# Europeiska unionens C 228/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 228 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången5 juli 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 228

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången5 juli 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| 2019/C 228/01 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital kompetens på hälsoområdet – hälso- och sjukvård som är anpassad till EU-medborgarnas behov i en tid med demografiska förändringar  (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| | YTTRANDEN |
| 2019/C 228/02 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sysselsättningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer  (yttrande på eget initiativ) | 7 |
| 2019/C 228/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Stödjande utbildningssystem för att undvika kompetensglapp – vilka förändringar krävs? (yttrande på eget initiativ) | 16 |
| 2019/C 228/04 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle  (yttrande på eget initiativ) | 24 |
| 2019/C 228/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om White Dove Way – Förslag till en EU-ledd global fredsbyggande strategi  (yttrande på eget initiativ) | 31 |
| 2019/C 228/06 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att lyssna på EU-medborgarna för en hållbar framtid (Sibiu och därefter) | 37 |
| 2019/C 228/07 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sammanhållningspolitikens framtid under tiden efter 2020  (förberedande yttrande) | 50 |
| 2019/C 228/08 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s framtid: Fördelar för medborgarna och respekt för de europeiska värdena  (förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet) | 57 |
| 2019/C 228/09 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utbildning om Europeiska unionen (Förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet) | 68 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

2019/C 228/01

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital kompetens på hälsoområdet – hälso- och sjukvård som är anpassad till EU-medborgarnas behov i en tid med demografiska förändringar  (yttrande på eget initiativ)

1

YTTRANDEN

2019/C 228/02

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sysselsättningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer  (yttrande på eget initiativ)

7

2019/C 228/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Stödjande utbildningssystem för att undvika kompetensglapp – vilka förändringar krävs? (yttrande på eget initiativ)

16

2019/C 228/04

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle  (yttrande på eget initiativ)

24

2019/C 228/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om White Dove Way – Förslag till en EU-ledd global fredsbyggande strategi  (yttrande på eget initiativ)

31

2019/C 228/06

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att lyssna på EU-medborgarna för en hållbar framtid (Sibiu och därefter)

37

2019/C 228/07

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sammanhållningspolitikens framtid under tiden efter 2020  (förberedande yttrande)

50

2019/C 228/08

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s framtid: Fördelar för medborgarna och respekt för de europeiska värdena  (förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet)

57

2019/C 228/09

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utbildning om Europeiska unionen (Förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet)

68

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| 2019/C 228/10 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019  (COM(2018) 686 final) | 74 |
| 2019/C 228/11 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Harmoniserade standarder: förbättrad insyn och rättssäkerhet för en fullt fungerande inre marknad  (COM(2018) 764 final) | 78 |
| 2019/C 228/12 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ‒ Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen [COM(2018) 734 final] | 83 |
| 2019/C 228/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Åtgärdsplan mot desinformation [JOIN(2018) 36 final] | 89 |
| 2019/C 228/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi  [JOIN(2018) 31 final] | 95 |
| 2019/C 228/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga  [COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)] | 103 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

2019/C 228/10

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019  (COM(2018) 686 final)

(COM(2018) 686 final)

74

2019/C 228/11

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Harmoniserade standarder: förbättrad insyn och rättssäkerhet för en fullt fungerande inre marknad  (COM(2018) 764 final)

(COM(2018) 764 final)

78

2019/C 228/12

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ‒ Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen [COM(2018) 734 final]

[COM(2018) 734 final]

83

2019/C 228/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Åtgärdsplan mot desinformation [JOIN(2018) 36 final]

[JOIN(2018) 36 final]

89

2019/C 228/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi  [JOIN(2018) 31 final]

[JOIN(2018) 31 final]

95

2019/C 228/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga  [COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

[COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

103

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/1

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital kompetens på hälsoområdet – hälso- och sjukvård som är anpassad till EU-medborgarnas behov i en tid med demografiska förändringar

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 228/01)

Föredragande: Renate HEINISCH

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.9.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 21.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 153/0/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.9.2018

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

21.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

153/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens strävan att ge hög prioritet åt frågan om digital kompetens på hälsoområdet som en del av agendan för e-hälsa. EESK rekommenderar att man utvecklar en övergripande EU-strategi med tydliga och noggrant övervakade mål för hälsokompetens i syfte att stödja människors rättigheter vad gäller hälsa och undvika orättvisor genom digital utrustning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder resultaten från projektet IC-Health (1), och rekommendationen att involvera aktiva medborgare i dessa insatser är särskilt värd att nämna. Kommittén rekommenderar därför att man fortsätter genomförandet av IC-Health-projektet för att fullfölja de nätbaserade utbildningsprogram som redan pågår. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK betonar att olika generationer har olika behov vad gäller sättet att förbättra sin digitala kompetens på hälsoområdet, beroende på hur de använder digitala verktyg i sitt dagliga liv. Medborgare inom alla åldersgrupper och kulturer och med alla typer av funktionsnedsättningar samt migranter måste alla integreras i utvecklingen av digitala informationskällor. Fokus bör ligga på människor i de äldre generationerna som i allt större utsträckning får ta hand om sitt eget välbefinnande och sin egen hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar att man utökar insatserna till att även inkludera digital information om läkemedel och medicintekniska produkter och engagerar alla organisationer som skulle kunna bidra. Vi rekommenderar att man inrättar en koppling till de insatser som gjorts av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), cheferna för läkemedelsmyndigheterna, (HMA, Heads of Medicines Agencies) och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder åsikten att e-hälsolösningar bör användas som kostnadseffektiva verktyg i hälso-och sjukvårdssystemen. Attraktiva digitala verktyg skulle kunna göra människor mer öppna för digitala medier. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar emellertid att fördelarna med digitala tjänster endast kan komma till sin fulla rätt om människor kan komma åt och verkligen förstå den information som tillhandahålls. Läsfärdigheter och grundläggande matematikkunskaper är viktiga förutsättningar för människors kompetens på hälsoområdet och måste förvärvas under skolgången för att öka människors egenmakt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar att handlingsplanen för e-hälsa måste uppmuntra till ett brett samarbete och sträcka sig över hela livet. På lokal nivå är startpunkten för den digitala kompetensen på hälsoområdet förskolor och skolor. Barnomsorgspersonal, lärare, föräldrar samt far- eller morföräldrar bör utveckla initiativ för att förbättra den digitala kompetensen på hälsoområdet tillsammans med relevant personal inom hälso- och sjukvårdstjänster (t.ex. läkare, barnmorskor, sjuksköterskor, farmaceuter och vårdare). I synnerhet kan nära samarbete mellan läkare (allmänläkare) och farmaceuter bidra till att öka patienters hälsokompetens. Denna erfarenhet måste införlivas i vidareutvecklingen av handlingsplanen. En handlingsplan med syfte att förbättra den digitala kompetensen på hälsoområdet måste utvecklas och genomföras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.7

2.   Inledning

| 2.1 | Digital information spelar en allt viktigare roll i samhället. Medborgarnas digitala kompetens på hälsoområdet är grundläggande för en framgångsrik utveckling av e-hälsa. Hälsokompetens är förmågan att söka efter, förstå, bedöma och tillämpa information avseende hälso- och sjukvård samt förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. Detta kräver å ena sidan personliga färdigheter och å andra sidan gynnsamma ramvillkor såsom tillhandahållande av information på förståeligt språk. Det är de första stegen, men för att använda internet i detta syfte krävs kompletterande färdigheter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Aspekterna av digital kompetens på hälsoområdet kan beskrivas på ett mycket pragmatiskt sätt: det handlar inte så mycket om att hitta information om hälsa utan snarare om att ta reda på var man ska söka informationen, huruvida informationskällorna ger adekvat och användbar information och huruvida hälsoinformationskällorna är tillförlitliga (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Med ”digitala hälsoverktyg” avses digitala tjänster som tillhandahåller allmän hälsoinformation för användarna, hälsoappar (uppföljning och övervakning av behandling), verktyg som hjälper människor att bo kvar hemma (fjärrövervakning för äldre), delade journaler, digitala verktyg för hälso- och sjukvårdspersonal (säker meddelandehantering, telemedicin, tele-expertis) och allmän digital hälsoinformation. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | 2012 offentliggjorde Europeiska kommissionen en handlingsplan där man tar upp hindren för en fullständig utbyggnad av digitala lösningar inom de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen. Denna handlingsplan genomförs nu med titeln ”Handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 – Innovativ hälsovård för det 21:a århundradet” (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Målen för denna handlingsplan för e-hälsa kompletterades i april 2018 av ett ”Meddelande om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle” (4). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Detta meddelande hänvisar till rapporten om hälsotillståndet i EU (5), där man framhåller att det enda sättet att sörja för att våra vård- och omsorgssystem förblir ändamålsenliga är att i grunden omforma dem. En av pelarna är att införa digitala lösningar för hälso- och sjukvård. Med hjälp av digitala verktyg kan vetenskaplig kunskap användas för att hjälpa människorna att förbli vid god hälsa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU-finansiering stöder forskning och innovation inom digitala vård- och omsorgslösningar genom programmet Horisont 2020 (6) och offentlig-privata partnerskap. Kommissionen framhöll i sin halvtidsöversyn av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden (7) sin avsikt att vidta ytterligare åtgärder inom följande tre områden:






  — | Medborgarnas säkra tillgång till sin egen hälsodata och möjligheten att dela hälsodata över gränserna. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

Medborgarnas säkra tillgång till sin egen hälsodata och möjligheten att dela hälsodata över gränserna.

| — | Bättre data i syfte att främja forskning, förebygga sjukdomar och individanpassa hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

—

Bättre data i syfte att främja forskning, förebygga sjukdomar och individanpassa hälso- och sjukvården.

| — | Digitala verktyg för medborgarinflytande och personcentrerad vård. |
| --- | --- |

—

Digitala verktyg för medborgarinflytande och personcentrerad vård.

Utöver det måste medlemsstaterna uppmuntras att utveckla mekanismer för att identifiera och, så långt som möjligt, avlägsna webbplatser med felaktig information och positionera tillförlitliga webbplatser i sökningar så att de visas först.

| 2.8 | Världshälsoorganisationens (WHO) Europakontor offentliggjorde (8) en mycket omfattande översikt över pågående projekt och deras resultat i sin WHO-HEN-Report-57. I slutsatsen konstaterar författarna att det för hälsokompetens är viktigt att fortsätta utveckla färdigheter under hela livet, från förskoleverksamhet och formell skolundervisning till vuxenutbildning. De rekommenderar politiska överväganden som skulle kunna främja utvecklingen av en heltäckande politik för hälsokompetens i medlemsstaterna och utveckling, tillämpning och noggrann utvärdering av aktiviteter med koppling till den politiken, i avseende att visa på de fördelar en politik för hälsokompetens har för medborgarna och samhället. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Europeiska kommissionens forskningsstrategier omfattar program för ökad digital kompetens på hälsoområdet och kommissionen har också finansierat viktiga projekt inom sjunde ramprogrammet och Horisont 2020 (9). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Man kan konstatera att personer som är äldre och/eller har lägre utbildning har en lägre digital kompetens på hälsoområdet. Detta påverkar deras delaktighet i den egna hälso- och sjukvården och deras möjligheter att ta del av hälsoinformation. Projektet IROHLA erbjuder lösningar för äldre generationer (10). EESK (11) har redan tagit upp många aspekter av e-integration (enligt Rigadeklarationen (12)). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | IC-Health-projektet (13) tillför en stor mängd analyser och resurser om digital kompetens på hälsoområdet. IC-Health är ett projekt med syfte att skapa en serie storskaliga, öppna nätbaserade kurser (MOOC) som ska bidra till att förbättra EU-medborgarnas digitala kompetens på hälsoområdet och öka förståelsen för digital kompetens på hälsoområdet samt hur man kan förbättra hälsoresultaten med hjälp av den. Projektets resultat sammanfattas för närvarande. |
| --- | --- |

2.11

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det blir allt viktigare att främja kompetenser och färdigheter mot bakgrund av den samhällsutmaning som de demografiska förändringarna medför. För att se till att systemen för vård och omsorg förblir hållbara i vårt snabbt åldrande samhälle krävs det att man stärker utbildningarna så att kompetensen hos hälso- och sjukvårdspersonalen motsvarar de nya behoven, och hanterar hälso- och sjukvårdsutgifterna på bästa möjliga sätt, i kombination med förbättrad digital kompetens hos befolkningen i stort. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK stöder kommissionens insatser för att förändra hälso- och sjukvårdssystemet och främja medborgarnas egenmakt. EESK anser dock att medborgarna samtidigt måste vara kapabla att använda dessa digitala verktyg, varför en handlingsplan för förbättring av både hälsokompetens och digital kompetens på hälsoområdet måste genomföras i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vissa europeiska länder som är bekymrade över resultaten från OECD:s jämförande studie (14) har utfört egna studier. I Frankrike (2004–2005) klassificerades omkring 3,1 miljoner vuxna som funktionella analfabeter (9 % av befolkningen i arbetsför ålder). I en studie som utfördes i Förenade kungariket 2011 fann man att 14,9 % (över 5 miljoner) av britterna är funktionella analfabeter. En studie i Tyskland visade att 4,5 % av de tyska medborgarna i åldersgruppen 18–64 år är totala analfabeter (inga läs- eller skrivkunskaper). 10 % av människorna i denna åldersgrupp är funktionella analfabeter. Det sammanlagda antalet människor som är totala eller funktionella analfabeter är 7,5 miljoner (15). Detta faktum måste beaktas när man diskuterar digital hälsokompetens. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén understryker att samarbete måste ske mellan alla yrkesgrupper inom utbildning, forskning samt hälso- och sjukvård. EESK:s ledamöter bör främja detta samarbete genom sina organisationer. Syftet med alla insatser måste vara en ökad användning av digitala verktyg på ett mer välinformerat och relevant sätt inom alla grupper i samhället. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK rekommenderar att man hänvisar till resultaten från projektet IC-Health i det fortsatta genomförandet av Europeiska kommissionens prioriteringar för ökad medvetenhet om e-hälsolösningar som publicerades i meddelandet i april 2018 (16). Horisont 2020 Europa (17) bör följa upp projektets åtgärder och slutsatser och dra nytta av den erfarenhet man vunnit genom de storskaliga öppna nätkurserna (MOOC). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det är viktigt att medborgare från alla åldersgrupper, med alla typer av kulturella bakgrunder och alla sorts funktionsnedsättningar deltar i processer med anknytning till digital kompetens på hälsoområdet. För att också vinna förtroende från vård- och hemtjänstpersonal vad gäller förändringar i deras arbetsmiljö och för att tillgodose deras behov rekommenderar EESK att man även inkluderar dessa grupper i utvecklingen av nya digitala verktyg. Detta omfattar även utbildning och fortbildning av sjuksköterskor. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK välkomnar Friends of Europes initiativ att ompröva hälso- och sjukvårdssystemen i Europa och att ta fram idéer för ”Smart (dis)investment choices in healthcare” (smarta (av)investeringsval inom hälso- och sjukvården) (18). Syftet är att identifiera och avsluta ineffektiva åtgärder inom hälso- och sjukvårdssystemen och på så sätt säkerställa att den extra finansiering som finns används för att göra skillnad för hälsoresultaten. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK stöder Friends of Europes idé om en arbetsgrupp för att främja egenansvar för hälsa bland medborgare i alla åldrar, med hänvisning till Europeiska rådets rekommendation 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (19). Alla människor behöver känna till ”vad som kännetecknar en sund själ, kropp och livsstil”. Det är en stabil grund utifrån vilken medborgarna kan engageras och aktiveras. Medlemsstaterna bör se detta som en övergripande prioritering inom utbildnings-, hälso-, social- och sysselsättningspolitiken, och som ett nyckelinstrument för att minska hälso- och sjukvårdskostnaderna och förbättra hälsoresultaten. Till exempel kan det, även om det alltid leder till vissa bakslag, vara nödvändigt att stänga ett sjukhus om detta inte längre är kostnadseffektivt eller inte lyckas leverera den vård som utlovas. Genom att införa automatisering kan man göra det enklare att organisera vården. I ett nyligen genomfört pilotprojekt på tre sjukhus i Förenade kungariket var virtuella AI-assistenter åtta gånger mer produktiva i hanteringen av rutinartade remitteringar och testresultat än medicinska sekreterare. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Välinformerade medborgare vidtar åtgärder för att förbättra sin hälsa. Detta leder till hälsosammare livsstilsval, ökad vaccinering, hälsosamt åldrande, ökad andel fullföljda behandlingar och ökad användning av förebyggande åtgärder mot riskfyllda beteenden. Digitala verktyg skulle därför kunna vara användbara när det gäller behandlingsrelaterad undervisning som gör att människor med kroniska sjukdomar lär sig mer om sin behandling. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK (20) har redan betonat hur viktigt digital kompetens på hälsoområdet är vad gäller vaccinationer, för att möjliggöra tillgång till och bearbetning av digital information om vacciner. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Digitala tjänster kan i synnerhet stödja personer med låg utbildning (t.ex. med lässvårigheter eller analfabetism) samt personer med synnedsättning om informationen tillhandahålls genom videor eller podsändningar. Även program för migranter med begränsade kunskaper i värdlandets språk skulle kunna stödjas på detta sätt. Lämpliga åtgärder och resurser bör planeras för att dessa grupper ska få tillgång till digitala hälsoverktyg. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Människor behöver, oavsett ålder eller hälsotillstånd, få möjlighet att använda dessa digitala resurser (webbplatser, appar) för att hitta svar på sina frågor och hantera sina egna hälsouppgifter (t.ex. recept som skrivs ut av hälso- och sjukvårdspersonal, digitala hälsouppgifter, digital information om läkemedel etc.). Till exempel borde försäkringskassor systematiskt utbilda de personer som omfattas av deras försäkringar. Ytterligare åtgärder avseende sjukförsäkringen tas upp i ett annat EESK-initiativ (21). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Skolprogram och andra utbildningsinsatser för barn och ungdomar bör också användas för att uppmuntra dialog mellan generationerna. Projekt som German Reading Foundation (22) och andra bör undersökas inom denna diskussion. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK föreslår en diskussion om huruvida allmän hälsoinformation kan förmedlas via arbetsgivare. Människor använder ofta digitala verktyg på jobbet. Utbildning i förebyggande av olyckor på arbetsplatsen har blivit en självklarhet. Detta kan utökas till att omfatta hälso- och sjukvårdsinformation. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK upprepar sin åsikt att det är mycket viktigt att utbilda patienter i hur de kan få tillgång till och använda sina egna uppgifter, vilka i nuläget i många fall är ”inlåsta” i hälso- och sjukvårdens informationssystem som förstärkts genom den allmänna dataskyddsförordningen (23), och det är absolut nödvändigt att inbegripa kunskap om e-hälsa i utbildningsprogrammen för hälso- och sjukvårdspersonal (24). |
| --- | --- |

3.15

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Infrastruktur

| 4.1.1 | Europeiska kommissionen har inlett flera program för att förbättra den tekniska infrastrukturen och tillåta interaktion över gränserna. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Resultaten under projektet IC-Health visar i vissa fall att till exempel unga personer och andra med lägre läs- och skrivkunnighet kan föredra mobila enheter framför webbaserade källor på datorn. EESK föreslår att dessa aspekter undersöks vidare och tas med i grundläggande överväganden kring framtida program. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Europeiska kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och cheferna för läkemedelsmyndigheterna (HMA) har inlett en process för att fastställa huvudprinciper vad gäller elektronisk produktinformation (ePI) om läkemedel (25). I många medlemsstater finns redan databaser med patientvänlig och myndighetsgodkänd elektronisk produktinformation (ePI). Vikten av tillförlitlig elektronisk produktinformation (ePI) om läkemedel har redan behandlats utförligt av EESK i yttrandet ”E-hälsa – elektronisk information för en säker användning av läkemedel” (26). Denna metod och prioriteringen av den digitala informationens tillförlitlighet bör också omfatta medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att denna information kan användas för att förbättra den digitala hälsokompetensen jämte de källor som diskuterats hittills. Till exempel bör man överväga myndighetsgodkänd läkemedelsinformation. På så sätt kan man säkerställa fortlöpande och uppdaterad information om läkemedel och behandlingar. EESK anser att man på detta sätt skulle kunna säkerställa ett säkert och effektivt läkemedelsbruk, bättre läkemedelsföljsamhet och optimerade behandlingsresultat. |
| --- | --- |

4.3

4.4   Behov av ytterligare forskning

4.4.1   Teknisk forskning och teknisk utveckling

| 4.4.1.1 | EESK rekommenderar att synergier utforskas genom andra offentlig-privata partnerskap som inbegriper människor i alla åldrar och med olika bakgrund för att skapa attraktiva digitala informationskällor och andra digitala verktyg som håller jämna steg med kommersiella digitala informationskällor, sociala medier och digital underhållning och kan användas, till exempel, när man genomför åtgärder som Europeiska kommissionen föreslagit. Dessa partnerskap måste drivas enligt en stadga om uppgifternas tillförlitlighet och utan intressekonflikter. |
| --- | --- |

4.4.1.1

4.4.2   Utbildningsaspekter

| 4.4.2.1 | Användningen av internet varierar kraftigt mellan olika samhällsgrupper och åldrar. Många använder sociala nätverk men utnyttjar inte den information som finns tillgänglig. En liten grupp använder aldrig internet över huvud taget. I linje med EESK:s tidigare initiativ (27) bör forskning inledas i syfte att besvara följande frågor:






  — | Hur kan vi uppmuntra fortsatt aktivt lärande, både om hur man får tillgång till information och hur man skiljer på tillförlitliga och otillförlitliga digitala källor, t.ex. genom att främja IC-Health-projektets storskaliga öppna nätkurser (MOOC)? Det behövs omfattande stöd- och utbildningsåtgärder för att ta itu med denna fråga eftersom 47 % av EU:s arbetskraft saknar tillräckliga digitala färdigheter (28). |
| --- | --- | --- |

4.4.2.1

—

Hur kan vi uppmuntra fortsatt aktivt lärande, både om hur man får tillgång till information och hur man skiljer på tillförlitliga och otillförlitliga digitala källor, t.ex. genom att främja IC-Health-projektets storskaliga öppna nätkurser (MOOC)? Det behövs omfattande stöd- och utbildningsåtgärder för att ta itu med denna fråga eftersom 47 % av EU:s arbetskraft saknar tillräckliga digitala färdigheter (28).

| — | Hur kan vi tillgängliggöra resurser (t.ex. underhållningsmetoder) som ökar människors intresse för att utnyttja tillförlitliga digitala informationskällor? |
| --- | --- |

—

Hur kan vi tillgängliggöra resurser (t.ex. underhållningsmetoder) som ökar människors intresse för att utnyttja tillförlitliga digitala informationskällor?

| — | Hur kan vi stödja överföringen av framgångsrika program? Se till exempel ”Sophia” (29), ett innovativt hälsoförsäkringsverktyg i Frankrike för patienter med diabetes eller kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL), baserat på hälsocoachning. Programmet Sophia har inspirerats av experiment med hanteringen av utländska sjukdomar i Förenta staterna, Tyskland och Förenade kungariket (30). |
| --- | --- |

—

Hur kan vi stödja överföringen av framgångsrika program? Se till exempel ”Sophia” (29), ett innovativt hälsoförsäkringsverktyg i Frankrike för patienter med diabetes eller kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL), baserat på hälsocoachning. Programmet Sophia har inspirerats av experiment med hanteringen av utländska sjukdomar i Förenta staterna, Tyskland och Förenade kungariket (30).

| — | Vilken roll kan olika läroanstalter (universitet, centrum för vuxenutbildning osv.) spela när det gäller att förbättra människors många olika färdigheter, t.ex. att arbeta med ny teknik, att engagera sig i och ta hand om sin egen hälsa på ett sätt som är socialt fördelaktigt, samt dela med sig av social och teknisk expertis? |
| --- | --- |

—

Vilken roll kan olika läroanstalter (universitet, centrum för vuxenutbildning osv.) spela när det gäller att förbättra människors många olika färdigheter, t.ex. att arbeta med ny teknik, att engagera sig i och ta hand om sin egen hälsa på ett sätt som är socialt fördelaktigt, samt dela med sig av social och teknisk expertis?

| — | Hur kan befintligt material (t.ex. myndighetsgodkänd läkemedelsinformation) användas? |
| --- | --- |

—

Hur kan befintligt material (t.ex. myndighetsgodkänd läkemedelsinformation) användas?

| — | Hur kan vi uppmuntra till utbyte av kunskap om och erfarenheter av hälsokompetens och digitala färdigheter mellan generationerna? |
| --- | --- |

—

Hur kan vi uppmuntra till utbyte av kunskap om och erfarenheter av hälsokompetens och digitala färdigheter mellan generationerna?

| 4.4.2.2 | Genom IC Health-projektet identifierades en ny syn på lärande, educational entertainment (EE, ”utbildningsunderhållning”): ”För att förstå processen vid attityd- och beteendeförändringar finns ett konkret behov av mer kontrollerade experiment i avseende att avslöja de kognitiva och/eller affektiva faktorer som förmedlar utbildningsunderhållningens effekter” och att fastställa vilka villkor som krävs för att dessa metoder ska fungera. |
| --- | --- |

4.4.2.2

| 4.4.3 | Behov av en bredare strategi för hälsokompetens






  — | Hälsokompetens är starkt knuten till en viss kontext och ett visst innehåll. En strategi för hälsokompetens i Europa rekommenderas för att stödja medborgarnas rättigheter vad gäller hälsa, med fokus på digital kompetens på hälsoområdet genom hela livet. |
| --- | --- | --- |

4.4.3

—

Hälsokompetens är starkt knuten till en viss kontext och ett visst innehåll. En strategi för hälsokompetens i Europa rekommenderas för att stödja medborgarnas rättigheter vad gäller hälsa, med fokus på digital kompetens på hälsoområdet genom hela livet.

| — | Digital kompetens på hälsoområdet är en kombination av digitala färdigheter och god hälsa. För att uppnå båda krävs specifik utbildning. |
| --- | --- |

—

Digital kompetens på hälsoområdet är en kombination av digitala färdigheter och god hälsa. För att uppnå båda krävs specifik utbildning.

| — | Det behövs en strategi och en genomförandeplan. |
| --- | --- |

—

Det behövs en strategi och en genomförandeplan.

| 4.4.4 | Behov av lika tillgång till internet






  — | Den digitala världen är bara tillgänglig för de som har tillgång till internet. Hur kan vi överbrygga den digitala klyftan i EU som utesluter regioner, öar och landsbygdsområden från tillgång till internet, vilket innebär att människor i framtiden kommer att uteslutas från tillgång till digital hälso- och sjukvård? EU och medlemsstaterna måste göra betydande investeringar för att garantera tillgång till internet för alla om vi vill att alla ska kunna dra nytta av denna utveckling. |
| --- | --- | --- |

4.4.4

—

Den digitala världen är bara tillgänglig för de som har tillgång till internet. Hur kan vi överbrygga den digitala klyftan i EU som utesluter regioner, öar och landsbygdsområden från tillgång till internet, vilket innebär att människor i framtiden kommer att uteslutas från tillgång till digital hälso- och sjukvård? EU och medlemsstaterna måste göra betydande investeringar för att garantera tillgång till internet för alla om vi vill att alla ska kunna dra nytta av denna utveckling.

| — | Många offentliga tjänster är webbaserade och kräver specifika färdigheter och resurser för att utnyttjas. En digital klyfta kan öka ojämlikheten i de europeiska välfärdssamhällena. |
| --- | --- |

—

Många offentliga tjänster är webbaserade och kräver specifika färdigheter och resurser för att utnyttjas. En digital klyfta kan öka ojämlikheten i de europeiska välfärdssamhällena.

| — | Miljöer, omgivningar, samhällen och städer kan bidra till öppen och fri tillgång till internet så att medborgarna kan delta aktivt i samhället. |
| --- | --- |

—

Miljöer, omgivningar, samhällen och städer kan bidra till öppen och fri tillgång till internet så att medborgarna kan delta aktivt i samhället.

| — | Offentlig-privata partnerskap kan främja fri tillgång till internet för alla i Europa. |
| --- | --- |

—

Offentlig-privata partnerskap kan främja fri tillgång till internet för alla i Europa.

| — | Tillgång till internet är en mänsklig rättighet när regeringarna är så starkt beroende av digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

Tillgång till internet är en mänsklig rättighet när regeringarna är så starkt beroende av digitala tjänster.

Bryssel den 21 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Projektet har fått finansiering via Europeiska unionens ramprogram för forskning och innovation Horisont 2020 enligt bidragsavtal nr 727 474.

1

(2)  https://ichealth.eu/wp-content/uploads/2018/10/ICH-FC_Final-Presentation_allDay.pdf.

2

(3)  COM(2012) 736 final.

3

(4)  COM(2018) 233 final.

4

(5)  Hälsotillståndet i EU – kompletterande rapport 2017, https://ec.europa.eu/health/state/summary_sv.

5

(6)  COM(2011) 808 final.

6

(7)  COM(2017) 228 final.

7

(8)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0006/373614/Health-evidence-network-synthesis-WHO-HEN-Report-57.pdf?ua=1.

8

(9)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

9

(10)  https://www.age-platform.eu/project/irohla.

10

(11)  EUT C 318, 29.10.2011, s. 9.

11

(12)  EU, ministerdeklaration om IKT för ett integrerat samhälle, Riga, Lettland, 11 juni 2006, punkt 4.

12

(13)  https://ichealth.eu/.

13

(14)  http://www.oecd.org/skills/piaac/newcountryspecificmaterial.htm.

14

(15)  https://ec.europa.eu/epale/fr/blog/analfabetyzm-funkcjonalny-doroslych-w-krajach-bogatego-zachodu.

15

(16)  COM(2018) 233 final.

16

(17)  COM(2018) 435 final.

17

(18)  https://www.friendsofeurope.org/event/smart-disinvestment-choices-healthcare.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018H0604(01)&rid=7.

19

(20)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 150.

20

(21)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 1.

21

(22)  https://www.stiftunglesen.de/

22

(23)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

23

(24)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 122.

24

(25)  https://www.ema.europa.eu/SV/events/european-medicines-agency-ema-heads-medicines-agencies-hma-european-commission-ec-workshop.

25

(26)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 14.

26

(27)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 14.

27

(28)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 161.

28

(29)  Namnet på den gemensamma tillsynstjänsten för sjukförsäkringar.

29

(30)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/innovations/page/sophia.htm.

30

---

YTTRANDEN

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/7

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sysselsättningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 228/02)

Föredragande: José CUSTÓDIO LEIRIÃO (Pt-III)

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 13.2.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 99/20/6 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

13.2.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

99/20/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK konstaterar att en betydande del av befolkningen fortfarande varken arbetar eller syns i arbetslöshetsstatistiken, men står för en avsevärd potential i fråga om sysselsättning och välståndsskapande, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge högsta politiska prioritet åt en strategi för att hantera det stora antal personer som är ekonomiskt inaktiva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I och med att den ekonomiska återhämtningen tar fart i EU anser EESK att kommissionen och medlemsstaterna även måste inrikta sina insatser på återaktiveringspolitik och politik för att skapa sysselsättningsmöjligheter för alla, i synnerhet dem som står längst från arbetsmarknaden och som vill och kan arbeta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Med tanke på att den allmänna rekommendationen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden lades fram 2008 (1), och för att undvika ett lappverk, rekommenderar EESK att kommissionen bedömer framstegen och vid behov antar en ny, heltäckande strategi, åtföljd av handlingsplaner och mål som tilldelas medlemsstaterna för varje undergrupp av ekonomiskt inaktiva personer. Denna strategi bör omfatta ökad social innovation och mer specifika detaljer om politiken för att uppnå resultat, och ge uttryck för en högre ambitionsnivå för att se till att personer som ingår i denna grupp och som vill arbeta integreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar att kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att göra sin aktiva arbetsmarknadspolitik mer ändamålsenlig och se till att deras offentliga arbetsförmedlingar kan tillhandahålla mer riktat stöd till människor som vill delta på arbetsmarknaden genom att beakta deras förmåga och ambitioner. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att sörja för en evidensbaserad politik rekommenderar EESK också medlemsstaterna att samla in och analysera information om denna befolkningsgrupp, inbegripet dess undergruppers olika särdrag, dessa människors motivation för att arbeta, den typ av arbete som de skulle vilja utföra och deras förmåga, så att tillgång och efterfrågan enklare kan samverka och bidra till att uppfylla ambitionerna hos varje undergrupp av den ekonomiskt inaktiva befolkningen som vill arbeta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Om vi tittar närmare på undergruppen personer med funktionsnedsättning, särskilt ur ett socialt och sysselsättningsrelaterat perspektiv, märks förvisso en viss förbättring mellan 2011 och 2016, men hindren kvarstår och denna grupp ligger fortfarande långt efter när det gäller sysselsättning och livskvalitet. EESK anser att det krävs samordnade insatser, särskilt när det gäller tillgången till högre utbildning och särskilda villkor för hälso- och sjukvård, för att öka sysselsättningsmöjligheterna för personer med funktionsnedsättning med låg utbildningsnivå. Vidare uppmanar EESK EU-medlemsstaterna att inrätta ett system med anställningskvoter för personer med funktionsnedsättning, som ska tillämpas i offentliga institutioner/företag och i företag inom den privata sektorn i enlighet med deras antal anställda och omsättning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Med tanke på att den inaktiva befolkningen är en mycket heterogen grupp och ställs inför många olika hinder, är dess (åter)integrering på arbetsmarknaden en utmaning som måste tacklas av alla medlemsstater. EESK anser att det är av yttersta vikt att de politiska beslutsfattarna i varje medlemsstat till fullo känner till och förstår dessa hinder och varje undergrupps specifika särdrag, samtidigt som de beaktar frågan om könsbalans när de utarbetar offentlig politik och/eller andra initiativ för att på ett effektivt sätt möta dessa utmaningar, t.ex. genom att öka tillgången till barnomsorg, vilket är en förutsättning för att de berörda personerna ska kunna frigöra sig från familjesysslorna och ta plats på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Enligt EESK är det även av avgörande betydelse att medlemsstaterna förbättrar sammanlänkningen mellan lokala arbetsförmedlingar, kommuner och socialförsäkringstjänster, för att förbättra möjligheterna att nå denna befolkningsgrupp samt uppmuntra och locka den att arbeta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna skapar specifika aktiviteter, vid behov inom de lokala offentliga tjänsterna (kommunerna), som är lämpliga för att uppgradera och uppdatera den ekonomiskt inaktiva befolkningens och andra utestängda gruppers färdigheter och kompetenser, så att de blir en del av arbetsmarknaden genom att beakta deras förmåga. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Med tanke på att den ekonomiskt inaktiva befolkningen omfattar många människor med potential för normal integration på arbetsmarknaden uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att skapa särskilda och gynnsamma incitament för företag att anställa sådana ekonomiskt inaktiva personer. Detta skulle kunna uppnås genom att man inför lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att säkerställa att Europeiska socialfonden täcker hela kostnaden för att utbilda dessa personer, så att företagen kan anställa dem. Samtidigt är det också mycket viktigt att EU uppmuntrar medlemsstaterna att främja attraktiva arbetsvillkor, anständiga löner och sociala trygghetssystem för att motivera den inaktiva befolkningen att delta på arbetsmarknaden och i skapandet av välstånd och ekonomisk, social och miljömässig välfärd. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Förtroendet för och känslan av tillhörighet till EU beror också på EU-institutionernas förmåga att faktiskt främja alla medborgares delaktighet och välbefinnande, samtidigt som man respekterar deras mångfald. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att Industri 4.0-politiken och utvecklingen av ny teknik respekterar förändringarna i arbetslivet och medför fördelar för både arbetstagare och företag. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK föreslår att antalet veckoarbetstimmar ska sänkas, med början inom offentliga tjänster, för att på så sätt skapa fler sysselsättningsmöjligheter för alla. |
| --- | --- |

1.13

2.   Inledning

| 2.1 | Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) betraktas personer som ekonomiskt inaktiva om de inte arbetar, inte söker arbete och/eller inte står till arbetsmarknadens förfogande. Syftet med detta yttrande är att kommissionen och medlemsstaterna, när de utarbetar sin aktiva sysselsättningspolitik, ska bli uppmärksamma på de specifika behoven hos dessa människor, som de politiska beslutsfattarna har marginaliserat, uteslutit och åsidosatt och som ändå vill integreras i samhället genom att vara aktiva och arbeta för att bidra till skapande av välstånd samt ekonomisk, social och miljömässig välfärd. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Insatser görs av bl.a. stater, företag, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och utbildningsanstalter för att utveckla partnerskap i syfte att skapa en inkluderande arbetsmarknad och se till att anpassningen av kompetensnivåerna håller jämna steg med den tekniska utvecklingen. Dessa insatser har dock ännu inte uppnått de önskade målen, såsom framgår av de tusentals lediga platser som fortfarande inte har tillsatts på grund av glappet mellan utbud och efterfrågan, vilket orsakar stora obalanser på arbetsmarknaden. Detta glapp har negativa konsekvenser för produktiviteten, konkurrenskraften och den potentiella tillväxten. Samtidigt har det uppstått hinder för sysselsättning, vilket har lett till att tusentals människor utestängs från arbetskraften. Detta har till exempel lett till långtidsarbetslöshet bland ungdomar och inneburit att många människor i alla åldrar endast har en svag koppling till arbetsmarknaden, vilket bidrar till en betydande ökning av den ekonomiskt inaktiva befolkningen, inklusive de som klassificeras som UVAS. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mer än var fjärde person i åldersgruppen 15–64 år i EU klassificeras som inaktiv (2). De ingår inte i den offentliga sysselsättningsstatistiken och är ofta ekonomiskt och socialt marginaliserade, vilket innebär att de inte har de resurser eller möjligheter som krävs för att kunna delta fullt ut i samhället, trots att de till största delen vill arbeta (3). |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Att höja sysselsättningsnivåerna och skapa fler och bättre arbetstillfällen är fortfarande viktiga mål för EU. Alla medlemsstater stöder den europeiska sysselsättningsstrategin, som genomförs genom den europeiska planeringsterminen, den årliga processen för att främja en nära samordning av politiken mellan EU:s medlemsstater och EU-institutionerna (4). De politiska beslutsfattarna har av goda skäl lagt tonvikten vid personer som förlorat sitt arbete till följd av finanskrisen, och försökt att på olika sätt skapa arbetstillfällen. Kommissionen har lagt särskild tonvikt vid initiativ för ungdomar såsom ungdomsgarantin (2013) (5), sysselsättningsinitiativet för unga (2015) (6) och EU:s nya ungdomsstrategi 2019–2027 (2018) (7). Ett annat djärvt initiativ ledde till rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (8). EESK stöder och välkomnar dessa initiativ, som ligger i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Medan utbudet av och efterfrågan på arbetstillfällen och den arbetande eller tillfälligt arbetslösa befolkningen ofta är föremål för undersökningar och en rad diskussioner om och strategier för aktiv sysselsättningspolitik, är den inaktiva befolkningen mycket sällan föremål för undersökningar eller forskning. Ett av de första kommissionsdokument där de personer som befinner sig i denna situation uttryckligen erkänns var kommissionens rekommendation 2008/867/EG till medlemsstaterna om
  aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden
  . Där rekommenderas olika typer av strategier riktade till denna befolkningsgrupp för att underlätta dess integration på arbetsmarknaden. I april 2017 offentliggjorde kommissionen ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar (9) med en bedömning av i vilken utsträckning varje medlemsstat hade utvecklat en mer integrerad strategi för aktiv inkluderingspolitik. Slutsatsen var att framstegen med att genomföra rekommendationerna varierade länderna emellan, att de nationella strategierna skiljde sig mycket kraftigt åt och att genomförandet lett till mycket torftiga resultat. Sedan 2008 har det inte tagits något annat kommissionsinitiativ inriktat på denna specifika grupp. EESK rekommenderar kommissionen att offentliggöra en ny, heltäckande strategi, åtföljd av handlingsplaner och mål som tilldelas medlemsstaterna för varje undergrupp av ekonomiskt inaktiva personer. |
| --- | --- |

