okus može varirati od suhog do slatkog, tj. može biti označen oznakama u rasponu od „brut nature” do „slatko”.

U trenutku puštanja u potrošnju, pjenušava rosé vina i kvalitetna pjenušava rosé vina na čijim je etiketama naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa osim prethodno opisanih svojstava imaju organoleptička svojstva odgovarajuće sorte ili sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 10,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

10,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Enološki postupak miješanja moštova i vinâ

Odgovarajuća ograničenja u pogledu enoloških postupaka

U specifikaciji proizvoda dopušta se miješanje moštova i vinâ, među ostalim i s onima iz drugih talijanskih vinogradarskih područja, i to do 15 %, u skladu s relevantnim zakonodavstvom Europske unije, pod uvjetom da su proizvedeni od nearomatičnih sorti grožđa razvrstanih u kategoriju „prikladne za uzgoj” ili „na promatranju” u pokrajinama Belluno, Bolzano i Trento.

Enološki postupak prerade u pjenušavo vino metodom sekundarne fermentacije u autoklavima

Odgovarajuća ograničenja u pogledu enoloških postupaka

Preradu u pjenušavo vino dopušteno je provoditi isključivo metodom sekundarne fermentacije u velikim spremnicima (autoklavima).

b.   Najveći prinos

Vina Vigneti delle Dolomiti Bianco, Rosato i Rosso bez oznake sorte grožđa

23 000 kilograma grožđa po hektaru

Vina Vigneti delle Dolomiti dobivena od sorte grožđa Moscato Rosa

12 000 kilograma grožđa po hektaru

Vina Vigneti delle Dolomiti s oznakom ostalih dopuštenih sorti grožđa

19 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Ograničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje grožđa od kojeg se proizvode vina „Vigneti delle Dolomiti” obuhvaća čitavo područje autonomnih pokrajina Trento i Bolzano te pokrajine Belluno u regiji Veneto, pri čemu su sva ta područja dio vinogradarske zone EU-a C I (B).

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Cabernet Franc N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. – Cabernet

| | Cabernet Sauvignon N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet Italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Italiano

| | Carmenère N. – Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di Revò N. – Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. – Groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco

| | Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato Giallo B. – Goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Goldmuskateller

| | Moscato Giallo B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscato

| | Moscato Giallo B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatellone

| | Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose

| | Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller

| | Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner |
| --- | --- |

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot Bianco B. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot

| | Pinot Bianco B. – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

| | Pinot Bianco B. – Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weissburgunder

| | Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder

| | Pinot Bianco B. – Weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weißburgunder

| | Pinot Grigio – Grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauburgunder

| | Pinot Grigio – Grauer Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauer Burgunder

| | Pinot Grigio – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot

| | Pinot Grigio – Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot Gris

| | Pinot Grigio – Ruländer |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Ruländer

| | Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot

| | Pinot Nero N. – Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot Noir

| | Pinot Nero N. – Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Sauvignon B. – Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

| | Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch

| | Schiava Gentile N. – Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

| | Schiava Gentile N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Schiava

| | Schiava Gentile N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava Grigia N. – Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

| | Schiava Grigia N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Schiava

| | Schiava Grigia N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Vernatsch

| | Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr

| | Schiava Grossa N. – Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

| | Schiava Grossa N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Schiava

| | Schiava Grossa N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner

| | Sylvaner Verde B. – Silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Silvaner

| | Sylvaner Verde B. – Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

| | Syrah N. – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – Shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. – Serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. – Serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. – Berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzamino

| | Marzemino N. – Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling Italico B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Riesling

| | Riesling Italico B. – Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Welschriesling

| | Riesling Renano B. – Rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Rheinrieseling

| | Riesling Renano B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Riesling

| | Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

| | Trebbiano Toscano B. – Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Procanico

| | Trebbiano Toscano B. – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

| | Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc

| | Veltliner B. – Gruner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – Gruner Veltliner

| | Moscato Giallo B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatello

| | Moscato Giallo B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muscat

| | Moscato Giallo B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muskateller

| | Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia

| | Malvasia N. – Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Malvasier

| | Malvasia N. – Roter Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Roter Malvasier

| | Petit Manseng B. |
| --- | --- |

Petit Manseng B.

| | Portoghese N. – Blauer Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Blauer Portugieser

| | Portoghese N. – Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

| | Malvasia Istriana B. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. – Malvasia

| | Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

| | Marzemina Bianca B. – Marzemina |
| --- | --- |

Marzemina Bianca B. – Marzemina

| | Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatellone

| | Moscato Bianco B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscato

| | Moscato Bianco B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muscat

| | Moscato Bianco B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muskateller

| | Glera B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera B. – Serprino

| | Glera Lunga B. – Glera |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Glera

| | Glera Lunga B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Serprino

| | Tocai Friulano B. – Tai |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. – Tai

| | Trevisana Nera N. |
| --- | --- |

Trevisana Nera N.

8.   Opis povezanosti

Vigneti delle Dolomiti, sve kategorije (1., 4., 5., 6., 8., 15. i 16.)