3.2

3.3   Den inaktiva befolkningens särdrag

| 3.3.1 | Inaktiva personer utgör en stor grupp, vilket innebär att i de flesta EU-medlemsstater har en betydande andel av befolkningen inget arbete och räknas heller inte in i arbetslöshetsstatistiken, trots att de har potential att arbeta. Den aktiva sysselsättningspolitiken i EU tenderar att främst inriktas på tillfälligt arbetslösa, men EESK anser att man måste göra ytterligare insatser för att skapa en sysselsättningspolitik som uttryckligen inriktas på denna inaktiva befolkning. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Den inaktiva befolkningen är en heterogen grupp. Eurofound (10) har framför allt undersökt fyra undergrupper: personer som uppger att de går en utbildning (t.ex. ungdomar), hemmafruar och hemmamän, pensionärer samt personer med funktionsnedsättning. Dessa marginaliserade undergrupper skiljer sig betydligt åt i fråga om sina särdrag och de hinder de möter beträffande hälsa, privatliv, utbildningsnivå samt behov av vägledning och praktikplatser. Bristande arbetslivserfarenhet är det vanligaste särdraget för ungdomar och hemmafruar och hemmamän, men är minst vanligt hos personer med funktionsnedsättning och pensionärer i arbetsför ålder. Personer med funktionsnedsättning och pensionärer uppger i stället oftare att de har hälsoproblem och hänvisar till betydande utestängning (i likhet med långtidsarbetslösa). Inaktiva personer ställs ofta inför flera hinder för sysselsättning. Många inaktiva personer skulle vilja arbeta i en eller annan form: ungefär fyra femtedelar säger sig vilja arbeta åtminstone några timmar i veckan, och omkring hälften skulle vilja arbeta 32 timmar eller mer (11). Detta leder till slutsatsen att ekonomiskt inaktiva personer letar efter arbete som är både anständigt och relevant och som omfattar fler än några få timmar i veckan. Det sistnämnda kan också tyda på att de befinner sig i en svår ekonomisk situation. EESK anser att denna positiva önskan om att arbeta bör sporra de politiska beslutsfattarna att utforma politik och initiativ som faktiskt motsvarar respektive undergrupps särdrag. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Det är även nödvändigt att klargöra inaktiva personers situation när de utövar sin rätt till rörlighet. Enligt kommissionens uppgifter (2014) är cirka 3,7 av de 14,3 miljoner medborgare som utövar sin rätt till rörlighet inom EU ekonomiskt inaktiva. Cirka 80 % av de ekonomiskt inaktiva medborgarna åtnjuter samma rättigheter (bosättning) och andra förmåner som de ekonomiskt aktiva familjemedlemmar som de lever med i värdmedlemsstaten och har rätt till samma behandling som lokala arbetstagares familjemedlemmar. Kring de resterande 20 % råder det dock brist på klarhet och öppenhet vad gäller deras rätt att begära vissa sociala förmåner i värdmedlemsstaten. EESK uppmanar kommissionen att skyndsamt uppmärksamma denna lucka i det sociala stödet och lägga fram lagstiftning för att rätta till situationen. |
| --- | --- |

3.3.3

4.   Bakgrund

| 4.1 | I Eurofounds rapport ”Reactivate: anställningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer” (12) presenteras några av de huvudsakliga hindren för de fyra undergrupper av den inaktiva befolkningen som undersöks (personer som uppger att de går en utbildning (t.ex. ungdomar), hemmafruar och hemmamän, pensionärer i arbetsför ålder samt personer med funktionsnedsättning). Bristande arbetslivserfarenhet är det skäl som oftast nämns bland ungdomar, hemmafruar och hemmamän, men är ett mindre problem för personer med funktionsnedsättning och pensionärer i arbetsför ålder, som vanligen uppger att de har hälsoproblem. Omkring hälften av undergruppen personer med funktionsnedsättning rapporterar en hög nivå av social utestängning, vilket är vanligt i flera medlemsstater, där ett stort antal ekonomiskt inaktiva personer möter flera hinder för tillträde till arbetsmarknaden. Det bidrar till att göra den aktiva sysselsättningspolitiken mer utmanande och komplex. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Samtidigt är det inte säkert att ekonomiskt inaktiva personer är inskrivna hos de lokala arbetsförmedlingarna, vilket avsevärt försvårar förmedlingarnas arbete med att identifiera dessa personer och erbjuda dem sysselsättningsmöjligheter. EESK stöder alla initiativ för att uppmuntra dessa personer att skriva in sig hos de lokala arbetsförmedlingarna. Kommittén rekommenderar att man inom den offentliga sektorn inrättar en särskild struktur med ansvar för att samordna och underlätta kartläggningen och uppföljningen av inaktiva personer och deras inskrivning hos de lokala arbetsförmedlingarna, som skulle föreslå åtgärder och attraktiva program som tillgodoser dessa personers särskilda behov. Det står klart att de lokala arbetsförmedlingarna ställs inför mycket svåra utmaningar på grund av arbetsmarknadens komplexitet, där det fortfarande råder brist på sysselsättningsmöjligheter för dem som stått utanför arbetsmarknaden en längre tid. Allt detta leder till att de lokala arbetsförmedlingarna tampas med en stor arbetsbörda och mycket stress. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | De politiska beslutsfattarna i medlemsstaterna bör också erkänna de utmaningar som de lokala arbetsförmedlingarna står inför när det gäller att nå ut till den ekonomiskt inaktiva befolkningen, tillgodose gruppens komplexa behov och förstå de många sätt på vilka den är utsatt. Det behövs en strategi och tillhörande handlingsplaner för varje undergrupp i syfte att effektivt och framgångsrikt förmedla arbetstillfällen till arbetssökande personer som vill arbeta och bidra till skapandet av välstånd samt samhällets sociala och miljömässiga välfärd. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Bland de största utmaningarna att ta itu med kan bl.a. följande exempel nämnas:
  Det saknas offentliga tjänster för att ta hand om minderåriga och vårdbehövande i syfte att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för personer vars tid tas i anspråk av hushållssysslor (främst kvinnor).






  a) | Personer som är ekonomiskt inaktiva bör ha tillgång till fortbildnings- och omskolningsprojekt samtidigt som de får arbetslöshetsersättning. |
| --- | --- | --- |

4.4

Det saknas offentliga tjänster för att ta hand om minderåriga och vårdbehövande i syfte att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för personer vars tid tas i anspråk av hushållssysslor (främst kvinnor).

a)

Personer som är ekonomiskt inaktiva bör ha tillgång till fortbildnings- och omskolningsprojekt samtidigt som de får arbetslöshetsersättning.

| b) | Man bör genom specifika och effektiva åtgärder underlätta, stödja och främja integrationen av personer med funktionsnedsättning, som behöver mer specifika planer för arbetsmarknadsintegration och stöd. |
| --- | --- |

b)

Man bör genom specifika och effektiva åtgärder underlätta, stödja och främja integrationen av personer med funktionsnedsättning, som behöver mer specifika planer för arbetsmarknadsintegration och stöd.

| c) | Man måste också ägna särskild uppmärksamhet åt andra utsatta grupper, exempelvis migranter och personer som omfattas av programmet för romer. |
| --- | --- |

c)

Man måste också ägna särskild uppmärksamhet åt andra utsatta grupper, exempelvis migranter och personer som omfattas av programmet för romer.

| d) | Det är tydligt att många människor, av olika skäl, ger upp och inte längre skriver in sig hos arbetsförmedlingarna, som därför måste återuppta kontakten med dessa personer och på så sätt återaktivera deras utsikter till sysselsättning. |
| --- | --- |

d)

Det är tydligt att många människor, av olika skäl, ger upp och inte längre skriver in sig hos arbetsförmedlingarna, som därför måste återuppta kontakten med dessa personer och på så sätt återaktivera deras utsikter till sysselsättning.

| e) | Det står klart att medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar måste arbeta mer och bättre, men många lokala arbetsförmedlingar har för närvarande uppenbart inte kapaciteten att fullgöra denna uppgift. Därför bör man rekrytera tjänstemän med rätt kompetens för att finna arbeten för dem som både söker arbete och vill arbeta. |
| --- | --- |

e)

Det står klart att medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar måste arbeta mer och bättre, men många lokala arbetsförmedlingar har för närvarande uppenbart inte kapaciteten att fullgöra denna uppgift. Därför bör man rekrytera tjänstemän med rätt kompetens för att finna arbeten för dem som både söker arbete och vill arbeta.

| f) | Vissa EU-medlemsstater kan säkerligen ge exempel på bästa praxis när det gäller att lösa dessa problem, och dessa exempel bör spridas i hela EU. |
| --- | --- |

f)

Vissa EU-medlemsstater kan säkerligen ge exempel på bästa praxis när det gäller att lösa dessa problem, och dessa exempel bör spridas i hela EU.

| g) | Det är också nödvändigt att höja lönerna i EU till anständiga nivåer. |
| --- | --- |

g)

Det är också nödvändigt att höja lönerna i EU till anständiga nivåer.

| 4.5 | Arbetsmarknaderna håller på att förändras, och strukturreformerna av arbetsmarknaderna har lett till stor diversifiering och nya arbetsformer. Atypiska arbetstagare upplever sämre kvalitet i arbetet och högre risk att bli arbetande fattiga (13). År 2017 var 13,7 % av arbetstagarna i EU egenföretagare (14), 11,3 % hade tillfällig anställning (15) och 18,7 % hade deltidsanställning (16). Medlemsstaterna måste med stöd av lämpliga EU-program öka sina investeringar i utbildning. Det bör vara investeringar av god kvalitet som ger en multiplikatoreffekt i ekonomin, för att stärka utbildningen i naturvetenskap, ingenjörsvetenskap, teknik och matematik med utgångspunkt i EU:s grundläggande värden och rättigheter, som återinfördes genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Den ekonomiskt inaktiva befolkningen bör integreras, stödjas och skyddas i enlighet med respektive undergruppers särskilda behov, för att kunna möta och tillgodogöra sig dessa förändringar. EESK rekommenderar att det inrättas en arbetsmarknad som verkligen är mer inkluderande. |
| --- | --- |

4.5

4.6   Hinder för sysselsättning för den ekonomiskt inaktiva befolkningen

| 4.6.1 | Personer i arbetsför ålder (15–64 år) som har en obefintlig eller endast svag koppling till arbetsmarknaden möter flera hinder för sysselsättning som gör att de inte helt kan ägna sig åt yrkesmässig verksamhet. En genomgripande och djupgående förståelse av dessa hinder är en förutsättning för att man ska kunna utforma och genomföra lämpliga arbetsmarknadsåtgärder som är väl inriktade på och väl anpassade till de olika mottagarnas särdrag. Nedan kartläggs vissa utmaningar när det gäller att identifiera hinder för sysselsättning. Noggranna och korrekta uppgifter och analyser behövs för att kunna förstå dessa hinder, men detta är i princip omöjligt för tillfället av följande skäl:







  a) | De nuvarande aggregerade arbetsmarknadsindikatorerna innehåller få relevanta uppgifter, har ingen tydlig koppling till den ekonomiskt inaktiva befolkningen och de problem som bör åtgärdas och är till stor del inriktade på individen och inte på familjesammanhanget. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

a)

De nuvarande aggregerade arbetsmarknadsindikatorerna innehåller få relevanta uppgifter, har ingen tydlig koppling till den ekonomiskt inaktiva befolkningen och de problem som bör åtgärdas och är till stor del inriktade på individen och inte på familjesammanhanget.

| b) | Tonvikten ligger främst på inskrivna arbetslösa. |
| --- | --- |

b)

Tonvikten ligger främst på inskrivna arbetslösa.

| c) | Det finns ytterst få uppgifter om hälsoproblem, omsorgsansvar eller incitament. |
| --- | --- |

c)

Det finns ytterst få uppgifter om hälsoproblem, omsorgsansvar eller incitament.

| 4.6.2 | De vanligaste hindren är följande:






  a) | Ingen aktuell yrkeserfarenhet. |
| --- | --- | --- |

4.6.2

a)

Ingen aktuell yrkeserfarenhet.

| b) | Låg utbildnings- och kompetensnivå. |
| --- | --- |

b)

Låg utbildnings- och kompetensnivå.

| c) | Mycket begränsad eller obefintlig arbetslivserfarenhet. |
| --- | --- |

c)

Mycket begränsad eller obefintlig arbetslivserfarenhet.

| d) | Hälsorelaterade begränsningar. |
| --- | --- |

d)

Hälsorelaterade begränsningar.

| e) | Familjeomsorgsansvar. |
| --- | --- |

e)

Familjeomsorgsansvar.

| f) | Begränsade anställningsmöjligheter. |
| --- | --- |

f)

Begränsade anställningsmöjligheter.

| g) | Obefintlig erfarenhet av förvärvsarbete. |
| --- | --- |

g)

Obefintlig erfarenhet av förvärvsarbete.

| h) | Diskriminering på grund av ålder, kön, funktionsnedsättning osv. och vissa företags personalpolitik. |
| --- | --- |

h)

Diskriminering på grund av ålder, kön, funktionsnedsättning osv. och vissa företags personalpolitik.

| 4.6.3 | Det är nödvändigt att anta verktyg som ger arbetssökande större synlighet och motivation och underlättar deras arbetssökande. Dessa skulle kunna omfatta följande:






  a) | Yrkesrådgivning. |
| --- | --- | --- |

4.6.3

a)

Yrkesrådgivning.

| b) | En internetportal för lediga tjänster och sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

b)

En internetportal för lediga tjänster och sysselsättningsmöjligheter.

| c) | Referenser och information som ges direkt till de berörda personerna. |
| --- | --- |

c)

Referenser och information som ges direkt till de berörda personerna.

| d) | Arrangemang för stöd till rörlighet. |
| --- | --- |

d)

Arrangemang för stöd till rörlighet.

| e) | Yrkesutbildningsprogram. |
| --- | --- |

e)

Yrkesutbildningsprogram.

| f) | Eventuella bidrag till arbetsgivare. |
| --- | --- |

f)

Eventuella bidrag till arbetsgivare.

| 4.7 | För att försöka förklara enskilda situationer och svårigheter på arbetsmarknaden använder medlemsstaterna ofta kraftfulla statistiska verktyg som ringar in enskilda arbetssökandes profil med hjälp av administrativa uppgifter. Dessa verktyg är användbara för att individanpassa anställningsprogrammen och erbjuda dem till de personer som är inskrivna hos arbetsförmedlingen. Verktygen är beroende av kvaliteten på de administrativa uppgifterna, vilket har vissa fördelar, men har tendens att täcka in enbart en del av den arbetslösa befolkningen, t.ex. inskrivna arbetssökande. Det medför att de sofistikerade hjälpmedlen för att skapa profiler utifrån dessa uppgifter vanligtvis inte kan användas för att ge en bredare bild av de hinder för sysselsättning som de som har en obefintlig eller mycket svag koppling till arbetsmarknaden möter. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Att förstå hindren för sysselsättning är inte bara viktigt för att koppla samman de tjänster som olika institutioner tillhandahåller, utan är även mycket viktigt för att identifiera de grupper som kan dra nytta av anställningsprogrammen och de tillhörande förmånerna och som för närvarande inte betraktas som ”kunder” när det gäller de arbetstillfällen och förmåner som dessa institutioner erbjuder. EESK uppmanar därför kommissionen att (i samarbete med OECD eller på egen hand) utarbeta statistiska modeller som beaktar den ekonomiskt inaktiva befolkningens särdrag, så att denna grupp framgångsrikt kan integreras i den aktiva sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

4.8

5.   En gemensam europeisk strategi för att möta tekniska förändringar och göra samhället mer inkluderande för alla medborgare, även de ekonomiskt inaktiva

| 5.1 | Kommissionen och medlemsstaterna bör inrikta sig på alla åtgärder som måste genomföras för att varje undergrupp av ekonomiskt inaktiva personer ska kunna integreras bättre på arbetsmarknaden (17), inte bara åtgärder som avser utbildning och kompetens. Dessa skulle kunna omfatta följande:






  a) | Utveckling av tillräckliga, högkvalitativa, offentliga sociala välfärdstjänster som tillgodoser omsorgsbehoven (särskilt för barn och äldre) för att frigöra dem som vill arbeta (främst kvinnor) så att de kan göra det utan att oroa sig, vilket för närvarande inte är möjligt på grund av deras familjeplikter (18). |
| --- | --- | --- |

5.1

a)

Utveckling av tillräckliga, högkvalitativa, offentliga sociala välfärdstjänster som tillgodoser omsorgsbehoven (särskilt för barn och äldre) för att frigöra dem som vill arbeta (främst kvinnor) så att de kan göra det utan att oroa sig, vilket för närvarande inte är möjligt på grund av deras familjeplikter (18).

| b) | Ändamålsenlig övervakning och bedömning av konsekvenserna av den offentliga politiken för att få tillbaka ekonomiskt inaktiva personer i arbete, t.ex.






  1. | konkreta uppgifter (för att identifiera hindren och kartlägga dem i förhållande till den befintliga politiken), |
| --- | --- | --- |

b)

Ändamålsenlig övervakning och bedömning av konsekvenserna av den offentliga politiken för att få tillbaka ekonomiskt inaktiva personer i arbete, t.ex.

1.

konkreta uppgifter (för att identifiera hindren och kartlägga dem i förhållande till den befintliga politiken),

| 2. | genomförande (för att ta itu med utmaningar med genomförandet och underlätta samordning och samarbete mellan berörda parter), |
| --- | --- |

2.

genomförande (för att ta itu med utmaningar med genomförandet och underlätta samordning och samarbete mellan berörda parter),

| 3. | övervaknings- och utvärderingspolitik (mäta effekterna på kort och lång sikt, analysera resultaten bortom utsikterna till anställning och beakta aspekter som rör arbetstillfällenas kvalitet samt identifiera vad som fungerar och för vem). |
| --- | --- |

3.

övervaknings- och utvärderingspolitik (mäta effekterna på kort och lång sikt, analysera resultaten bortom utsikterna till anställning och beakta aspekter som rör arbetstillfällenas kvalitet samt identifiera vad som fungerar och för vem).

| c) | Ökning av den inkluderande tillväxten och välbefinnandet genom följande dimensioner av arbetsmarknadens resultat: fler och bättre arbetstillfällen, delaktighet, motståndskraft och anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

c)

Ökning av den inkluderande tillväxten och välbefinnandet genom följande dimensioner av arbetsmarknadens resultat: fler och bättre arbetstillfällen, delaktighet, motståndskraft och anpassningsförmåga.

| d) | Kommissionens och medlemsstaternas antagande av de politiska principerna ”3F”:






  1. | Främja en miljö där högkvalitativa arbetstillfällen kan blomstra. |
| --- | --- | --- |

d)

Kommissionens och medlemsstaternas antagande av de politiska principerna ”3F”:

1.

Främja en miljö där högkvalitativa arbetstillfällen kan blomstra.

| 2. | Förhindra utestängning från arbetsmarknaden och skydda individer mot risker på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Förhindra utestängning från arbetsmarknaden och skydda individer mot risker på arbetsmarknaden.

| 3. | Förbereda för framtida risker och möjligheter som kan uppstå på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Förbereda för framtida risker och möjligheter som kan uppstå på arbetsmarknaden.

| e) | Skapande av arbetstillfällen i kommunerna som stämmer överens med de kvalifikationer som de ekonomiskt inaktiva arbetstagarna där har, dvs. skapande av arbetstillfällen som svarar mot ekonomiskt inaktiva personers kompetenser och förbättring av deras prestationer genom lämplig utbildning. |
| --- | --- |

e)

Skapande av arbetstillfällen i kommunerna som stämmer överens med de kvalifikationer som de ekonomiskt inaktiva arbetstagarna där har, dvs. skapande av arbetstillfällen som svarar mot ekonomiskt inaktiva personers kompetenser och förbättring av deras prestationer genom lämplig utbildning.

| f) | Skapande av en miljö som bidrar till att stärka den sociala dialogen (med arbetsmarknadens parter) på alla lämpliga nivåer, samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas autonomi och kollektivförhandlingar, samt dialogen med andra berörda civilsamhällesorganisationer (19). |
| --- | --- |

f)

Skapande av en miljö som bidrar till att stärka den sociala dialogen (med arbetsmarknadens parter) på alla lämpliga nivåer, samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas autonomi och kollektivförhandlingar, samt dialogen med andra berörda civilsamhällesorganisationer (19).

| 5.2 | Strategin får inte enbart gynna dem som redan har arbete. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar som varken arbetar eller studerar (UVAS) och alla andra som är ekonomiskt inaktiva, eftersom de vållar dubbla bekymmer, dvs. de utgör både ett socialt problem och situationen i sig förvärrar bristen på kvalificerad arbetskraft. Eftersom de inte arbetar har de ingen möjlighet att få praktisk erfarenhet och eftersom de inte heller studerar kan de inte förvärva lämpligare akademiska kvalifikationer, vilket gör att de riskerar att helt tappa kontakten med arbetsmarknaden. Paradoxalt nog är de mest kvalificerade generationerna inte nödvändigtvis de som är bäst rustade för att möta samtidens arbetsmarknadsbehov. EU och medlemsstaterna måste se till att den mest kvalificerade generationen någonsin inte hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Arbetsgivarna uppger att de har svårt att hitta kvalificerad arbetskraft, vilket utgör ett hot mot tillväxtpotentialen och nya investeringar i industrin eftersom det gör att europeiska företag fortsätter att förlora konkurrenskraft och hamnar alltmer efter (20): bristen på kvalificerad arbetskraft för att möta dagens efterfrågan kan leda till bristande efterfrågan på morgondagens unga kvalificerade arbetskraft. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Man måste bygga en bro för att förbättra kopplingen mellan utbildning och förvärvande av kompetens (21) och arbetsmarknadens aktuella och framtida behov, i syfte att överbrygga det strukturella glapp som finns i dag. Detta omfattar






  a) | att satsa på överförbara kvalifikationer, |
| --- | --- | --- |

5.4

a)

att satsa på överförbara kvalifikationer,

| b) | att förbättra kopplingen mellan utbildningsanstalter, arbetsgivare och fackföreningar, |
| --- | --- |

b)

att förbättra kopplingen mellan utbildningsanstalter, arbetsgivare och fackföreningar,

| c) | att göra både unga och andra arbetslösa som lider av arbetsbrist medvetna om sysselsättningsmöjligheter och tillhörande krav, |
| --- | --- |

c)

att göra både unga och andra arbetslösa som lider av arbetsbrist medvetna om sysselsättningsmöjligheter och tillhörande krav,

| d) | att främja partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag, arbetsgivare, den offentliga sektorn, fackföreningar och UVAS själva samt övriga ekonomiskt inaktiva grupper (inklusive migranter (22)), |
| --- | --- |

d)

att främja partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag, arbetsgivare, den offentliga sektorn, fackföreningar och UVAS själva samt övriga ekonomiskt inaktiva grupper (inklusive migranter (22)),

| e) | att utarbeta ett särskilt handlingsprogram för varje undergrupp av ekonomiskt inaktiva personer, bevaka och bedöma genomförandet av det och korrigera eventuella avvikelser, |
| --- | --- |

e)

att utarbeta ett särskilt handlingsprogram för varje undergrupp av ekonomiskt inaktiva personer, bevaka och bedöma genomförandet av det och korrigera eventuella avvikelser,

| f) | att minska veckoarbetstiden, med början inom offentliga tjänster, och skapa sysselsättningsmöjligheter för alla. |
| --- | --- |

f)

att minska veckoarbetstiden, med början inom offentliga tjänster, och skapa sysselsättningsmöjligheter för alla.

| 5.5 | För EU kan den fjärde industriella revolutionen och digitaliseringen vara sista chansen att genom investeringar och lämpliga strategier och handlingsplaner komma i kapp sina främsta konkurrenter och slutgiltigt ställa om till en kunskapsbaserad ekonomi och full sysselsättning i enlighet med Lissabonstrategin från 2000. Om vi inte lyckas kan vi drabbas av en tillbakagång inom olika nivåer av det europeiska samhället och i dess produktiva infrastruktur, inte minst beträffande de grundläggande värden som vi alla med säkerhet vill värna. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | För att uppnå detta mål behövs engagemang, m.a.o. ett slags samarbete som samlar EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella och lokala myndigheterna, fackföreningarna, arbetsgivarorganisationerna och företagen samt övriga civilsamhällesorganisationer och där var och en axlar sitt ansvar och kollektivt blir den drivkraft som ger varje medborgare möjlighet att arbeta och bidra till att skapa välstånd samt ekonomisk, social och miljömässig välfärd. Sammanfattningsvis uppmanar EESK alla institutioner (europeiska och nationella, offentliga, statliga, kommunala och privata) att genomföra en offentlig politik som är inkluderande snarare än restriktiv, såsom har varit fallet under de senaste tjugo åren, vilket har lett till att miljontals ekonomiskt inaktiva människor har utestängts och bidragit till att fjärma det civila samhället från EU-institutionerna och äventyrat EU:s framtid. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (EUT L 307, 18.11.2008, s. 11).

1

(2)  26 % av befolkningen (EU-28) i åldersgruppen 15–64 år var inaktiv under tredje kvartalet 2018, enligt uppgifter från Eurostat från januari 2019.

2

(3)  Eurofound (2017), Reactivate: anställningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

3

(4)  Se kommissionens webbsida om den europeiska sysselsättningsstrategin.

4

(5)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 101

5

(6)  EUT C 268, 14.8.2015, s. 40

6

(7)  COM(2018) 269 final, yttrande om EU:s nya ungdomsstrategi EUT C 62, 15.2.2019, s. 142.

7

(8)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1.

8

(9)  Commission staff working document on the implementation of the 2008 Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market (SWD(2017) 257 final).

9

(10)  Eurofound (2017), Reactivate: anställningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

10

(11)  Eurofound (2017), Reactivate: anställningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

11

(12)  Eurofound (2017), Reactivate: anställningsmöjligheter för ekonomiskt inaktiva personer, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

12

(13)  Utkast till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet – Följedokument till kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt för 2019 (COM(2018) 761 final).

13

(14)  Åldersgruppen 15–64. Uppgifter från utkastet till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet COM/2018/761 final

14

(15)  Åldersgruppen 20–64 år. Uppgifter hämtade från Eurostat, februari 2019.

15

(16)  Åldersgruppen 20–64 år. Uppgifter hämtade från Eurostat, februari 2019.

16

(17)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 1, EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

17

(18)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 44, yttrande om ”Jämställdhet på de europeiska arbetsmarknaderna”, EUT C 110, 22.03.2019, s. 26.

18

(19)  Yttrande SOC/577 om ”Social dialog för innovation i den digitala ekonomin” (ännu ej offentliggjort i EUT), EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

19

(20)  Studien ”Skills Mismatches – An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses”.

20

(21)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, yttrande SOC/588 om ”Utbildningspaketet” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 136), EUT C 81, 2.3.2018, s. 167, EUT C 440, 6.12.2018, s. 37, EUT C 173, 31.5.2017, s. 45, EUT C 173, 31.5.2017, s. 1.

21

(22)  Informationsrapport SOC/574 om ”Kostnaderna för utebliven invandring och bristande integration”, EUT C 264, 20.7.2016, s. 19.

22

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

Punkt 5.4

Stryk led f:

| 5.4 | A Man måste bygga en bro för att förbättra kopplingen mellan utbildning och förvärvande av kompetens (1)
  och arbetsmarknadens aktuella och framtida behov, i syfte att överbrygga det strukturella glapp som finns i dag. Detta omfattar |
| --- | --- |

5.4

(...)

f) att minska veckoarbetstiden, med början inom offentliga tjänster, och skapa sysselsättningsmöjligheter för alla.

Motivering

Att minska antalet arbetstimmar per vecka är inte rätt sätt att lösa frågan om sysselsättningsmöjligheter, och det är inte heller ett framåtblickande tillvägagångssätt. Arbetslivet i det 21:a århundradet håller på att förändras. Tekniska förändringar och nya arbetsformer erbjuder nya möjligheter och sätt att inkludera inaktiva personer på arbetsmarknaden. Dessutom visade diskussionen i SOC-sektionen att det även har förekommit negativa erfarenheter i de medlemsstater där sådana åtgärder har vidtagits.

Resultat av omröstningen:

För: 42

Emot: 63

Nedlagda röster: 5

Punkt 1.4

Ändra enligt följande:

| 1.4. | EESK rekommenderar att kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att göra sin aktiva arbetsmarknadspolitik mer ändamålsenlig och se till att deras offentliga arbetsförmedlingar kan tillhandahålla mer riktat stöd till människor som vill delta på arbetsmarknaden genom att beakta deras förmåga, och ambitioner och den aktuella efterfrågan på arbetskraft. |
| --- | --- |

1.4.

Motivering

Syftet med riktat stöd är att tala med människor om deras förmåga och ambitioner, men även att förklara situationen på arbetsmarknaden för dem och lyfta fram deras bästa möjligheter till fortbildning eller omskolning.

Resultat av omröstningen:

För: 28

Emot: 66

Nedlagda röster: 6

---

(1)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, yttrande om ”Utbildningspaketet” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 136), EUT C 81, 2.3.2018, s. 167, EUT C 440, 6.12.2018, s. 37, EUT C 173, 31.5.2017, s. 45, EUT C 173, 31.5.2017, s. 1.

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/16

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Stödjande utbildningssystem för att undvika kompetensglapp – vilka förändringar krävs?

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 228/03)

Föredragande: Milena ANGELOVA

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 13.2.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 21.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 130/0/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

13.2.2019

Antagande vid plenarsessionen

21.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

130/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar den ökade tonvikten på utbildning samt utveckling och utnyttjande av kompetens i EU, som upprepades i kommissionens senaste initiativ (1). Samtidigt som kommittén noterar att utbildning hör till medlemsstaternas centrala befogenheter, betonar vi dessa områdens strategiska betydelse för EU:s framtid i fråga om ekonomiskt välstånd, bättre sammanhållning och det demokratiska livet, samt för att ”svara på EU-invånarnas förväntningar och möta deras oro för framtiden i en snabbt föränderlig värld” (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK ser med oro på de betydande strukturproblemen på arbetsmarknaderna till följd av kompetensglapp, av vilka vissa orsakas av tekniska och demografiska drivkrafter. Kommittén efterlyser därför utformning och genomförande av omedelbara och välriktade politiska åtgärder som åtföljs av incitament och handböcker för bästa praxis för medlemsstaterna, för att vid behov hjälpa dem att genomföra en framgångsrik och stödjande anpassning av sina utbildningssystem, i syfte att undvika kompetensglapp och slöseri med begåvning. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att dagens och framtidens kompetensglapp kan hanteras ordentligt och på ett hållbart sätt enbart om kommissionen och medlemsstaterna utformar en riktad politik och vidtar konkreta åtgärder för att förbättra och på lämpligt sätt anpassa sina utbildningssystem, med ett åtagande om talanghantering och även om heltäckande kompetensstyrningssystem. Kommittén uppmanar dem därför att göra detta på ett snabbt och effektivt sätt. Dessa bör alla inriktas på att stödja arbetskraftens inkluderande och kontinuerliga uppdatering till den nya ekonomiska miljön. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar kommissionen att intensifiera spridningen av bästa praxis för kvalificeringsprogram och yrkesutbildning. Den rätta blandningen av incitament för alla deltagare i utbildningsprocessen bör också tillhandahållas för att värna rätten till lämplig utbildning för alla (3). I linje med sitt tidigare yttrande framhåller EESK vikten av ett europeiskt område för utbildning (4). EESK anser att det finns behov av ytterligare uppgradering och av att ständigt förbättra kompetensen och färdigheterna hos lärare och utbildare på alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK medger att vissa inslag av kompetensglapp alltid kommer att kvarstå och att utbildningssystemen aldrig fullständigt kan förbereda människor på alla situationer. De nuvarande utvecklingstendenserna är dock oroväckande och skapar flaskhalsar för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen samt hindrar medborgarna från att fullt ut frigöra sin kreativa potential och företagen från att utnyttja hela den innovativa kapacitet som finns i den kompetens som arbetskraften erbjuder. Därför bör regeringarna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället förena sina krafter för att lösa problemet och ge människor nödvändig rådgivning och vägledning så att de kan göra rätt val och ständigt utveckla sina kunskaper och färdigheter till gagn för samhället. Heltäckande och helhetsinriktade strategier behövs för att bättre förutse och bemöta kompetensbehoven (5). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tillförlitliga prognoser för utbud och efterfrågan på kompetens och för den framtida strukturen på EU:s arbetsmarknad är oundvikligen nyckeln till att minska kompetensglapp. Därför bör universitet, vetenskapscentrum och andra forskningsinstitut börja arbeta med denna fråga, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och berörda förvaltningsorgan i medlemsstaterna. Den erfarenhet som Cedefop samlat på sig under de senaste åren kommer att vara till stor nytta, men den måste vidareutvecklas på nationell nivå genom att man går in mer i detalj på varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Regeringar, företag och arbetstagare bör betrakta utbildning som en investering. Skatteincitament för en sådan investering skulle kunna uppmuntra arbetsgivare och anställda att investera mer. I kollektivavtal skulle man kunna erkänna vissa rättigheter och skyldigheter för arbetsgivare och anställda i fråga om utbildning. Bästa praxis för kompetensutveckling och omskolning bör främjas för att hjälpa människor till återanställning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mycket lärande äger rum i icke-formella och informella sammanhang, såsom i ungdomsorganisationer och genom ömsesidigt lärande, och mycket arbetsplatskompetens kan inte förvärvas genom den formella utbildningen i skolan (6). Därför uppmuntrar EESK medlemsstaterna att sträva efter att validera de relevanta förvärvade kvalifikationerna i dessa fall. Ett sätt att göra detta är att komplettera och korrekt använda de nationella systemen för kvalifikationer, bl.a. genom att använda plattformar som erbjuder standardiserade bedömningar av kompetensnivåer oavsett hur personerna har förvärvat sin kompetens. Ett sådant tillvägagångssätt kommer att skapa en ytterligare kanal för att göra företagen uppmärksamma på enskilda personers potential, särskilt med avseende på personer som uppnått en viss ålder, och lyfta fram kompetens som inte framgår tydligt av formella kvalifikationsdokument, men som ändå kan vara av värde. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Livslångt lärande, kompetensutveckling och omskolning är ett gemensamt ansvar mellan staten, arbetsgivarna och de anställda. För en god karriärutveckling bör människor få aktivt stöd och rådgivning, bl.a. genom vägledningsmetoder, orientering, coachning och mentorskap om hur de kan göra ett välgrundat val av utbildning och lärande som ger dem färdigheter och kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter bör spela en aktiv roll genom att fästa uppmärksamheten på de aktuella problemen och föreslå möjliga lösningar. Innan människor avsätter tid och pengar för utbildning måste de få reda på vilken kompetens som är användbar och hur utbildningsprogrammen kommer att påverka deras yrkesbanor. De kommer även att vara beredda att förvärva en kvalifikation eller ett intyg som andra kommer att erkänna. |
| --- | --- |

1.9

2.   Dagens och morgondagens kompetensglapp

| 2.1 | Framtiden är redan här – den blir verklighet snabbare än vi kan följa och förutspå den. Den medför betydande utmaningar för företag och offentliga förvaltningar genom att det uppstår nya affärsmodeller och för arbetstagare genom att det krävs nya färdigheter och kompetenser, varav de flesta är svåra att förutse i dag, och driver därigenom samhället som helhet till att anpassa sig tillräckligt snabbt till snabba förändringar. Om vi vill att denna övergång ska bli lyckad måste vi förbli enade, vara beredda att reagera omedelbart, förena våra krafter för att förutse vad som kommer att ske och proaktivt hantera de pågående revolutionerande förändringarna i förbindelserna mellan människa, robotteknik, artificiell intelligens och digitalisering för samhällets bästa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kompetensglapp är en av de största utmaningar som för närvarande äventyrar tillväxten och hindrar hållbara arbetstillfällen i EU. I vissa studier (7) uppskattas kostnaderna för detta fenomen uppgå till 2 % av EU:s BNP. Enligt kommissionen saknar 70 miljoner EU-medborgare tillräcklig läs- och skrivförmåga och ännu fler har bristande räknefärdigheter och digital kompetens. En färsk studie (8) visar att andelen missmatchade arbetstagare i EU i genomsnitt ligger kvar på runt 40 %, i linje med Cedefops övergripande bedömning. Anställda med relevant kompetens är en viktig konkurrensfaktor för företag. Det är därför ytterst viktigt att dagens och morgondagens arbetskraft har den kompetens och de färdigheter som motsvarar den moderna ekonomins och arbetsmarknadens föränderliga behov. Ingen bör lämnas på efterkälken (9) och slöseri med begåvning bör förhindras. För att dessa mål ska uppnås krävs det högt kvalificerade lärare och utbildningsanordnare samt lämpligt stöd för att delta i det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK har i tidigare yttranden (10) understrukit effekten av digitalisering, robotisering, nya ekonomiska modeller såsom Industri 4.0 samt den cirkulära ekonomin och delningsekonomin på nya kompetenskrav. Kommittén har också uttryckt sin uppfattning om behovet av att införa mer innovativa lösningar inom utbildning och kompetensutveckling eftersom Europa behöver ett verkligt paradigmskifte vad gäller utbildningssektorns mål och funktionssätt och en förståelse för dess plats och roll i samhället (11). Enligt en uppskattning av Cedefop (12) är den befintliga kompetensen hos EU:s arbetskraft omkring en femtedel lägre än vad som krävs för att arbetstagarna ska kunna utföra sitt arbete med högsta möjliga produktivitet. Därför krävs samordnade insatser för att stimulera till mer vuxenutbildning i EU. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den europeiska ekonomins återhämtning har i kombination med ändrade kompetensbehov gjort att efterfrågan på arbetskraft och kompetensbristen är högre än på tio år. Medan arbetslösheten i EU minskar (från 10,11 % år 2014 till 7,3 % år 2018) har antalet lediga tjänster fördubblats (från 1,1 % år 2009 till 2,2 % år 2018) (13). |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Alla medlemsstater har problem med detta, men i olika hög grad och av olika skäl. En global undersökning (14) visar att andelen arbetsgivare som har svårt att rekrytera är oroväckande hög i många medlemsstater. Tio medlemsstater ligger över det globala genomsnittet på 45 %. De länder som har störst problem är Rumänien (81 %), Bulgarien (68 %) och Grekland (61 %). Länderna i andra änden av skalan, med mindre men ändå betydande problem, är Irland (18 %), Förenade kungariket (19 %) och Nederländerna (24 %). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | För omkring en tredjedel av arbetsgivarna är huvudskälet till att de inte kan tillsätta lediga tjänster att det finns alltför få sökande, medan 20 % uppger att de sökande saknar nödvändig erfarenhet. När företagen digitaliserar, automatiserar och omvandlas är det viktigare än någonsin att hitta sökande med rätt kombination av tekniska och mjuka färdigheter, men 27 % av arbetsgivarna uppger att de sökande saknar den kompetens som de behöver. På global nivå uppger över hälften (56 %) av arbetsgivarna att kommunikationsfärdigheter, både skriftliga och muntliga, är deras högst värderade mänskliga kompetens, följt av samarbetsförmåga och problemlösning. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.5 | Resultaten från såväl PIAAC (Program for the International Assessment of Adult Competencies) och den europeiska kompetens- och jobböversikten (ESJS) som från akademisk forskning (15) visar att glappet till stor del beror på för hög kompetens/utbildningsnivå. I genomsnitt anser fyra av tio anställda i vuxen ålder att deras kompetens underutnyttjas, och närmare en tredjedel av utexaminerade från högre utbildning är överkvalificerade för sitt arbete. Det är en följd av både ineffektiv resursfördelning (som leder till att befintlig kompetens underutnyttjas) och allmänna obalanser mellan arbetskraftens kompetens och efterfrågan på arbetsmarknaden (16). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kompetensglapp inverkar negativt på ekonomierna och samhället som helhet. De






  — | gör att medborgare inte känner sig nöjda med sitt yrke och sin karriärutveckling, minskar deras känsla av uppskattning och kan leda till lägre löner, |
| --- | --- | --- |

2.6

—

gör att medborgare inte känner sig nöjda med sitt yrke och sin karriärutveckling, minskar deras känsla av uppskattning och kan leda till lägre löner,

| — | hindrar personlig utveckling och utnyttjande av enskildas kapacitet och potential, |
| --- | --- |

—

hindrar personlig utveckling och utnyttjande av enskildas kapacitet och potential,

| — | leder till lägre arbetsproduktivitet – enligt vissa beräkningar uppgår den förlorade produktiviteten (17) pga. kompetensglapp i EU till ca 0,8 euro för varje arbetad timme (18), |
| --- | --- |

—

leder till lägre arbetsproduktivitet – enligt vissa beräkningar uppgår den förlorade produktiviteten (17) pga. kompetensglapp i EU till ca 0,8 euro för varje arbetad timme (18),

| — | minskar företagens konkurrenskraft genom att göra rekryteringsförfarandet långsammare och dyrare och genom att skapa ett behov av ytterligare utgifter för utbildning. |
| --- | --- |

—

minskar företagens konkurrenskraft genom att göra rekryteringsförfarandet långsammare och dyrare och genom att skapa ett behov av ytterligare utgifter för utbildning.

| 2.7 | Kompetensglapp förekommer hos både högkvalificerad och lågkvalificerad arbetskraft på grund av de snabba förändringarna, samt inom yrken som vanligen kräver hög utbildnings- och kunskapsnivå. Elektriker, mekaniker, svetsare, ingenjörer, chaufförer, it-specialister, specialister på sociala tjänster och säljare hör till de yrkesgrupper som för närvarande efterfrågas mest av arbetsgivare. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) samt digital kompetens blir allt viktigare för företagens konkurrenskraft och för att utnyttja arbetstagarnas produktivitet. Betydelsen av STEM-kompetens sträcker sig dessutom längre än enbart innehållet i läroplanerna för dessa ämnen, och ger elever och studerande möjlighet att tillägna sig ett bredare spektrum av färdigheter och kompetenser, såsom systemiskt och kritiskt tänkande. För att förstärka dessa kompetenser är det också mycket viktigt att människor har gedigna grund- och entreprenörsfärdigheter. STEM-kompetens kan förvärvas genom yrkesutbildning och allmän utbildning. Det finns ett särskilt behov av att uppmuntra fler kvinnor att studera STEM-ämnen, och att på lämpligt sätt ta itu med den digitala könsklyftan (19). Man bör finna olika sätt att popularisera STEM, särskilt med avseende på regionerna, eftersom dessa ämnen vanligen är koncentrerade till storstäderna (20). Den digitala strategiska kompetensradarn är ett användbart verktyg för att sammanföra ungdomar med förebilder eller mentorer för att lära sig mer om den kompetens som krävs för specifika yrken (21). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Väl utformade politiska åtgärder krävs för att undvika att problemet med kompetensglapp växer ytterligare. På grund av de revolutionerande förändringarna av teknik förändras ofta affärsmodellerna, kundernas förväntningar och arbetets karaktär på ett aldrig tidigare skådat och nästan oförutsägbart sätt. Såsom EESK redan har påpekat (22) riskerar nästan hälften av de befintliga arbetstillfällena att automatiseras, vilket innebär att automatisering och robotar kommer att få betydande inverkan på framtidens arbete. Det kan leda till ett allt större glapp mellan företagens behov och arbetstagarnas kvalifikationer, färdigheter och kompetens i framtiden, och utgör en utmaning för utbildningsanordnare. Det visar också på det växande behovet av mjuka och övergripande samt andra färdigheter, som ofta förvärvas genom informellt lärande, och väcker frågor beträffande erkännande och validering av informell utbildning. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU bör uppmuntra och hjälpa medlemsstaterna att omgående ta itu med denna strukturella arbetsmarknadsutmaning och hantera kompetensglapp som skapar flaskhalsar för tillväxt, med särskild tonvikt på STEM-kompetens och digital kompetens. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela när det gäller att kartlägga och om möjligt förutse de färdigheter, kompetenser och kvalifikationer som krävs för nya och framväxande yrken (23), så att utbildningen bättre kan tillgodose företagens och arbetstagarnas behov. Digitaliseringen är en möjlighet för alla, men bara om den äger rum på rätt sätt kan en ny syn på arbete och arbetskraft uppnås (24). Det är också viktigt att arbetsmarknadens parter är med och tolkar data som samlas in av statistikorgan och offentliga myndigheter, eftersom arbetsgivare och fackföreningar kan bidra med viktiga insikter som annars kanske inte beaktas. Europeiska socialfonden (ESF) har en oumbärlig uppgift när det gäller att stödja initiativ, bl.a. genom arbetsmarknadsparternas gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Akademisk forskning om kompetensglapp har visat att det finns stora skillnader i orsakerna till samt omfattningen, konsekvenserna och de ekonomiska kostnaderna av de många olika typerna av kompetensglapp. Därför kommer universalstrategier troligen inte att vara ändamålsenliga, eftersom medlemsstaterna tenderar att brottas med olika former av problemet. Det står emellertid klart att relevanta politiska åtgärder för att minska kompetensglapp kan ge stora effektivitetsvinster. Därför betonar EESK vikten av holistiskt lärande som respekterar och berikar den kulturella mångfalden och känslan av tillhörighet (25). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Det europeiska färdighetspasset kan spela en viktig roll när det gäller att presentera en persons kvalifikationer, färdigheter och kompetens på ett sätt som underlättar en bättre matchning av en persons förmåga med en yrkesprofil. |
| --- | --- |

2.12

3.   Utmaningar för utbildningssystemen

3.1   Allmänna kommentarer

| 3.1.1 | Om EU vill ge sina medborgare den största utsikten till framgång och bevara och förbättra sin konkurrenskraft måste man uppmuntra medlemsstaterna att främja en politisk miljö som erbjuder karriärinriktad grundutbildning och som fortsätter att ge möjligheter till livslångt lärande under människors hela arbetsliv. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Utbildningssystemen i många medlemsstater är inriktade på en lång period av formellt lärande följt av en karriär i arbetslivet. Kopplingen mellan lärande och inkomst har tenderat att följa ett enkelt förhållande: ”ju mer formellt lärande, desto högre ersättning”. Enligt ekonomiska studier ger varje extra utbildningsår i genomsnitt 8–13 % högre inkomst. Det är också sant att en universitetsexamen inte längre kan ses som en garanti för arbete efter examen. Arbetsgivarna tittar i dag inte bara på den kvalifikationsnivå som en person har, utan också på de färdigheter och kompetenser som en person har förvärvat under sin utbildning och i vilken utsträckning dessa är relevanta på arbetsmarknaden. Med tanke på de nya utmaningarna kan denna modell emellertid inte längre förespråkas. Framtidens utbildningssystem bör koppla samman utbildning och sysselsättning på nya sätt, både genom att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och genom att ge människor möjlighet att tillägna sig nya färdigheter under hela sin karriär på ett flexibelt sätt. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Att bara förespråka mer utbildning är inte rätt lösning – mer är inte nödvändigtvis bättre. För att reagera på rätt sätt måste utbildningssystemen inriktas på samhällets och ekonomins verkliga behov, kunna undvika felaktig resursfördelning och kunna ge människor möjlighet till målinriktat livslångt lärande. För att främja en jämlik och inkluderande sysselsättning måste löneklyftan mellan könen åtgärdas genom relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Tack vare internet behöver vi inte längre komma ihåg viktiga fakta och detaljer, eftersom kunskapen numera finns bara ett musklick bort. Detta håller på att förändra grundprinciperna för humaniora, eftersom de studerande inte längre behöver hålla all information i huvudet utan i stället måste lära sig inlärning och att skaffa sig en grundläggande, begreppsmässig bild av ämnena i fråga, så att de därefter kan finna och bearbeta information i syfte att framgångsrikt utföra en viss uppgift eller hitta en lösning på ett visst problem. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | De tekniska förändringarna är så snabba att vissa vetenskapsgrenars innehåll blir föråldrat till och med under en studerandes högre utbildning. Detta utmanar de traditionella läroplanerna, särskilt den s.k. grundläggande delen, och ger ökad betydelse åt STEM-utbildning och utveckling av mjuka färdigheter såsom kritiskt tänkande, problemlösning, gemensamt lärande och gemensamt arbete. Det är också viktigt att ta itu med utmaningen med samspelet mellan människa och maskin. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Utvecklingen av ny teknik innebär också en stor utmaning för den praktiska delen av utbildning, eftersom det i de flesta medlemsstater tar lång tid att utveckla program och få dem officiellt godkända, vilket gör dem oflexibla och hindrar en snabb anpassning av dem till utvecklingen i det verkliga livet. För att åtgärda detta krävs en starkare koppling mellan alla utbildningsnivåer och arbetsmarknadens behov. Att uppdatera läroplaner i tid blir en central utmaning, och detta visar på rollen för anpassningsbar yrkesutbildning och lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | För alla arbetstillfällen är det är avgörande att människorna har vissa tekniska och specifika färdigheter som bygger på kunskap om och erfarenhet från branschen i fråga. Det blir dock allt viktigare att de även har grundläggande färdigheter såsom kreativitet och problemlösningsförmåga samt social kompetens och empati. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Den allt snabbare takt med vilken befintlig kompetens blir föråldrad gör det nödvändigt att förvärva ny kompetens snabbare och leder till en ökande efterfrågan på en ny kombination av kompetens, som svar på s.k. hybridjobb, där olika sorters uppgifter ingår. Till exempel efterfrågas numera kunskaper i kodning inom många områden utanför tekniksektorn, och beläggen visar att mellan en tredjedel och hälften av platsannonserna för de högst betalda yrkena innehåller krav på kunskaper i kodning. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Den senaste tidens snabba förändringar i sammansättningen av nya arbetstillfällen kräver en ökad tonvikt på inlärningsförmåga som en färdighet i sig. Det bästa sättet att möta utmaningen med oförutsägbart föränderlig teknik och allt mer hybrida arbetstillfällen är förmågan att snabbt tillägna sig ny kompetens och fortsätta att lära sig. Denna aspekt bör hanteras med vederbörlig försiktighet, så att mindre gynnade grupper, till exempel långtidsarbetslösa, mycket lågkvalificerade personer, personer med funktionsnedsättning och minoriteter inte utesluts från arbetsmarknaden. I detta sammanhang är det viktigt att stärka samarbetet mellan arbetsmarknadens parter och tillhandahållare av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | För att ovannämnda mål ska kunna uppnås är det viktigt att medlemsstaterna hittar sätt att motivera ungdomar att inte lämna skolan i ett tidigt skede, eftersom de som lämnar skolan i förtid vanligen hör till de lågkvalificerade och lågavlönade. Mödrar med unga barn behöver också särskild uppmärksamhet med avseende på utbildning för att hålla sin kompetens ajour med de snabba förändringarna inom olika yrken. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | EESK rekommenderar starkt att man i större utsträckning främjar och använder modulutbildningar och nätbaserat lärande, t.ex. öppna utbildningskällor och storskaliga öppna nätkurser (mooc) (26). |
| --- | --- |

3.1.11

3.2   Högstadie- och gymnasieutbildning

| 3.2.1 | För att kunna ge eleverna grundläggande färdigheter för framtiden – t.ex. nyfikenhet, sökning efter tillförlitlig information, förmåga till kontinuerligt lärande, kreativitet, problemlösningsförmåga och lagarbete – måste högstadie- och gymnasieutbildningen ändras från att enbart kräva utantillärande och repetition till en projektbaserad och problemlösningsinriktad metod. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Varvad yrkesutbildning, där eleverna tillbringar en del av sin tid i klassrummet och en del vid ett företag, särskilt lärlingsutbildning, är ett kraftfullt verktyg för att ge eleverna yrkesspecifika och övergripande (mjuka) färdigheter och främja en framgångsrik övergång från skola till arbete. Därför bör dess användning främjas mer aktivt i medlemsstaterna, i enlighet med bästa praxis hos föregångarna, där mellan en tredjedel och hälften av högstadie- och gymnasieeleverna går en sådan utbildning. Praktik spelar också en viktig roll för att hjälpa ungdomar att skaffa sig praktisk arbetslivserfarenhet. Praktik äger i första hand rum som ett led i utbildningsprocessen. Den kan också utgöras av praktik på den öppna marknaden som äger rum efter avslutad utbildning. Reglerna för praktik och de villkor på vilka den äger rum fastställs på nationell nivå med beaktande av befintliga bestämmelser, relationerna mellan arbetsmarknadens parter och utbildningspraxis. Dessa regler skulle kunna hämta inspiration från rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram (27). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Den varvade yrkesutbildningen bör emellertid anpassas till nya förhållanden och genom uppdatering av läroplanerna i god tid, genom att man skapar en stödjande lärandemiljö där färdigheter kan utvecklas och uppgraderas under ett helt yrkesliv. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Lärarnas kapacitet och kompetens är viktiga för varvad yrkesutbildning av hög kvalitet och oundgängliga för kombinationen av praktik och teori. Därför måste medlemsstaterna upprätthålla ett system för fortbildning av lärare och utbildare och tillsammans med arbetsmarknadens parter försöka hitta sätt att motivera dem. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Universitetsutbildning

| 3.3.1 | EESK anser att den största utmaningen när det gäller universitetsutbildningen i många medlemsstater är behovet av att stärka läroplanernas arbetsplatsförlagda utbildningskomponenter, för att lära studenterna de övergripande och ämnesspecifika praktiska färdigheter som arbetsgivarna efterfrågar. Därför måste arbetsmarknadens parter engageras mer i utformningen och genomförandet av utbildning. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Man måste alltid hålla i minnet att universitetsutbildning inte är ett självändamål. Alla arbeten är viktiga, eftersom alla yrken ger människor möjlighet att bidra till ett samhälles ekonomiska och sociala utveckling, och universitetsutbildning bör förbli en möjlighet, men inte en skyldighet eller en stämpel som visar på människors kvalitet. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | En universitetsexamen i början av arbetslivet betyder inte att det inte finns något behov av att kontinuerligt tillägna sig nya färdigheter, särskilt som yrkeslivet tenderar att bli längre. Universiteten bör erkänna ett nytt socialt mål att tillhandahålla livslång utbildning med hjälp av flexibla former av lärande (distansstudier, kvällskurser osv.) och bör anpassa sina strukturer och planer i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Social kompetens blir allt viktigare för många olika arbeten på grund av dess betydelse för relationerna på arbetsplatsen, för att dela och leda arbetsuppgifter och för att skapa och upprätthålla en effektiv och produktiv miljö. Därför bör universiteten komplettera sina traditionella läroplaner inom specialiserade områden med ytterligare undervisning om t.ex. ledning och kommunikation. Universiteten måste också ”riva väggarna” mellan olika utbildningsområden och betona tvärvetenskaplighet. För högkvalificerade yrken kommer framtidens arbete ofrånkomligen att ha koppling till behovet av tvärvetenskaplig kompetens. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Information om effektiva inlärningsstrategier kan också anpassas till individen. Människor känner sig mer motiverade att lära sig mer effektivt och med bättre resultat om de är mer medvetna om sina egna tankeprocesser. Med den senaste tidens framväxt av nätbaserat lärande har kunskapen om inlärningens mekanismer ökat, vilket kan göra det lättare att hitta det bästa sättet att lära på individnivå. Om sådana metoder används är det troligare att de studerande lyckas tillägna sig nya färdigheter senare i livet, och individanpassat innehåll skulle kunna erbjudas studerande i distansinlärningsformat. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Med tanke på de höga kostnaderna för högre utbildning och de tillgängliga beläggen för en hel del ineffektiv resursfördelning på detta område, bör medlemsstaterna uppmuntras att införa uppföljningssystem som kan ge information om den faktiska situationen på arbetsmarknaden, i enlighet med rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade (28). |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Yrkesutbildning

| 3.4.1 | EESK välkomnade målet i den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet om att minst hälften av lärlingsutbildningen bör vara arbetsplatsförlagd. Med hänsyn tagen till olikheterna mellan de nationella systemen är målet att man gradvis ska röra sig mot att största delen av lärlingsutbildningen ska vara arbetsplatsförlagd (29). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK välkomnar kommissionens mål att göra yrkesutbildning till ett förstahandsalternativ för studerande. Vi understryker vikten av att främja genomtränglighet mellan yrkesutbildning och högre utbildning i syfte att öppna upp möjligheter och bidra till att undanröja stigmatiseringen kring yrkesutbildning (30). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | I lärlingsutbildningar har arbetsgivarna en tydlig uppgift att tillhandahålla den arbetsrelaterade delen av utbildningen, vilket innebär att de kan anpassa den delen av utbildningen till arbetsmarknadens utveckling och kompetensbehov. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Yrkesutbildning – både inledande och kontinuerlig – som inte ingår i systemen för högstadie- och gymnasieutbildning eller högre utbildning har också en funktion när det gäller att överbrygga kompetensglapp. I ett samhälle med kontinuerlig omskolning och ökande egenföretagande kommer människor att behöva hjälp vid övergången från ett arbete till ett annat (31). Därför måste olika former av organiserad rådgivning utvecklas, för att ge information om karriärmöjligheter, genomsnittliga ekonomiska villkor för olika yrken och befattningar, hur länge olika färdigheter kommer att vara användbara och så vidare (32). |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Ny teknik såsom virtuell och förstärkt verklighet gör lärandet enklare och effektivare, och skulle kunna förbättra yrkesutbildningen radikalt, medan stordatametoder ger möjligheter till individanpassad utbildning. För att dessa möjligheter ska kunna utnyttjas bör lämpliga plattformar med billiga och omedelbara förbindelser utvecklas och bibliotek med kurser på begäran inrättas. Utöver alla andra fördelar kan sådana plattformar också lösa problemet med långa avstånd för människor i avlägset belägna områden. Denna aspekt på yrkesutbildning är för närvarande underutvecklad jämfört med universitetsutbildningen och måste stärkas. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Fortbildning på arbetsplatsen är ett annat sätt att höja kompetensen och bidra till att förbättra arbetstagarnas produktivitet och deras yrkesutveckling, företagens övergripande resultat och de anställdas välbefinnande på arbetet. Det höjer också motivationen och ger en möjlighet till karriärutveckling och högre lön. Fortbildning av anställda är därför ett delat intresse, och arbetsgivare och anställda har ett gemensamt ansvar för att bidra till kompetensutveckling och omskolning, vilket leder till framgångsrika företag och en arbetskraft med lämplig kompetens. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Det finns många olika nationella lagar, regler och metoder för anordnande och tillhandahållande av fortbildning av anställda. I vissa medlemsstater fastställs i lag en långtgående och stark fortbildningspolitik, och i andra fastställs bestämmelser om fortbildning i kollektivavtal på olika nivåer eller i direkta avtal mellan arbetsgivare och anställda på arbetsplatsen. Möjligheterna att få tillgång till fortbildning kan också bero på företagets/arbetsplatsens storlek. Det bör bli enklare att få tillgång till ändamålsenlig fortbildning av anställda, samtidigt som hänsyn tas till mångfalden av och flexibiliteten i systemen, som varierar i enlighet med olika praxis för relationerna mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bör arbeta tillsammans och utnyttja den fulla potentialen i en social dialog på treparts- och tvåpartsbasis för att förbättra tillgången till och deltagandet i fortbildning av anställda. Detta bör utvecklas på ett sätt som är fördelaktigt för alla arbetstagare och företag/arbetsplatser, som en del av en strategi för livslångt lärande som bygger på de potentiella och faktiska behoven hos en heterogen arbetskraft i både offentlig och privat sektor och på små, medelstora och stora företag och arbetsplatser. |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | Det sätt på vilket fortbildning på arbetsplatsen organiseras och genomförs måste fastställas gemensamt av arbetsgivare och anställda genom en blandning av kollektiva och individuella överenskommelser. Detta innebär att fortbildningen helst ska äga rum på arbetstid eller, i förekommande fall, utanför arbetstid (särskilt för utbildning som inte är bunden till ett visst företag). Arbetsgivare bör ställa sig positiva till anställdas fortbildning. Om en arbetstagare begär eller har rätt till fortbildning bör arbetsgivaren emellertid ha rätt att diskutera en sådan begäran, för att säkerställa att den stöder arbetstagarens anställbarhet på ett sätt som även ligger i företagets intresse. |
| --- | --- |

3.4.9

| 3.4.10 | Fortbildning är inte enbart till för de anställda. Inom större företag erbjuds vanligtvis den högre ledningen specialiserad fortbildning. Det är dock inte fallet inom små och medelstora företag, och särskilt små traditionella företag och familjeföretag. Dessa företags välstånd är nästan helt beroende av ägarna/cheferna. Korta fortbildningskurser och tillgång till rådgivning, konsulttjänster och videokurser med inriktning på rättsliga krav, bestämmelser, konsumentskydd, tekniska standarder med mera skulle kunna hjälpa dessa företag att förbättra sina resultat. |
| --- | --- |

3.4.10

| 3.4.11 | Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att undersöka de positiva erfarenheterna i EU-länderna med välutvecklade system för yrkesutbildning och överväga möjligheten att utveckla program för att underlätta ett sådant utbyte. |
| --- | --- |

3.4.11

Bryssel den 21 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  En ny kompetensagenda för Europa, 2016, ett europeiskt område för utbildning, 2018. GD GROW:s projekt ”strategi för branschsamverkan kring kompetens” var också välkommet, även om dess omfattning är mycket begränsat, liksom olika Easme/Cosme-projekt – t.ex. 2017/001, 004 och 007 samt 2016/033 och 034.

1

(2)  COM(2018) 268 final.

2

(3)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

3

(4)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 136.

4

(5)  Detta har erkänts av kommissionen (GD EMPL), och kommissionen har gett ekonomiskt och annat stöd till OECD-ledda landsprojekt för nationella kompetensstrategier i flera medlemsstater, bl.a. Portugal, Italien, Spanien, Slovenien och Flandern i Belgien. Under de senaste åren har Cedefop även genomfört särskilda program till stöd för medlemsstater (Grekland, Bulgarien, Slovakien, Estland och Malta) för att förbättra deras infrastruktur för kompetensprognoser och kompetensmatchning: https://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching.

5

(6)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 49.

6

(7)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

7

(8)  ”Skills Mismatches - An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses”, EESK.

8

(9)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 136.

9

(10)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8, EUT C 367, 10.10.2018, s. 15.

10

(11)  EUT C 173, 31.5.2017, s. 45. 40 % av de vuxna arbetstagarna anser att deras kompetens inte utnyttjas fullt ut: https://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3075.

11

(12)  ”Insights into skill shortages and skill mismatches. Learning from Cedefop’s European skills and jobs survey”, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop), 2018. Även kompetenskartan och Europass.

12

(13)  Statistik över arbetslöshet och lediga tjänster från Eurostat.

13

(14)  ”Solving the Talent Shortage”, ManpowerGroup Employment Outlook Survey, 2018. Vissa ifrågasätter denna studies tillförlitlighet – t.ex. Cappelli (2014): https://www.nber.org/papers/w20382.

14

(15)  ”Skills Mismatches - An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses”, studie på uppdrag av IME på begäran av EESK:s arbetsgivargrupp.

15

(16)  Se ovan.

16

(17)  Allt annat lika.

17

(18)  Se ovan.

18

(19)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 37.

19

(20)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 37, och exempel på god praxis står att finna i Tyskland, där kompetens inom matematik, it, naturvetenskap och teknik (MINT) förstärks med hjälp av stiftelsen ”Haus der kleinen Forscher”: https://www.bertelsmann-stiftung.de/en/publications/publication/did/leitfaden-berufsorientierung-1/.

20

(21)  Slutsatser från BMW Foundation European Table.

21

(22)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 15.

22

(23)  https://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/big-data-analysis-online-vancancies. Se även ”Overview of the national strategies on work 4.0 – a coherent analysis of the role of social partner”, https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/overview-national-strategies-work-40-coherent-analysis-role-social-partners-study.

23

(24)  https://twentythirty.com/how-digitization-will-affect-the-world-of-work.

24

(25)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 136.

25

(26)  Sådana verktyg kan ge tillgång till fullständiga examina, kortare kurser och specialiseringar samt s.k. nanoexamina, erbjuda en flexibel organisation genom att examina delas upp i moduler och modulerna i kurser eller t.o.m. ännu mindre delar, ge äldre arbetstagare möjlighet att studera i senare skeden av sitt arbetsliv, minska kostnaderna och tidsåtgången för lärande och erbjuda en bättre balans mellan arbete, studier och familjeliv, ge snabbare och mer flexibla svar på arbetsmarknadens ökande krav på att tillhandahålla människor önskade kvalifikationer och färdigheter, skapa förtroende och hjälpa arbetsgivarna att få information om potentiella anställda, när de tillhandahålls av välrenommerade utbildningsanstalter.

26

(27)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013PC0857&from=SV.

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1209(01)&from=SV.

28

(29)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 41.

29

(30)  https://www.ceemet.org/positionpaper/10-point-plan-competitive-industry.

30

(31)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 36.

31

(32)  https://www.bertelsmann-stiftung.de/en/publications/publication/did/leitfaden-berufsorientierung-1/.

32

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/24

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 228/04)

Föredragande: Christian Moos

| Remiss | 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 6.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 145/5/2 |

Remiss

12.7.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

6.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

145/5/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Avsevärda politiska krafter i Europa, som främst (men inte uteslutande) består av högerextremistiska rörelser och partier, varav några redan sitter i regeringar, undergräver den liberala demokratin och vill förgöra Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ett pluralistiskt civilsamhälle, som ett av kännetecknen för den liberala demokratin, är beroende av medborgerliga friheter, och dessa hotas av auktoritära tendenser. Det har en viktig roll att spela i bevarandet av den liberala demokratin i Europa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Den liberala demokratin kräver bland annat garantier för de grundläggande rättigheterna, ett oberoende rättsväsende, ett fungerande system med kontroller och motvikter, en civilförvaltning som är fri från korruption, med välskötta allmännyttiga tjänster och ett levande civilsamhälle. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ett oberoende civilsamhälle är av yttersta vikt som tillsynsfunktion och som en skola för demokratin. Det stärker den sociala sammanhållningen. Det kan enbart uppfylla dessa funktioner om den sociala, politiska och rättsliga ramen medger detta. Försök att hindra finansiering från icke-statliga källor begränsar föreningsfriheten och demokratins funktion. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Civilsamhället och demokratin utmanas på många områden. Högerpopulister ifrågasätter vad kvinnors frigörelse har uppnått. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Polariseringen i samhället återspeglas även i framväxten av ett ”ocivilt samhälle”. Populistiska tänkesätt upprepas allt oftare av etablerade aktörer inom nationella och överstatliga institutioner. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Auktoritära element, bland annat från tredjeländer, stöder denna tendens i riktning mot ”illiberal demokrati”som leder till minskad frihet för medierna och ökad korruption i Europa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU saknar fortfarande en lämplig mekanism för att säkerställa ett effektivt bevarande av demokratin och rättsstatsprincipen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar alla medlemsstater att avstå från alla försök att etablera en ”illiberal demokrati”. Om vissa medlemsstater ger efter för ett auktoritärt styre måste EU använda fördraget till fullo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Partier som vänder sig emot den liberala demokratin bör uteslutas från sina politiska partier på EU-nivå och de politiska grupperna i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK upprepar sin efterlysning av en planeringstermin för demokrati med en europeisk kontrollmekanism för rättstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna samt en resultattavla för demokrati. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att korrigerande ekonomiska åtgärder bör övervägas för underlåtenhet att respektera artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vad gäller skyddet av EU:s budget mot bristande rättsstatlighet får nedskärningar inte göras på bekostnad av stödmottagare i civilsamhället. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK föreslår att det i den nya fleråriga budgetramen bör finnas tillräcklig flexibilitet som möjliggör ökat stöd till organisationer i civilsamhället om de nationella regeringarna minskar eller upphör med sin finansiering av politiska skäl. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK betonar att organisationer och initiativ i civilsamhället som mottar EU-finansiering inom ramen för den nya fleråriga budgetramen tydligt måste förbinda sig att respektera de europeiska värdena. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK uppmanar EU:s lagstiftare att ytterligare minska den administrativa bördan, i synnerhet för små initiativ och organisationer. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK uppmanar kommissionen att investera ytterligare i kapacitetsuppbyggnad för civilsamhället, att stärka nätverk för gränsöverskridande samarbete och att tillhandahålla bättre information om befintliga stödinstrument. Kommissionen bör lägga fram förslag för minimistandarder för att kombinera yrkesverksamhet och frivilligarbete inom civilsamhällelig verksamhet. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK stöder parlamentets efterlysning av ett förslag för inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, eller föreslår att ett alternativt system för formell interinstitutionell ackreditering upprättas som ett första steg. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESK anser att det vore lämpligt att göra en analys av varför detta ärende inte har följts upp och att samtidigt överväga ett interinstitutionellt avtal, en slags märkning för icke-statliga organisationer. EESK bör undersöka denna möjlighet. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EESK uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder till stöd för civilsamhällesorganisationerna, utan att det påverkar de offentliga tjänsterna och skatterättvisan. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESK uppmanar EU-institutionerna att ytterligare stärka deltagandedemokratin. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESK förväntar sig att alla aktörer arbetar för att EU:s politik ska medföra konkreta förbättringar i människors liv. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Nationella och europeiska beslutsfattare måste ta itu med brännande sociala frågor och säkerställa social hållbarhet genom inkluderande utbildningssystem, tillväxt för alla, konkurrenskraftiga och innovativa branscher, välfungerande arbetsmarknader, rättvis beskattning och effektiva allmännyttiga tjänster och sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | Starka parter på arbetsmarknaden och civilsamhället i all sin mångfald krävs för att försvara EU:s grundläggande värden. |
| --- | --- |

1.24

2.   Definitioner

| 2.1 | ”Liberala demokratier”är styrelsesystem som kombinerar demokrati med konstitutionell liberalism som begränsar regeringsmajoritetens makt genom att garantera individuella politiska friheter. De är representativa demokratier med flerpartisystem och pluralistiska civilsamhällen, där system med kontroller och motvikter, inbegripet ett oberoende rättsväsende, utövar tillsyn över styrande organ och där mediernas frihet garanteras. Alla fysiska och juridiska personer är lika inför lagen. Liberala demokratier respekterar och skyddar minoriteter, de garanterar de medborgerliga rättigheterna (i synnerhet rösträtten och rätten att vara valbar), de medborgerliga friheterna (t.ex. föreningsfriheten), de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | En välfungerande liberal demokrati är ett politiskt system där man alltid kan ställa offentliga myndigheter till svars, ett system som gynnar medborgarnas yttrandefrihet och deltagande samt de förmedlande organ de arbetar med, inom alla samhällsområden. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ”Deltagandedemokrati”, som kompletterar den representativa demokratin, behöver förmedlande organ (fackföreningar, icke-statliga organisationer, nätverk av yrkesutövare, sakfrågespecifika sammanslutningar etc.) för att involvera allmänheten och främja ett folkligt och medborgerligt engagemang för EU-frågor och för att bygga ett Europa som är mer rättvist, solidariskt och inkluderande. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ”Illiberala demokratier”är politiska system där val äger rum, men där ingen konstitutionell liberalism är etablerad. Demokratiskt valda ledare begränsar de medborgerliga rättigheterna och friheterna samt skyddet av minoriteter. Systemet med kontroller och motvikter och ett oberoende rättsväsende och oberoende medier undergrävs för att befria regeringsmajoritetens absoluta suveränitet från konstitutionella begränsningar och kontroller. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ett pluralistiskt ”civilsamhälle”som respekterar principerna om demokrati och konstitutionell liberalism är en viktig del av liberala demokratier. Enskilda medborgare som deltar offentligt i organisationer i civilsamhället, eller informella typer av deltagande, utgör civilsamhället, vilket fungerar som en mellanhand mellan staten och befolkningen. Utöver formulering av medborgarnas intressen, bestämmelser för teknisk expertis inom lagstiftningsprocesser och att hålla beslutsfattarna ansvariga, bidrar civilsamhället till samhällsbyggandet och fyller en integrerande funktion genom att stärka den sociala sammanhållningen och skapa identitet. Vidare ägnar sig en rik mångfald av organisationer i civilsamhället, i synnerhet arbetsmarknadens parter, åt praktiskt, icke-kommersiellt arbete och tjänar allmännyttiga ändamål eller andra ändamål i det allmänna intresset, inbegripet former av ömsesidig självhjälp. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samtidigt som ett levande civilsamhälle är nyckeln till fungerande liberala demokratier engagerar sig dess motståndare även politiskt i formella organisationer eller informella typer av deltagande. Ett sådant ”ocivilt samhälle”respekterar inte principerna om demokrati och konstitutionell liberalism, utan främjar konceptet ”illiberal demokrati”. Det utnyttjar rätten till politiskt deltagande i syfte att avskaffa det etablerade systemet med kontroller och motvikter, rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsende samt i syfte att begränsa mediernas frihet. Det strävar efter att begränsa de medborgerliga rättigheterna och friheterna samt skyddet av minoriteter. I stället för att integrera samhället och stärka den sociala sammanhållningen främjar det ocivila samhället en exklusiv nationalistisk förståelse av samhället som utestänger många medborgare, i synnerhet minoriteter. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ”Populism”är en tunn ideologi som hävdar att det finns ett homogent folk med en samstämmig vilja. Populister hävdar sig vara de enda och sanna representanterna för denna vilja. Samtidigt som populism saknar en tydlig definition av folket konstruerar den fiender och motståndare till folket, t.ex. eliten, och hävdar att de står i vägen för folkets sanna vilja. Populister för in känslor i politiska debatter i syfte att skapa rädsla. |
| --- | --- |

2.7

3.   Bakgrund

| 3.1 | Demokratin utmanas av populism, för närvarande främst av partier och rörelser inom extremhögern. De undergräver den liberala demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen, inbegripet skyddet av minoriteter, ömsesidiga kontroller och motvikter och tydliga begränsningar för den politiska makten. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I vissa medlemsstater sitter dessa grupper nu i regeringen. Överallt hävdar de att de representerar ”folkets verkliga vilja”mot ”eliten”. De ger falska löften, förnekar politiska utmaningar, t.ex. klimatförändringarna, och vill förgöra det europeiska projektet och det som åstadkommits inom ramen för detta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK påpekar att vissa medborgare blir populister och extremister pga. desillusionering. De stöder inte nödvändigtvis populisternas politiska program fullt ut. De ökande förmögenhetsklyftorna och inkomstskillnaderna, samt fattigdom, utgör en grogrund för högergrupper som förespråkar nationalism som ett svar mot globaliseringen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Trots auktoritära och ekonomiska utmaningar som t.ex. ojämlikhet är Europa fortfarande ledaren för den liberala demokratin i världen, och beundras av många människor som lever i autokratiska system. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ett pluralistiskt civilsamhälle är ett av kännetecknen för den liberala demokratin och ligger till grund för alla konstitutionella arrangemang som baseras på de medborgerliga friheterna och rättsstatsprincipen. EESK har inrättat en grupp om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i syfte att försvara dessa principer, eftersom den anser att ett öppet civilt samhälle och medborgerliga friheter för närvarande hotas av auktoritära tendenser. Detta beror på att frihet och ett öppet civilsamhälle är oförenliga med idén om ”illiberal eller styrd demokrati”. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser att civilsamhället har en viktig roll att spela i bevarandet av den liberala demokratin i Europa. Endast ett starkt och diversifierat civilsamhälle kan försvara demokratin och friheten och rädda Europa från frestelserna med auktoritära styren. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ett starkt och pluralistiskt oberoende civilsamhälle är ett värde i sig självt i alla demokratier. Organisationer i civilsamhället spelar en avgörande roll i främjandet av de europeiska värdena, i att hjälpa samhällen organisera sig och i att mobilisera medborgarna för det allmänna bästa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK noterar en tendens mot minskad tillit till EU över hela kontinenten som är sammanlänkad med ökande spänningar mellan minoriteter, främlingsfientlighet, mer omfattande korruption, nepotism och svaga demokratiska institutioner i vissa länder. I denna situation är icke-statliga organisationer ofta den enda försvarslinjen som upprätthåller och främjar det europeiska projektets viktigaste värden, t.ex. respekt för de mänskliga rättigheterna, frihet, tolerans och solidaritet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I artikel 11 i EU-fördraget uppmanas de europeiska institutionerna att upprätthålla förbindelserna med aktörer i civilsamhället, i synnerhet med sammanslutningar. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tätheten inom landskapet av sammanslutningar, och deras relevans i den civila dialogen, är indikatorer på kvaliteten på det demokratiska livet i ett visst land. Sammanslutningarnas sociala och medborgerliga funktioner är avgörande för en fullt fungerande demokrati, i synnerhet i denna period av gäckade förhoppningar. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK betonar att former av samhällsengagemang som missbrukar rätten till politiskt deltagande för att avskaffa demokratin, de garantier som följer med rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsende inte är en del av civilsamhället. |
| --- | --- |