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost

Područje obuhvaća Trentino, Alto Adige te pokrajinu Belluno u Venetu, smješteno u Dolomitima, upečatljivom planinskom lancu uvrštenom na Unesco-ov popis svjetske baštine. Riječ je o uglavnom planinskom ili brežuljkastom području raznolikog geološkog sastava jer su planine različitog geološkog podrijetla; najveću površinu zauzimaju Dolomiti.

Klima je prijelazna, između polukontinentalne i alpske; najhladniji su zimski mjeseci, a najtopliji su srpanj i kolovoz. Prosječna količina oborina iznosi 1 000 mm godišnje, s tipičnim sredozemnim rasporedom s najvećom količinom kiše tijekom proljeća i jeseni. Tla sadržavaju dovoljno vode zahvaljujući odgovarajućoj količini oborina i izvrsnom kapacitetu vode koji nastaje otapanjem snijega s brojnih planina. Specifični zemljopisni uvjeti Dolomita, zajedno s prijelaznom klimom između sredozemne i alpske, stvaraju jedinstveno okruženje na vinogradarskom području koje se opisuje tipičnom zemljopisnom oznakom (tal. indicazione geografica tipica – IGT) „Vigneti delle Dolomiti” i daju karakteristične značajke vinima proizvedenima na tom području.

U pedološkom smislu tla se većinom sastoje od vapnenačkog kršja s velikim udjelom kamena, što rezultira dobrom odvodnjom i prozračnošću. Ta se tla obično nalaze na vapnenačkom kršju na srednjim do visokim područjima aluvijalnih lepeza. Tla na nižim dijelovima padina imaju manji udio kamena. U nekim nizinskim područjima postoje slojevi nakupljenog koluvija te tala na morenskim naslagama ili fluvijalnom šljunku. Prisutna su i tla drukčijeg geološkog podrijetla, kao na primjer u dolini Valle di Cembra (porfirno), dolini Val d’Isarco (metamorfno-kristalno) i središnjem dijelu doline Vallagarina (bazaltno).

Povijesni i ljudski čimbenici koji su relevantni za povezanost

Vinova loza i vino oduvijek su bili dio kulturnog nasljeđa predmetnog područja, što dokazuju brojni arheološki nalazi i dokumentirani povijesni dokazi od brončanog doba do danas. Cijelo je područje nekoliko stoljeća bilo sastavni dio Austro-Ugarske Monarhije te danas još uvijek postoje neke upravne i kulturne značajke Monarhije. Tijekom tisućljeća u kojemu je uzgoj vinove loze išao ruku pod ruku s poviješću čovječanstva, među njima su se razvile neraskidive veze, koje se ne odražavaju samo u lokalnoj kulturi i tradicionalnoj poljoprivredi te postupcima proizvodnje vina, nego i u širim i neizravnijim kulturnim područjima, kao što su umjetnost i gastronomija. Osnivanje Poljoprivrednog instituta San Michele all’Adige 1874. imalo je odlučujući i trajan učinak na vinogradarstvo i vinarstvo te na kulturu vina općenito na predmetnom području, jer je time osiguran izvanredan izvor učenja, znanja i obrazovanja u tom sektoru. Suvremeno vinogradarstvo uistinu mnogo duguje osposobljavanju i širenju novih vinogradarskih i enoloških tehnika koje je Institut provodio zajedno sa školom u Coneglianu. Bitan doprinos dali su i vinogradari iz predmetnog područja, koji su uveli postupke i metodologije upravljanja vinogradima u kojima se kombiniraju okolišna i ekonomska održivost te inovativne tehnologije proizvodnje vina.

Vigneti delle Dolomiti iz kategorije „Vino”

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda koja se može pripisati zemljopisnom podrijetlu te uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim i ljudskim čimbenicima na zemljopisnom području.

Različite vrste bijelih vina pojavljuju se u bojama u rasponu od slamnato žute do zlatnožute, ponekad s primjesama svijetlozelene ili bakrene boje kao u slučaju vina Pinot Grigio. Fine arome vina odlikuju se suptilnošću, s voćnim notama koje općenito odražavaju glavnu sortu grožđa upotrijebljenu u vinu, posebno u slučaju aromatičnih ili poluaromatičnih sorti kao što su Müller Thurgau i Sauvignon. Okus vina, koji varira od suhog do slatkog, skladan je, dobro strukturiran, svjež i bogat.

Rosé vina, posebno ona dobivena od sorti Schiava, Merlot i Teroldego, ružičaste su boje različita intenziteta koji je rezultat enološkog postupka. Okus je svjež i skladan te varira od suhog do slatkog uravnotežene kiselosti.

Crna su vina rubin-crvene boje različita intenziteta, ponekad s naznakama narančaste kod odležalih vina. Aroma im je vinozna, katkad eterična ili voćna; ovisno o sorti grožđa od koje su proizvedeni, mogu imati voćnu aromu različita intenziteta, koja je izraženija kod odležalih vina. Okus im je skladan i dobro strukturiran te može varirati od suhog do slatkog.

Aroma i okus crnog vina „Novello” povezani su s posebnom tehnikom karbonske maceracije za proizvodnju vina iz grožđa, kojom se pojačavaju vinozni profil vina i tipične note sorte grožđa.