3.11

4.   Civilsamhällets bidrag till demokratin

| 4.1 | EU:s medborgare kan utöva sin rätt till demokratiskt deltagande inte enbart genom sin aktiva och passiva rösträtt, utan även genom civilsamhällelig verksamhet. EESK:s förmedlande organisationer, samt europeiska nätverk av organisationer i civilsamhället, t.ex. ”civila samhället Europa”, är deras huvudsakliga representativa forum på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Endast en garanti om individuella friheter, i synnerhet yttrandefriheten, informationsfriheten, mötes- och föreningsfriheten, och deras verkställande, kan utgöra grunden för en pluralistisk demokrati och individuell politisk delaktighet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ett oberoende rättsväsende är en garant för rättsstatsprincipen, de grundläggande och mänskliga rättigheterna och rätten till politiskt deltagande. Rättsväsendets oberoende hotas dock i delar av Europa. För närvarande pågår rättsliga åtgärder mot Polen och Ungern för överträdelse av en rättsregel (1). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ett oberoende rättsväsende är en del av de kontroller och motvikter som förhindrar att en del av samhället permanent domineras av en politisk grupp. I synnerhet får inte regler för politiskt beslutsfattande ändras på ett sådant sätt att enskilda personer permanent stängs ute från beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | På samma sätt är en civilförvaltning som är fri från korruption, med välskötta allmännyttiga tjänster som respekterar och efterlever de grundläggande rättigheterna, och inom vilken tjänstemännen har rätt att bestrida rättsstridiga instruktioner, nyckeln till alla konstitutionella arrangemang som baseras på frihet och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | En fungerande liberal demokrati behöver även medborgare som genom sitt medborgerliga engagemang bidrar till ett samhälle som baseras på tolerans, icke-diskriminering, rättvisa och solidaritet. Detta kräver ett levande civilsamhälle där medborgarna frivilligt deltar i samhällelig verksamhet. Deras frivilliga arbete baseras på de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Samtidigt är de garanter för de värden som uttrycks i stadgan. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | I liberala demokratier är ett oberoende civilsamhälle avgörande för att övervaka och hålla de politiska institutionerna ansvariga samt för att säkerställa att politiska aktörer lämnar fullgoda motiveringar till sina beslut. Genom att kritiskt övervaka beslutsprocesser och bedöma genomförandet av politiska beslut och den offentliga politiken i allmänhet skapar civilsamhället öppenhet och bidrar genom sin expertis till bättre styrning. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Civilsamhället är en skola för demokrati som möjliggör politisk delaktighet och medborgarutbildning, vilken kompletterar den offentliga utbildningen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Parallellt med detta spelar även den offentliga utbildningen en viktig roll i att lära ut demokratiska värderingar och medborgarutbildning, vilket gör det möjligt för unga medborgare att delta i civilsamhället och använda sina medborgerliga rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Civilsamhället fyller en samhällsbyggande, integrerande funktion genom att stärka den sociala sammanhållningen och skapa identitet. Det måste i synnerhet ge medborgarna egenmakt att använda sig av sina rättigheter, och på så vis bidra till en europeisk medborgargemenskap. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK betonar att organisationer och initiativ i civilsamhället enbart kan uppfylla dessa funktioner om den sociala, politiska och rättsliga ramen medger detta. |
| --- | --- |

4.11

5.   Aktuella hot

| 5.1 | EESK anser att extremistiska politiska grupper för närvarande utmanar det europeiska civilsamhället på många områden. Valresultaten i praktiskt taget alla medlemsstater visar tydligt på ett växande stöd för dem och på det faktum att vissa medborgare förlorar förtroendet för de demokratiska institutionerna. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Längst ut på högerkanten av det politiska spektrumet växer sig populistiska och extremistiska grupper starka och försöker med allt större framgång göra rasism och främlingsfientlighet acceptabelt i Europa och att rasera den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Högerpopulister och högerextremister ifrågasätter vad kvinnors frigörelse har uppnått genom att måla upp en reaktionär bild av familjen. De motsätter sig jämställdhet och främjar homofobi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Polariseringen i samhället återspeglas även i framväxten av ett ”ocivilt samhälle”. Det finns ett växande antal icke-statliga organisationer och former av medborgerligt engagemang som verkar för att delar av samhället ska stängas ute. De delar inte de europeiska värdena i artikel 2 i EU-fördraget, framför allt de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, och främjar i stället en alternativ, odemokratisk politisk ordning. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Anonymiteten på internet och sociala medier samt desinformationskampanjer uppmuntrar till och främjar en förändrad politisk och social debatt, som blir allt råare, mer aggressiv och polariserande. Mot denna bakgrund har proeuropeiska aktörers insatser för att kommunicera ut de europeiska värdena till allmänheten till största delen misslyckats med att åtgärda det europeiska projektets kommunikationskris. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Moderata politiker anammar i allt högre utsträckning det populistiska tänkesättet, vilket har visats genom brexit. Representanter för den ”illiberala demokratin”får allt större tillgång till nationella och överstatliga institutioner. Detta ger dem en plattform från vilken de kan sprida sina idéer till en ännu större publik. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Auktoritära regeringar i tredjeländer stöder utvecklingen av populistiska och extremistiska aktörer i Europa och uppmuntrar det förändrade debattklimatet i traditionella medier och på internet genom finansiering och riktad desinformation som syftar till att undergräva stabiliteten i EU. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK uttrycker stor oro för att en omvandling av de politiska systemen i Europa har börjat, och att trenden går mot ”illiberal demokrati”. Reformer i vissa medlemsstater är utformade för att hindra alla medborgare från att kunna delta på ett effektivt sätt i de politiska besluten, och de ramförutsättningar för civilsamhället som garanteras enligt lag urholkas. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Om civilsamhället ska kunna uppfylla sin funktion som tillsynsenhet för politiska institutioner måste den ha de resurser som krävs. Försök att hindra finansiering från icke-statliga källor begränsar föreningsfriheten och demokratins funktion. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Den negativa trenden mot minskad frihet för medierna, som har observerats i Europa under de fem senaste åren, är särskilt oroväckande. Oberoende mediers svaga ekonomiska baser, ifråntagandet av offentliga programföretag deras institutionella autonomi eller tillåtandet av att privata mediemonopol upprättas, i synnerhet sådana som kontrolleras av regeringspolitiker, utsätter den tredje statsmakten för fara. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Sammanflätningen av i synnerhet politiska intressen och affärsintressen ökar den risk som korruption utgör för demokratin. Avsaknaden av framsteg i kampen mot korruption i Europa bör granskas med kritiska ögon. Situationen förvärras av betydande försämringar i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EU:s värde för den liberala demokratin kan inte förnekas. I det enade Europa har rättsstatsprincipen ersatt principen om den starkes rätt. EU saknar fortfarande en lämplig mekanism för att säkerställa att demokratin och rättsstatsprincipen bevaras på ett effektivt sätt i dess medlemsstater. Trots, eller kanske tack vare, denna svaghet är EU den första försvarslinjen för den liberala demokratin i Europa. |
| --- | --- |

5.12

6.   Rekommendationer för åtgärder för att stärka ett motståndskraftigt civilsamhälle i Europa

EESK uppmanar alla medlemsstater att respektera EU:s värden, såsom föreskrivs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och att avstå från alla försök att etablera en ”illiberal demokrati”. Ett pluralistiskt och motståndskraftigt civilsamhälle kan endast existera och spela sin roll i att skydda demokratin om deltagande i politiken inte utsätter medborgarna för fara. Om medlemsstaterna ger efter för auktoritära styren måste EU till fullo utnyttja de befintliga juridiska verktygen, t.ex. överträdelseförfarandena och ramen för rättsstatsprincipen från 2014.

| 6.1 | Medlemsstaterna måste upplysas, klart och tydligt, om att det inom EU är oacceptabelt att överge demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK riktar uppmärksamheten mot förfarandet enligt artikel 7 i EU-fördraget vilket låter rådet, i händelse av att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget, dra in landets rösträtt i rådet. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK upprepar sin efterlysning, som gjordes tillsammans med Europaparlamentet, av en planeringstermin för demokrati och en europeisk kontrollmekanism för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna (2). EESK föreslår att en resultattavla för demokrati inrättas, som bl.a. skulle återspegla ramförutsättningarna för civilsamhällelig verksamhet och leda till specifika rekommendationer för reform. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Partier som vänder sig emot demokratin bör uteslutas från sitt politiska parti på EU-nivå och sin politiska grupp i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK anser att en mekanism bör övervägas genom vilken underlåtenhet att genomföra rekommendationerna för reform skulle kunna leda till korrigerande ekonomiska åtgärder. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK välkomnar kommissionens förslag om ”ett stärkt skydd av EU:s budget från ekonomiska risker i samband med utbredda brister i efterlevnaden av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna”som ett steg i rätt riktning (3). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Medel som hålls inne inom ramen för den nya mekanismen får inte vara på bekostnad av stödmottagare i civilsamhället, som bör motta stöd direkt från EU-nivån. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESK är trots detta kritisk mot mekanismens exklusiva fokus på sund ekonomisk förvaltning. Kommittén efterlyser bestämmelser som gör det möjligt att inleda förfaranden i händelse av åsidosättanden när det gäller demokrati och rättsstatsprincipen, som inte är direkt relaterade till sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EESK välkomnar kommissionens förslag att skapa ett nytt kluster i nästa fleråriga budgetram med rubriken ”Investera i människor, social sammanhållning och värden”som ett bidrag till stärkandet av det europeiska civilsamhällets motståndskraft. Kommittén välkomnar särskilt inrättandet av en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som EESK har utfärdat ett yttrande om (4). |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EESK föreslår även att det i den nya fleråriga budgetramen bör finnas tillräcklig flexibilitet för att låta kommissionen öka stödet till organisationer i civilsamhället om de nationella regeringarna minskar eller upphör med sin finansiering av politiska skäl. Denna tilläggsfinansiering bör inte innebära att nationell finansiering ersätts på lång sikt, men bör, om så är möjligt, åtföljas av en kompenserande minskning av stödet till den berörda medlemsstaten på andra områden. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | EESK betonar även att organisationer och initiativ i civilsamhället som mottar EU-finansiering inom ramen för den nya fleråriga budgetramen tydligt måste förbinda sig att respektera de europeiska värdena i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. Organisationer som förespråkar ett avskaffande av demokratin eller rättsstatsprincipen, rasism eller främlingsfientlighet bör inte få stöd. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Mot bakgrund av medborgarnas förändrade beteende vad gäller deltagande, och det växande antalet informella och spontana initiativ, uppmanar EESK EU:s lagstiftningsmyndigheter att ytterligare minska den administrativa bördan som är förknippad med förfarandet för tillämpning, genomförande och redovisning av EU-stödda projekt och att göra särskilda stödinstrument tillgängliga för små initiativ och organisationer. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla bättre information om de befintliga stödinstrumenten för civilsamhället. Detta bör riktas särskilt till intressenter i avlägsna regioner i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | I syfte att förbättra civilsamhällesaktörers efterlevnad av villkoren för stödberättigande och principerna om sund ekonomisk förvaltning uppmanar EESK kommissionen att öka investeringarna i kapacitetsuppbyggnad för civilsamhället. |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | EESK föreslår att civilsamhällets gränsöverskridande instrument för nätverksbyggande inrättas eller förstärks. |
| --- | --- |

6.15

| 6.16 | EESK uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder till stöd för civilsamhällesorganisationerna, utan att det påverkar de offentliga tjänsterna och skatterättvisan, till exempel att, med beaktande av de icke-statliga organisationernas förmåga att bidra, tillåta begränsade skatteavdrag för medlemsavgifter och stödbidrag. |
| --- | --- |

6.16

| 6.17 | EESK uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för bättre genomförande av direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (5) i syfte att värdesätta frivilligarbete och medborgardeltagande i yrkeslivet. |
| --- | --- |

6.17

| 6.18 | EESK stöder parlamentets uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag för skapandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser (6). En kompletterande europeisk juridisk status eller ett alternativt system för formell interinstitutionell ackreditering, som ett första steg, skulle hjälpa organisationer i civilsamhället som inte längre har tillräckligt rättsligt skydd i sina medlemsstater. |
| --- | --- |

6.18

| 6.19 | EESK anser att det vore lämpligt att göra en analys av varför detta ärende inte har följts upp och att samtidigt överväga ett interinstitutionellt avtal, en slags märkning för icke-statliga organisationer. EESK bör undersöka denna möjlighet. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | EESK uppmanar EU:s institutioner att genomföra bestämmelserna i artikel 11 i EU-fördraget och att ytterligare stärka deltagandedemokratin på EU-nivå genom deltagande av representativa sammanslutningar och civilsamhället, och att övergå från samråd till en verklig dialog. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | För att förebygga att medborgarna förlorar tilltron till EU:s institutioner är det viktigt att den europeiska politiken åstadkommer konkreta förbättringar i människors liv och att människor är medvetna om detta. |
| --- | --- |

6.21

| 6.22 | Ett motståndskraftigt civilsamhälle behöver en sund social miljö. Nationella och europeiska beslutsfattare måste ta itu med detta och säkerställa social hållbarhet genom inkluderande utbildningssystem, tillväxt för alla, konkurrenskraftiga och innovativa branscher samt välfungerande arbetsmarknader, rättvis beskattning och effektiva allmännyttiga tjänster och sociala trygghetssystem. Annars kommer inre oroligheter och avstående från att rösta eller ökande extremism att undergräva fundamenten för den liberala demokratin. Sociala och ekonomiska rättigheter kan inte skiljas från medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

6.22

| 6.23 | Starka parter på arbetsmarknaden, i egenskap av civilsamhällets stöttepelare, är av avgörande vikt för att stabilisera de europeiska demokratierna. Civilsamhället, i all sin mångfald, krävs dock för att försvara EU:s grundläggande värden. |
| --- | --- |

6.23

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  T.ex. mål C-619/18, kommissionen mot Polen; pågående mål: C-78/18 kommissionen mot Ungern.

1

(2)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 8.

2

(3)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 173.

3

(4)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 178.

4

(5)  COM(2017) 253, EUT C 129, 11.4.2018, s. 44.

5

(6)  Europaparlamentets förklaring, den 10 mars 2011.

6

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/31

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om White Dove Way – Förslag till en EU-ledd global fredsbyggande strategi

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 228/05)

Föredragande: Jane MORRICE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 15.1.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 160/3/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

15.1.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

160/3/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska unionen byggdes på ett fredsuppdrag. EU vann Nobels fredspris, men har inte råd att vila på sina lagrar. I stället bör det största fredsprojektet i modern tid ta sin rättmätiga plats som en global ledare och ett föredöme för att bygga fred i Europa och världen. Med tanke på de allvarliga utmaningar som Europa står inför i dag, den omfattande förnyelsen av EU-institutionerna och att det har gått 100 år sedan första världskriget avslutades, är detta det bästa tillfället för EU i den europeiska integrationsprocessens historia att ta täten genom att staka ut en ny riktning för fredsbyggandet i världen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | White Dove Way är en metaforisk och fysisk färdplan som visar vägen framåt. Den föreslår en dynamisk ny EU-ledd global strategi för fredsbyggande som inriktas på konfliktförebyggande, det civila samhällets deltagande och effektiv kommunikation med hjälp av utbildning och information, och en europeisk fredsväg som sträcker sig från Nordirland till Nicosia för att fysiskt engagera medborgarna så att de känner sig delaktiga i EU:s fredsprocess och ges verktyg för att uppnå dess mål. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att förverkliga detta vill EESK att det i EU:s nya budget anslås betydligt ökade medel till konfliktförebyggande i alla EU:s fredsbyggande program inom ramen för de yttre förbindelserna och efterlyser ökad konsekvens och samstämmighet mellan de politiska strategierna på områdena inre och yttre handel, bistånd, utveckling och säkerhet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar starkt att det civila samhället görs mer delaktigt i beslutsprocessen i likhet med EU:s fredsbyggande initiativ runtom i världen, såsom EU:s fredsprogram i Nordirland, som drar nytta av aktiva bidrag från företag, fackföreningar och frivilligsektorn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på framgångarna med Erasmus efterfrågar EESK betydande kommunikationsinsatser för att främja utbildningens och informationens roll när det gäller att förmedla EU:s fredsbyggande budskap, underlätta lärande mellan interna och externa icke-statliga organisationer och skapa en ”White Dove-märkning” av EU:s fredsprojekt med målet att öka synligheten både på hemmaplan och utomlands. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att aktivt engagera medborgarna föreslår EESK en fredsväg från Nordirland till Nicosia, som länkar samman två delade öar på var sin sida av Europa. Framgången för Europas kulturella vandringsleder, till bland annat Santiago de Compostela, visar att vandrare gör sådana resor som en pilgrimsfärd eller för att lära sig mer om olika kulturer genom mänsklig interaktion. Längs White Dove Way kommer de även att lära sig om det fredsarv som gav upphov till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ”White dove” (Vita duvan) är den engelska översättningen av namnet ”Columbanus”, den irländske pilgrimen som har beskrivits som skyddshelgonet för ett enat Europa. Han är även motorcyklisternas skyddshelgon. Vandringsleden kommer att följa hans ursprungliga väg från Irland till Frankrike, Schweiz, Österrike och Italien och passera platser som tidigare varit drabbade av krig och konflikter, såsom västfronten, Sydtyrolen och Balkan. Den kommer också att vara en ”virtuell” vandringsled som erbjuder en högteknologisk historiebok om EU:s resa från krig till fred, och uppmuntrar det sätt att leva och lära som EU:s värden respekt, tolerans och ömsesidig förståelse representerar. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar med kraft EU att skapa en ny global fredsbyggande strategi med tre delar: |
| --- | --- |

1.8

Del 1 – konfliktförebyggande, det civila samhället, samstämmighet

| — | Medlen för fredsbyggande bör fördubblas inom alla berörda EU-politikområden, med inriktning på konfliktförebyggande, försoning och interkulturell dialog som främjar tolerans och respekt både på hemmaplan och utomlands. |
| --- | --- |

—

Medlen för fredsbyggande bör fördubblas inom alla berörda EU-politikområden, med inriktning på konfliktförebyggande, försoning och interkulturell dialog som främjar tolerans och respekt både på hemmaplan och utomlands.

| — | Ett strukturerat deltagande av det civila samhället på alla nivåer i beslutsprocessen i EU:s politik för yttre förbindelser och fredsbyggande program. |
| --- | --- |

—

Ett strukturerat deltagande av det civila samhället på alla nivåer i beslutsprocessen i EU:s politik för yttre förbindelser och fredsbyggande program.

| — | Ökad konsekvens och samstämmighet mellan EU:s strategier på områdena försvar, bistånd, handel och konfliktlösning i alla de länder i världen där EU är verksamt. |
| --- | --- |

—

Ökad konsekvens och samstämmighet mellan EU:s strategier på områdena försvar, bistånd, handel och konfliktlösning i alla de länder i världen där EU är verksamt.

| — | Ungdomsprogrammen, såsom Erasmus och den europeiska solidaritetskåren, bör omfatta komponenter av fredsbyggande, europeiskt medborgarskap, ömsesidig respekt och tolerans. |
| --- | --- |

—

Ungdomsprogrammen, såsom Erasmus och den europeiska solidaritetskåren, bör omfatta komponenter av fredsbyggande, europeiskt medborgarskap, ömsesidig respekt och tolerans.

| — | Ökad samordning mellan organ och på mellanstatlig nivå samt erfarenhetsutbyte med lokala, nationella och internationella, statliga och icke-statliga, fredsbyggande organisationer. |
| --- | --- |

—

Ökad samordning mellan organ och på mellanstatlig nivå samt erfarenhetsutbyte med lokala, nationella och internationella, statliga och icke-statliga, fredsbyggande organisationer.

Del 2 – information, kommunikation, utbildning

| — | Utbildning i medling, förhandling och dialog mellan lokala, nationella och internationella icke-statliga fredsbyggande organisationer. |
| --- | --- |

—

Utbildning i medling, förhandling och dialog mellan lokala, nationella och internationella icke-statliga fredsbyggande organisationer.

| — | Incitament för att uppmuntra lärande om och undervisning i europeisk integration, fredsbyggande och medborgardeltagande i högskolor, gymnasier och grundskolor i hela EU. |
| --- | --- |

—

Incitament för att uppmuntra lärande om och undervisning i europeisk integration, fredsbyggande och medborgardeltagande i högskolor, gymnasier och grundskolor i hela EU.

| — | Inrättande av europeiska fredscentrum i Belfast och Nicosia och centrum för lärande som kopplar samman strategiska platser längs White Dove Way. |
| --- | --- |

—

Inrättande av europeiska fredscentrum i Belfast och Nicosia och centrum för lärande som kopplar samman strategiska platser längs White Dove Way.

| — | EU:s officiella erkännande av White Dove-symbolen som ”varumärket” för EU:s fredsprojekt och en stärkt skyldighet för projekten att informera om att de mottar EU-stöd. |
| --- | --- |

—

EU:s officiella erkännande av White Dove-symbolen som ”varumärket” för EU:s fredsprojekt och en stärkt skyldighet för projekten att informera om att de mottar EU-stöd.

| — | Ökade insatser från kommissionens sida för att informera om EU-projekt som använder ”White Dove-märket”. |
| --- | --- |

—

Ökade insatser från kommissionens sida för att informera om EU-projekt som använder ”White Dove-märket”.

Del 3 – den europeiska fredsvägen

Inrättande av en arbetsgrupp för EU:s White Dove Way, som ska inleda och stödja

| — | samråd med lokala myndigheter, regionala organ, andra etablerade vandringsleder såsom Western Front Way, museer och kulturplatser som förbinds med varandra genom White Dove Way, |
| --- | --- |

—

samråd med lokala myndigheter, regionala organ, andra etablerade vandringsleder såsom Western Front Way, museer och kulturplatser som förbinds med varandra genom White Dove Way,

| — | närmare samarbete med internationella organisationer såsom FN, Unesco, OSSE och Europarådet, |
| --- | --- |

—

närmare samarbete med internationella organisationer såsom FN, Unesco, OSSE och Europarådet,

| — | nätverksutbyte med maraton, vandringar, cykel- och motorcykelresor samt andra medborgarinitiativ, |
| --- | --- |

—

nätverksutbyte med maraton, vandringar, cykel- och motorcykelresor samt andra medborgarinitiativ,

| — | Friends of Columbanus ansökan till Europarådet om officiellt erkännande som en europeisk kulturväg som skulle vara en av förbindelserna inom White Dove Way, |
| --- | --- |

—

Friends of Columbanus ansökan till Europarådet om officiellt erkännande som en europeisk kulturväg som skulle vara en av förbindelserna inom White Dove Way,

| — | logistiska lösningar för att bygga en väg som förbinder Irland med Cypern genom tidigare konfliktområden med ”förgreningar” till platser som har gjort stora fredsbidrag, såsom de skandinaviska länderna och Central- och Östeuropa, |
| --- | --- |

—

logistiska lösningar för att bygga en väg som förbinder Irland med Cypern genom tidigare konfliktområden med ”förgreningar” till platser som har gjort stora fredsbidrag, såsom de skandinaviska länderna och Central- och Östeuropa,

| — | finansiellt och tekniskt stöd till en ”virtuell verklighetsversion” av White Dove Way för användning i skolor och högskolor i Europa som en högteknologisk historiebok för framtiden, |
| --- | --- |

—

finansiellt och tekniskt stöd till en ”virtuell verklighetsversion” av White Dove Way för användning i skolor och högskolor i Europa som en högteknologisk historiebok för framtiden,

| — | en interaktiv onlineversion av White Dove Way som kopplar samman platser och centrum för fredsbyggande, med berättelser för dem som inte har möjlighet att göra resan till fots. |
| --- | --- |

—

en interaktiv onlineversion av White Dove Way som kopplar samman platser och centrum för fredsbyggande, med berättelser för dem som inte har möjlighet att göra resan till fots.

2.   Bakgrund

| 2.1 | De allvarliga utmaningar som EU står inför i dag hotar själva kärnan i det europeiska idealet. Flykting- och immigrationsvågen, finanskrisens sidoeffekter, åtstramningar, extremism, säkerhetshot, den tilltagande politiska polariseringen och följderna av brexit har skakat EU:s själva grundvalar. Bristen på lämpliga åtgärder från EU kan inte fortgå om den längsta perioden av fred i Europa ska kunna bevaras. Med tanke på denna ytterst spända situation måste EU reagera med positiva, ambitiösa, kreativa och konstruktiva åtgärder och en vision som avspeglar det europeiska projektets centrala uppdrag – att främja och upprätthålla freden. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:s framgångsrika fredsprojekt innebär att nya generationer av européer inte alls känner till krigets realiteter. Genom att påminna medborgarna om deras ursprung återskapar EU ett bindande ideal som kommer att göra EU och dess uppdrag mer trovärdiga. För att lyckas med detta måste EU utöka sina fredsbyggande insatser, inte bara i världen utan även inom Europa. Genom att utbyta berättelser om konfliktlösning på gräsrotsnivå, kompromisser och samförståndsbyggande mellan olika kulturer, grupper och länder, kan EU förstärka och främja sina kärnvärden frihet, rättvisa, jämlikhet, tolerans, solidaritet och demokrati, både på hemmaplan och utomlands. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Omvärlden bör se EU som en global förkämpe för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Konflikterna i Syrien, Afghanistan, Jemen och på andra platser tvingar oss dock att kritiskt granska EU:s sätt att hantera de humanitära kriser som följer i kölvattnet av militära aktioner. Om EU ska kunna uppnå sina uppsatta mål och principer har EU en moralisk skyldighet, utöver eventuella geopolitiska eller ekonomiska intressen, att skydda oskyldiga offer, särskilt barn, som är fångade i konflikter. EU-medel kan på ett betydande sätt bidra till att förbättra livet i dessa konfliktområden, men resultaten är begränsade. Genom att fokusera på konfliktförebyggande i områden där freden och säkerheten hotas och genom att samarbeta nära med det civila samhället kan EU säkerställa ett större engagemang på gräsrotsnivå och öka sannolikheten för varaktig fred. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Baserat på premissen att varje euro som investeras i fred sparar sju euro i försvar, uppmanar kommittén EU att prioritera fredsbyggande i sina förslag till den nya EU-budgeten (den fleråriga budgetramen 2021–2027). Den nya ”europeiska fredsbevarande resursen” på tio miljarder euro som föreslås av kommissionen bör ha ett verkligt inslag av fredsbyggande, med aktivt deltagande av lokala och internationella aktörer i det civila samhället, ömsesidiga utbyten mellan fredsaktörer, centrum för kunskapsöverföring och en strategi för att förmedla EU:s budskap världen över. EESK vill även se ett fullständigt genomförande av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 – förebygga konflikter, främja människors säkerhet, ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet och arbeta för en säkrare värld. |
| --- | --- |

2.4

3.   Sammanhanget – hedra, fira och kommunicera

| 3.1 | Under det år som markerade 100-årsdagen för slutet på första världskriget hedrade EU-medborgarna inte bara minnet av de som stupat, utan begrundade även vad konflikten kostat. Genom att förstå den strävan som ledde till fred kan de politiska beslutsfattarna lära sig av historien och inse hur fredsprocesser slog rot. Genom att uppmärksamma tillfällen som varit viktiga för freden påminns vi om krigets arv och den solidaritetsanda som rådde i dess kölvatten. Under de närmaste åren infaller årsdagarna för flera viktiga händelser. Det är till exempel trettio år sedan Berlinmurens fall och freden i Libanon (2019), och 25 år sedan fredsavtalet i Dayton (2020). År 2018 var det också tjugo år sedan långfredags-/Belfastavtalet och andra årsdagen av det colombianska fredsavtalet. Genom att betona sitt stöd till dessa överenskommelser främjar EU värdet av sina insatser i världen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | För att ta fasta på Europaåret för kulturarv bör EU:s arbete med att befästa lärdomar från konflikter för att främja allas bästa även inbegripa en central ny kulturell komponent. EU:s höga representant Federica Mogherini har lyft fram kulturdiplomati som ett nyckelverktyg för EU i dess internationella diplomatiska förbindelser. Exemplen omfattar alltifrån skydd av kulturarvsplatser till främjande av kulturella identiteter och språk, och bidrar till att skapa stabila statsskick där olika etniska/nationella/religiösa/språkliga grupper känner sig säkra och bättre rustade för att samverka tillsammans i fred. Kulturdiplomatins fördelar när det gäller yttre förbindelser är allmänt vedertagna, och mot bakgrund av den ökande polariseringen inom Europa är kulturdiplomati även en lösning för att ta itu med missämja inom EU. Den irländske pilgrimen Columbanus (1) från 500-talet, som har beskrivits som skyddshelgonet för ett enat Europa, ger oss arvet, historien och den kulturella kopplingen för en ny global EU-strategi med syftet att främja gemensam förståelse och gemensamma åtgärder genom fred. Det är också anledningen till att detta initiativ använder den internationella fredssymbolen med en vit duva – White Dove – till hans åminnelse. |
| --- | --- |

3.2

4.   White Dove Way

Med hjälp av en kombination av moderna metoder för social interaktion och traditionella sätt att sprida information stakar White Dove Way ut en ny riktning för EU genom binda samman dåtid, nutid och framtid.

4.1   
  Visa vägen – EU som ledare för de globala fredsbyggande insatserna

Genom att aktivt stödja skapandet av stabila, rättvisa och blomstrande samhällen runtom i världen går EU ett steg längre än att främja fred. EU:s insatser kanske inte alltid så framgångsrika som man kunde önska, men främjandet av EU:s värden uppmuntrar konfliktdrabbade länder att lämna våldet bakom sig. EU:s fredsprogram i Nordirland och EU:s stöd till den colombianska fredsprocessen är värdefulla exempel. Andra modeller för engagemang är EU:s ungdomsstrategi från 2015, vars mål är att se till att ungdomar i EU-länderna inte marginaliseras. Genom att skapa mer konsekvens och samstämmighet mellan sina strategier inom kultur, försvar, bistånd, handel och konfliktlösning samt med internationella organ skulle EU kunna gå i täten för de globala fredsbyggande insatserna.

4.2   
  Visa vägen – genom information, kommunikation och utbildning

Genom att föregå med gott exempel och främja sina grundläggande värden kan EU visa vägen genom att mer kreativt engagera sig i informations-, utbildnings- och kommunikationsstrategier. Utbyte av erfarenheter mellan fredsbyggare på gräsrotsnivå inom och utanför Europa är en viktig aspekt. Att inrätta europeiska fredscentrum som tillhandahåller utbildning i medling, förhandling, dialog och samförståndsbyggande, vilket har föreslagits i tidigare yttranden (2), och arbeta i partnerskap med fredsbyggare från det civila samhället är viktigt. Genom att lyfta fram sitt arbete med hjälp av välriktade utbildnings- och informationsprogram med goda resurser kan EU öka förståelsen av unionens roll och rättfärdiga unionens insatser för medborgarna genom att visa dem värdet av multikulturellt engagemang och bidra till att återupprätta deras förtroende för EU-projektets grundtankar.

4.3   
  Vandra vägen – en kulturell vandringsled som är tillgänglig för alla

| 4.3.1 | Denna permanenta fredsväg, från Nordirland till Nicosia, kommer att engagera människor från alla samhällsskikt i en fysisk och psykisk insats för att skapa nya vänskapsförbindelser och möta andra som vill dela med sig av sina erfarenheter av konflikter. Denna kulturella vandringsled, som sträcker sig 5 000 km genom Europa i Columbanus fotspår, kommer att leda bortom den ursprungliga väg som pilgrimen tog från Irland till Italien, för att passera platser som har varit svårt drabbade av krig och konflikter, såsom västfronten, Sydtyrolen och Balkan, och förena människor och platser längs med vägen. Vandrarna kommer att höra historier och dra lärdomar från konflikternas bestående arv, men det viktigaste är att de kommer att få lära sig om fredsskapande mekanismer. White Dove Way kommer även att skapa centrum för lärande och förgreningar till norra, östra, centrala och södra Europa, så att vandrarna kan välja sin färdväg och besöka så många platser de vill. White Dove Way skulle uppmuntra sådana ”förgreningar” både inom och utanför EU och erkänna inte bara fysiska leder utan även kulturella band, som till Skottland och framför allt Iona, och de fredsbyggande banden till platser som Ukraina och Mellanöstern. Man skulle också kunna hitta sätt att knyta an till andra redan väletablerade rutter, t.ex. Jakobsleden. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Vandringsleden kommer att omfatta en onlineportal som skapar en virtuell och interaktiv upplevelse med audiovisuella komponenter från varje plats och samma muntliga historier som har berättats under resorna för dem som inte fysiskt har möjlighet att gå vandringsleden. Den virtuella vandringsleden skulle användas som ett utbildningsverktyg för undervisning i fredsbyggande i skolor och vidareutveckla moment av kreativitet och förståelse som grundar sig på relevant lokal historia och potentiella kopplingar till leden för att stimulera en utbredd känsla av ansvar både inom och utanför EU. Med den typ av teknik som används för aspirantutbildning i civilskydd och konfliktförebyggande skapar White Dove Way en virtuell verklighetsupplevelse av konflikter och fredsbyggande. Som en teknisk lärobok uppfyller detta den digitala tidsålderns utbildningskrav och kompletterar traditionella undervisningstekniker, som fokuserar mer på krigshetsare än på fredsbyggare. |
| --- | --- |

4.3.2

5.   En ny EU-budget (den fleråriga budgetramen) för att maximera fredsbyggande och det civila samhällets deltagande

| 5.1 | Det finns inga enkla svar i sökandet efter fredsbyggande lösningar, men det går att ändra strategier och prioriteringar för att mildra de värsta effekterna av konflikter. Förnyelsen av EU:s budget är ett värdefullt tillfälle att göra detta genom att skapa ”samstämmighet, samordning och komplementaritet” mellan EU:s fredsskapande politik och inom kommissionen där de komplexa strukturerna försvårar den praktiska samordningen mellan Europeiska utrikestjänsten och andra avdelningar. På samma sätt måste det till en samstämmighet mellan EU:s politik på handels- bistånds-, säkerhets- och utvecklingsområdena, och en insikt om behovet av att koppla samman politik och praktik mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och andra viktiga bidragsgivare. |
| --- | --- |

5.1

5.2   
  Fokus på konfliktförebyggande

EU:s nya budgetförslag för perioden 2021–2027 rörande yttre åtgärder måste ge fredsbyggande högre prioritet. Dessa förslag omfattar en ökning på 40 % för säkerhet till 4,8 miljarder euro, en ny försvarsfond på 13 miljarder euro, 6,5 miljarder euro för ”militär rörlighet” via Fonden för ett sammanlänkat Europa, och ökad finansiering av yttre åtgärder med 26 % till 120 miljarder euro. Ytterst viktigt är att kommissionen föreslår ett anslag utanför budgeten på 10,5 miljarder euro till en ”europeisk fredsbevarande resurs” för gemensamt engagemang i tredjeländer, vilket är idealiskt för att se till att EU:s insatser verkligen kommer att inriktas på konfliktförebyggande. Under 2017 antog EU en förordning om inrättande av en ny typ av stöd inom ramen för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred i syfte att främja kapacitetsuppbyggnad för militära aktörer – kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling. Europeiska sambandskontoret för fredsbyggande (Eplo) har vid upprepade tillfällen uttryckt sina farhågor kring detta och betonat behovet av ett ökat deltagande av det civila samhället.

5.3   
  Det civila samhällets deltagande – fokus på kvinnor och ungdomar

Det blir alltmer accepterat att det civila samhället är mycket viktigt för att de fredsbyggande strategierna ska bli ändamålsenliga och långsiktigt hållbara. Samarbete med gräsrotsaktörer bidrar inte bara till att öka förståelsen av konflikter nedifrån och upp, utan också till lokal ”egenmakt” över processen genom att bidra till att främja ett mer ”konfliktkänsligt” fredsbygge och positiv förstärkning. Ungdomarnas viktiga roll i förhandlingar om och genomförande av fredsavtal lyfts fram i FN:s resolution 2419 och även i FN:s resolution 1325 om kvinnors roll. Fackföreningsverksamhet och företag, såväl stora som små, spelar också en viktig roll för att mobilisera det civila samhället. Utsatta grupper, särskilt offer, måste få stöd och hjälp av sakkunniga, och god grannsämja är också viktigt såväl i det lokala samhället som på arbetsplatsen. En ”strukturerad dialog” mellan EU och det civila samhället skapar också banbrytande och bestående förbindelser, vilket kommittén själv erfarit i förbindelserna med EU:s grannländer i Afrika och Asien samt i omvärlden.

5.4   
  EU:s insatser för att skapa ökad medvetenhet

Med tanke på att medborgarnas medvetenhet om EU:s fredsbyggande verksamhet är begränsad krävs ökad betoning i den nya budgeten på informations-, utbildnings- och kommunikationsstrategier genom användning av både traditionella och sociala medier. Oron över farorna med sociala medier och det potentiella hotet mot demokratin är reell, men användningen av medier för att åstadkomma positiva förändringar underutnyttjas. Fredsjournalistik, kulturdiplomati och interkulturell dialog bör tilldelas ökade resurser i den nya EU-budgeten. Utbildning är likaså av avgörande betydelse genom att barn och unga inte enbart lär sig att ”tolerera”, utan även att respektera, olikheter. Exempel på detta är EU:s specialprogram Body och Integrated Education Movement i Nordirland.

5.5   
  Utbyte av bästa praxis

EU har mycket omfattande erfarenheter från områden som Sydostasien, Mellanöstern, Centralamerika, Balkan och Afrika söder om Sahara. Vissa delar av detta arbete har varit mycket framgångsrika, andra mindre. EU måste dra lärdomar från historien och respektera och främja ett etiskt förhållningssätt till intervention såsom exemplifieras i utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (3), som genom att uppmuntra deltagandeprocesser som inbegriper det civila samhället bidrar till att motverka exploatering och korruption och främja god förvaltning. Dessa lärdomar, goda som dåliga, måste vägleda politiken. Det finns visserligen inte någon patentlösning, men det finns grundläggande principer som är gemensamma för konfliktområden och som inte får negligeras. Detta erfarenhetsutbyte bör dock förankras bättre, särskilt mellan EU:s interna och externa åtgärder, där det saknas ett systematiskt arbete för erfarenhetsutbyte. Detta är en försummad chans och en stor politisk brist som måste åtgärdas.

5.6   
  Vägen framåt

Hundraårsminnet av kriget och uppmärksammandet av freden och kulturarvet utgör ett lägligt tillfälle för EU att återupprätta sitt värde i världen, inte bara som en ekonomisk jätte, utan som en global ledare i fråga om att bygga, trygga och främja fred. Genom att lägga fokus på fred inför terroristhoten både på hemmaplan och utomlands kan EU betrakta sin egen erfarenhet som ett exempel på vad som kan åstadkommas, men som måste ges ständig näring för att uppmuntra interkulturell dialog, tolerans, solidaritet och ömsesidig respekt.

Genom att tillhandahålla en färdplan för en EU-ledd strategi för globalt fredsbyggande tillsammans med en fysisk och virtuell fredsvandringsled för resenärer, fungerar White Dove Way som en ledstjärna som visar ett sätt att leva, lära sig och knyta an till andra i en alltmer globaliserad värld. Alla människor, unga som gamla, från olika generationer och olika socioekonomiska, religiösa, kulturella och samhälleliga bakgrunder, kommer att vandra tillsammans från avlägsna hörn i och utanför EU, för att lära sig om olika kulturer och traditioner och skapa nya förbindelser på grundval av en större förståelse av EU:s värden.

Genom att använda White Dove-symbolen för att märka ut färdriktningen skulle White Dove Way inte enbart vara ett arv från EU:s fredsbyggande insatser runtom i världen, utan även bli en ny vision för EU och ett budskap om hopp i en tid då utmaningarna ökar.

I politiken för fredsbyggande gäller devisen att finns det en vilja finns det en väg – White Dove Way.

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Den irländske pilgrimen Columbanus från 500-talet, som EU:s grundare Robert Schuman beskrev som skyddshelgonet för dem som försöker skapa ett enat Europa.

1

(2)  EESK:s yttrande om ”Fredsprocessen i Nordirland”, 23.10.2008 (EUT C 100, 30.4.2009, s. 100).

2

EESK:s yttrande om ”EU:s fredsbyggande roll i de externa förbindelserna: bästa praxis och framtidsutsikter”, 19.1.2012, (EUT C 68, 6.3.2012, s. 21).

(3)  Såsom anges i EESK:s yttrande om ”Att trygga import som är viktig för EU genom EU:s nuvarande handelspolitik och politik på närliggande områden”, 16.10.2013 (EUT C 67, 6.3.2014, s. 47).

3

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/37

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att lyssna på EU-medborgarna för en hållbar framtid (Sibiu och därefter)

(2019/C 228/06)

Föredragande: Vladimíra DRBALOVÁ

Peter SCHMIDT

Yves SOMVILLE

| Presidiets beslut | 16.10.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 217/6/8 |

Presidiets beslut

16.10.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

217/6/8

Att lyssna på EU-medborgarna för en hållbar framtid

1.   Inledning

| 1.1 | Genom sina många olika ledamöter fungerar EESK som en mellanhand mellan EU-institutionerna och EU:s medborgare och vill som sådan föreslå en ambitiös vision för framtiden, där Europa är världsledande inom hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU är ett av de mest framgångsrika freds-, samhälls- och ekonomiprojekten i europeisk historia. Vårt Europa grundades på värdena respekt för människans värdighet, frihet, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet, demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (1). Dessa värden måste fortsätta att ligga till grund för EU:s framtida utveckling och politik. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sjuttio år av fred och stabilitet i Europa är en historisk och enastående bedrift. Det som har gjort detta möjligt är det europeiska projektet och inrättandet av EU, som har skapat ett förbund mellan Europas folk och, steg för steg, förenat de europeiska staterna i ett gemensamt syfte. Detta förklarar varför EU fortfarande är ett tilltalande projekt för kandidatländerna och för länderna som samarbetar med EU inom ramen för EU:s grannskapspolitik. Europa måste dock stå rustat för att hantera nya geopolitiska förändringar. EESK bör hjälpa till att öka förståelsen för att fred inte är något som för evigt kan tas för givet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Den inre marknaden med sina ekonomi-, samhälls- och miljödimensioner är kärnan i den europeiska integrationen. Den bör därför kunna skapa hållbar tillväxt och innovation, dra till sig investeringar och göra det möjligt för företagen att vara hållbart konkurrenskraftiga på en globaliserad marknad. Det är dock även viktigt att inse att den inre marknadens positiva effekter inte är jämnt spridda och att inte alla medborgare kan dra nytta av välståndet som den inre marknaden gett upphov till. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Hållbar tillväxt innebär att tillväxt inte enbart bör bygga på kvantitet utan även, eller till och med mer, på kvalitet, vilket innebär i) ingen exploatering av miljö eller arbetskraft, ii) skäliga levnadsförhållanden, iii) ekonomisk tillväxt mätt inte enbart i årsflöden utan även i samlad förmögenhet och dess fördelning, iv) att allas behov tillgodoses inom ramen för jordens resurser, v) en utveckling av ekonomierna som låter oss leva väl, oavsett om de växer eller inte, och vi) ett cirkulärt flöde av inkomster mellan hushåll, företag, banker, myndigheter och handel, som fungerar på ett socialt och ekologiskt ansvarsfullt sätt. Energi, råvaror, natur, samhälle, makt och vårt gemensamma välstånd finns inte med i den modell som används i dag. Obetalt arbete som utförs i hemmet, främst av kvinnor, finns inte heller med trots att ingen ekonomi skulle fungera utan detta arbete (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hållbar konkurrenskraft är å sin sida en modell där det råder jämvikt mellan ekonomiskt välstånd, miljöfrågor och social delaktighet. Det hållbarhetsanpassade indexet för global konkurrenskraft måste därför ändras så att två nya dimensioner: miljö- och samhällsdimensionerna, också räknas in (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De fyra friheterna, nämligen den fria rörligheten för varor, tjänster, medborgare och kapital, som tillsammans skapar förutsättningar för handel och ekonomisk utveckling, sysselsättning, kreativitet och innovation, kompetensutbyte och infrastrukturutveckling i glesbygder, utgör Europas ryggrad. Välfungerande ekonomiska friheter och konkurrensregler går hand i hand med grundläggande sociala rättigheter, men bör inte undergräva dem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU står dock fortfarande inför aldrig tidigare skådade interna och externa ekonomiska, sociala, miljömässiga och politiska utmaningar (4) som hotar unionens existens: protektionism på den inre marknaden, social ojämlikhet, populism, nationalism och extremism (5) samt stora geopolitiska och tekniska förändringar. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | De allt snabbare klimatförändringarna, en utarmad biologisk mångfald, andra miljörisker och den kollektiva oförmågan att föra en politik som ger resultat, utgör också ett påtagligt hot mot Europas invånare, ekonomi och ekosystem. Därför behöver vi en stark EU-strategi för hur målen i FN:s Agenda 2030 ska uppnås. Jämlikare samhällen presterar bättre när det gäller miljö och har större förmåga att bli hållbarare. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Alla EU-medborgares behov av arbetstillfällen med bra villkor måste tillgodoses, särskilt i regioner med hög arbetslöshet, i synnerhet bland ungdomar, eller i regioner som står inför strukturella förändringar. För att arbetstillfällen med goda villkor ska kunna skapas måste alla – institutioner, myndigheter, politiker, arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer – omdefiniera vad som menas med ett hållbart Europa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Det finns ett brådskande behov av att göra det enklare att komma in på arbetsmarknaden, dels genom att skapa arbetstillfällen med goda villkor och dels genom bättre utbildningssystem för de kompetenser som behövs, till exempel genom modeller där utbildning varvas med arbete. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Samhälls- och miljödimensionerna går in i varandra, och det är ekonomin som måste skapa förutsättningarna för social, ekonomisk och kulturell förnyelse, inte minst genom att främja och utveckla viktiga kompetenser och öka diversifieringen. Den privata sektorn måste uppmuntras att göra sitt för att hållbarhetsmålen för ekonomi, samhälle och miljö i FN:s Agenda 2030 ska uppnås, så att allas liv förbättras på ett rättvist och hållbart sätt med skydd för arbetsrätten och sociala och mänskliga rättigheter (6). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Även det europeiska projektets kulturdimension, i all sin mångfald, måste beaktas i alla åtgärder som EU vidtar. Kulturarvets betydelse måste erkännas och främjas, en kulturell och kreativ dimension måste införas i utbildningssystemen, och samtida kreativitet måste stödjas som ett verktyg för att skapa sammanhållning och utveckling. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Hållbarhet är en framåtblickande process som måste styras av en stark politisk vilja och beslutsamhet att skapa ett hållbart EU genom att ställa om våra ekonomier mot en motståndskraftig och samarbetsinriktad, resurseffektiv, koldioxidsnål och socialt inkluderande framtid (7), där politiker, myndigheter, företag, arbetstagare, medborgare och konsumenter agerar och fattar beslut på ett ansvarsfullt sätt, medvetna om vilken inverkan deras handlande har på ekonomi, miljö och samhälle.






  — | EESK efterlyser först och främst en övergripande hållbarhetsstrategi för hur Agenda 2030-målen ska uppnås, med stöd från en generös EU-budget. |
| --- | --- | --- |

1.14

—

EESK efterlyser först och främst en övergripande hållbarhetsstrategi för hur Agenda 2030-målen ska uppnås, med stöd från en generös EU-budget.

| — | Konkurrenskraft och hållbarhet står inte i konflikt med varandra så länge samhälls- och miljöaspekter ingår i definitionen av vad konkurrenskraft är. Konkurrenskraft får inte bara definieras utifrån kvantitet och priser, utan helst även med beaktande av europeiska värden, kvalitet och hållbarhet, inom ramen för en fullt utvecklad och välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

—

Konkurrenskraft och hållbarhet står inte i konflikt med varandra så länge samhälls- och miljöaspekter ingår i definitionen av vad konkurrenskraft är. Konkurrenskraft får inte bara definieras utifrån kvantitet och priser, utan helst även med beaktande av europeiska värden, kvalitet och hållbarhet, inom ramen för en fullt utvecklad och välfungerande inre marknad.

| — | Europa behöver en ny tillväxtmodell, en som är kvalitativt annorlunda än den vi har haft hittills, som är mer socialt inkluderande och ekologiskt hållbar och som kan främja och leda till konvergens i de digitala och ekologiska samhällsförändringarna i våra länder och samhällen. |
| --- | --- |

—

Europa behöver en ny tillväxtmodell, en som är kvalitativt annorlunda än den vi har haft hittills, som är mer socialt inkluderande och ekologiskt hållbar och som kan främja och leda till konvergens i de digitala och ekologiska samhällsförändringarna i våra länder och samhällen.

| — | Hållbara investeringar är ett viktigt instrument i arbetet för att stärka Europas ledande ställning när det gäller att skapa ett hållbart samhälle. Investeringarna bör ge upphov till arbetstillfällen med goda villkor och gå till sådant som förnybar energi, utbildningssystemen, billig, lättillgänglig och miljövänlig kollektivtrafik, ekodesign inom digital teknik, forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Hållbara investeringar är ett viktigt instrument i arbetet för att stärka Europas ledande ställning när det gäller att skapa ett hållbart samhälle. Investeringarna bör ge upphov till arbetstillfällen med goda villkor och gå till sådant som förnybar energi, utbildningssystemen, billig, lättillgänglig och miljövänlig kollektivtrafik, ekodesign inom digital teknik, forskning och innovation.

| — | Europeiska företag måste göra sin del och ta sitt ansvar och agera som föregångare för resten av världen så att konkurrenskraften och den ekonomiska hållbarheten i vårt europeiska system omdefinieras med respekt för vår enda planets gränser. |
| --- | --- |

—

Europeiska företag måste göra sin del och ta sitt ansvar och agera som föregångare för resten av världen så att konkurrenskraften och den ekonomiska hållbarheten i vårt europeiska system omdefinieras med respekt för vår enda planets gränser.

2.   Medborgarnas Europa

| 2.1 | EU-medborgare börjar se Europa allt mindre som en lösning och allt mer som ett problem. Nationalism och protektionism är aktuella hot. Inför förlusten av identitet och värden förmår EU, eftersom man försummat det europeiska projektets kulturella dimension, inte hitta lösningar som motsvarar omfattningen av de lokala och globala problemen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Att erkänna medborgarnas berättigade oro och öka deras demokratiska delaktighet, särskilt de ungas, är mycket viktigt. EU:s befintliga mekanismer för delaktighet och samråd måste förbättras och reformeras. Ungdomsfrågor ingår bland annat i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling.






  — | En strukturerad civil dialog måste bli ett verkligt verktyg för demokratisk delaktighet i enlighet med artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) (8). |
| --- | --- | --- |

2.2

—

En strukturerad civil dialog måste bli ett verkligt verktyg för demokratisk delaktighet i enlighet med artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) (8).

| — | EESK kommer som EU:s institutionella företrädare för det organiserade civila samhället att fortsätta att spela en aktiv roll i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

EESK kommer som EU:s institutionella företrädare för det organiserade civila samhället att fortsätta att spela en aktiv roll i det politiska beslutsfattandet.

| — | Det europeiska medborgarinitiativet, som beskrivs i artikel 11.4 i EU-fördraget och som är det första gränsöverskridande verktyget för demokratiskt deltagande i världen, måste också förbättras och få bättre stöd. För sin del har EESK arbetat för enklare och mer lättförståeliga regler för initiativens genomförande (9) och även fungerat som mellanhand mellan kommissionen och medborgarna, särskilt genom att anordna konferensen under Europeiska medborgarinitiativets dag en gång om året och bistå och stötta de medborgare som inleder medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

—

Det europeiska medborgarinitiativet, som beskrivs i artikel 11.4 i EU-fördraget och som är det första gränsöverskridande verktyget för demokratiskt deltagande i världen, måste också förbättras och få bättre stöd. För sin del har EESK arbetat för enklare och mer lättförståeliga regler för initiativens genomförande (9) och även fungerat som mellanhand mellan kommissionen och medborgarna, särskilt genom att anordna konferensen under Europeiska medborgarinitiativets dag en gång om året och bistå och stötta de medborgare som inleder medborgarinitiativ.

| — | Vi måste få de unga engagera sig och delta i den europeiska politiska processen (10) genom att främja bredare medborgardeltagande via bl.a. valdeltagande, frivilligarbete, medlemskap i ungdomsorganisationer och deltagande i demokrati på arbetsplatsen och den sociala dialogen (11). EESK kommer att uppmuntra unga att delta i dess verksamhet och anordna evenemang riktade till unga som ”Ditt Europa, din mening”och priset till unga entreprenörer. |
| --- | --- |

—

Vi måste få de unga engagera sig och delta i den europeiska politiska processen (10) genom att främja bredare medborgardeltagande via bl.a. valdeltagande, frivilligarbete, medlemskap i ungdomsorganisationer och deltagande i demokrati på arbetsplatsen och den sociala dialogen (11). EESK kommer att uppmuntra unga att delta i dess verksamhet och anordna evenemang riktade till unga som ”Ditt Europa, din mening”och priset till unga entreprenörer.

| — | Åtgärder bör vidtas för att säkerställa ökad ansvarsskyldighet och insyn i EU-institutionernas och de nationella regeringarnas beslutsfattande, även med deltagande av den regionala och lokala nivån, i syfte att vinna medborgarnas stöd, t.ex. en reform av rådets arbetsmetoder för att förbättra öppenheten och lösa de ansvarsskyldighets- och öppenhetsproblem som är kopplade till den omfattande användningen av slutna trepartsmöten innan rättsakter antas vid första och andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet (12) (13). |
| --- | --- |

—

Åtgärder bör vidtas för att säkerställa ökad ansvarsskyldighet och insyn i EU-institutionernas och de nationella regeringarnas beslutsfattande, även med deltagande av den regionala och lokala nivån, i syfte att vinna medborgarnas stöd, t.ex. en reform av rådets arbetsmetoder för att förbättra öppenheten och lösa de ansvarsskyldighets- och öppenhetsproblem som är kopplade till den omfattande användningen av slutna trepartsmöten innan rättsakter antas vid första och andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet (12) (13).

| — | Institutionella mekanismer bör inrättas för att öka EESK-yttrandenas genomslag i EU:s politikutformnings- och beslutsprocesser, till exempel genom bättre övervakning av vilken uppföljning EESK:s yttranden får och ingående av ett samarbetsavtal med rådet för att bland annat säkerställa att rådets arbetsgrupper systematiskt får information om EESK:s yttranden. |
| --- | --- |

—

Institutionella mekanismer bör inrättas för att öka EESK-yttrandenas genomslag i EU:s politikutformnings- och beslutsprocesser, till exempel genom bättre övervakning av vilken uppföljning EESK:s yttranden får och ingående av ett samarbetsavtal med rådet för att bland annat säkerställa att rådets arbetsgrupper systematiskt får information om EESK:s yttranden.

| — | Att få allmänhetens stöd för att genomföra FN:s Agenda 2030 för en ny social politik är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

—

Att få allmänhetens stöd för att genomföra FN:s Agenda 2030 för en ny social politik är av yttersta vikt.

3.   Ett socialt Europa

| 3.1 | Det är meningen att den europeiska sociala modellen ska ge rättvist skydd för alla medborgare, lindra fattigdom och ge alla en möjlighet till ett bra liv. Anständiga inkomster bör minska klyftorna mellan rika och missgynnade och garantera bra levnadsförhållanden. Alla har rätt till bra arbetsvillkor, jämlikhet, bättre hälsa och mindre hälsoklyftor mellan länder och generationer. Social delaktighet och socialt skydd, arbeten med bra arbetsvillkor, jämställdhet, bra och lättillgänglig offentlig hälso- och sjukvård som alla har råd med, tillgång till bra bostäder till rimliga priser, miljörättvisa, bra offentligfinansierad utbildning och att alla har samma möjligheter att ta del av kultur: detta måste vara huvudprinciperna som de nationella och europeiska politiska agendorna bör formas efter.






  — | Det går inte att fortsätta längre utan en ny social politik som ger alla medborgare ett rättvisare och jämlikare samhälle. Därför efterlyser EESK ett socialt handlingsprogram för att omsätta FN:s Agenda 2030 på alla nivåer. |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Det går inte att fortsätta längre utan en ny social politik som ger alla medborgare ett rättvisare och jämlikare samhälle. Därför efterlyser EESK ett socialt handlingsprogram för att omsätta FN:s Agenda 2030 på alla nivåer.

| — | EESK vill se en allmän förbättring av och ökade investeringar i utbildningssystemen och stöder en allmängiltig rätt till livslångt lärande som innebär att människor kan förvärva kompetens och omskola och fortbilda sig. Ökade investeringar i institutioner, politiska åtgärder och strategier som hjälper människorna igenom framtida omställningar på arbetsmarknaden samt genomförande av en omstöpande och mätbar agenda för jämställdhet är exempel på åtgärder som bör få brett stöd (14). |
| --- | --- |

—

EESK vill se en allmän förbättring av och ökade investeringar i utbildningssystemen och stöder en allmängiltig rätt till livslångt lärande som innebär att människor kan förvärva kompetens och omskola och fortbilda sig. Ökade investeringar i institutioner, politiska åtgärder och strategier som hjälper människorna igenom framtida omställningar på arbetsmarknaden samt genomförande av en omstöpande och mätbar agenda för jämställdhet är exempel på åtgärder som bör få brett stöd (14).

| — | Den förda politiken och lagstiftningen måste säkerställa att alla EU:s medborgare och invånare får lika bra skydd och kan utnyttja sina grundläggande rättigheter och friheter. EU måste förbättra sina åtgärder och insatser för jämställdhet, samtidigt som man garanterar att alla som möter flera olika typer av diskriminering har samma möjligheter som alla andra i samhället. |
| --- | --- |

—

Den förda politiken och lagstiftningen måste säkerställa att alla EU:s medborgare och invånare får lika bra skydd och kan utnyttja sina grundläggande rättigheter och friheter. EU måste förbättra sina åtgärder och insatser för jämställdhet, samtidigt som man garanterar att alla som möter flera olika typer av diskriminering har samma möjligheter som alla andra i samhället.

| — | Med tanke på den ökande oron för att utvecklingen går åt olika håll i olika medlemsstater kan åtgärder för att säkerställa minimilön och minimiinkomst, som ett led i en process för social konvergens i EU, utgöra ett viktigt inslag i det sociala skyddet. Detta skulle bidra till en anständig levnadsstandard i alla länder och samtidigt bidra till att stödja tillväxt och öka konvergensen, och undvika ökade klyftor, inom EU (15). |
| --- | --- |

—

Med tanke på den ökande oron för att utvecklingen går åt olika håll i olika medlemsstater kan åtgärder för att säkerställa minimilön och minimiinkomst, som ett led i en process för social konvergens i EU, utgöra ett viktigt inslag i det sociala skyddet. Detta skulle bidra till en anständig levnadsstandard i alla länder och samtidigt bidra till att stödja tillväxt och öka konvergensen, och undvika ökade klyftor, inom EU (15).

| — | För en hållbar omställning behövs det investeringar i ändamålsenliga och sammanlänkade socialförsäkringssystem som ger samhällsservice av bra kvalitet (16). |
| --- | --- |

—

För en hållbar omställning behövs det investeringar i ändamålsenliga och sammanlänkade socialförsäkringssystem som ger samhällsservice av bra kvalitet (16).

| — | Ett stabilt system med samtal och kollektiva förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter bör vara norm, eftersom det är ett bra verktyg för att föregripa och hantera omställningar och förändringar. |
| --- | --- |

—

Ett stabilt system med samtal och kollektiva förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter bör vara norm, eftersom det är ett bra verktyg för att föregripa och hantera omställningar och förändringar.

| — | Ovanstående åtgärder bör bidra till att skapa lika villkor för att underlätta ett fullständigt genomförande av den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Ovanstående åtgärder bör bidra till att skapa lika villkor för att underlätta ett fullständigt genomförande av den inre marknaden.

4.   Hållbar miljö

| 4.1 | Miljörisker fortsätter att toppa resultaten från den årliga globala undersökningen om uppfattade risker. I år stod de för tre av de fem mest sannolika riskerna och för fyra av de som förväntas ha störst inverkan. Extrema väderförhållanden var den risk som flest oroade sig för, men de svarande i undersökningen är allt mer oroliga för ett miljöpolitiskt misslyckande: efter att ha sjunkit i rankningen efter Parisavtalet hamnade ”misslyckande att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna”i år återigen på andra plats när det gäller inverkan (17). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vare sig liv, arbetstillfällen eller entreprenörskap kommer att finnas på en död planet. Den utarmade biologiska mångfalden och klimatförändringarna innebär därför att EU inte har något annat val än att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet (18) och tillhandahålla en lösning som är bra för arbetsgivare, arbetstagare och andra företrädare för det civila samhället. Om vi förhalar anpassningen eller inte agerar alls kan kostnaden för klimatförändringarna (19) och deras dödliga inverkan på den biologiska mångfalden, där även människan ingår, komma att öka väsentligt. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Förslaget till en europisk klimatfinansieringspakt har diskuterats i många år och diskuteras fortfarande. Med hjälp av denna pakt skulle EU kunna behålla sin ledande ställning när det gäller hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringarna (20).






  — | Genom denna strategi måste man åtminstone säkerställa att Parisavtalet genomförs fullt ut och utan dröjsmål och avspeglas genom att EU:s utsläppsminskningsmål för 2030 och 2050 anpassas till åtagandet om att begränsa temperaturökningen till högst 1 °C samt genom att EU:s klimatpolitik är ambitiös och inbegriper en snabb utfasning av alla fossila bränslen, med en övergång från energieffektivitet till en absolut minskning av energiförbrukningen. EU bör påskynda den rättvisa och hållbara övergången till högsta möjliga nivå av förnybar energiförsörjning (21) som är ren och rimligt prissatt, stöder gemensamt lokalt ägande och varken förorsakar energifattigdom eller undergräver europeiska företags hållbara konkurrenskraft på global nivå. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

Genom denna strategi måste man åtminstone säkerställa att Parisavtalet genomförs fullt ut och utan dröjsmål och avspeglas genom att EU:s utsläppsminskningsmål för 2030 och 2050 anpassas till åtagandet om att begränsa temperaturökningen till högst 1 °C samt genom att EU:s klimatpolitik är ambitiös och inbegriper en snabb utfasning av alla fossila bränslen, med en övergång från energieffektivitet till en absolut minskning av energiförbrukningen. EU bör påskynda den rättvisa och hållbara övergången till högsta möjliga nivå av förnybar energiförsörjning (21) som är ren och rimligt prissatt, stöder gemensamt lokalt ägande och varken förorsakar energifattigdom eller undergräver europeiska företags hållbara konkurrenskraft på global nivå.

| — | Klimatfinansieringspakten måste inbegripa alla aspekter i klimatpolitiken, såsom en rättvis övergång, där effekterna av förändringarna mildras och skador och förluster ersätts, liksom konkreta åtgärder för att anpassa samhället efter klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Klimatfinansieringspakten måste inbegripa alla aspekter i klimatpolitiken, såsom en rättvis övergång, där effekterna av förändringarna mildras och skador och förluster ersätts, liksom konkreta åtgärder för att anpassa samhället efter klimatförändringarna.

| — | EESK upprepar sin efterlysning av en heltäckande livsmedelspolitik (22) i EU, med målet att tillhandahålla hälsosam kost från hållbara livsmedelssystem, koppla samman jordbruk med nutritions- och ekosystemtjänster och säkerställa leveranskedjor som värnar folkhälsan för alla delar av det europeiska samhället. Det är viktigt att mervärdet i livsmedelsförsörjningskedjan fördelas rättvist. |
| --- | --- |

—

EESK upprepar sin efterlysning av en heltäckande livsmedelspolitik (22) i EU, med målet att tillhandahålla hälsosam kost från hållbara livsmedelssystem, koppla samman jordbruk med nutritions- och ekosystemtjänster och säkerställa leveranskedjor som värnar folkhälsan för alla delar av det europeiska samhället. Det är viktigt att mervärdet i livsmedelsförsörjningskedjan fördelas rättvist.

| — | Jordbruket bör vara en del av lösningen för att begränsa klimatförändringarna (genom bland annat en cirkulär ekonomi, koldioxidlagring m.m.), eftersom jordbruket tar upp en stor del av Europas yta. Dessutom spelar hållbart jordbruk en viktig roll när det gäller att bevara den socioekonomiska strukturen på landsbygden. |
| --- | --- |

—

Jordbruket bör vara en del av lösningen för att begränsa klimatförändringarna (genom bland annat en cirkulär ekonomi, koldioxidlagring m.m.), eftersom jordbruket tar upp en stor del av Europas yta. Dessutom spelar hållbart jordbruk en viktig roll när det gäller att bevara den socioekonomiska strukturen på landsbygden.

| — | EU måste ställa om från en linjär ekonomi till en cirkulär, koldioxidfri ekonomi. Den politik som förs för en cirkulär ekonomi bör säkerställa att kretsloppen är varaktiga, små, lokala och rena. När det gäller vissa särskilda industriella verksamheter kan dock storleken på kretsloppen ofta vara stor (23). |
| --- | --- |

—

EU måste ställa om från en linjär ekonomi till en cirkulär, koldioxidfri ekonomi. Den politik som förs för en cirkulär ekonomi bör säkerställa att kretsloppen är varaktiga, små, lokala och rena. När det gäller vissa särskilda industriella verksamheter kan dock storleken på kretsloppen ofta vara stor (23).

| — | Gemensamma normer för ren luft och rent vatten och för att skydda våra hav bör upprättas och genomdrivas. Ambitiösa åtgärder måste vidtas för att stoppa avskogningen och förlusten av biologisk mångfald i Europa och övriga världen och för att den ohållbara exploateringen av naturresurserna ska upphöra, även på södra halvklotet. Åtgärder bör vidtas för att anpassa de europeiska förbrukningsnivåerna till jordens kapacitet att producera, bland annat genom att genomföra tillräcklighetsstrategier (24). |
| --- | --- |

—

Gemensamma normer för ren luft och rent vatten och för att skydda våra hav bör upprättas och genomdrivas. Ambitiösa åtgärder måste vidtas för att stoppa avskogningen och förlusten av biologisk mångfald i Europa och övriga världen och för att den ohållbara exploateringen av naturresurserna ska upphöra, även på södra halvklotet. Åtgärder bör vidtas för att anpassa de europeiska förbrukningsnivåerna till jordens kapacitet att producera, bland annat genom att genomföra tillräcklighetsstrategier (24).

5.   En starkare ledande ställning för det europeiska näringslivet när det gäller hållbarhet

| 5.1 | Näringslivet möjliggör samhälls- och miljöutveckling, och hållbar konkurrenskraft är en nödvändig förutsättning för att företag ska spela sin roll i samhället. Företag drivs i allt större utsträckning på ett hållbart sätt utifrån det enskilda företagets särskilda förutsättningar och resurser och i samarbete med företagets intressenter, samtidigt som företagen följer upp, utvärderar och redovisar vilken inverkan deras verksamhet har på sociala och mänskliga rättigheter liksom miljörättigheter och konsumentskydd. Europa måste därför anpassa sina åtgärder så att de är i linje med ambitionen om att bli världsledande inom hållbar utveckling. Det finns redan många företag i Europa som är föregångare, men företagen måste bli ambitiösare och sprida sin hållbarhetsfilosofi genom värdekedjan, med särskild uppmuntran till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Det finns en rad nya modeller som helt förändrar förhållandena mellan producenter, distributörer och konsumenter. Med vissa av dessa nya modeller (som funktionsekonomin, delningsekonomin och socialt ansvarstagande finansiering) försöker man lösa andra stora utmaningar för människan och jorden som är av yttersta vikt för hållbar utveckling, som social rättvisa, deltagandedemokrati och bevarande av resurser och naturkapital.






  — | Den pågående fjärde industriella revolutionen håller på att radikalt förändra den globala ekonomin, och då särskilt för tillverknings- och industrirelaterade tjänster. Europa behöver en verklig digital omställning för att återfå hållbar konkurrenskraft globalt och skapa hållbar tillväxt och hållbar sysselsättning. Europa behöver ställa om alla delar av samhället för att bli den mest dynamiska digitala delen av världen med beaktande av att den digitala ekonomin är global och handeln sammanlänkad i globala värdekedjor. |
| --- | --- | --- |

5.2

—

Den pågående fjärde industriella revolutionen håller på att radikalt förändra den globala ekonomin, och då särskilt för tillverknings- och industrirelaterade tjänster. Europa behöver en verklig digital omställning för att återfå hållbar konkurrenskraft globalt och skapa hållbar tillväxt och hållbar sysselsättning. Europa behöver ställa om alla delar av samhället för att bli den mest dynamiska digitala delen av världen med beaktande av att den digitala ekonomin är global och handeln sammanlänkad i globala värdekedjor.

| — | För EU innebär stöd till dessa innovativa modeller en möjlighet att bli ledande inom modeller för en innovativ, hållbar ekonomi, genom vilka begreppen ekonomiskt välstånd, socialt skydd av god kvalitet och miljömässig hållbarhet blir oskiljaktiga och ett ”europeiskt varumärke”kan lanseras. |
| --- | --- |

—

För EU innebär stöd till dessa innovativa modeller en möjlighet att bli ledande inom modeller för en innovativ, hållbar ekonomi, genom vilka begreppen ekonomiskt välstånd, socialt skydd av god kvalitet och miljömässig hållbarhet blir oskiljaktiga och ett ”europeiskt varumärke”kan lanseras.

| — | Europeiska företag måste fortsätta att skapa förutsättningar för innovation och kreativitet och följa höga normer för miljö-, arbets- och konsumenträtt i hela Europa. Ett förnuftigt politiskt beslutsfattande och god styrning är mycket centralt när det gäller att utforma rätt ram, men det är företagen med sina arbetstagare, i nära samarbete med vetenskapsmän och forskare, som tillhandahåller innovation och lösningar som svarar mot samhällets behov. |
| --- | --- |

—

Europeiska företag måste fortsätta att skapa förutsättningar för innovation och kreativitet och följa höga normer för miljö-, arbets- och konsumenträtt i hela Europa. Ett förnuftigt politiskt beslutsfattande och god styrning är mycket centralt när det gäller att utforma rätt ram, men det är företagen med sina arbetstagare, i nära samarbete med vetenskapsmän och forskare, som tillhandahåller innovation och lösningar som svarar mot samhällets behov.

| — | Detta kräver ett företagsklimat som bidrar till att lägga grunden för framtiden, som bygger på öppna marknader och rättvis konkurrens och som erbjuder villkor som möjliggör och stöder företagande. |
| --- | --- |

—

Detta kräver ett företagsklimat som bidrar till att lägga grunden för framtiden, som bygger på öppna marknader och rättvis konkurrens och som erbjuder villkor som möjliggör och stöder företagande.

| — | Alla företag, och särskilt små och medelstora företag, måste få råd och stöd med digitaliseringsarbetet, och trenden med minskade investeringar i teknik och innovation måste vändas genom medvetandehöjande åtgärder, uppmuntran till finansiering, stöd till FoU och investeringar i rätt kompetens. |
| --- | --- |

—

Alla företag, och särskilt små och medelstora företag, måste få råd och stöd med digitaliseringsarbetet, och trenden med minskade investeringar i teknik och innovation måste vändas genom medvetandehöjande åtgärder, uppmuntran till finansiering, stöd till FoU och investeringar i rätt kompetens.

6.   Fri och rättvis handel

| 6.1 | EU:s handelspolitik är en viktig faktor som rör hela EU och som i praktiken förenar alla medlemsstater. Handelspolitiken har hjälpt EU att öka sitt välstånd genom handelsutbyten med många olika parter. I dag är EU en ledande kraft inom världshandeln med fler än 30 miljoner arbetstillfällen kopplade till internationell handel (25), och EU har även en viktig roll i handeln med tjänster och betydande handelsöverskott med varor, med till exempel USA (mer än 107,9 miljarder euro under de första 11 månaderna 2018). Samtidigt omsätter och främjar EU genom handeln värdena social delaktighet och miljöskydd, som är avgörande för att utforma en hållbar globalisering, med andra ord ett slags globalisering som gagnar inte enbart storföretag och investerare utan även vanliga människor, arbetstagare, jordbrukare, konsumenter och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EU arbetar multilateralt, bilateralt och unilateralt för att sprida en handelspolitisk vision där den traditionella merkantilistiska principen för marknadstillträde (tull och icke-tariffära bestämmelser) förenas med mål för hållbar utveckling i linje med kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Det civila samhällets roll i EU:s handelspolitik har stärkts i både förhandlings- och genomförandefasen genom bidragen från de inhemska rådgivande grupperna. EESK stöder professionaliseringen av alla organisationer som ger medborgarna mer att säga till om när det gäller innehållet i handelsavtal och mer kontroll över handelspartnernas efterlevnad av ”kvalitativa”åtaganden och normer (26).






  — | Precis som EU:s diplomati och grannskapspolitik måste dess handelspolitik återspegla och överensstämma med EU:s egna inhemska värden som global föregångare inom hållbarhet. EU bör kunna behålla sin konkurrenskraft och hantera sina förbindelser med viktiga samarbetspartner samtidigt som man bibehåller, stärker och förbättrar sin modell med höga miljö- och socialpolitiska krav. |
| --- | --- | --- |

6.3

—

Precis som EU:s diplomati och grannskapspolitik måste dess handelspolitik återspegla och överensstämma med EU:s egna inhemska värden som global föregångare inom hållbarhet. EU bör kunna behålla sin konkurrenskraft och hantera sina förbindelser med viktiga samarbetspartner samtidigt som man bibehåller, stärker och förbättrar sin modell med höga miljö- och socialpolitiska krav.

| — | EESK efterlyser särskilt en ambitiös handelspolitisk agenda på alla tre nivåer; den unilaterala, bilaterala och multilaterala, en politik som skapar tillväxt och arbetstillfällen i EU samtidigt som regelbaserad handelspolitik främjas på global nivå. |
| --- | --- |

—

EESK efterlyser särskilt en ambitiös handelspolitisk agenda på alla tre nivåer; den unilaterala, bilaterala och multilaterala, en politik som skapar tillväxt och arbetstillfällen i EU samtidigt som regelbaserad handelspolitik främjas på global nivå.

| — | På unilateral nivå bör EU modernisera och förbättra det allmänna preferenssystemet och ”allt utom vapen”-ordningen för att på så sätt främja utvecklingen i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

—

På unilateral nivå bör EU modernisera och förbättra det allmänna preferenssystemet och ”allt utom vapen”-ordningen för att på så sätt främja utvecklingen i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländer.

| — | På bilateral nivå bör EU fortsätta att öppna nya marknader och öka affärsmöjligheterna och göra konsumenterna nöjdare genom fler samarbetspartner, samtidigt som man ställer höga social- och miljöpolitiska krav inom jordbruk, industri och tjänstesektorn. |
| --- | --- |

—

På bilateral nivå bör EU fortsätta att öppna nya marknader och öka affärsmöjligheterna och göra konsumenterna nöjdare genom fler samarbetspartner, samtidigt som man ställer höga social- och miljöpolitiska krav inom jordbruk, industri och tjänstesektorn.

| — | På multilateral nivå bör EU spela en ledande roll i arbetet med att reformera WTO så att förlamning i tvistlösningsorganets överprövningsorgan undviks. EESK antog nyligen ett antal ambitiösa och framåtblickande förslag inför en sådan reform på kort och medellång sikt (27). Syftet är att säkerställa att WTO, den enda väktaren över internationell handel, väsentligen bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås, ser till att handelsregler och internationella arbetsrättsnormer inte motsäger varandra och underlättar fullgörandet av åtagandena i Parisavtalet. |
| --- | --- |

—

På multilateral nivå bör EU spela en ledande roll i arbetet med att reformera WTO så att förlamning i tvistlösningsorganets överprövningsorgan undviks. EESK antog nyligen ett antal ambitiösa och framåtblickande förslag inför en sådan reform på kort och medellång sikt (27). Syftet är att säkerställa att WTO, den enda väktaren över internationell handel, väsentligen bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås, ser till att handelsregler och internationella arbetsrättsnormer inte motsäger varandra och underlättar fullgörandet av åtagandena i Parisavtalet.

| — | För att det ska råda öppenhet för handel krävs ändamålsenliga handelspolitiska skyddsinstrument och en mekanism för operativ kontroll av utländska direktinvesteringar i strategiska sektorer inom EU. Detta görs naturligtvis för att skydda EU och EU:s konsumenter, arbetstagare och företag mot illojala och rovlystna handelsmetoder. |
| --- | --- |

—

För att det ska råda öppenhet för handel krävs ändamålsenliga handelspolitiska skyddsinstrument och en mekanism för operativ kontroll av utländska direktinvesteringar i strategiska sektorer inom EU. Detta görs naturligtvis för att skydda EU och EU:s konsumenter, arbetstagare och företag mot illojala och rovlystna handelsmetoder.

| — | För att på ett effektivt sätt kunna hantera sådana utmaningar som klimatförändringar, fattigdom, bedrägerier, skatteflykt och cyberangrepp måste samarbetet på internationell nivå med alla berörda organisationer (som OECD, Unece, ILO och WTO) fördjupas. |
| --- | --- |

—

För att på ett effektivt sätt kunna hantera sådana utmaningar som klimatförändringar, fattigdom, bedrägerier, skatteflykt och cyberangrepp måste samarbetet på internationell nivå med alla berörda organisationer (som OECD, Unece, ILO och WTO) fördjupas.