Široki raspon uzgajanih sorti grožđa omogućuje da se na najbolji način iskoristi prikladnost različitih vrsta zemljišta. Vinogradi se obično nalaze u zonama s najpovoljnijom izloženošću suncu. Na brežuljkastim se područjima uzgajaju uglavnom sorte bijelog grožđa, dok se od sorti crnog grožđa, koje se uzgajaju na dubljim tlima dolina, mogu proizvesti vina punog tijela, tanična, bogata okusa te s izraženim notama zrelog voća.

Razlike između dnevne i noćne temperature koje su tipične za predmetno područje uzrokuju, posebno kod bijelog grožđa, znatno nakupljanje aromatskih prekursora koji vinima daju posebna organoleptička svojstva. Raznolikost položaja zemljišta i nadmorskih visina stvara čitav niz različitih uvjeta pa je moguće utvrditi najprimjereniju lokaciju za različite vrste vina.

Svojstvima i kvaliteti vina koja nose tipičnu zemljopisnu oznaku IGT „Vigneti delle Dolomiti” pridonose i ljudski čimbenici, posebno stručnost proizvođača vina. Površina zemljišta zasađenog vinovom lozom po gospodarstvu malena je i iznosi otprilike 1,3 hektara. Zbog topografije potreban je i velik broj radnih sati (više od 600) da bi se obradio jedan hektar vinograda. Većina se vremena utroši na radnje usmjerene na poboljšanje rasta loze i sazrijevanje grožđa, poticanje prirodne otpornosti i smanjenje primjene fitosanitarnih mjera. U tom bi pogledu trebalo napomenuti da se gotovo čitavo područje zasađeno vinovom lozom obrađuje u skladu s načelima integrirane, a sve više i ekološke, zaštite bilja. Grožđe se bere isključivo ručno.

Međudjelovanje prirodnih čimbenika (klime, pedoloških uvjeta i topografije), iskustvo koje su stekli lokalni subjekti te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina čija su svojstva i ugled povezani s proizvodnim područjem i sortama grožđa od kojih su proizvedena.

Vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorija 4. Pjenušavo vino, 5. Kvalitetno pjenušavo vino, 6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino, 8. Biser vino

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda koja se može pripisati zemljopisnom podrijetlu te uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim i ljudskim čimbenicima na zemljopisnom području.

Pjenušavo vino, koje se odlikuje višestoljetnom tradicijom, smatra se najvrjednijim draguljem lokalne proizvodnje vina. Zahvaljujući posebnoj pažnji koja se posvećuje uzgoju i branju grožđa te proizvodnji osnovnog vina, kao i tijekom kasnijeg razdoblja sekundarne fermentacije, pjenušavo se vino ističe svojom suptilnošću i elegancijom.

Kvalitetu pjenušavog vina obilježava dostupnost sirovina koje potječu iz planinskih vinogradarskih područja na kojima grožđe i vina imaju kvalitativna svojstava koja su idealna za proizvodnju te vrste vina. Ta svojstva posebno počivaju na činjenici da se u grožđu zadržava dobra ravnoteža između udjela šećera i kiselosti, čemu pridonosi razlika između dnevne i noćne temperature, koja postupno postaje izraženija što su vinogradi na većoj nadmorskoj visini.

Nadalje, svojstva proizvoda ovise o ograničenom rasponu sorti vinove loze koje se smiju upotrijebiti za proizvodnju pjenušavih vina.

Kad je riječ o „kvalitetnom aromatičnom pjenušavom vinu”, uzročno-posljedična veza javlja se i zbog izbora sorte grožđa, tj. autohtone sorte „Moscato Giallo” koja se uzgaja na predmetnom području, čije se fine arome pojačavaju u procesu starenja koji nije previše intenzivan i kojemu pomaže podalpska klima.

Pjenušavo vino odlikuje se živahnom i postojanom pjenom te bojom koja varira od slamnatožute do zlatnožute s naznakama svijetlozelene. Ima prepoznatljivu i finu aromu s naznakama kvasca. Okus je fin, živahan i tipičan za tu sortu grožđa.

Pjenušavo rosé vino, koje se dobiva uglavnom od sorte Pinot Nero, odlikuje se živahnom i postojanom pjenom te ružičastom bojom različita intenziteta. Ima prepoznatljivu i finu aromu s naznakama kvasca. Okus je fin, živahan i karakterističan.

Ovisno o sadržaju šećera, okus pjenušavog bijelog ili rosé vina, varira od suhog do slatkog, tj. može biti označen oznakama od „brut nature” do „slatko”.

Biser vina, bilo bijela, rosé ili crna, odlikuju se svježinom i živahnošću povezanom s umjerenim oslobađanjem ugljikova dioksida.

Osim toga, stupanj specijalizacije koji su neka gospodarstva postigla u proizvodnji biser vina omogućio je poboljšanje tehnika proizvodnje vina i tehnoloških aspekata povezanih sa sekundarnom fermentacijom u velikim spremnicima (autoklavima), što je pridonijelo povećanju standarda kvalitete biser vina.

Specijalizacija postupka proizvodnje zapravo je omogućila da se odrede tipovi sorti koji su najprikladniji za preradu u biser vino te da se za sekundarnu fermentaciju upotrebljava oprema najsuvremenije tehnologije; ti su čimbenici pridonijeli povećanju kvalitete konačnog proizvoda.