7.   Kollektiva nyttigheter och offentliga tjänster

| 7.1 | Enligt princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter har ”var och en [...] rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten, sanitära anläggningar, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer” (28). Dessa tjänster kan inte erbjudas enbart enligt vanliga konkurrens- och marknadsregler: det måste finnas särskilda regler för att se till att alla medborgare till rimliga priser kan ta del av dessa tjänster, som anses väsentliga och som erkänns som gemensamma unionsvärden (29).






  — | Myndigheterna måste genom sina offentliga upphandlingar se till att målen för hållbar utveckling beaktas genom att proaktivt ställa krav på miljö- och samhällsansvar enligt definitionerna i den nya EU-lagstiftningen om offentlig upphandling. |
| --- | --- | --- |

7.1

—

Myndigheterna måste genom sina offentliga upphandlingar se till att målen för hållbar utveckling beaktas genom att proaktivt ställa krav på miljö- och samhällsansvar enligt definitionerna i den nya EU-lagstiftningen om offentlig upphandling.

| — | Grundläggande offentliga tjänster (30), som utbildning, hälso- och sjukvård, barnomsorg och kollektivtrafik, och kollektiva nyttigheter, som rent dricksvatten, ren luft, oförstörd mark osv., måste vara tillgängliga för alla till rimliga kostnader. |
| --- | --- |

—

Grundläggande offentliga tjänster (30), som utbildning, hälso- och sjukvård, barnomsorg och kollektivtrafik, och kollektiva nyttigheter, som rent dricksvatten, ren luft, oförstörd mark osv., måste vara tillgängliga för alla till rimliga kostnader.

8.   Rättvis beskattning

| 8.1 | Skattepolitiken i EU består av två delar: direkt beskattning, som är medlemsstaternas exklusiva ansvar, och indirekt beskattning, som påverkar den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster på den inre marknaden. När det gäller direkt beskattning har EU ändå fastställt vissa harmoniserade standarder för företags- och personbeskattning, medan medlemsstaterna har vidtagit gemensamma åtgärder för att förhindra skatteflykt och dubbelbeskattning. EU måste emellertid fortsätta att främja ett rättvist skattesystem där enskilda personer och juridiska personer åläggs att betala skatt på sina inkomster och vinster proportionellt. När det gäller indirekt beskattning samordnar och harmoniserar EU lagstiftningen om mervärdesskatt och punktskatter. På så sätt säkerställs att konkurrensen på den inre marknaden inte snedvrids av variationer i den indirekta beskattningen och av system som ger företag i ett land orättvisa fördelar gentemot andra. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Bristande insyn, diskriminering, snedvridning av konkurrensen och skadlig skattepraxis ökar den ekonomiska ojämlikheten och minskar investeringarna och sysselsättningen, vilket leder till socialt missnöje, misstroende och ett demokratiskt underskott. Därför bör en rättvis EU-politik för beskattning genomföras i enlighet, och inte i strid, med den övergripande hållbarhetsstrategin för att främja ekonomisk och social konvergens, social sammanhållning och investeringar i hållbar utveckling.






  — | Den nödvändiga reformen av EMU bör omfatta en ökad skattesamordning mellan medlemmarna och en enad representation för euroområdet i internationella organisationer. |
| --- | --- | --- |

8.2

—

Den nödvändiga reformen av EMU bör omfatta en ökad skattesamordning mellan medlemmarna och en enad representation för euroområdet i internationella organisationer.

| — | EESK stöder rättvis beskattning och kampen mot bedrägerier, skatteundandragande, penningtvätt och skatteparadisens finanspraxis. Ett gemensamt mål för EU:s institutioner, regeringar och näringsliv måste vara att samarbeta för att införa effektiva mekanismer, såsom de två direktiven mot skatteflykt (31). |
| --- | --- |

—

EESK stöder rättvis beskattning och kampen mot bedrägerier, skatteundandragande, penningtvätt och skatteparadisens finanspraxis. Ett gemensamt mål för EU:s institutioner, regeringar och näringsliv måste vara att samarbeta för att införa effektiva mekanismer, såsom de två direktiven mot skatteflykt (31).

| — | Samordning i kampen mot bedrägerier och skatteundandragande bör omfatta åtgärder mot företags urholkning av skattebasen och överföring av vinster: Kommissionen har uppskattat att detta motsvarade 50–70 miljarder euro årligen innan man började genomföra åtgärder. Mervärdesskatt som inte uppbärs uppskattas uppgå till omkring 150 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

—

Samordning i kampen mot bedrägerier och skatteundandragande bör omfatta åtgärder mot företags urholkning av skattebasen och överföring av vinster: Kommissionen har uppskattat att detta motsvarade 50–70 miljarder euro årligen innan man började genomföra åtgärder. Mervärdesskatt som inte uppbärs uppskattas uppgå till omkring 150 miljarder euro per år.

| — | EU måste samarbeta med andra ekonomiska regioner för att effektivt bekämpa korruption och skatteundandragande i hela världen och se till att de internationella reglerna för bolagsskatt är tydliga, transparenta, objektiva och förutsägbara. |
| --- | --- |

—

EU måste samarbeta med andra ekonomiska regioner för att effektivt bekämpa korruption och skatteundandragande i hela världen och se till att de internationella reglerna för bolagsskatt är tydliga, transparenta, objektiva och förutsägbara.

| — | Allmänheten kräver i allt högre grad att beskattningen ska användas för att säkerställa social sammanhållning, bekämpa den globala uppvärmningen och främja hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

—

Allmänheten kräver i allt högre grad att beskattningen ska användas för att säkerställa social sammanhållning, bekämpa den globala uppvärmningen och främja hållbar tillväxt.

| — | EESK efterlyser effektiva och samordnade beskattningsåtgärder för att se till att alla företag betalar sin rättmätiga andel av skatterna och bidrar till de nationella och europeiska offentliga budgetarna så att regeringarna kan uppfylla de sociala rättigheterna (32). EESK stöder kommissionens förslag om att inrätta en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (33). |
| --- | --- |

—

EESK efterlyser effektiva och samordnade beskattningsåtgärder för att se till att alla företag betalar sin rättmätiga andel av skatterna och bidrar till de nationella och europeiska offentliga budgetarna så att regeringarna kan uppfylla de sociala rättigheterna (32). EESK stöder kommissionens förslag om att inrätta en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (33).

| — | I och med de nya företagsmodeller som använder internetplattformar och andra digitala verktyg har det växt fram företag som i mindre utsträckning är beroende av en fysisk närvaro i ett land. EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla nya principer för hur företagsvinster ska hänföras till ett EU-land och beskattas, i dialog med handelspartnerna, och att delta aktivt i de pågående diskussionerna på OECD/G20-nivå om en global överenskommelse om den digitaliserade ekonomin, för att undvika en eskalering av handels- och skatterelaterade spänningar mellan de viktigaste ekonomiska aktörerna i världen (34). |
| --- | --- |

—

I och med de nya företagsmodeller som använder internetplattformar och andra digitala verktyg har det växt fram företag som i mindre utsträckning är beroende av en fysisk närvaro i ett land. EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla nya principer för hur företagsvinster ska hänföras till ett EU-land och beskattas, i dialog med handelspartnerna, och att delta aktivt i de pågående diskussionerna på OECD/G20-nivå om en global överenskommelse om den digitaliserade ekonomin, för att undvika en eskalering av handels- och skatterelaterade spänningar mellan de viktigaste ekonomiska aktörerna i världen (34).

9.   Styrning

| 9.1 | För att driva på omställningen till en hållbar utveckling behövs en ny styrningsstrategi och nya regler och instrument när EU:s politik utformas och genomförs. Hållbar utveckling kräver en allomfattande och sektorsövergripande politik för att säkerställa att ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar behandlas tillsammans.






  — | EU måste säkerställa att all dess inre och yttre politik är samstämmig och i linje med målen för hållbar utveckling så att principerna om effektivitet, proportionalitet och hållbarhet beaktas som sig bör. |
| --- | --- | --- |

9.1

—

EU måste säkerställa att all dess inre och yttre politik är samstämmig och i linje med målen för hållbar utveckling så att principerna om effektivitet, proportionalitet och hållbarhet beaktas som sig bör.

| — | Att använda kommissionens verktyg för bättre lagstiftning är ett annat sätt att säkerställa att hållbar utveckling integreras i alla delar av EU:s politik. Konsekvenserna för miljön, klimatet, samhället och ekonomin måste utvärderas i alla kommissionens konsekvensbedömningar så att hållbarhet vederbörligen beaktas och vägs in. Även i efterhandsutvärderingarna måste alla tre dimensioner analyseras som sammanlänkade. Även samråd med arbetsmarknadens parter krävs i enlighet med fördragsbestämmelserna om att kommissionen ska samråda med arbetsmarknadens parter om socialpolitisk lagstiftning (artikel 154.2). Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén och nationella parlament utgör ett annat av verktygen för bättre lagstiftning som bör användas för att uppfylla de krav på delaktighet som utgör kärnan i Agenda 2030. |
| --- | --- |

—

Att använda kommissionens verktyg för bättre lagstiftning är ett annat sätt att säkerställa att hållbar utveckling integreras i alla delar av EU:s politik. Konsekvenserna för miljön, klimatet, samhället och ekonomin måste utvärderas i alla kommissionens konsekvensbedömningar så att hållbarhet vederbörligen beaktas och vägs in. Även i efterhandsutvärderingarna måste alla tre dimensioner analyseras som sammanlänkade. Även samråd med arbetsmarknadens parter krävs i enlighet med fördragsbestämmelserna om att kommissionen ska samråda med arbetsmarknadens parter om socialpolitisk lagstiftning (artikel 154.2). Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén och nationella parlament utgör ett annat av verktygen för bättre lagstiftning som bör användas för att uppfylla de krav på delaktighet som utgör kärnan i Agenda 2030.

| — | I Refit-plattformen, konsekvensbedömningarna och utvärderingarna måste hänsyn tas till målen för hållbar utveckling samtidigt som man kontrollerar att lagstiftningen är till gagn för företag och medborgare. I dessa verktyg bör man även fortsättningsvis använda sig av alla tillgängliga källor, även det civila samhället, för att bedöma hur ändamålsenligheten och effektiviteten i EU:s lagstiftning kan förbättras med hänsyn till dess mål. Genom dessa verktyg bör regelverket rörande alla dimensioner i hållbar utveckling förbättras på ett genomgripande sätt. Syftet ska inte endast vara att förenkla och minska onödiga bördor och säkerställa att målen med lagstiftningen faktiskt uppnås och inte sänks, utan också att se över, validera, ändra, förbättra eller bättre tillämpa befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

—

I Refit-plattformen, konsekvensbedömningarna och utvärderingarna måste hänsyn tas till målen för hållbar utveckling samtidigt som man kontrollerar att lagstiftningen är till gagn för företag och medborgare. I dessa verktyg bör man även fortsättningsvis använda sig av alla tillgängliga källor, även det civila samhället, för att bedöma hur ändamålsenligheten och effektiviteten i EU:s lagstiftning kan förbättras med hänsyn till dess mål. Genom dessa verktyg bör regelverket rörande alla dimensioner i hållbar utveckling förbättras på ett genomgripande sätt. Syftet ska inte endast vara att förenkla och minska onödiga bördor och säkerställa att målen med lagstiftningen faktiskt uppnås och inte sänks, utan också att se över, validera, ändra, förbättra eller bättre tillämpa befintlig lagstiftning.

| — | I den europeiska planeringsterminen som EU:s ram för ekonomisk styrning behandlas sysselsättnings- och socialpolitiska resultat i viss mån, men det finns brister i fråga om de faror som klimatförändringarna medför och EU:s framsteg mot att uppnå Parismålen, såsom framgår av den årliga tillväxtöversikten 2019 (35). EESK efterlyser en framåtblickande strategi för hållbar utveckling som ingår i en cykel för hållbar utveckling och bygger på kompletterande sociala, ekonomiska och miljörelaterade indikatorer och mål. |
| --- | --- |

—

I den europeiska planeringsterminen som EU:s ram för ekonomisk styrning behandlas sysselsättnings- och socialpolitiska resultat i viss mån, men det finns brister i fråga om de faror som klimatförändringarna medför och EU:s framsteg mot att uppnå Parismålen, såsom framgår av den årliga tillväxtöversikten 2019 (35). EESK efterlyser en framåtblickande strategi för hållbar utveckling som ingår i en cykel för hållbar utveckling och bygger på kompletterande sociala, ekonomiska och miljörelaterade indikatorer och mål.

| — | Den sociala dialogen bör erkännas som ett instrument för att genomföra utvecklingsagendan. För att kunna föra en social dialog krävs gynnsamma förhållanden och en ändamålsenlig institutionell ram. Förutsättningen för detta är föreningsfrihet och rätt till kollektivförhandlingar. EU bör tillsammans med arbetsmarknadens parter arbeta för att skapa sunda arbetsmarknadsrelationer och välfungerande offentlig förvaltning på arbetsmarknadsområdet. |
| --- | --- |

—

Den sociala dialogen bör erkännas som ett instrument för att genomföra utvecklingsagendan. För att kunna föra en social dialog krävs gynnsamma förhållanden och en ändamålsenlig institutionell ram. Förutsättningen för detta är föreningsfrihet och rätt till kollektivförhandlingar. EU bör tillsammans med arbetsmarknadens parter arbeta för att skapa sunda arbetsmarknadsrelationer och välfungerande offentlig förvaltning på arbetsmarknadsområdet.

| — | EU bör stärka sina band till medlemsstaterna och återvinna medborgarnas förtroende genom att arbeta enligt en modell med lokalt ledd utveckling (LLU) som möjliggör integrerad lokal utveckling där medborgarna och deras organisationer på gräsrotsnivå kan delta. Kommittén är övertygad om att LLU kan ha många fördelar som ett framgångsrikt europeiskt verktyg för lokal utveckling (36). |
| --- | --- |

—

EU bör stärka sina band till medlemsstaterna och återvinna medborgarnas förtroende genom att arbeta enligt en modell med lokalt ledd utveckling (LLU) som möjliggör integrerad lokal utveckling där medborgarna och deras organisationer på gräsrotsnivå kan delta. Kommittén är övertygad om att LLU kan ha många fördelar som ett framgångsrikt europeiskt verktyg för lokal utveckling (36).

10.   En övergripande strategi för migrationspolitiken

| 10.1 | Det går inte att ignorera frågan om EU:s migrationshantering i debatten om framtiden för ett hållbart Europa. Den demografiska utvecklingen visar att Europa behöver migranter och deras kompetens, kunskaper och entreprenörspotential. Debatten och politiken rörande migration måste ändras snabbt och grundas på närmare samarbete med tredjeländer så att vi kan få ett rationellt samtal baserat på fakta. Flyktingar och migranter bör inte ses som ett hot utan som en möjlighet för Europas ekonomiska och sociala modell (37). För att uppnå detta behöver vi arbeta enligt en övergripande strategi för migration.






  — | EU bör anta strategier och åtgärder för att stödja en säker, ordnad och reguljär migration och också stärka integration och social sammanhållning. EU bör upprätta ett närmare samarbete med ILO när det gäller arbetskraftsinvandring och integrationsprogram. |
| --- | --- | --- |

10.1

—

EU bör anta strategier och åtgärder för att stödja en säker, ordnad och reguljär migration och också stärka integration och social sammanhållning. EU bör upprätta ett närmare samarbete med ILO när det gäller arbetskraftsinvandring och integrationsprogram.

| — | EESK vill se säkra, lagliga vägar in i EU för flyktingar. Det behövs en samlad insats från alla medlemsstater och europeiska och nationella aktörer med grund i gemensamt ansvar, rättvis fördelning, samstämmighet och respekt för grundläggande rättigheter och som innebär fler möjligheter till familjeåterförening, omplaceringar och vidarebosättning. |
| --- | --- |

—

EESK vill se säkra, lagliga vägar in i EU för flyktingar. Det behövs en samlad insats från alla medlemsstater och europeiska och nationella aktörer med grund i gemensamt ansvar, rättvis fördelning, samstämmighet och respekt för grundläggande rättigheter och som innebär fler möjligheter till familjeåterförening, omplaceringar och vidarebosättning.

| — | Bristande integration innebär ekonomiska, sociokulturella och politiska risker och kostnader. Investeringar i integration av migranter är därför den bästa försäkringen mot potentiella framtida kostnader, problem och spänningar. |
| --- | --- |

—

Bristande integration innebär ekonomiska, sociokulturella och politiska risker och kostnader. Investeringar i integration av migranter är därför den bästa försäkringen mot potentiella framtida kostnader, problem och spänningar.

| — | Integration är en dubbelriktad process och både värdsamhället och migranterna har rättigheter och skyldigheter. Därför måste ansvaret delas mellan dem. Det är varken rättvist eller hållbart att förvänta sig att nyanlända ska integrera sig utan hjälp med hänsyn till de stora sociala, kulturella och ekonomiska hindren. För att underlätta denna process bör den offentliga politiken ta itu med den rädsla, de farhågor och den oro som finns bland olika delar av befolkningen i EU:s samhällen för att förhindra att EU- och främlingsfientliga stämningar uppstår. Strategierna för detta bör därför innefatta en tydlig, konsekvent och genomtänkt uppsättning skyldigheter samt ett konsekvent fördömande av retorik och beteenden som präglas av fientlighet mot migranter. |
| --- | --- |

—

Integration är en dubbelriktad process och både värdsamhället och migranterna har rättigheter och skyldigheter. Därför måste ansvaret delas mellan dem. Det är varken rättvist eller hållbart att förvänta sig att nyanlända ska integrera sig utan hjälp med hänsyn till de stora sociala, kulturella och ekonomiska hindren. För att underlätta denna process bör den offentliga politiken ta itu med den rädsla, de farhågor och den oro som finns bland olika delar av befolkningen i EU:s samhällen för att förhindra att EU- och främlingsfientliga stämningar uppstår. Strategierna för detta bör därför innefatta en tydlig, konsekvent och genomtänkt uppsättning skyldigheter samt ett konsekvent fördömande av retorik och beteenden som präglas av fientlighet mot migranter.

| — | Krig, klimatförändringar och bristande framtidsutsikter i tredjeländer kan skapa ett fortsatt och till och med ökat inflöde av flyktingar och migranter. Att begränsa pushfaktorer för migration i allmänhet är en global utmaning. Migration av alla typer (även klimatflyktingar) kommer att öka eftersom antalet fördrivna personer ökar. EU måste därför förbereda sig bättre på att samordna fördelningen mellan alla medlemsstater. EESK har redan betonat hur obalanserade ekonomiska processer kan öka destabiliseringen i detta sammanhang. EESK stöder därför ståndpunkten att Lissabonfördraget ger ett tillräckligt omfattande mandat för att se över invandringspolitiken i syfte att reglera ställningen för ”personer som fördrivits av miljöskäl”. |
| --- | --- |

—

Krig, klimatförändringar och bristande framtidsutsikter i tredjeländer kan skapa ett fortsatt och till och med ökat inflöde av flyktingar och migranter. Att begränsa pushfaktorer för migration i allmänhet är en global utmaning. Migration av alla typer (även klimatflyktingar) kommer att öka eftersom antalet fördrivna personer ökar. EU måste därför förbereda sig bättre på att samordna fördelningen mellan alla medlemsstater. EESK har redan betonat hur obalanserade ekonomiska processer kan öka destabiliseringen i detta sammanhang. EESK stöder därför ståndpunkten att Lissabonfördraget ger ett tillräckligt omfattande mandat för att se över invandringspolitiken i syfte att reglera ställningen för ”personer som fördrivits av miljöskäl”.

11.   EU:s budget

| 11.1 | EESK erkänner det stora europeiska mervärdet hos de program där kommissionens förslag till flerårig budgetram 2021–2027 koncentrerar de främsta utgiftsökningarna (forskning, utveckling och innovation samt Erasmus+). Kommittén ifrågasätter dock att ökningarna sker till priset av väsentliga nedskärningar i finansieringen av Europeiska regionala utvecklingsfonden, sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) i ett försök att minska EU-budgeten, som minskar från 1,16 % av bruttonationalinkomsten (BNI) i EU-27 innevarande budgetperiod till bara 1,11 % i den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | EESK ifrågasätter de föreslagna nedskärningarna i de planerade åtagandena för GJP. Dessa nedskärningar kommer att göra det omöjligt att genomföra en modell för hållbar landsbygdsutveckling, som är ett övergripande mål med den nya reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och andra mål i kommissionen färska meddelande om framtiden för livsmedel och jordbruk. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Kommissionens förslag förefaller tyvärr överdrivet inriktat på att upprätthålla status quo, och EESK beklagar obalansen mellan karaktären och omfattningen på de nya utmaningar som EU står inför, och dess ambitioner, samt de tillgängliga resurserna för att uppnå dem. |
| --- | --- |

11.3

| 11.4 | Människornas misstro gentemot de nationella och europeiska demokratiska institutionerna leder till ett uppsving för politiska rörelser som ifrågasätter demokratiska värderingar och principer samt EU självt. Några av dessa politiska rörelser sitter nu i vissa EU-medlemsstaters regeringar.






  — | För att klara prioriteringarna för ekonomi, samhälle och miljö, kommande såväl som befintliga, behöver EU i dessa politiskt osäkra tider en stark EU-budget. Kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2021–2027 är tam och tandlös. Liksom Europaparlamentet och Europeiska regionkommittén vill EESK att resurserna ska uppgå till 1,3 % av BNI och att inkomsterna främst ska komma från EU:s egna medel enligt de skattesiffror som föreslås av högnivågruppen för egna medel under ledning av Mario Monti (38). |
| --- | --- | --- |

11.4

—

För att klara prioriteringarna för ekonomi, samhälle och miljö, kommande såväl som befintliga, behöver EU i dessa politiskt osäkra tider en stark EU-budget. Kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2021–2027 är tam och tandlös. Liksom Europaparlamentet och Europeiska regionkommittén vill EESK att resurserna ska uppgå till 1,3 % av BNI och att inkomsterna främst ska komma från EU:s egna medel enligt de skattesiffror som föreslås av högnivågruppen för egna medel under ledning av Mario Monti (38).

| — | EESK anser att resurser måste överföras till medlemsstaterna enligt principen om fördelningsrättvisa så att man kan återuppta den strävan efter ekonomisk och social konvergens som avbröts i och med krisen (39). |
| --- | --- |

—

EESK anser att resurser måste överföras till medlemsstaterna enligt principen om fördelningsrättvisa så att man kan återuppta den strävan efter ekonomisk och social konvergens som avbröts i och med krisen (39).

| — | EESK anser att finansieringen i nästa fleråriga budgetram måste ökas så att i) medlemsstaterna kan genomföra Göteborgsdeklarationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ska leda till att det skapas arbetstillfällen med bra villkor inom ramen för hållbar utveckling, ii) FN:s Agenda 2030 kan förverkligas och iii) kraven i Parisavtalet om en rättvis omställning till ett miljövänligt och digitaliserat samhälle kan uppfyllas. |
| --- | --- |

—

EESK anser att finansieringen i nästa fleråriga budgetram måste ökas så att i) medlemsstaterna kan genomföra Göteborgsdeklarationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ska leda till att det skapas arbetstillfällen med bra villkor inom ramen för hållbar utveckling, ii) FN:s Agenda 2030 kan förverkligas och iii) kraven i Parisavtalet om en rättvis omställning till ett miljövänligt och digitaliserat samhälle kan uppfyllas.

| — | EU behöver ambitiösa budgetar som fungerar som politiska instrument för att utveckla en tydlig strategi för att stärka unionen, med mer integration, mer demokrati, starkare stöd till det civila samhällets organisationer, såväl inom som utanför EU, mer stöd till företagen när det gäller miljö- och digitaliseringsutmaningar, en starkare social dimension och mer stöd till landsbygden. Enbart på detta sätt kan EU begränsa och övervinna de interna centrifugalkrafterna och hantera de externa geopolitiska riskerna. |
| --- | --- |

—

EU behöver ambitiösa budgetar som fungerar som politiska instrument för att utveckla en tydlig strategi för att stärka unionen, med mer integration, mer demokrati, starkare stöd till det civila samhällets organisationer, såväl inom som utanför EU, mer stöd till företagen när det gäller miljö- och digitaliseringsutmaningar, en starkare social dimension och mer stöd till landsbygden. Enbart på detta sätt kan EU begränsa och övervinna de interna centrifugalkrafterna och hantera de externa geopolitiska riskerna.

| — | EESK stöder förslaget om att medlemsstaterna endast ska få EU-stöd om rättsstatsprincipen respekteras, eftersom den är en grundpelare i unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

—

EESK stöder förslaget om att medlemsstaterna endast ska få EU-stöd om rättsstatsprincipen respekteras, eftersom den är en grundpelare i unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.

12.   Kommunikation

| 12.1 | Inte ens de mest ambitiösa idéerna och programmen på EU-nivå har någon verkan när det gäller att minska klyftan mellan unionen och dess medborgare om inte idéerna och programmen förmedlas på rätt sätt. |
| --- | --- |

12.1

| 12.2 | Denna obalans mellan initiativ, verksamhet och beslut på EU-nivå och hur EU:s arbete uppfattas av medborgarna leder till en ond cirkel med okunniga eller felinformerade medborgare, vilket i sin tur leder till att populismen ökar i de flesta medlemsstater. Samtidigt ser vi att EU-fientliga strömningar börjar framträda i vissa delar av befolkningen, vilket undergräver det fortsatta arbetet med det europeiska projektet. |
| --- | --- |

12.2

| 12.3 | Därför måste vi snarast upprätta en övergripande gemensam kommunikationsstrategi för alla EU-institutioner på alla nivåer, där även alla aktörer i det civila samhället ingår, för att komma tillrätta med denna brist på information, liksom avsiktligen vilseledande information. |
| --- | --- |

12.3

| 12.4 | För att en kommunikationsstrategi ska fungera måste det finnas ett verkligt samtal mellan de som informerar och de som tar emot informationen så att man undviker pekpinnar. |
| --- | --- |

12.4

| 12.5 | Innehållsrik, trovärdig och engagerande information om europeiska frågor kan öka kunskaperna och skapa intresse för Europafrågor. |
| --- | --- |

12.5

| 12.6 | EESK kan, som mellanhand mellan EU och medborgarna och genom sina 350 ledamöter, hjälpa till med sådana samordnade åtgärder. Den stora mångfalden bland EESK:s ledamöter är en stor tillgång när det gäller att komma i kontakt med så många medborgare som möjligt över hela Europa. Särskilt stor uppmärksamhet bör ägnas åt de unga.






  — | EU måste i större utsträckning inse vilken väsentlig roll EESK spelar för att överbrygga avståndet till medborgarna, och EESK måste även få mer stöd. |
| --- | --- | --- |

12.6

—

EU måste i större utsträckning inse vilken väsentlig roll EESK spelar för att överbrygga avståndet till medborgarna, och EESK måste även få mer stöd.

| — | EU måste även decentralisera sin dialog med medborgarna så att kommuner och regioner kan börja skapa sig ett gemensamt europeiskt syfte och en gemensam europeisk identitet. |
| --- | --- |

—

EU måste även decentralisera sin dialog med medborgarna så att kommuner och regioner kan börja skapa sig ett gemensamt europeiskt syfte och en gemensam europeisk identitet.

| — | EU måste ta större hänsyn till förslag från medborgare, lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer så att dessa ser att det går att påverka. |
| --- | --- |

—

EU måste ta större hänsyn till förslag från medborgare, lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer så att dessa ser att det går att påverka.

| — | EESK bör utvärdera genomförandet av EU:s politik i medlemsstaterna varje år utifrån de politiska mål som tas upp i detta yttrande för att sedan kunna upplysa medborgarna om vilken påverkan EU-medlemskapet konkret har på deras vardag. |
| --- | --- |

—

EESK bör utvärdera genomförandet av EU:s politik i medlemsstaterna varje år utifrån de politiska mål som tas upp i detta yttrande för att sedan kunna upplysa medborgarna om vilken påverkan EU-medlemskapet konkret har på deras vardag.

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Fördraget om Europeiska unionen, artikel 2.

1

(2)  Denna definition av hållbar tillväxt är tagen från Kate Raworth vid Oxford Universitys Environmental Change Institute och hennes så kallade donutekonomi, ett banbrytande alternativ till tillväxtekonomin, och den nya hållbara ekonomiska modell för 2000-talet som skulle kunna bidra till att få slut på ojämlikheten – https://www.kateraworth.com/doughnut/.

2

(3)  Denna definition utgår från Sten Thores och Ruzanna Tarverdyans arbete om hållbar konkurrenskraft: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.

3

(4)  EESK:s yttrande av den 18 oktober 2017 om ”Övergången till en mer hållbar europeisk framtid”(EUT C 81, 2.3.2018, s. 44).

4

(5)  Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa.

5

(6)  EESK:s yttrande av den 7 december 2017 om ”Den stora betydelsen av handel och investeringar när det gäller att uppnå och genomföra målen för hållbar utveckling”(EUT C 129, 11.4.2018, s. 27).

6

(7)  EESK:s yttrande av den 21 september 2016 om ”Hållbar utveckling: kartläggning av EU:s interna och externa politik”(EUT C 487, 28.12.2016, s. 41).

7

(8)  EESK:s yttrande av den 14 november 2012 om ”Principer, förfaranden och åtgärder för tillämpningen av artikel 11.1 och 11.2 i Lissabonfördraget”(EUT C 11, 15.1.2013, s. 8).

8

(9)  EESK:s yttrande av den 13 juli 2016 om ”Det europeiska medborgarinitiativet (omarbetning)”(EUT C 389, 21.10.2016, s. 35).

9

(10)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016–2018.

10

Eurochilds strategi för barns deltagande av den 5 april 2017.

FN:s ungdomsprogram: Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners.

(11)  EESK:s yttrande av den 18 oktober 2018 om kommissionens meddelande ”Engagera, sammanföra och stärka ungdomar: EU:s nya ungdomsstrategi”(EUT C 62, 15.2.2019, s. 142).

11

(12)  EESK:s yttrande av den 17 september 2015 om ”Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential”(EUT C 13, 15.1.2016, s. 183).

12

(13)  EESK:s resolution av den 5 juli 2017 om ”Kommissionens vitbok om EU:s framtid och mer”(EUT C 345, 13.10.2017, s. 11).

13

(14)  ILO:s globala kommission om framtidens arbete, Work for a brighter future av den 22 januari 2019.

14

(15)  EESK:s yttrande av den 20 februari 2019 om kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt 2019: För ett starkare EU i en osäker omvärld (EUT C 190, 5.6.2019, s. 24).

15

Årlig tillväxtöversikt 2019: För ett starkare EU i en osäker omvärld

(16)  Kommissionens diskussionsunderlag ”Mot ett hållbart EU 2030”av den 30 januari 2019.

16

(17)  Sammanfattning av Världsekonomiskt forums rapport om globala risker 2019.

17

(18)  EESK:s yttrande av den 25 januari 2017 om ”En europeisk pelare för sociala rättigheter”(EUT C 125, 21.4.2017, s. 10).

18

(19)  OECD:s rapport The economic consequences of Climate Change av den 2 september 2016.

19

(20)  EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om ”Europeiska klimatfinansieringspakten”(
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 8
  ).

20

EUT C 62, 15.2.2019, s. 8

(21)  EESK:s yttrande av den 2 juli 2015 om ”Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020”(EUT C 383, 17.11.2015, s. 74).

21

(22)  EESK:s yttrande av den 6 december 2017 om ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en mer heltäckande livsmedelspolitik i EU”(EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

22

(23)  EESK:s yttrande av den 27 april 2016 om ”Paketet för cirkulär ekonomi”(EUT C 264, 20.7.2016, s. 98).

23

(24)  Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens av den 28 september 2018.

24

(25)  Meddelande från kommissionen av den 14 oktober 2015 om Handel för alla.

25

(26)  EESK:s yttrande av den 23 januari 2019 om ”De inhemska rådgivande gruppernas roll i övervakningen av genomförandet av frihandelsavtal”(EUT C 159, 10.5.2019, s. 28).

26

(27)  EESK:s yttrande av den 23 januari 2019 om ”Reform av Världshandelsorganisationen för att anpassa den till utvecklingen inom internationell handel”(EUT C 159, 10.5.2019, s. 15).

27

(28)  Dessa tjänster, som kommissionen beskriver som ”väsentliga tjänster”, och som även inbegriper andra tjänster än de som anges i den tjugonde principen, är ”tjänster av allmänt intresse”som omfattas av skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Begreppet ”väsentliga tjänster”finns inte i EU-rätten, där enbart offentliga tjänster (transport) och tjänster av allmänt intresse (ekonomiska och icke-ekonomiska) omnämns.

28

(29)  Inom ramen för EESK:s bidrag till toppmötet i Sibiu och därefter håller EESK just nu på att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om För ett bättre genomförande av den sociala pelaren och främjande av grundläggande tjänster.

29

För ett bättre genomförande av den sociala pelaren och främjande av grundläggande tjänster

(30)  EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+)”(EUT C 62, 15.2.2019, s. 165).

30

(31)  EESK:s yttrande av den 20 september 2017 om ”Ett skattesystem som främjar sund konkurrens och ekonomisk tillväxt”(EUT C 434, 15.12.2017, s. 18).

31

(32)  Se fotnot 31.

32

(33)  EESK:s yttrande av den 20 september 2017 om ”En gemensam (konsoliderad) bolagsskattebas”(EUT C 434, 15.12.2017, s. 58).

33

(34)  EESK:s yttrande av den 12 juli 2018 om ”Beskattning av multinationella företags vinster i den digitala ekonomin”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 73).

34

(35)  Se fotnot 22.

35

(36)  EESK:s yttrande av den 7 december 2017 om ”Fördelar med en lokalt ledd utvecklingsstrategi för integrerad lokal utveckling och landsbygdsutveckling”(EUT C 129, 11.4.2018, s. 36).

36

(37)  EESK:s yttrande av den 12 december 2018 om ”Kostnaderna för utebliven invandring och bristande integration”(EUT C 110, 22.3.2019, s. 1).

37

(38)  Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources on the Future financing of the EU, december 2016.

38

(39)  EESK:s yttrande av den 19 september 2018 om ”Den fleråriga budgetramen 2021–2027”(EUT C 440, 6.12.2018, s. 106).

39

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.4 i arbetsordningen):

a)   Punkt 1.5

Ändra enligt följande:

Hållbar tillväxt innebär att tillväxt inte endast ska räknas kvantitativt utan även, eller till och med mer, kvalitativt, vilket innebär i) ingen exploatering av miljö eller arbetskraft, ii) skäliga levnadsförhållanden, iii) ekonomisk tillväxt mätt inte endast i årsflöden utan även i samlad förmögenhet och hur denna förmögenhet är fördelad, iv) att allas behov tillgodoses så långt som jordens resurser tillåter, v) utveckling av ekonomiska system som låter oss leva väl, oavsett om det finns tillväxt eller inte och vi) ett cirkulärt flöde av inkomster mellan hushåll, företag, banker, stater och handel, som fungerar på ett socialt och ekologiskt ansvarsfullt sätt. Energi, råvaror, natur, samhälle, makt och vårt gemensamma välstånd finns inte med i den modell som används i dag. Obetalt arbete som utförs i hemmet, främst av kvinnor, finns inte heller med trots att ingen ekonomi skulle fungera utan detta arbete.


  Begreppet hållbar tillväxt avser tillväxt där inte bara ekonomiska utan även sociala och miljömässiga hänsyn erkänns. Olika slags ekonomiska modeller har presenterats på senare år, till exempel den så kallade donutekonomin, som syftar till att tillgodose de viktigaste behoven för alla (på grundval av 12 ”sociala grunder”) inom ramen för vår planets resurser (som definieras av ”9 gränser för planeten”). På motsvarande sätt har förslag lagts fram om att mäta tillväxt med indikatorer som går ”utöver BNP”.

Motivering

Syftet är att förtydliga det faktum att den strukna texten inte är en allmänt erkänd definition av hållbar tillväxt utan avser den ekonomiska modell som presenterats av Kate Raworth och som nämns i fotnoten. I texten beskrivs inte heller grundtanken bakom denna så kallade donutmodell, utan där blandas förutsättningar, inslag, konsekvenser och mätaspekter som hänger samman med modellen.

Resultat av omröstningen:

| För | : | 75 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 132 |
| Nedlagda röster | : | 11 |

För

:

75

Emot

:

132

Nedlagda röster

:

11

b)   Punkt 1.6

Ändra enligt följande:

Begreppet hållbar
  Hållbar konkurrenskraft är
  avser å sin sida en modell där det råder jämvikt mellan ekonomiskt välstånd, miljöfrågor och social delaktighet. Det
  Detta avspeglas till exempel i WEF:s hållbarhetsanpassade indexet
  index för global konkurrenskraftmåste därför ändras så att två nya dimensioner: miljö- och samhällsdimensionerna, också räknas in.

Motivering

Det hållbarhetsanpassade indexet för global konkurrenskraft tar specifikt hänsyn till miljömässiga och sociala dimensioner.

Resultat av omröstningen:

| För | : | 64 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 147 |
| Nedlagda röster | : | 13 |

För

:

64

Emot

:

147

Nedlagda röster

:

13

c)   Ruta 1 (efter punkt 1.14), andra punktsatsen

Ändra enligt följande:

Konkurrenskraft och hållbarhet står inte i konflikt med varandra så länge samhälls- och miljöaspekter ingår i definitionen av vad konkurrenskraft är
  värderingen av produkter och tjänster på marknaderna. Konkurrenskraft kan inte bara definieras med kvantitet och priser. Helst bör även europeiska värderingar, kvalitet och hållbarhet beaktas.

Motivering

Konkurrenskraften på marknaderna bestäms inte av definitioner.

Resultat av omröstningen:

| För | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 148 |
| Nedlagda röster | : | 9 |

För

:

66

Emot

:

148

Nedlagda röster

:

9

d)   Ruta 1 (efter punkt 1.14), femte punktsatsen

Ändra enligt följande:

Europeiska företag, arbetstagare, konsumenter och det civila samhället som helhet måste göra sin del och ta sitt ansvar och agera som föregångare för resten av världen ur hållbarhetssynpunkt
  om konkurrenskraften och den ekonomiska hållbarheten i vårt europeiska system omdefinieras efter de gränser som sätts av vår planet.

Motivering

Alla aktörer i det civila samhället måste göra sin del och ta sitt ansvar. Detta gäller oavsett deras definition.

Resultat av omröstningen:

| För | : | 56 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 138 |
| Nedlagda röster | : | 9 |

För

:

56

Emot

:

138

Nedlagda röster

:

9

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/50

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Sammanhållningspolitikens framtid under tiden efter 2020

(förberedande yttrande)

(2019/C 228/07)

Föredragande: Stefano MALLIA

Medföredragande: Ioannis VARDAKASTANIS

| Remisser | Rådet – Rumäniens ordförandeskap, 20.9.2018
  Skrivelse från Victor Negrescu, Rumäniens biträdande minister med ansvar för EU-frågor |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i EUF-fördraget |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 8.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 71/0/1 |

Remisser

Rådet – Rumäniens ordförandeskap, 20.9.2018

Skrivelse från Victor Negrescu, Rumäniens biträdande minister med ansvar för EU-frågor

Rättslig grund

Artikel 304 i EUF-fördraget

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

8.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

71/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att sammanhållningspolitiken utgör grundpelaren när det gäller att föra EU närmare medborgarna samt minska skillnaderna mellan EU:s regioner och ojämlikheterna mellan människor. EESK är av den bestämda uppfattningen att förslaget om att minska storleken på sammanhållningsbudgeten för perioden 2021–2027 är oacceptabelt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det behövs en ny ambitiös och tydlig europeisk strategi som är förenlig med FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling och som har en stark samordningsmekanism som kan garantera en stabil kontinuitet mellan de olika politiska cyklerna. Sammanhållningspolitiken måste vara en integrerad del av denna ambitiösa strategi, och därför måste sammanhållningspolitiken själv utvecklas på ett sådant sätt att de nödvändiga verktygen finns för att bemöta framtidsutmaningar såsom klimatförändringar, utnyttja ny teknik, förbättra konkurrenskraften och hantera övergången till hållbar utveckling samtidigt som man skapar arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är viktigt att vi när vi inleder det välbehövliga arbetet med att framtidssäkra sammanhållningspolitiken inte glömmer bort dagens utmaningar, som fortsätter att kraftigt påverka samhället. Här syftar vi framför allt på sociala utmaningar, såsom marginaliseringen och diskrimineringen av minoritetsgrupper och särskilda etniska grupper, eller våld i nära relationer, ekonomiska utmaningar såsom tillgång till finansiering och kompetenshöjning, samt miljöutmaningar såsom att minska luftföroreningar och hantera avfall. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:s sammanhållningspolitik måste ha en stark territoriell inriktning, som syftar till att utrusta varje region med de verktyg som krävs för att förbättra deras konkurrenskraft på ett hållbart sätt. EESK anser att alla regioner måste vara berättigade till finansiering. Dock måste EESK tydligt uttrycka sin besvikelse över att sammanhållningspolitikens gränsöverskridande dynamik håller på att försvagas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Om Europa ska kunna gå vidare till nästa ekonomiska utvecklingsnivå måste sammanhållningspolitiken i större utsträckning anta en regionalt differentierad strategi när det gäller investeringar och politiska lösningar. EESK anser att detta skulle kunna bidra till en mer territoriellt skräddarsydd strategi, som både skulle stödja de mest isolerade och glesbefolkade områdena (områden med mycket låg befolkningstäthet, öar, berg osv.) och de ”populära”funktionella stadsområdena, som också brottas med svårigheter, i deras utveckling. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar den starkare kopplingen till den europeiska planeringsterminen och efterlyser också en integration med de landsspecifika rekommendationerna som ett sätt att uppmuntra strukturreformer. EESK förväntar sig också en starkare koppling mellan investeringsstrategierna på EU-nivå och i medlemsstaterna. Det är viktigt att medlen inte ersätter medlemsstaternas ansträngningar utan kompletterar dem. Det är också avgörande att medlemsstaterna överväger att fortsätta med projekt som visar sig vara framgångsrika. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att regelverket bör förenklas betydligt och att detaljstyrning av medlen bör undvikas. Det bör göras en åtskillnad mellan de byråkratiska förfarandena för operativa program som anses vara relativt små och förfarandena för mycket större program. Samtidigt som EESK uppmanar medlemsstaterna att främja den möjlighet som erbjuds i de befintliga rättsliga ramarna till ett förenklat förfarande för att få tillgång till medel för små projekt vill EESK också uppmuntra kommissionen att undersöka ytterligare möjligheter som skulle kunna göra det lättare för mindre aktörer att delta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK stöder användningen av finansieringsinstrument men uppmanar kommissionen att säkerställa att ett grundligt lämplighetstest genomförs vid utformningen av dessa instrument för att se till att instrumenten är lämpliga för alla medlemsstater och kan utnyttjas av små och medelstora företag samt icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ett av de största problemen för sammanhållningspolitiken är bristen på effektiv kommunikation. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta att se över de nuvarande kraven på offentlighet och uppgradera dem betydligt med hänsyn till de moderna digitala kommunikationskanalerna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Det är hög tid för både kommissionen och medlemsstaterna att sluta låtsas stödja partnerskapsaspekten och faktiskt ta itu med att säkerställa att det civila samhället deltar på ett aktivt och meningsfullt sätt i alla stadier av utformningen och genomförandet av sammanhållningspolitiken. Detta bör göras genom att man bygger vidare på de framgångsrika erfarenheterna av partnerskap på lokal nivå. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK poängterar att det på EU-nivå inte finns något strukturerat deltagande från det civila samhällets organisationer i övervakningen av genomförandet av sammanhållningspolitiken. Därför rekommenderar vi med eftertryck att kommissionen inrättar ett sammanhållningsforum för det europeiska civilsamhället med deltagande av arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och andra berörda parter. Genom detta forum kan kommissionen årligen samråda med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer om läget när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken under de olika programplaneringscyklerna. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Uppdraget för EU:s sammanhållningspolitik, som anges i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1), är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer. Denna uppdragsbeskrivning måste förbli central för alla åtgärder som vidtas inom ramen för sammanhållningspolitiken och förstärkas av kommissionen tillsammans med de av medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De kommande förändringarna som samhället börjar undergå som en följd av globaliseringen och den nya och framtida tekniken kräver en anpassningsprocess som få länder har börjat ta itu med på riktigt. Det är viktigt att vi hanterar övergången till de nya ekonomiska modeller som bygger på denna nya och framtida teknik. EESK anser att sammanhållningspolitiken har möjlighet att bidra till att ta itu med de nya utmaningarna och betraktar den som en av grundpelarna för att föra EU närmare sina medborgare och för att minska skillnaderna mellan EU:s regioner och ojämlikheterna mellan människor. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU-budgeten är en liten del av de totala offentliga utgifterna i EU och utgör mindre än 1 % av inkomsterna och endast cirka 2 % av de offentliga utgifterna i medlemsstaterna i EU-28. Under perioden 2014–2020 motsvarade EU:s budget 0,98 % av EU:s bruttonationalinkomst. Andelen för sammanhållningspolitiken i EU:s totala budget har under denna tid varit omkring 35 % (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK är av den bestämda uppfattningen att förslaget om att minska storleken på sammanhållningsbudgeten för perioden 2021–2027 är oacceptabelt. Sammanhållningspolitiken är ett av EU:s mest konkreta politikområden och kan ha en viktig direkt inverkan på medborgarnas liv. Vi kan inte förvänta oss att medborgarna ska stödja EU mer samtidigt som vi minskar budgeten för en sådan viktig politik. Det är dock av största vikt att dessa investeringar inte ersätter medlemsstaternas ansträngningar utan kompletterar dem på såväl nationell som regional nivå. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I linje med liknande uppmaningar från Europaparlamentet uppmanar EESK kommissionen att lägga fram och driva på en agenda för en stark och effektiv sammanhållningspolitik efter 2020 (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samtidigt uppmanar EESK medlemsstaterna att arbeta för att enas om ett mer omfattande system för EU:s egna medel, så att EU-budgeten ges tillräckligt med resurser för att kunna bemöta de större utmaningarna i god tid. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Även om sammanhållningspolitiken ur ett helhetsperspektiv har en relativt liten budget har den visat sig tillföra ett klart mervärde. Under 2014–2020 mobiliserade sammanhållningspolitiken över 480 miljarder euro i investeringar, vilket bland annat bör leda till att över en miljon företag får stöd, 42 miljoner medborgare får tillgång till förbättrad hälso- och sjukvård, 25 miljoner medborgare omfattas av översvämnings- och brandförebyggande åtgärder, nästan 17 miljoner fler EU-medborgare ansluts till reningsverk för avloppsvatten, 15 miljoner fler hushåll får bredbandstillgång och över 420 000 nya jobb skapas. Dessutom kommer fem miljoner européer att kunna ta del av utbildningsprogram och program för livslångt lärande, och 6,6 miljoner barn kommer att få tillgång till nya moderna skolor och daghem. EESK anser att sammanhållningspolitiken måste bygga vidare på de lokala exempel där medborgarnas deltagande anses ha varit framgångsrikt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vidare har sammanhållningspolitiken visat sig vara den främsta källan till offentliga investeringar i flera medlemsstater (4). De indirekta effekterna av sammanhållningspolitiken, dvs. de som följer av de förbättringar som utvecklas för att uppfylla politikens krav (när det gäller t.ex. insyn, ansvarsskyldighet eller lika möjligheter), har också gynnat EU-medborgarna betydligt. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Även om EU har gjort stora framsteg när det gäller att utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning, såsom föreskrivs i EUF-fördraget, är det dock fortfarande en lång väg kvar innan en harmonisk utveckling inom hela unionen har uppnåtts. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Efter den ekonomiska krisen lyckades EU öka sin ekonomiska tillväxt igen, särskilt i låginkomstländer, och de regionala skillnaderna har äntligen börjat minska i fråga om BNP per capita (5). Skillnaderna mellan regioner är dock fortfarande stora, och i vissa fall blir de till och med större. Produktiviteten är högre i de mest utvecklade länderna, och dessa länders motståndskraft och kapacitet att konkurrera i en globaliserad värld överskrider klart de minst utvecklade medlemsstaternas dito. Denna situation leder till skillnader i befolkningens sociala förhållanden, bland annat högre fattigdomsnivåer, antalet människor som riskerar utestängning och förutsättningarna för dem samt tillgången till och kvaliteten på socialt skydd och utbildning. |
| --- | --- |

2.10

| 2.10.1 | För att ytterligare minska de ekonomiska och sociala skillnaderna anser EESK därför att sammanhållningspolitiken måste fortsätta att investera i innovation, sysselsättning, social delaktighet, miljö, inkluderande utbildning, program och infrastruktur inom hälso- och sjukvård, banbrytande och tillgänglig teknik, effektiva transportnätverk och infrastruktur. Detta måste göras för att förbättra den allmänna tillgången till arbetsmarknaden och skapa en inre marknad som främjar tillväxt, produktivitet och specialisering inom områden med komparativa fördelar i alla regioner. |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.10.2 | I en globaliserad värld måste företag konkurrera med såväl företag från låginkomstområden som mycket innovativa företag. EU måste stödja reformer som främjar en investeringsvänlig miljö där företag kan frodas och växa samtidigt som medborgarna gynnas av bättre arbetsvillkor. Sammanhållningsmedlen bör användas för att tillhandahålla en bättre ram för uppstartsföretag, entreprenörer och innovativa små och medelstora företag och för att effektivare stödja familjeföretag (6) samt främja mångfald (i fråga om kön, personer med funktionsnedsättning, etniska minoriteter m.m.) för att öka företagens konkurrenskraft och stärka deras åtaganden i fråga om socialt ansvar. |
| --- | --- |

2.10.2

| 2.11 | Det finns fortfarande många områden med anknytning till miljömålen (att använda mindre och renare energi, utveckla effektivare infrastruktur, minska föroreningarna osv.), gränsöverskridande säkerhetsfrågor, utbildning, social delaktighet, tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, transport, offentliga tjänster och andra hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som skulle gynnas av en starkare territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Därför anser EESK att alla regioner måste vara berättigade till finansiering. EU:s sammanhållningspolitik måste vara en integrerad del av en europeisk investeringsstrategi med stark territoriell inriktning, som syftar till att utrusta varje region med de verktyg som krävs för att förbättra deras konkurrenskraft. Den måste leda till ekonomisk och strukturell omvandling och trygga en motståndskraftig bas i varje region, utifrån deras egna styrkor (7). |
| --- | --- |

2.11.1

| 2.12 | Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) står i centrum för skapandet av ett gemensamt europeiskt område och utgör i samtliga komponenter – gränsöverskridande, transnationella och interregionala komponenter samt öppenhet gentemot grannländer – grunden för den europeiska integrationen. Det bidrar till att gränserna inte omvandlas till murar, för européerna närmare varandra, hjälper till att lösa gemensamma problem, underlättar utbyte av idéer och fördelar och uppmuntrar strategiska initiativ som syftar till gemensamma mål (8). Av detta skäl anser EESK att medlemsstaterna måste fortsätta att genomföra gemensamma åtgärder och utbyta metoder och strategier. |
| --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | EESK beklagar (9) dock att sammanhållningspolitiken fortfarande inte erbjuder några heltäckande lösningar på de utmaningar som vissa områden med strukturella och permanenta nackdelar (mycket låg befolkningstäthet, öar, bergsregioner osv.), som nämns i artikel 174 i EUF-fördraget, står inför. EESK anser att en ny mekanism bör tas fram som gör det möjligt för dessa områden att effektivt ta itu med sina särskilda och komplexa utmaningar. Detta kan inte förbli en exklusiv behörighet för nationella myndigheter. Därför anser EESK att sammanhållningspolitiken måste uppmuntra samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och deras regionala och lokala aktörer när det gäller hur deras särskilda territorier ska hanteras. |
| --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | När det gäller glesbefolkade områden och de yttersta randområdena bör EU prioritera att stärka banden mellan dessa områden och den europeiska kontinenten samt att öka invånarnas känsla av delaktighet i det europeiska projektet. Trots den ytterst strama budgeten får det särskilda stödet till glesbefolkade områden eller de yttersta randområdena inte minskas. Dessa regioner måste ha tillgång till lämpliga ekonomiska resurser så att de kan uppnå de gemensamma europeiska målen och kompensera för sina nackdelar, särskilt de som har att göra med deras avlägsna läge (10) eller extremt låga befolkningstäthet. Det finns därför ett behov av att inkludera demografiska och geografiska faktorer vid bedömning av och beslut om fördelning av medel (”Berlinmetoden”) samt krav på tematisk koncentration och medfinansieringsnivåer ((1) mest utvecklade regioner, (2) övergångsregioner och (3) mindre utvecklade regioner). Genom att inkludera dessa faktorer kan man kompensera missgynnade glesbefolkade områden och de yttersta randområdena med tillräcklig finansiering och en flexibel inriktning på investeringarna. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Över hälften av världens befolkning bor nu i stadsområden, och denna siffra väntas öka till 70 % fram till 2050 (11). Även om den ekonomiska aktiviteten i dessa områden är mycket hög är det av avgörande betydelse att de kan ge sina medborgare en hållbar livsmiljö av hög kvalitet. EESK anser därför att de bör fortsätta att uppmärksammas inom sammanhållningspolitiken, men uppmuntrar även den fysiska utvecklingen av dem (polycentrisk utveckling, förbindelser mellan stad och landsbygd osv.). |
| --- | --- |

2.14

3.   En starkare vision inom en tydligare, flexiblare och effektivare ram

| 3.1 | EESK anser att det behövs en ny ambitiös och tydlig europeisk strategi som är förenlig med FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling samt EU:s andra globala åtaganden, såsom de internationella avtalen (t.ex. Parisavtalet) och FN-konventionerna (t.ex. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) och som har en stark samordningsmekanism som kan garantera en stabil kontinuitet mellan de olika politiska cyklerna. I detta avseende välkomnar EESK varmt kommissionens nya diskussionsunderlag om ett hållbart EU 2030, som öppnar upp för diskussioner i denna riktning. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sammanhållningspolitiken måste vara en integrerad del av denna ambitiösa strategi, och därför måste sammanhållningspolitiken själv utvecklas på ett sådant sätt att den är framtidssäkrad, dvs. att de nödvändiga verktygen finns för att bemöta framtidsutmaningar såsom klimatförändringar, utnyttja ny teknik, uppnå en hållbar utveckling och skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I linje med arbetet för att framtidssäkra sammanhållningspolitiken uppmanar EESK rådet och parlamentet att fortsätta sina ansträngningar för att se över systemet för tilldelning av medel från sammanhållningspolitiken, med särskild hänsyn till andra kriterier (utöver BNP). Sådana kriterier bör beröra frågor som ojämlikhet, migration, arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, konkurrenskraft, klimatförändringar, arbetsvillkor och demografi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det är viktigt att vi när vi inleder det välbehövliga arbetet med att framtidssäkra sammanhållningspolitiken inte glömmer bort dagens utmaningar, som fortsätter att kraftigt påverka samhället. Här syftar vi framför allt på sociala utmaningar, såsom marginaliseringen och diskrimineringen av minoritetsgrupper och specifika etniska grupper, eller våld i nära relationer, ekonomiska utmaningar såsom tillgång till finansiering och kompetenshöjning, samt miljöutmaningar såsom att minska luftföroreningar och hantera avfall. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | För att förbättra unionens strategiska planering och förvaltning i samband med utvecklingen av ovannämnda strategi uppmanar EESK även kommissionen att integrera de olika strategiska punkter som behandlas i den territoriella agendan (12) och Leipzigstadgan (13) och vars förnyelse för närvarande håller på att samordnas av det kommande tyska rådsordförandeskapet. |
| --- | --- |

3.5

4.   Ett integrerat och samordnat genomförande

| 4.1 | EESK anser att EU, inte bara på unionsnivå utan även med och inom medlemsstaterna, måste arbeta för att förtydliga och förenkla sina administrativa befogenheter, eftersom det är så ansvarsområden kan fastställas och följas upp på ett effektivare sätt. När detta har gjorts måste de europeiska förvaltningarna stärka samarbetet och sin kapacitet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | I detta avseende välkomnar EESK den starkare kopplingen till den europeiska planeringsterminen (14) och efterlyser integration med de landsspecifika rekommendationerna som ett sätt att uppmuntra strukturreformer. EESK håller med om att det också är viktigt att säkerställa fullständig komplementaritet och samordning med det nya, förstärkta reformstödsprogrammet. EESK framhåller behovet av en förbättrad styrningsmekanism som också inbegriper den regionala nivån. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.2 | EU måste arbeta för att skapa en enklare, flexiblare och effektivare ram för genomförandet av sin sammanhållningspolitik. Ett av EU:s nästa mål måste vara att de olika sammanhållningsfonderna (jordbruksfonderna, de sociala och regionala fonderna osv.) styrs av en gemensam uppsättning regler som kraftigt uppmuntrar integrerade investeringar genom att erbjuda enkla lösningar. EESK förespråkar också större samverkan med och mellan andra finansieringsprogram och instrument som Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Genom att man tar itu med de olika aspekterna av några av de största utmaningarna (sociala, miljömässiga, ekonomiska osv.) på ett integrerat sätt återspeglas verklighetens behov bättre. EESK uppmuntrar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra flerfondsprogram. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att antagandet av en platsbaserad strategi är avgörande. EESK betonar även att samverkan med partner på lokal nivå för att identifiera dess potential och behov samt inleda partnerskap mellan alla lokala aktörer för att tillgodose de särskilda behov som har identifieras är en strategi som bör uppmuntras och förstärkas. Som kommissionen med rätta har påpekat kan man inte gå vidare till nästa ekonomiska utvecklingsnivå genom en politik som passar alla, utan det krävs regionalt differentierade investeringar och politiska lösningar (15). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser att man bör ta hänsyn till sociala faktorer (såsom ojämlikhet, fattigdom, migration, utbildningsnivåer osv.) vid beräkningen av medfinansieringssatserna och kraven på tematisk koncentration i de mest utvecklade regionerna och övergångsregionerna. Genom att ta hänsyn till dessa faktorer på projektnivå skulle man kunna investera i åtgärder för de mest utsatta människorna (t.ex. personer med funktionsnedsättning, migranter eller ensamkommande barn), som, eftersom de i oproportionerligt hög grad finns i de mest utvecklade städerna och regionerna i EU, inte är berättigade till stöd eller är beroende av alltför höga medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK anser att det är mycket viktigt att de olika sammanhållningspolitiska initiativen (strategier och program) på olika territoriella nivåer, både horisontellt (t.ex. makroregionala strategier med transnationella program) och vertikalt (mellan olika territoriella nivåer), är bättre sammankopplade. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Om vi ska fortsätta att genomföra sammanhållningspolitiken genom framför allt olika projekt måste vi även förenkla utformningen av den rättsliga miljö som de ska genomföras inom. I linje med slutsatserna från högnivågruppen för förenkling för tiden efter 2020 (16) anser EESK att regelverket bör förenklas betydligt och att detaljstyrning av medlen bör undvikas. EESK erkänner att det kan vara lockande att öka effektiviteten genom en mer central förvaltning, men uppmanar kommissionen att stå emot detta och tillhandahålla de verktyg som krävs för att en större del av medlen ska kunna förvaltas på ett decentraliserat sätt. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dessutom bör man beakta att den administrativa kapaciteten, särskilt i mindre medlemsstater och regioner, skulle kunna hamna under mycket stort tryck under de inledande faserna av programperioderna. EESK anser att det är ytterst viktigt att avsevärt minska den onödiga administrativa bördan för stödmottagarna (från projektansökan ända till projektets slutfas) samtidigt som man säkerställer en hög nivå av laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Erfarenheten har visat att små projekt (under 100 000 euro) mycket ofta kan ha stort inflytande på de mest utsatta grupperna i samhället. Det händer dock ofta att dessa grupper möter stora hinder när de försöker få tillgång till sådana medel. Samtidigt som EESK uppmanar medlemsstaterna att främja den möjlighet som erbjuds i de befintliga rättsliga ramarna till ett förenklat förfarande för att få tillgång till medel för små projekt uppmuntrar EESK med detta i åtanke också kommissionen att undersöka ytterligare möjligheter som skulle kunna göra det lättare för mindre aktörer att delta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK hänvisar till den ökade användningen av finansieringsinstrument som ett verktyg för att genomföra sammanhållningspolitiken. EESK stöder detta, men uppmanar kommissionen att säkerställa att ett grundligt lämplighetstest genomförs vid utformningen av dessa instrument för att se till att 1) instrumenten är lämpliga för alla medlemsstater, och 2) instrumenten är lämpliga för små och medelstora företag samt icke-statliga organisationer. I situationer där bristande lämplighet har konstaterats måste alternativa åtgärder/kompensationsåtgärder inrättas för att säkerställa att ingen medlemsstat eller enhet missgynnas. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | För att öka kvaliteten på vissa delar av genomförandet (t.ex. marknadsföringen, tekniska möjligheter för evenemang osv.) anser EESK att den offentliga sektorn bör samråda med det civila samhället och den privata sektorn för att dra nytta av deras praktiska erfarenheter under förberedelserna. Det kanske är fel att förvänta sig att vanliga anställda inom den offentliga förvaltningen ska förstå alla aspekter av hur man gör en ”produkt”både populär och användbar. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK anser att ytterligare åtgärder måste vidtas för harmoniseringen av indikatorer i Europa. Det är nödvändigt att utveckla ett övervakningssystem som presenterar komplexa resultat på ett lättillgängligt sätt, både för beslutsfattarna och för samhället i stort. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | I sammanhållningspolitikens framtid bör stöd också ges till nya sätt att integrera företagande och positiva sociala/miljömässiga effekter. I detta avseende är det avgörande för EU att förbättra stödet till utvecklingen av den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

4.13

5.   Bättre övergripande kommunikation

| 5.1 | Ett av de största problemen för sammanhållningspolitiken är den brist på effektiv kommunikation som alltför ofta omgärdar projekt som finansieras av samma politik. Även om EESK erkänner de olika kommunikationsriktlinjer från kommissionen som är i kraft är det tydligt att de är långt ifrån tillräckliga. Medvetenheten om att vissa projekt har genomförts och/eller faktiskt finansieras av EU är ofta liten eller obefintlig. Detta leder till att sammanhållningspolitiken knappt, om ens alls, uppmärksammas. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att se över de nuvarande kraven på offentlighet och uppgradera dem betydligt med hänsyn till de moderna digitala kommunikationskanalerna. En ökad användning av bästa praxis-projekt bör fungera som konkreta exempel för att uppmuntra en ökad och bättre användning av medlen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Det finns ett behov av att förbättra hur sammanhållningspolitikens effekter mäts inom vissa områden, såsom social delaktighet, livskvalitet, medborgarnas arbetsvillkor, företagens ökade konkurrenskraft eller uppgraderingen av de offentliga myndigheternas tjänster. Effekterna måste kommuniceras till EU-medborgarna, så att de kan få kännedom om politikens framgångar och misslyckanden. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta en strategisk kommunikationsplan i partnerskap med alla berörda parter, inbegripet organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. EESK anser också att informationen om bästa praxis bör vara lättillgänglig. |
| --- | --- |

5.3

6.   Säkerställande av partnerskap med det civila samhällets organisationer och andra berörda parter

| 6.1 | EESK påminner om vikten av flernivåstyre, då det ökar det strukturella deltagandet av det civila samhällets organisationer och andra berörda parter i programplaneringen, genomförandet, utvärderingen och övervakningen av användningen av medlen. Det är hög tid för både kommissionen och medlemsstaterna att sluta låtsas stödja denna aspekt och faktiskt ta itu med att säkerställa att det civila samhället deltar på ett aktivt och meningsfullt sätt i alla stadier av utformningen och genomförandet av sammanhållningspolitiken. Detta kommer att medföra större ansvarsskyldighet från de nationella myndigheternas sida samt en mer effektiv och meningsfull användning av medlen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Vad gäller den europeiska uppförandekoden för partnerskap vill EESK att den ska ses över och uppdateras i direkt samråd med det civila samhällets organisationer och andra berörda parter. EESK vill också att uppförandekoden ska bli rättsligt bindande. EESK anser att uppförandekoden bör beaktas fullt ut på samtliga nivåer och stärkas med solida garantier och åtgärder för att säkerställa dess fulla genomförande. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kommittén är övertygad om att den lokalt ledda utvecklingsstrategin kan ha många fördelar och stor framgång som ett europeiskt verktyg som möjliggör integrerad lokal utveckling och engagemang från medborgarna och deras organisationer på gräsrotsnivå (17). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | För att stärka partnerskapets kompetens och effektivitet efterlyser EESK åtgärder för kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd för urbana och andra offentliga myndigheter; näringslivets och arbetsmarknadens parter; det civila samhället, organisationer och relevanta organ som företräder dem; parter på miljöområdet och organ som ansvarar för att främja social delaktighet, de grundläggande rättigheterna, rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, rättigheterna för personer med kroniska sjukdomar, jämställdhet och icke-diskriminering. EESK skulle också vilja att en mekanism för årligt samråd inrättades med berörda parter. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Med tanke på att små företag och mikroföretag och organisationer i det civila samhället kan ha svårt att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom EU-medel i allmänhet efterlyser EESK återigen konsekvent och omfattande stöd till åtgärder för att förbättra dessa parters tillgång till information, ge dem vägledning och handledning och stärka deras insatskapacitet. Detta bör även ske genom att hänsyn tas till de särskilda behoven hos de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

6.5

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1

(2)  COM(2017) 358 final, Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser.

2

(3)  Se Europaparlamentets betänkande.

3

(4)  COM(2017) 358 final, Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser.

4

(5)  Min region, mitt Europa, vår framtid: – Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

5

(6)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.

6

(7)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/position_papers/ecofin/2017-06-09_eu_cohesion_policy.pdf

7

(8)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 116.

8

(9)  EUT C 209, 30.6.2017, s. 9.

9

(10)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 52.

10

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/world-urbanization-prospects-2014.html

11

(12)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sv/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020

12

(13)  https://ec.europa.eu/regional_policy/archive/themes/urban/leipzig_charter.pdf

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-02-17-362-en-n.pdf och https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-01-14-110-en-c.pdf.

14

(15)  Europeiska kommissionen (2017) Competitiveness in low-income and low-growth regions: The lagging regions report, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SWD(2017) 132 final, Bryssel, 10.4.2017.

15

Competitiveness in low-income and low-growth regions: The lagging regions report

(16)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/newsroom/pdf/simplification_proposals.pdf

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/advantages-community-led-local-development-clld-approach

17

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/57

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s framtid: Fördelar för medborgarna och respekt för de europeiska värdena

(förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet)

(2019/C 228/08)

Föredragande: Mihai IVAȘCU

Medföredragande: Stéphane BUFFETAUT

| Remiss | Rumänska rådsordförandeskapet, 20.9.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig underkommitté | Underkommittén om ”EU:s framtid: Fördelar för medborgarna och respekt för de europeiska värdena” |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 147/6/9 |

Remiss

Rumänska rådsordförandeskapet, 20.9.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig underkommitté

Underkommittén om ”EU:s framtid: Fördelar för medborgarna och respekt för de europeiska värdena”

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

147/6/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Mer än 60 år efter att Romfördraget skrevs under förväntas medlemsstaterna inta en politisk ståndpunkt om EU:s framtid i Sibiu i maj 2019. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Människans värdighet och mänskliga rättigheter, demokrati, frihet, social rättvisa, jämlikhet, maktdelning och rättsstatsprincipen är de värden som EU bygger på. De måste fortsatt vara icke förhandlingsbara och utgöra utgångspunkten för reformen av EU och det politiska beslutet i Sibiu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är ett av de viktigaste dokumenten i fråga om att garantera våra medborgares rättigheter. Stora politiska beslut, t.ex. förbättringen av fördragen, måste ta hänsyn till detta dokument och införliva det i den nya texten. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det europeiska projektet har fört med sig den längsta fredsperioden i kontinentens historia, skapat en region med välstånd och social utveckling utan motstycke, underlättat fri rörlighet för människor, varor och tjänster och skapat den största inre marknaden i världen. Allt detta garanterar att de europeiska medborgarna har en väsentligt högre levnadsstandard och social välfärd och fler möjligheter jämfört med större delen av världen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dessa och andra fördelar tas ibland för givna eller tonas ned av populistiska och euroskeptiska rörelser. Man får inte glömma att vi tack vare EU åtnjuter






  — | fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster, |
| --- | --- | --- |

1.5

—

fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster,

| — | världens största inre marknad, |
| --- | --- |

—

världens största inre marknad,

| — | ökad ekonomisk sammanlänkning och fri och friktionsfri handel, |
| --- | --- |

—

ökad ekonomisk sammanlänkning och fri och friktionsfri handel,

| — | gemensamma handelsavtal som förhandlas fram med utgångspunkt i en styrkeposition för alla medlemsstater, |
| --- | --- |

—

gemensamma handelsavtal som förhandlas fram med utgångspunkt i en styrkeposition för alla medlemsstater,

| — | en högkvalitativ och förbättrad social välfärd med ledning av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

en högkvalitativ och förbättrad social välfärd med ledning av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | den europeiska sociala modellen, |
| --- | --- |

—

den europeiska sociala modellen,

| — | ökat samarbete inom underrättelseverksamhet, militära frågor och upprätthållande av lagen, |
| --- | --- |

—

ökat samarbete inom underrättelseverksamhet, militära frågor och upprätthållande av lagen,

| — | bättre miljöstandarder, luft- och vattenkvalitet, |
| --- | --- |

—

bättre miljöstandarder, luft- och vattenkvalitet,

| — | skydd av medborgarnas grundläggande rätt till personlig integritet i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

skydd av medborgarnas grundläggande rätt till personlig integritet i den digitala miljön,

| — | förbättrade hälso- och säkerhetsstandarder, |
| --- | --- |

—

förbättrade hälso- och säkerhetsstandarder,

| — | ömsesidiga hälso- och sjukvårdssystem i hela unionen, |
| --- | --- |

—

ömsesidiga hälso- och sjukvårdssystem i hela unionen,

| — | regler och strategier mot diskriminering, särskilt när det gäller minoriteter och kvinnor, |
| --- | --- |

—

regler och strategier mot diskriminering, särskilt när det gäller minoriteter och kvinnor,

| — | utomordentliga utbildningsmöjligheter på grundval av sådana utbytesprogram som Erasmus+, |
| --- | --- |

—

utomordentliga utbildningsmöjligheter på grundval av sådana utbytesprogram som Erasmus+,

| — | etc. |
| --- | --- |

—

etc.

| 1.6 | EU måste agera för att öka konvergensen mellan regioner och/eller medlemsstater. En uppåtgående konvergens i levnads- och arbetsvillkoren som grundar sig på hållbar tillväxt är av största vikt om man vill förbättra den inre marknadens funktion och minska ojämlikhet, fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:s medborgare måste på nytt inse att agerande på EU-nivå inte innebär att länderna måste ge upp den nationella politiken – det innebär snarare att bättre resultat kan uppnås för vissa projekt när besluten fattas tillsammans. Jämlika regler och lika möjligheter för alla medlemsstater och medborgare får aldrig vara förhandlingsbara, och den europeiska metoden måste säkerställa frihet och suveränitet i en globaliserad värld. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Införandet av euron bör vara en prioritet vid EU:s uppbyggnad eftersom euroområdet inte kan nå sin fulla potential förrän alla medlemsstater har anslutit sig. Tillsammans med en stark ekonomisk och monetär union kan den uppgraderade europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) spela en viktigare roll för att uppnå politisk ansvarighet och stärkt finanspolitiskt ansvar. Dessutom måste EU:s medlemsstater vidta skyndsamma och kraftfulla åtgärder för att göra unionen mer motståndskraftig, om en ny ekonomisk och finansiell kris skulle inträffa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | I en värld i ständig förändring anser EESK att betydande investeringar i forskning och utveckling, utbud av färdigheter och infrastruktur behövs för att EU ska kunna öka sina konkurrensfördelar. Europa måste ta itu med den utmaning som en krympande och åldrande befolkning innebär, eftersom detta påverkar utbudet av arbetskraft. Migrationspolitiken måste dock åtföljas av en kraftfull politik för mottagande och integration så att man undviker enorma sociala och samhälleliga svårigheter. För att EU ska kunna förbli konkurrenskraftigt måste det åtgärda bristen på arbetskraft och bristen på färdigheter. Europa behöver en väl förvaltad migrationspolitik för att förbereda arbetskraften för de färdigheter som krävs enligt den nya tekniken, samtidigt som man stöder företagens tillväxt och utveckling. Europeiska arbetstagare måste ges tillgång till program för utbildning, omskolning, kompetensutveckling och livslångt lärande för att fullt ut kunna dra nytta av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Under de senaste åren har protektionistiska strömningar växt fram, och det finns en överhängande risk för handelskrig. EESK anser att EU bör fortsätta att främja fri, rättvis och hållbar handel i ett multilateralt system och handelsavtal som respekterar sociala rättigheter, konsumenträttigheter och miljömässiga rättigheter, samtidigt som de hjälper företagen att växa och utvecklas. Protektionism skulle inte gynna medborgarna. Vidare har EU en viktig roll att spela när det gäller reformen av Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Sund ekonomisk tillväxt måste förverkligas i kombination med en stabil social dimension, och den europeiska pelaren för sociala rättigheter är en av de främsta drivkrafterna för social sammanhållning. Genomförandet av den på nationell nivå bör påskyndas och samtliga relevanta organisationer i det civila samhället bör göras delaktiga. Arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället är viktiga aktörer i det europeiska demokratiska projektet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att alla EU-medborgare bör ges lika möjligheter och behandlas lika på arbetsmarknaden. Samtidigt som rättvis rörlighet uppmuntras bör medborgarna också ha tillgång till arbetstillfällen av god kvalitet och en rimlig levnadsstandard där de bor för att undvika kompetensflykt och social dumpning. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Klimatförändringarna och miljöfrågorna är av allt större intresse för EU:s medborgare. Flera EESK-yttranden har visat att Europa kan och måste uppnå resultat när det gäller genomförandet av hållbarhetsmålen. Det är också viktigt att respektera de åtaganden som gjorts i de olika avtalen om klimat, biologisk mångfald och vatten. EU kan driva på den ekologiska omställningen samtidigt som man värnar om social sammanhållning och inkludering av alla, mot bakgrund av en rättvis övergång. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK anser att aktiva program som underlättar utbildning för unga och deras deltagande på arbetsmarknaden spelar en viktig roll för EU:s framtid. Program som Erasmus+ måste främjas i syfte att utrusta unga med kunskaper, färdigheter och kompetenser. EESK anser att man vid sidan av dessa omedelbart måste ta fram andra liknande program, till stöd för personer med mindre ekonomiska resurser. Det är av största vikt att öka medvetenheten om dessa program bland medborgarna och att samtidigt alltid uppmärksamma den direkta fördel som EU-medlemskapet ger. Dessutom kan och bör bl.a. Erasmus+ användas för att uppnå kvalitetssäkring i den högre utbildningen i Afrika för att ge unga människor på båda kontinenterna kunskaper, färdigheter och kompetens. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | De externa säkerhetsutmaningarna har ökat väsentligt, men de uppfattas på olika sätt av de olika medlemsstaterna som avsätter olika ekonomiska resurser och har olika åsikter om användningen av militär makt. EESK anser att EU måste ge gemensamma och samordnade svar och därigenom visa våra medborgare att vi kan tillhandahålla säkerhet i praktiken. Lika viktigt för medborgarnas säkerhet är åtgärder som förhindrar it-brottslighet i den nya digitala miljön. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Den svåra situationen för tusentals migranter som flyr från konflikter och fattigdom genom att sätta sina liv på spel för att korsa Medelhavet har varit chockerande. De politiska sidoeffekterna har skapat intrycket att EU inte kan hantera sådana kriser. EESK välkomnar kommissionens plan för en balanserad, övergripande och gemensam migrationspolitik som kommer att hjälpa EU att ta tillvara de möjligheter som migrationen skapar och samtidigt ta itu med utmaningarna. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EU-medborgare tar ofta de positiva effekterna av EU för givna eller associerar dem med nationella regeringar, samtidigt som många problem skylls på EU:s institutioner. EESK anser att detta beror på otillräcklig kommunikation om vad EU-medlemskapet ger medborgarna. EU och medlemsstaterna bör därför göra mycket större ansträngningar för att bättre kommunicera om europeisk politik och europeiska mål. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Vägen framåt innebär att mer medel måste avsättas till kommunikation och att samtliga tillgängliga kanaler används: EU:s kanaler och de nationella kanalerna, men också arbetsmarknadens parter och andra representativa organ i det organiserade civila samhället. Medborgarna måste alltid informeras om de fördelar som följer av EU-medlemskapet, och påminnas om hur livet såg ut före unionen – krig, konflikter och ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | För att komma nära medborgarna måste EU kontinuerligt lyssna på och förstå vilka européernas viktigaste förväntningar är och försöka uppnå resultat som överensstämmer med dessa. EESK anser följaktligen att kommunikations- och samarbetsplattformar och offentliga samråd bör främjas och användas så ofta som möjligt och att dessa bör inbegripa alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Att bekämpa falska nyheter utgör en annan viktig utmaning i en värld där felaktig information, desinformation och skadlig information är en växande trend. EESK efterlyser därför gemensamma och kraftfulla åtgärder för att öka människors analysförmåga och samtidigt värna om yttrandefriheten, förhindra spridning av falska nyheter och skapa verktyg för granskning och kontroll av fakta. |
| --- | --- |