Raznolikost pedoloških i klimatskih uvjeta omogućuje da se na najbolji način iskoristi potencijal sorti prikladnih za preradu u pjenušavo vino. Vinogradi se obično nalaze u zonama s najpovoljnijom izloženošću suncu. Razlike između dnevne i noćne temperature koje su tipične za predmetno područje uzrokuju, posebno kod bijelog grožđa, znatno nakupljanje aromatskih prekursora koji vinima daju posebna organoleptička svojstva. Raznolikost položaja zemljišta i nadmorskih visina stvara čitav niz različitih uvjeta pa je moguće utvrditi najprimjereniju lokaciju za različite sorte vinove loze.

Svojstvima i kvaliteti vina koja nose tipičnu zemljopisnu oznaku IGT „Vigneti delle Dolomiti” pridonose i ljudski čimbenici, posebno stručnost proizvođača vina. Površina zemljišta zasađenog vinovom lozom po gospodarstvu malena je i iznosi otprilike 1,3 hektara. Zbog topografije potreban je i velik broj radnih sati (više od 600) da bi se obradio jedan hektar vinograda. Većina se vremena utroši na radnje usmjerene na poboljšanje rasta loze i sazrijevanje grožđa, poticanje prirodne otpornosti i smanjenje primjene fitosanitarnih mjera. U tom bi pogledu trebalo napomenuti da se gotovo čitavo područje zasađeno vinovom lozom obrađuje u skladu s načelima integrirane, a sve više i ekološke, zaštite bilja. Grožđe se bere isključivo ručno.

Međudjelovanje prirodnih čimbenika (sorte grožđa, klime i pedoloških uvjeta), iskustvo koje su stekli lokalni subjekti te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina čija su svojstva i ugled povezani s proizvodnim područjem i sortama grožđa od kojih su proizvedena.

Vigneti delle Dolomiti iz kategorije 15. – Vino od prosušenoga grožđa i kategorije 16. – Vino od prezreloga grožđa

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda koja se može pripisati zemljopisnom podrijetlu te uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim i ljudskim čimbenicima na zemljopisnom području. Boja vina varira od zlatnožute do jantarne kod bijelih vina te do ružičaste i granatno crvene, ovisno o upotrijebljenoj sorti. Imaju nježnu i karakterističnu aromu s notama prosušenoga grožđa, a ponekad je pikantna i podsjeća na med i zrelo voće. Imaju pun i skladan okus vina od prosušenoga grožđa, koji može varirati od suhog do slatkog, iako prevladavaju vrste s većim udjelom šećera.

Iako se proizvodnja vina „Passito” u određenoj mjeri odnosi na sve sorte, i bijele i crvene, najčešće se upotrebljavaju aromatične sorte grožđa (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) i poluaromatične (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon itd.).

Sušenje se odvija na biljci (vino od prezreloga grožđa) ili u prostorima za sušenje (vino od prosušenoga grožđa). Duljina razdoblja prezrenja ili sušenja promjenjiva je i ovisi o tome koliko intenzivna svojstva vinar želi postići kod gotovog proizvoda tom tehnikom.

Proizvođač bira grožđe od kojeg će proizvesti vina „Passito” na temelju specifičnih fizičkih i kvalitativnih svojstava grozdova.

Grozdovi rastresite strukture, tj. oni s velikim razmakom među bobicama, posebno su prikladni za sušenje te se odabiru u vinogradu u vrijeme berbe.

Sušenju pogoduju izrazita razlika između dnevne i noćne temperature, koja je posebno izražena krajem ljeta i ujesen, te sjeverni vjetrovi u regiji koji pušu preko Alpa.

Nadalje, ublažujući vjetar „Òra del Garda” koji svakodnevno puše s jezera Garda kreće se preko velikog dijela proizvodnog područja i znatno pridonosi stvaranju optimalnih uvjeta za sušenje grožđa, tj. osigurava gotovo neprestano prirodno provjetravanje s razinama vlažnosti koje sprečavaju prebrzo sušenje grožđa.

Iako se vina „Passito” proizvode u ukupno malim količinama, proizvode ih gotovo sve punionice, i često predstavljaju glavni proizvod poduzeća.

Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i svojstava proizvoda nastaje uglavnom zbog triju čimbenika:

| — | raspoloživosti sorti (kako je prethodno navedeno) čije je grožđe posebno prikladno za obradu postupkom sušenja potrebnim za proizvodnju te vrste vina; |
| --- | --- |

—

raspoloživosti sorti (kako je prethodno navedeno) čije je grožđe posebno prikladno za obradu postupkom sušenja potrebnim za proizvodnju te vrste vina;

| — | temperaturnih razlika i periodičnih lokalnih povjetaraca („Òra del Garda”) koji pogoduju očuvanju grožđa tijekom faze sušenja na biljci ili u prostorima za sušenje; |
| --- | --- |

—

temperaturnih razlika i periodičnih lokalnih povjetaraca („Òra del Garda”) koji pogoduju očuvanju grožđa tijekom faze sušenja na biljci ili u prostorima za sušenje;

| — | drevne tradicije proizvodnje vina „Passito” koja se i danas provodi primjenom tehnika koje su se stoljećima prenosile s generacije na generaciju. |
| --- | --- |

—

drevne tradicije proizvodnje vina „Passito” koja se i danas provodi primjenom tehnika koje su se stoljećima prenosile s generacije na generaciju.

Raznolikost pedoloških i klimatskih uvjeta omogućuje da se na najbolji način iskoristi potencijal sorti čije je grožđe najprikladnije za obradu postupkom sušenja. Vinogradi se obično nalaze u zonama s najpovoljnijom izloženošću suncu. Razlike između dnevne i noćne temperature koje su tipične za predmetno područje uzrokuju, posebno kod bijelog grožđa, znatno nakupljanje aromatskih prekursora koji vinima daju posebna organoleptička svojstva. Raznolikost položaja zemljišta i nadmorskih visina stvara čitav niz različitih uvjeta pa je moguće utvrditi najprimjereniju lokaciju za različite sorte vinove loze.

Svojstvima i kvaliteti vina koja nose tipičnu zemljopisnu oznaku IGT „Vigneti delle Dolomiti” pridonose i ljudski čimbenici, posebno stručnost proizvođača vina. Površina zemljišta zasađenog vinovom lozom po gospodarstvu malena je i iznosi otprilike 1,3 hektara. Zbog topografije potreban je i velik broj radnih sati (više od 600) da bi se obradio jedan hektar vinograda. Većina se vremena utroši na radnje usmjerene na poboljšanje rasta loze i sazrijevanje grožđa, poticanje prirodne otpornosti i smanjenje primjene fitosanitarnih mjera. U tom bi pogledu trebalo napomenuti da se gotovo čitavo područje zasađeno vinovom lozom obrađuje u skladu s načelima integrirane, a sve više i ekološke, zaštite bilja. Grožđe se bere isključivo ručno.

Međudjelovanje prirodnih čimbenika (sorte grožđa, klime i pedoloških uvjeta), iskustvo koje su stekli lokalni subjekti te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina čija su svojstva i ugled povezani s proizvodnim područjem i sortama grožđa od kojih su proizvedena.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Odstupanja u pogledu područja na kojem se vino proizvodi i prerađuje u biser vino i pjenušavo vino

Pravni okvir: u zakonodavstvu EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta: odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U skladu s primjenjivim zakonodavstvom EU-a, proizvodnja vina i prerada u biser vino i pjenušavo vino mogu se provoditi u susjednim regijama Venetu i Lombardiji, i to na njihovom cijelom području, pod uvjetom da predmetna gospodarstva mogu dokazati postojanje neprekinute tradicije proizvodnje vina ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” tijekom zadnjih pet vinogradarskih godina.

Mogućnost prerade vina u pjenušavo vino i biser vino u susjednim regijama opravdana je činjenicom da se u tim regijama mogu provoditi uobičajeni postupci proizvodnje vina i u skladu je s tom činjenicom. Ti se postupci ne smatraju fazama nakon vinifikacije, nego sastavnim dijelom proizvodnje vina te se kao takvi mogu provoditi samo unutar određenog područja proizvodnje vina.

Ovo se odstupanje temelji na ustaljenoj tradiciji i njime se predmetnim proizvođačima omogućuje da se koriste prerađivačkim pogonima koji se nalaze u prethodno navedenim administrativnim jedinicama koje graniče s proizvodnim područjem.

Navođenje naziva sorte grožđa na etiketi

Pravni okvir: u zakonodavstvu EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta: dodatni zahtjevi u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Na etiketama vina iz kategorija „Vino” i „Biser vino” koja nose oznaku ZOZP „Vigneti delle Dolomiti” može biti naveden naziv jedne ili dviju sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno.

Međutim, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom EU-a, upotreba naziva jedne ili više sorti grožđa pri označivanju i prezentiranju vina zabranjena je u sljedećim slučajevima:

| (a) | za vina iz kategorija „Vino od prosušenoga grožđa” i „Vino od prezreloga grožđa”, uključujući i ona opisana kao „Vino Passito” ili „Passito”; |
| --- | --- |

(a)

za vina iz kategorija „Vino od prosušenoga grožđa” i „Vino od prezreloga grožđa”, uključujući i ona opisana kao „Vino Passito” ili „Passito”;

| (b) | za kategorije „Vino” i „Biser vino”, i to samo sljedeće sorte: – za vina iz pokrajine Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; – za vina iz pokrajine Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner. |
| --- | --- |

(b)

za kategorije „Vino” i „Biser vino”, i to samo sljedeće sorte: – za vina iz pokrajine Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; – za vina iz pokrajine Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner.

Osim toga, za kategorije „Pjenušavo vino” i „Kvalitetno pjenušavo vino” na etiketi se može navesti upućivanje na jednu ili dvije sorte, i to samo sljedeće: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero i Müller Thurgau; a za kategoriju „Kvalitetno aromatično pjenušavo vino” na etiketi se može navesti samo naziv sorte Moscato Giallo.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/20

---

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2019.

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.))

(2019/C 197/03)

Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o tome koja se referentna stopa primjenjuje potrebno je dodati i odgovarajuće marže kako je definirano u toj komunikaciji. Za diskontnu stopu to znači da se mora dodati marža od 100 baznih bodova. Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 propisuje se da se, osim ako je u određenoj odluci predviđeno drukčije, i stopa povrata izračunava dodavanjem 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope označene su podebljanim slovima.

Prethodna tablica objavljena u SL C 158, 10.5.2019., str. 12.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019. | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019. | 30.6.2019. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019. | 31.5.2019. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019. | 30.4.2019. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019. | 31.3.2019. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019. | 28.2.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019. | 31.1.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019.

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019.

30.6.2019.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019.

31.5.2019.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019.

30.4.2019.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019.

31.3.2019.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019.

28.2.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019.

31.1.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/21

---

Obavijest o nadmetanje za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na području Dinarida

(2019/C 197/04)

Vlada Republike Hrvatske poziva sve zainteresirane osobe da podnesu ponude za dodjelu dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u vezi ponuđenih istražnih prostora na području Dinarida.

Dokumentacija za nadmetanje kao i sve informacije i obavijesti koje se odnose na nadmetanje objavljuju se na službenim mrežnim stranicama Ministarstva zaštite okoliša i energetike – www.mzoe.hr i Agencije za ugljikovodike – www.azu.hr.

1.   OSNOVNE INFORMACIJE O DOZVOLI

Dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika izdaje se za istražne prostore ugljikovodika na području Dinarida. Dozvolom za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika investitor stječe pravo na istraživanje ugljikovodika na određenom istražnom prostoru te sklapanje ugovora o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i izravnu dodjelu dozvole za pridobivanje ugljikovodika, ako ispunjava sve uvjete iz Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.

Dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika se dodjeljuje odabranom ponuditelju na razdoblje od najviše trideset (30) godina, koje se sastoji od istražnog razdoblja i razdoblja eksploatacije, a počinje teći danom stupanja ugovora na snagu.

Investitor će, sukladno uvjetima sadržanim u dozvoli, s Vladom Republike Hrvatske sklopiti ugovor o istraživanju i podjeli eksploatacije ugljikovodika u roku od šest (6) mjeseci od dana izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika.

2.   INFORMACIJE O ISTRAŽNIM PROSTORIMA

Nadmetanje za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na području Dinarida provest će se za četiri istražna prostora:

| 1. | Istražni prostor Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Istražni prostor Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Istražni prostor Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Istražni prostor Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Istražni prostor Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Istražni prostor Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Istražni prostor Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Istražni prostor Dinaridi-16 (DI-16)

Zemljopisne karte i koordinate istražnih prostora sastavni su dio dokumentacije za nadmetanje.

3.   OKVIRNI DATUM/ROK ZA IZDAVANJE DOZVOLA

Ponude se moraju dostaviti do 10. rujna 2019., a okvirni rok za izdavanje dozvola je prosinac 2019.

4.   KRITERIJI ZA ODABIR PONUDITELJA

Uz primjenu odredaba članka 2. stavka 2. Direktive 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika (SL L 164, 30.6.1994., str. 3.) koji se odnose na nacionalnu sigurnost te u skladu s člankom 19. Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, kriteriji koji se uzimaju u obzir pri odabiru najpovoljnijeg ponuditelja su:

| 1. | tehnička, financijska i stručna sposobnost ponuditelja; |
| --- | --- |

1.

tehnička, financijska i stručna sposobnost ponuditelja;

| 2. | načini na koje ponuditelj namjerava izvršavati djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika; |
| --- | --- |

2.

načini na koje ponuditelj namjerava izvršavati djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika;

| 3. | ukupna kvaliteta podnesene ponude; |
| --- | --- |

3.

ukupna kvaliteta podnesene ponude;

| 4. | financijski uvjeti koje je ponuditelj ponudio radi izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika; i |
| --- | --- |

4.

financijski uvjeti koje je ponuditelj ponudio radi izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika; i

| 5. | bilo kakav nedostatak učinkovitosti ili odgovornosti u bilo kojem obliku koje je ponuditelj pokazao u drugim državama, a u prijašnjim obavljanjima djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. |
| --- | --- |

5.

bilo kakav nedostatak učinkovitosti ili odgovornosti u bilo kojem obliku koje je ponuditelj pokazao u drugim državama, a u prijašnjim obavljanjima djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika.

Kriterij za odabir ponuditelja predstavlja i naknada za sklapanje ugovora o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a čiji je minimalni iznos propisan uredbom iz članka 51. Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.

Ako nakon procjene, na temelju kriterija u skladu sa Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, dvije ili više ponuda imaju jednak značaj, drugi relevantni i objektivni kriteriji koji nisu diskriminirajući uzet će se u obzir kako bi se donijela konačna odluka.

---

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/23

---

Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2.

Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS)

(Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.))

(2019/C 197/05)

I.1.   Naziv, adresa i osoba za kontakt

Registrirani naziv: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Registrirano sjedište:

Osoba za kontakt: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Internetske stranice grupacije: www.euregio-mr.eu

I.2.   Trajanje grupacije

Trajanje grupacije: neodređeno vrijeme

Datum registriranja:

Datum objave:

II.   CILJEVI

| 1. | Glavna je zadaća EGTS-a Euregio Maas-Rhein olakšati i pojačati suradnju među partnerskim regijama kako bi se promicao uravnotežen i održiv razvoj područja bez unutarnjih granica te kako bi se građanima olakšao svakodnevni život.
  EGTS Euregio Maas-Rhein predstavlja platformu je za objedinjavanje zadaća, odnosno posrednika u poticanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije pri čemu ne zamjenjuje postojeća nadležna tijela. |
| --- | --- |

1.

EGTS Euregio Maas-Rhein predstavlja platformu je za objedinjavanje zadaća, odnosno posrednika u poticanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije pri čemu ne zamjenjuje postojeća nadležna tijela.

| 2. | EGTS Euregio Maas-Rhein može razvijati aktivnosti, izrađivati i provoditi programe i projekte te podnositi zahtjeve za financiranje. |
| --- | --- |

2.

III.   DODATNI PODACI O NAZIVU GRUPACIJE

Naziv na engleskom: EGTC Euregio Maas-Rhein

Naziv na francuskom: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   ČLANOVI

IV.1.   Ukupan broj članova grupacije: 5

IV.2.   Matične zemlje članova grupacije: Belgija, Nizozemska, Njemačka

IV.3.   Podaci o članovima (1)

Službeni naziv: Pokrajina Limburg

Poštanska adresa:

Internetske stranice: http://www.limburg.be/

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

Službeni naziv: Pokrajina Liege

Poštanska adresa:

Internetske stranice: https://www.provincedeliege.be/

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

Službeni naziv: Njemačka jezična zajednica u Belgiji

Poštanska adresa:

Internetske stranice: http://www.ostbelgienlive.be

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

Službeni naziv: Regija Aachen-Zweckverband

Poštanska adresa:

Internetske stranice: www.regionaachen.de

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

Službeni naziv: Pokrajina Limburg

Poštanska adresa:

Internetske stranice: https://www.limburg.nl/

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

---

(1)  Molimo unijeti podatke za svakog člana.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/25

---

Poziv na podnošenje primjedaba na temelju članka 1. stavka 2. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda u vezi s pitanjima državnih potpora

(2019/C 197/06)

Odlukom na koju se prethodno upućuje i koja se u nastavku ovog sažetka navodi na izvornom jeziku Nadzorno tijelo EFTA-e obavijestilo je norveška tijela o svojoj odluci da pokrene postupak u skladu s člankom 1. stavkom 2. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda u vezi s prethodno navedenom mjerom.

Zainteresirane strane mogu podnijeti primjedbe o predmetnoj mjeri u roku od jednog mjeseca od dana njezine objave na sljedeću adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Norveška tijela bit će obaviještena o tim primjedbama. Zainteresirana strana koja podnosi primjedbe može u pisanom obliku, navodeći razloge zahtjeva, zatražiti da se njezin identitet ne objavi.

SAŽETAK

Postupak

| 1. | Tijelo je 11. svibnja 2017. primilo pritužbu trgovinske organizacije Nelfo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nakon poslanih zahtjeva Tijelo je primilo informacije od norveških tijela dopisima od 27. lipnja 2017. i 5. srpnja 2017. te e-porukama od 8. rujna 2017., 12. rujna 2017. i 28. veljače 2018. |
| --- | --- |

2.

Opis mjera

| 3. | Navodni je korisnik potpore društvo BKK koje djeluje putem različitih društava kćeri u njegovu stopostotnom vlasništvu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vlasništvo nad uličnim svjetiljkama u Bergenu 1996. preneseno je s društva u stopostotnom vlasništvu Općine Bergen na BKK. Dvije godine poslije BKK je pretvoren u društvo s ograničenom odgovornošću. Trenutačno je BKK u vlasništvu Općine Bergen (37,75 %), drugih općina u regiji Bergen (12,35 %) i poduzeća Statkraft Industrial Holding AS u državnom vlasništvu (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Društva kćeri u čijem su vlasništvu ulične svjetiljke bile tijekom godina jesu BKK Nett AS (od 1996. do siječnja 2016.), EnoTek AS (od siječnja 2016. do svibnja 2017.) i Veilys AS (od svibnja 2017. do danas). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Odluka se odnosi na tri mjere koje je Općina Bergen provela u pogledu uličnih svjetiljki u općini: (a) ugovor o upravljanju i održavanju; (b) financiranje 12 000 LED rasvjetnih tijela; i (c) naknadu kapitalnih troškova infrastrukture ulične rasvjete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prema navodima podnositelja pritužbe mjere (a) i (b) podrazumijevaju trajnu povredu pravila o državnim potporama, koja je nastupila još 1. siječnja 2016. Za te je dvije mjere službeni istražni postupak ograničen na to razdoblje. |
| --- | --- |

7.

Ocjena mjera

| 8. | Tijelo sumnja da su te tri mjere u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Financiranje 12 000 LED rasvjetnih tijela i naknada kapitalnih troškova za infrastrukturu ulične rasvjete mogli bi podrazumijevati smanjenje troškova koji bi se u pravilu trebali platiti iz proračuna BKK-a kao vlasnika uličnih svjetiljki. Norveška tijela nisu dostavila informacije iz kojih bi proizašlo da BKK ima obvezu pružanja javne usluge, zbog čega se čini da se pravila o uslugama od općega gospodarskog interesa ne primjenjuju na predmetne mjere. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Čak i ako Općina Bergen kupuje usluge upravljanja i održavanja u korist svojih stanovnika, Tijelo sumnja da se djelatnost BKK-a, privatnog subjekta koji pruža usluge u zamjenu za naknadu, može smatrati negospodarskom. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konačno, čini se da su tržište upravljanja i održavanja te druga tržišta u koja su uključena društva kćeri BKK-a o kojima je riječ otvorena za trgovinu unutar EGP-a. Međutim, u ovom trenutku, Tijelu nedostaju dovoljno detaljne informacije da bi moglo donijeti zaključak o tom pitanju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ako mjere čine državnu potporu, nije se postupilo u skladu s obvezom sadržanom u članku 1. stavku 3. iz dijela I. Protokola 3. uz Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda da se potpora prije stavljanja na snagu prijavi Tijelu. Takva bi državna potpora bila nezakonita. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Norveška tijela nisu dostavila argumente kojima se potkrjepljuje da bi se mjere, ako čine državnu potporu, mogle smatrati spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u. Stoga Tijelo ima dvojbe u pogledu spojivosti svih triju mjera. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/35

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 24. siječnja 2019. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Lihtenštajn) u predmetu D i E

(Predmet E-2/19)

(2019/C 197/07)

Dopisom Sudu EFTA-e od 24. siječnja 2019., zaprimljenim u pisarnicu Suda 29. siječnja 2019., Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Lihtenštajn) podnio je zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu D i E o sljedećem pitanju:

Moraju li se Direktiva 2004/38, a posebno njezin članak 3. stavak 1. u vezi s člankom 7. stavkom 1. točkom (d), i prva rečenica točke III. Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 191/1999 tumačiti na način da član obitelji državljanina države članice EU-a ima pravo dobiti dozvolu jednake valjanosti kao i osoba o kojoj ovisi čak i ako je osoba o kojoj ovisi stekla pravo boravka u Lihtenštajnu samo na temelju nacionalnog prava, a ne na temelju prava EGP-a?

---

| 13.6.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 197/36

---

Postupak koji je 26. veljače 2019. Nettbuss AS pokrenuo protiv Konkurrenten.no AS

(Predmet E-1/17 COSTS)

(2019/C 197/08)

Nettbuss AS, kojeg zastupa Camilla Borna Fossem, Advokatfirmaet Schjødt, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norveška, pokrenuo je 26. veljače 2019. pred Sudom EFTA-e postupak protiv Konkurrenten.no AS.

Tužitelj od Suda traži da donese sljedeće rješenje:

| 1. | Konkurrenten.no će isplatiti trgovačkom društvu Nettbus AS iznos od 442 125 NOK (ili protuvrijednost u EUR), uz odgovarajuće zatezne kamatne stope. |
| --- | --- |

1.

Konkurrenten.no će isplatiti trgovačkom društvu Nettbus AS iznos od 442 125 NOK (ili protuvrijednost u EUR), uz odgovarajuće zatezne kamatne stope.

Pravna pozadina i činjenična osnova te navedeni razlozi:

| — | Konkurrenten.no AS pokrenuo je 11. siječnja 2017. pred Sudom EFTA-e postupak protiv Odluke br. 179/15/COL Nadzornog tijela EFTA-e iz svibnja 2015. Tužitelj je bio izravno pogođen odlukom Nadzornog tijela EFTA-e i zatražio je intervenciju u predmetu E-1/17 Konkurrenten.no AS protiv Nadzornog tijela EFTA-e. Rješenjem predsjednika od 12. srpnja 2017. tužitelju je odobrena intervencija. |
| --- | --- |

—

Konkurrenten.no AS pokrenuo je 11. siječnja 2017. pred Sudom EFTA-e postupak protiv Odluke br. 179/15/COL Nadzornog tijela EFTA-e iz svibnja 2015. Tužitelj je bio izravno pogođen odlukom Nadzornog tijela EFTA-e i zatražio je intervenciju u predmetu E-1/17 Konkurrenten.no AS protiv Nadzornog tijela EFTA-e. Rješenjem predsjednika od 12. srpnja 2017. tužitelju je odobrena intervencija.

| — | Člankom 70. stavkom 1. Poslovnika Suda EFTA-e propisuje se sljedeće:

  „Ako postoji spor oko povrata troškova, Sud na zahtjev predmetne stranke i nakon saslušanja suprotne strane donosi rješenje.” |
| --- | --- |

—

Člankom 70. stavkom 1. Poslovnika Suda EFTA-e propisuje se sljedeće:

„Ako postoji spor oko povrata troškova, Sud na zahtjev predmetne stranke i nakon saslušanja suprotne strane donosi rješenje.”

| — | U rješenju Suda u predmetu E-1/17 Sud EFTA-e naložio je da Konkurrenten.no AS snosi troškove tužitelja. |
| --- | --- |

—

U rješenju Suda u predmetu E-1/17 Sud EFTA-e naložio je da Konkurrenten.no AS snosi troškove tužitelja.

---