1.20

2.   Inledning

| 2.1 | ”Unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd”enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Europeiska unionen började som ett projekt som hade som mål att trygga freden och som har utvecklats till den största inre marknaden i världen, med fri rörlighet för kapital, produkter och tjänster och, framför allt, fri rörlighet för medborgarna. Denna dröm uppstod ur askan efter två världskrig, och har borgat för utveckling på hela kontinenten och fört med sig den längsta perioden av fred i kontinentens historia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nu, 2019, under ett år med val till Europaparlamentet och avgörande förändringar för unionen, måste alla europeiska aktörer visa prov på sin beslutsamhet att säkerställa enhet, välstånd och välbefinnande för våra medborgare genom att försvara demokratin, de mänskliga rättigheterna, maktdelningen, rättsstatsprincipen och den europeiska sociala modellen (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2) fastställs vissa politiska, sociala och ekonomiska rättigheter för medborgarna i hela EU. Stadgan ratificerades år 2000 och då tillfördes en viktig del som ditintills saknats i fördragen: en skyldighet för EU att agera och lagstifta i enlighet med de rättigheter och värden som beskrivs i stadgans sju kapitel: värdighet, friheter, jämlikhet, solidaritet, medborgarnas rättigheter, rättskipning och allmänna bestämmelser. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Även om fördelarna för EU-medborgarna är obestridliga verkar många tyvärr vara omedvetna om dem eller till och med ifrågasätta dem, och under de senaste åren har vi upplevt ökande spänningar inom medlemsstater och olika åsikter om vägen framåt. Detta har naturligtvis lett till frågor såsom: Hur bör EU se ut i framtiden? Bör vi göra mer eller mindre tillsammans? Var bör balansen ligga mellan olika samarbetsprojekt som medlemsstaterna är redo att godta? Olika politiska krafter, inte minst inom de medlemsstater som skapade EU, ifrågasätter riktningen, styrningen och t.o.m. principen om europeisk integration. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Denna politiska vändpunkt sammanfaller med ett ökat förtroende för EU (3) efter en lång trend av misstro mot det sätt på vilket EU-institutionerna agerar. Den senaste tidens utmaningar har, oavsett om det handlar om den finansiella krisen, krisen i euroområdet, situationen med migrationen eller brexit, visat hur sårbara EU-institutionerna är för skuldbeläggning. EU-skeptiska rörelser har utnyttjat den senaste tidens händelser för att driva sin agenda oavsett om EU gjort fel eller inte. Populistiska politiska partier som kommit till makten i flera medlemsstater har ifrågasatt fördelarna med EU eller tillhandahållit felaktig information om unionen. |
| --- | --- |

2.5

3.   Fördelar för EU-medborgarna

| 3.1 | Ekonomisk sammanlänkning, ökat socialt och politiskt samarbete och fri rörlighet har röjt undan krigets spöke i Europa, och vi åtnjuter den längsta perioden av fred i kontinentens historia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den europeiska inre marknaden har möjliggjort fri och friktionsfri handel mellan medlemsstaterna och bidragit till ekonomiskt välstånd, välfärd och bland de bästa levnadsstandarderna i världen. Detta har dock inte undanröjt de sociala och territoriella klyftorna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Som enskilt ekonomiskt område har EU blivit en mycket inflytelserik aktör på det internationella planet, och har kunnat förhandla fram strategiska handelsavtal och påverka den ekonomiska politiken på global nivå. Arbetstillfällen skapas tack vare ökad konnektivitet och minskade driftskostnader för företag. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Fri rörlighet för medborgare i hela EU har bidragit till att undanröja misstron mellan nationer och öppnat upp otaliga utbildnings- och yrkesmöjligheter. En medborgare kan arbeta, leva eller gå i pension i vilken medlemsstat som helst. Det är inte ovanligt att stöta på t.ex. en rumän som har studerat i Förenade kungariket, arbetar i Belgien och bor i Nederländerna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Medborgarna gynnas också av att det skapas ett område med frihet, säkerhet och rättvisa där de europeiska nationerna har en form av ömsesidigt skydd. EU skapar en nivå av säkerhet som ger lokala underrättelsetjänster och brottsbekämpande myndigheter tillgång till bättre uppgiftsutbyte och resurser. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sedan starten har EU i alla dess former arbetat för att förbättra miljön. T.ex. har luft- och vattenkvaliteten på hela kontinenten förbättrats kraftigt sedan 1950-talet tack vare samordning av insatser och reglering på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I den digitala tidsåldern åtnjuter den personliga integriteten en hög grad av skydd i EU, sedan den allmänna dataskyddsförordningen nyligen antogs. Det är en av de mest robusta lagarna om skydd av personuppgifter i världen och skyddar medborgarnas grundläggande rätt till personlig integritet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU har en av världens strängaste ordningar för produkt- och livsmedelssäkerhet. De nationella myndigheterna skickar information om farliga produkter som upptäcks på marknaden till systemet för snabbt informationsutbyte om andra farliga produkter än livsmedel. EU har också åtagit sig att upptäcka osäkra produkter innan de säljs till konsumenterna. I EU måste arbetsgivarna garantera hälsa och säkerhet för de anställda i alla delar av arbetet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU:s medborgare åtnjuter ömsesidig hälso- och sjukvård när de befinner sig i någon av EU:s medlemsstater. Dessa rättigheter gäller oavsett om de för tillfället är på semester eller studerar utomlands, vistas stadigvarande i ett annat EU-land eller reser till en annan EU-medlemsstat för att få medicinsk behandling. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Alla EU-medborgare har rätt att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet och/eller i kommunala val i det EU-land där de bor, på samma villkor som medborgarna i det landet. Dessutom har EU-medborgare rätt till rekrytering på samma villkor som medborgarna i det land där de söker arbete och kan inte uppmanas att uppfylla några ytterligare krav. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Som EU-medborgare kan man snabbt och enkelt registrera företag och öppna filialer till ett befintligt EU-baserat företag i vilket EU-land som helst, Island, Norge eller Liechtenstein. Det finns många olika EU-fonder och initiativ tillgängliga för att stödja uppstartsföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Den europeiska sociala modellen bidrar till att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för en stor del av EU:s befolkning. Införandet nyligen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter syftar till att ytterligare förbättra detta. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU står i främsta ledet när det handlar om att främja lika ekonomiskt oberoende för kvinnor och män. Unionen strävar kontinuerligt efter att göra framsteg när det gäller jämställdhet, motverka löneklyftor och inrätta ändamålsenliga regler och strategier mot diskriminering. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EU-anslutningsprocessen och utsikterna till EU-medlemskap har stimulerat utvecklingen av hållbara marknadsekonomier, höjt de sociala standarderna och skapat stabila demokratiska institutioner i Europa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EU-medborgarna har rätt till skydd från de andra EU-ländernas diplomatiska eller konsulära myndigheter om de befinner sig i ett land utanför EU där deras egen nationalstat inte har någon representation. Denna rättighet är förankrad i artikel 46 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det finns endast tre länder där samtliga medlemsstater har en diplomatisk representation, nämligen Förenta staterna, Kina och Ryssland. I nödsituationer måste EU:s medlemsstater hjälpa EU-medborgare vid evakuering som om de vore egna medborgare. Skyddet omfattar även vardagssituationer, såsom stöld av pass, en allvarlig olycka eller sjukdom. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Utbildning har ett starkt stöd inom Europeiska unionen. Det världsberömda utbytesprogrammet Erasmus+ ger studerande och akademiker möjlighet att öka sina kunskaper och anställningsmöjligheter genom att uppleva det akademiska livet i ett annat land, och över 3 miljoner människor har utnyttjat det sedan 2014. Dessutom har utbytet av idéer och kultur fört människor samman och bidragit till att forma den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

3.16

4.   Europeiska värden och grundläggande rättigheter

| 4.1 | EESK anser att varje reform av fördragen måste införliva texten i stadgan om de grundläggande rättigheterna och att ingen medlemsstat ska kunna avstå från att verkställa den, i syfte att på bästa sätt skydda våra medborgares intressen. För närvarande hänvisar Lissabonfördraget till stadgan som ett fristående dokument, och Förenade kungariket och Polen har valt att undantas från det. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Trots att EU står inför många utmaningar och att gemensamma beslut alltid krävs är de värden som EU grundats på, och som fastställs i fördragen, inte förhandlingsbara och måste vara utgångspunkten för varje nytt EU-upplägg: respekt för mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter, demokrati, frihet, jämlikhet, maktdelning och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Likabehandling och lika regler för EU:s medborgare får aldrig vara förhandlingsbart, och EU har gjort väsentliga och onödiga kompromisser i detta avseende, t.ex. visum för Förenta staterna för enbart vissa medlemsstater, dubbla normer för livsmedelskvalitet etc. EU måste sträva efter att skydda alla sina medborgares intressen i samma utsträckning, oavsett deras nationalitet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att agerande på EU-nivå inte innebär att man måste avsäga sig nationella intressen, och inte heller att europeiska och nationella intressen är oförenliga – det innebär helt enkelt att vissa saker kan göras bättre tillsammans. Oavsett vilken riktning unionen tar så måste den inbegripa viktiga reformer och tydliga regler för styrningen av unionen för att hantera befintliga politiska spänningar och växande mångfald. Det är den europeiska metoden som säkerställer frihet och suveränitet i en globaliserad värld. Medborgarna drar nytta av EU-medlemskapet eftersom det ger dem ett rättsligt utrymme för möjligheter och samma regler för alla, samtidigt som det strikt förbjuder varje form av diskriminering på grund av nationalitet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Den svåra situationen för tusentals migranter som flyr från konflikter och fattigdom genom att sätta sina liv på spel för att korsa Medelhavet har varit chockerande. De politiska sidoeffekterna har skapat det felaktiga intrycket att EU inte kan hantera sådana kriser. EESK välkomnar kommissionens plan för en balanserad, övergripande och gemensam migrationspolitik som kommer att hjälpa EU att ta tillvara de möjligheter som migrationen skapar och samtidigt ta itu med utmaningarna. Kommittén stöder särskilt kommissionens nya politik att behålla Europa som en attraktiv destination för migranter i en tid av demografisk tillbakagång samt minska incitamenten för irreguljär migration. Detta innebär också en kraftfull politik för mottagande och integration. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EU:s största utmaning är att fortsätta vara en union som försvarar, skyddar och sätter medborgarna i centrum. EU måste därför erbjuda lösningar i de frågor som människor verkligen oroar sig över: ”Kommittén är fortsatt övertygad om att en ljus framtid är möjlig och att ett starkare EU kan bidra till att bättre forma globaliseringen och digitaliseringen för att ge alla medborgare goda framtidsutsikter” (4). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Grundarna av det europeiska projektet har erkänt att det är en lång väg kvar innan unionen har uppnått legitimitetsnivåer liknande dem i medlemsstaternas etablerade demokratier. Vi har kommit långt, men varje nytt fördrag måste säkerställa mer insyn och demokratisk kontroll för att på bästa sätt ge unionen legitimitet i allmänhetens ögon. Vi måste vidare se till att medlemsstaterna i större utsträckning följer EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

4.7

5.   Hållbar ekonomisk utveckling

| 5.1 | Europa har världens största gemensamma marknad och världens näst mest använda valuta. Det är den största handelsmakten, som står för 16,5 % av världens import och export (5), och är den största givaren av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. EU ligger i framkant när det gäller innovation, delvis tack vare Horisont 2020, som är världens största multinationella forskningsprogram. Konkurrensen med USA och Asien verkar dock vara intensivare än någonsin. En sak är tydlig: Ingen medlemsstat kan spela en framträdande roll på världsarenan ensam. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euron är nästan 20 år gammal och kan inte nå sin fulla potential förrän alla medlemsstaterna har infört den och den ekonomiska och monetära unionen har fullbordats. Detta skulle innebära tydliga regler som godtas av och är tillämpliga på alla, en uppgradering av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) för att ge den en mer betydande roll, såsom den som IMF har internationellt, samt politisk ansvarsskyldighet och stärkta finanspolitiska råd (6). Att införa euron bör vara en prioritering vid uppbyggnaden av EU. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK har tidigare hävdat att EU reagerade långsamt på den finansiella krisen och att det krävs reformer av den ekonomiska och monetära unionen (7). Sedan dess har det funnits ett ständigt engagemang för reformer och för att slutföra bankunionen och kapitalmarknadsunionen. Precis som tidigare (8) välkomnar EESK ytterligare marknadskonsolidering, men varnar för skapandet av positioner som koncentrerar för mycket beslutsbefogenheter hos ett litet antal personer. En fullbordad ekonomisk och monetär union bör leda till en ny epok med en enda valuta för företag och medborgare i EU, avsevärt minska transaktionskostnaderna och eliminera växelkursriskerna, förbättra pristransparensen i handeln och samtidigt minska investeringsriskerna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | I en värld i ständig förändring måste EU rikta in sig på områden som forskning och utveckling, utbud av färdigheter och infrastruktur för att öka sina konkurrensfördelar. Europa måste ta itu med den utmaning som en krympande och åldrande befolkning innebär, eftersom detta påverkar utbudet av arbetskraft. För att EU ska kunna förbli konkurrenskraftigt måste det åtgärda bristen på arbetskraft och bristen på färdigheter. Europa behöver en väl förvaltad migrationspolitik och ett långsiktigt perspektiv för att förbereda arbetskraften inför framtida utmaningar och samtidigt hjälpa företagen att växa och utvecklas. Migrationspolitiken måste dock åtföljas av en kraftfull politik så att sociala och samhälleliga svårigheter undviks. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK har även i flera yttranden efterlyst mer investeringar i infrastruktur och offentliga tjänster, dvs. projekt som skulle föra med sig tillväxt och välbefinnande för medborgarna. EESK har även uttryckt stöd för en ”gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) och [för] beskattning av finansiella transaktioner, bränslen och koldioxidutsläpp. Om sådana skatter tas ut på europeisk nivå, skulle de göra det möjligt att införa en transnationell skattebas och bekämpa globala effekter på miljön” (9). Detta skulle minska skatteflykten och skapa enhetlighet i finanspolitiken. EESK har också noterat att ”EU har en till synes stark ställning vad gäller växande innovativa högteknologiska företag, men när dessa företag är i behov av ordentliga investeringar går de ofta i konkurs” (10). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU har slutit omfattande handelsavtal som syftar till att öka utbytet av varor och tjänster och samtidigt skydda och förbättra arbetstagarnas rättigheter och ta hänsyn till miljöutmaningar. Under de senaste åren har dock protektionistiska strömningar växt fram, och det finns en överhängande risk för handelskrig. EU måste fortsätta att främja fri, rättvis och hållbar handel i ett multilateralt system och handelsavtal som respekterar sociala rättigheter, konsumenträttigheter och miljömässiga rättigheter, samtidigt som de hjälper företagen att växa och utvecklas. Protektionism gynnar inte medborgarna. Världshandelsorganisationen kommer att ha en viktig roll att spela, och det är viktigt att EU spelar sin roll i reformen av den (11). Att stänga gränser och blockera handel kan inte under några omständigheter vara vägen framåt. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | I en värld som påverkas av klimatförändringarna har EESK upprepade gånger lagt fram rekommendationer för att förbättra skyddet av den biologiska mångfalden och de viktiga resurser som krävs för vår existens. EESK påpekar att det är lika viktigt att skydda den biologiska mångfalden som att förhindra klimatförändringarna. EESK efterlyser större politisk vilja och rättslig konsekvens på detta område, och rekommenderar därför att alla nödvändiga resurser snabbt görs tillgängliga. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | För EESK måste en klimatpolitik bygga på en rättvis omställning, som kräver åtgärder för att mildra effekterna av klimatförändringarna och även kompenserar skador och förluster. Modellen för en cirkulär ekonomi bör främjas så mycket som möjligt och regelverket för den förbättras. Korta leveranskedjor, särskilt inom livsmedelssektorn, måste främjas och översynen av rörlighetsstrategierna måste slutföras så att dessa blir mer effektiva och hållbara. Som ett led i klimatkonferensen i Paris 2015 har EU åtagit sig att uppnå mål för att minska den globala uppvärmningen. EU har redan gjort betydande framsteg och kan förstärka de kollektiva insatserna för att uppfylla de åtaganden som gjordes vid klimatkonferensen och hantera aktuella behov. EESK har dock noterat att student- och ungdomsrörelser i flera medlemsstater efterlyser fler åtgärder för att skydda miljön. |
| --- | --- |

5.8

6.   Sociala framsteg och utbildning

| 6.1 | ”Jämfört med omvärlden är de europeiska samhällena rika och välmående. De har världens starkaste sociala skydd och ligger högt i fråga om välbefinnande, mänsklig utveckling och livskvalitet” (12). Det finns dock en tilltagande ojämlikhet och enorma klyftor i den sociala sammanhållningen i unionen, och vi måste sträva efter att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna. En uppåtgående konvergens i levnads- och arbetsvillkoren som grundar sig på hållbar tillväxt kommer att leda till förbättrade sociala villkor och minskade klyftor och bör vara det grundläggande målet för Europas framtid. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | En viktig drivkraft för sociala framsteg måste vara den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ett initiativ som får starkt stöd av EESK, inom ramen för en heltäckande och övergripande strategi för att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling. I syfte att säkra en gynnsam framtid för våra medborgare bekräftar EESK på nytt sitt starka engagemang för alla insatser som kommer att skapa ”en ’rättvis och verkligt alleuropeisk arbetsmarknad’, uppnå ett Europa med AAA som social kreditvärdering och fungera som vägvisare för förnyad konvergens” (13). Genomförandet på den nationella nivån måste påskyndas och åtföljas av medvetenhet om att sund ekonomisk tillväxt måste uppnås tillsammans med en stabil social dimension. Alla relevanta organisationer i det civila samhället kommer att ha en viktig roll att spela tillsammans med EU och medlemsstaterna. EESK anser att det är viktigt för EU-medborgarnas välbefinnande att EU fortsätter att övervaka de framsteg som görs i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter inom ramen för den europeiska planeringsterminen, med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vidare bekräftar EESK på nytt att ”EU fullt ut [bör] utnyttja erfarenheterna och kapaciteten hos arbetsmarknadsparterna och andra civilsamhällesorganisationer som verkar på lokal, nationell och europeisk nivå genom att involvera dem, samt användarna av tjänsten i enlighet med deras olika roller, i programplaneringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU:s finansiering. Arbetsmarknadens parter och de andra organisationerna i det civila samhället är viktiga aktörer i det europeiska demokratiska projektet” (14). EU bör främja kollektiva avtalsförhandlingar och respektera arbetsmarknadsparternas självständighet. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Digitalisering, automatisering, artificiell intelligens etc. kräver snabba och hållbara åtgärder. Utöver det brådskande och enorma behovet av investeringar i utbildning av god kvalitet samt forskning och utveckling, där EU ligger efter jämfört med andra ekonomiska stormakter i fråga om utgifter i procent av BNP (15), behöver EU:s ekonomi en arbetskraft utrustad med de färdigheter som krävs för att anta utmaningarna i en föränderlig konkurrensmiljö. Detta innebär att det finns ett gemensamt intresse och ansvar för arbetsgivare och arbetstagare att bidra till utbildning, omskolning, kompetensutveckling och livslångt lärande för unga människor och vuxna, vilket leder till framgångsrika företag och en arbetskraft med lämplig kompetens, tillsammans med EU, medlemsstaterna, arbetsmarknadens partner och andra berörda organisationer från det civila samhället. Att göra EU:s ekonomi mer digital bör uppnås inom en rättvis övergångsram för tekniska förändringar, där man säkerställer att detta bidrar till bättre levnads- och arbetsvillkor, bland annat skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen och mer jämlika samhällen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | På grundval av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter är det viktigt att åtgärder vidtas för att ta itu med de framtida utmaningar som uppstår på arbetsmarknaden. Samtidigt som man anammar de möjligheter som uppstår genom tekniska framsteg bör man därför ta itu med utmaningarna i samband med industriell omvandling och förändringar på arbetsmarknaden. Om man inte tar itu med dessa utmaningar kommer det att finnas ett stort motstånd mot förändringar och en stor andel av befolkningen kommer inte att dra nytta av utvecklingen av ny teknik. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK har redan begärt att tilltagande klyftor, fattigdom och social utestängning ska bekämpas på alla nivåer och av alla berörda parter. Med tanke på detta anser EESK att det krävs ytterligare insatser för att fastställa gemensamma principer, normer, politiska åtgärder och strategier på lämpliga nivåer för att förbättra lönekonvergensen och fastställa eller höja minimilöner till lämpliga nivåer med full respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet. Det är dessutom viktigt att säkerställa att alla medborgare omfattas av en minimiinkomst. Kommittén betonar att medel som avsatts för social sammanhållning och sociala investeringar bör ökas för att bemöta framtida utmaningar (16). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK anser att alla EU-medborgare bör ges lika möjligheter och behandlas lika på arbetsmarknaden. Samtidigt som rättvis rörlighet uppmuntras bör medborgarna också ha tillgång till arbetstillfällen av god kvalitet och en rimlig levnadsstandard där de bor för att undvika kompetensflykt och social dumpning. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EU:s framtid är beroende av aktiva program som skulle underlätta utbildning för unga och deras deltagande på arbetsmarknaden. Program som Erasmus+ och dess föregångare Erasmus har haft en enorm inverkan på framväxten av en europeisk identitet, och har samtidigt utrustat unga med kunskap, färdigheter och kompetenser. Kommissionens avsikt att dubblera programmets finansiering är ett klart steg i rätt riktning, men EESK efterlyste i oktober 2018 (17) ytterligare medel. Denna typ av program måste fortsätta och utvidgas till de unga människor som annars skulle ha svårt att få tillgång till utbildning av hög kvalitet och tvärkulturella erfarenheter på grund av ekonomiska problem. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Såsom kommittén har angett i tidigare yttranden anser den att ”strategin bör ha en starkare koppling till befintliga EU-program, t.ex. Erasmus+, ungdomsgarantin och europeiska solidaritetskåren”och ”att den även bör främja ett bredare medborgardeltagande som omfattar valdeltagande, frivilligarbete, ungdomsledda icke-statliga organisationer, demokrati på arbetsplatsen och social dialog” (18). Det är av största vikt att öka medvetenheten om dessa program och samtidigt alltid framhålla att de utgör en direkt fördel av EU-medlemskapet. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EESK framhåller vikten av subsidiaritet och regional styrning för att genomföra sammanhållningspolitik. Med tanke på de stora klyftor som finns mellan olika regioner, och t.o.m. inom enskilda medlemsstater, när det gäller välfärd och utveckling, är det av stor vikt att politiken genomförs av dem som bäst förstår de centrala problemen och därför är bäst utrustade för att agera. EU-institutionerna måste fortsätta att tillhandahålla skydd mot alla sorters diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Den europeiska sociala modellen är världsunik och är fortfarande en av de viktigaste fördelarna för europeiska medborgare. EU måste tillsammans med medlemsstaterna bygga vidare på en politik som skyddar, försvarar och främjar den och som ytterligare underlättar ekonomiska framsteg och social sammanhållning, med tanke på att de grundläggande rättigheterna måste gå hand i hand med de sociala rättigheterna. |
| --- | --- |

6.11

7.   Säkerhet och försvar

| 7.1 | Europa är anmärkningsvärt fritt och stabilt, i en värld full av konflikter och splittring. Av de 25 mest fredliga länderna är 15 medlemmar i EU. Terroristattacker, oreglerade och instabila områden kring Medelhavet och Afrika söder om Sahara samt återuppstående fientliga makter i öst har dock visat att vi måste vidta kraftfulla åtgärder för att bevara vår fred och säkerhet. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | De interna och externa säkerhetsutmaningarna har ökat väsentligt men de betraktas på olika sätt av medlemsstaterna, som inte har samma uppfattning om externa hot, och som avsätter olika ekonomiska resurser till säkerhet och försvar och har olika åsikter om användningen av militär makt. Eftersom många av de hot vi står inför har transnationella egenskaper anser EESK att medlemsstaterna och EU måste agera i så nära samarbete som möjligt och röra sig mot gemensamma och samordnade åtgärder för att visa för våra allierade att vi kan tillhandahålla säkerhet i praktiken. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | En samordnad försvarsinsats ger inte bara våra medlemsstater trovärdig hård makt, utan bidrar också till att skapa arbetstillfällen inom högteknologiska sektorer och främjar innovation och teknisk utveckling. EESK uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att stödja gemensamma insatser på detta område, men erkänner samtidigt de åtgärder som redan har vidtagits (19). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | It-angrepp beräknas kosta världsekonomin 400 miljarder euro varje år (20) och utgör ett verkligt hot mot medborgarnas personliga integritet och säkerhet. EESK anser att EU bör sträva efter att stärka kampen mot it-spionage, it-terrorism och alla andra former av it-brottslighet som riktar sig mot såväl europeiska medborgare som företag. |
| --- | --- |

7.4

8.   Kommunikation med medborgarna

| 8.1 | Europeiska medborgare tar ofta de positiva effekterna av EU för givna eller associerar dem med nationella regeringar, samtidigt som många problem skylls på EU:s byråkrati och att EU lägger sig i alltför mycket. Detta beror främst på bristfällig kommunikation och att man har tappat kontakten med vanliga medborgare. EU och medlemsstaterna bör därför göra mycket större ansträngningar för att bättre kommunicera om europeisk politik och europeiska mål. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EU måste avsätta mer medel till kommunikation och använda alla tillgängliga kanaler: inte enbart genom medlemsstaterna, utan även genom arbetsmarknadens parter och andra representativa organ i det organiserade civila samhället. EU måste fokusera mer på att göra både ledare och medborgare förvissade om EU:s roll när det handlar om att säkerställa fred, stabilitet, ekonomisk och social utveckling och använda EU:s samtliga officiella språk för att nå ut med budskapet. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | År 2012 påpekade EESK att det är ”mycket viktigt att fullt ut tillämpa artikel 11 för att stärka EU:s demokratiska legitimitet bland medborgarna. Slutligen kan endast ökad insyn, större egenansvar och ett ökat deltagande från medborgarnas och det organiserade civila samhällets sida i både medlemsstaterna och EU göra det möjligt för EU att undvika extremism, försvara sina demokratiska värderingar och skapa en ’ödesgemenskap’” (21). |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Om EU vill komma närmre sina medborgare måste unionen lyssna på och förstå vad medborgarna verkligen vill och försöka uppnå resultat som överensstämmer med det – om unionen misslyckas med detta kommer den att misslyckas som helhet. Människor vill ha skydd, rättvisa regler för arbetstagare och företag, hälsosamma levnads- och arbetsvillkor och tydliga åtgärder som svar på externa utmaningar. För att uppnå detta måste EU fortsatt vara en katalysator för ekonomisk och social utveckling och demokratisk stabilitet och säkerställa att alla är medvetna om dess engagemang. |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Felaktig information, desinformation och skadlig information används i allt högre grad av många aktörer, däribland stater, lobbygrupper, medier och privatpersoner. Strategierna är gamla, men de sociala mediernas utveckling och de möjligheter som dessa skapar har gjort det möjligt att nå ut till en bred publik. Det bästa sättet att motverka falska nyheter är att lägga fram fakta och bidra till att utveckla människors kritiska förmåga. Åsikts- och yttrandefriheten måste dock alltid respekteras, precis som kampen mot lögner inte får överges. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Kommunikations- och samarbetsplattformar bör främjas och inbegripa alla medlemsstater. Det som fungerar i en medlemsstat kan också fungera i en annan, och det som en medlemsstat har undersökt kan användas eller förbättras av en annan. |
| --- | --- |

8.6

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 1.

1

(2)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Europaparlamentets pressmeddelande, 23.5.2018.

3

(4)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 145.

4

(5)  Politikområden – Handel.

5

(6)  Independent fiscal institutions.

6

(7)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 1.

7

(8)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 28.

8

(9)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 131.

9

(10)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 79.

10

(11)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

11

(12)  Diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension.

12

(13)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

13

(14)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

14

(15)  OECD data, gross domestic spending on R&D.

15

(16)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 145.

16

(17)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 194.

17

(18)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 142.

18

(19)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 58.

19

(20)  Cybersäkerhetsreform i Europa.

20

(21)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 8.

21

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Ändringsförslag 12

Punkt 5.5

Ändra enligt följande:

| 5.5 | EESK har även i flera yttranden efterlyst mer investeringar i infrastruktur och offentliga tjänster, dvs. projekt som skulle föra med sig tillväxt och välbefinnande för medborgarna. EESK har även uttryckt stöd för att omfattande åtgärder ska vidtas för att förhindra urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) av multinationella företag, inklusive införandet av en ”gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) och för bekämpning av momsbedrägerier genom närmare samarbete mellan medlemsstaterna på daglig basis
  [för] beskattning av finansiella transaktioner, bränslen och koldioxidutsläpp. Om sådana skatter tas ut på europeisk nivå, skulle de göra det möjligt att införa en transnationell skattebas och bekämpa globala effekter på miljön” (1).
  Detta skulle minska skatteflykten och skapa enhetlighet i finanspolitiken. EESK har också noterat att ”EU har en till synes stark ställning vad gäller växande innovativa högteknologiska företag, men när dessa företag är i behov av ordentliga investeringar går de ofta i konkurs” (2). |
| --- | --- |

5.5

Motivering

För att undvika missförstånd bör man begränsa sig till ett allmänt uttalande. Varken beskattning av multinationella företag som en källa till egna medel eller en gemensam europeisk skattebas för bränslen och koldioxidutsläpp och beskattningen av dessa har diskuterats av kommittén. Skatten på finansiella transaktioner skulle minska arbetstagarnas pensioner och rådets i åratal pågående arbete om fördjupat samarbete har helt avstannat. Anmärkningar liknande dem i detta ändringsförslag gjordes även till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser”(COM(2017) 358 final) (3).

Detta ändringsförslag avslogs med 76 röster för, 98 röster emot och 16 nedlagda röster.

Ändringsförslag 11

Punkt 5.6

Lägg till enligt följande:

| 5.6 | EU har slutit omfattande handelsavtal, t.ex. det med Japan, som syftar till att öka utbytet av varor och tjänster och samtidigt skydda och förbättra arbetstagarnas rättigheter och ta hänsyn till miljöutmaningar. Under de senaste åren har dock protektionistiska strömningar växt fram, och det finns en överhängande risk för handelskrig. EU måste fortsätta att främja fri, rättvis och hållbar handel i ett multilateralt system och handelsavtal som respekterar sociala rättigheter, konsumenträttigheter och miljömässiga rättigheter, samtidigt som de hjälper företagen att växa och utvecklas. Protektionism gynnar inte medborgarna. Världshandelsorganisationen kommer att ha en viktig roll att spela, och det är viktigt att EESK spelar sin roll i reformen av den (4). Att stänga gränser och blockera handel kan inte under några omständigheter vara vägen framåt. |
| --- | --- |

5.6

Motivering

För att förbättra läsbarheten genom att ge ett konkret exempel på EU:s frihandelsavtal – hänvisning till avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan.

Som vi vet trädde avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan i kraft den 1 februari 2019 och är det största handelsavtal som ingåtts av båda sidor.

Det omfattar 640 miljoner människor i EU och Japan, nästan en tredjedel av världens BNP och 37 % av världshandeln.

74 000 EU-företag exporterar till Japan och 600 000 arbetstillfällen är knutna till EU:s export till Japan. Det är också bra för konsumenterna eftersom det kommer att finnas fler valmöjligheter till lägre pris. Dessutom sänder det en tydlig signal om att två av världens största ekonomier kraftfullt stöder en fri, rättvis och regelbaserad handel.

Detta ändringsförslag avslogs med 73 röster för, 111 röster emot och 11 nedlagda röster.

---

(1)  
  EUT C 81, 2.3.2018, s. 131

(2)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 79.

(3)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 131.

(4)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/68

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utbildning om Europeiska unionen

(Förberedande yttrande på begäran av det rumänska ordförandeskapet)

(2019/C 228/09)

Föredragande: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Medföredragande: Pavel TRANTINA

| Begäran från det rumänska rådsordförandeskapet | Skrivelse av den 20.9.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  Förberedande yttrande |
| Presidiets beslut | 16.10.2018 |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 6.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 21.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 164/2/1 |

Begäran från det rumänska rådsordförandeskapet

Skrivelse av den 20.9.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande

Presidiets beslut

16.10.2018

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

6.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

21.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

164/2/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att EU:s livskraft i stor utsträckning är beroende av en stark europeisk identitet och att medborgarna identifierar sig med EU, samtidigt som den egna nationella identiteten bevaras. Det europeiska projektets framgång bygger på dess värden, tolerans och ett engagemang för mångfald när det gäller kulturer, religioner och arv. Därför är det viktigt att öka medborgarnas kunskaper om och förståelse av EU:s historia och kultur, grundläggande värden och rättigheter, huvudprinciper och centrala beslut samt beslutsprocesser på EU-nivå. Det är även viktigt att förespråka globalt medborgarskap och EU:s roll som global aktör. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Holistisk utbildning och livslångt lärande har en väsentlig roll att spela för att stärka den europeiska identiteten, bygga upp en känsla av samhörighet och tillhörighet och öka EU-medborgarnas ansvar samt uppmuntra dem till aktivt deltagande i beslutsfattandet om EU. Utbildning och lärande bidrar till fred, säkerhet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen, solidaritet och ömsesidig respekt, hållbar ekonomisk tillväxt och social delaktighet och rättvisa, samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras och berikas. Målen med EU-integrationen, samt dess fördelar och nackdelar, måste hanteras med självförtroende och kraft på både medlemsstatsnivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vi lär oss saker överallt och hela tiden, både aktivt och passivt. Därför är utbildning om EU inte enbart något som hör till den formella utbildningen och heller inte något som bara rör unga människor. Både livsvitt och livslångt lärande bör stödjas, och särskilt fokus bör läggas på äldre generationer och metoder för att tillhandahålla information som är anpassade till deras sätt att lära sig. |
| --- | --- |

1.3

Institutioner och politik på EU-nivå

| 1.4 | EESK betonar behovet av att genomföra den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter i syfte att göra högkvalitativ och inkluderande utbildning och livslångt lärande till en rättighet för alla i Europa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Större tonvikt bör läggas vid utbildning om EU och EU-identiteten i all dess mångfald som en del av grundläggande färdigheter och nyckelkompetenser, i synnerhet EU-kunskap, och därför bör en uppsättning gemensamma läranderesultat inom detta område fastställas (minimikrav för kunskaper, färdigheter och attityder när det gäller EU). I detta avseende krävs det bättre underlag om det aktuella läget i medlemsstaterna, och EESK uppmanar kommissionen att uppdatera sin undersökning i detta avseende. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK efterlyser strategiska politiska åtgärder på nationell nivå och EU-nivå för att främja utbildning om EU som ska stärka en känsla av att identifiera sig med och att tillhöra EU och visa på de konkreta fördelarna med EU-medlemskapet för medborgarna. Det är även mycket viktigt att medlemsstaterna genomför rådets rekommendation om att främja gemensamma värden (1) och Parisförklaringen från 2015 på ett korrekt sätt (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK rekommenderar att den framtida ökade budgeten för Erasmus+ (2021–2027) främjar en känsla av att tillhöra EU genom att säkerställa rörlighet i utbildningssyfte för alla, särskilt personer från olika socioekonomiska bakgrunder, och pekar på behovet av att man inom alla framtida projekt lägger tonvikten vid att lära om EU, skapa en EU-identitet och stödja generationsövergripande lärande om EU samt vid språkinlärning för alla åldersgrupper och en civil dialog för vuxna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén välkomnar 30-årsjubileet för Erasmus+ Jean Monnet-aktiviteter som främjar kvalitet i undervisnings- och forskningsverksamhet inom EU-studier i hela världen. Kommittén efterlyser även att programmets budget ska ökas och breddas till alla utbildningssektorer för att utöka undervisningen om EU och stärka det demokratiska medborgarskapet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar till bättre informationsutbyte om EU med EU-medborgarna, med stöd av EU:s och medlemsstaternas strategier för information, kommunikation och utbildning, och framhåller behovet av att ha en kommissionsledamot med ansvar för kommunikation. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Europeiska och nationella public service-medier, inklusive kanalen Euronews, bör ha en strategisk roll i fråga om att informera medborgarna om EU:s framgångar. EU:s informationskontor i medlemsstaterna, Europaparlamentets ledamöter och andra företrädare, EESK:s ledamöter samt andra beslutsfattare som är aktiva på det europeiska området bör också spela en aktiv roll i att stödja processerna för att skapa en EU-identitet på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK rekommenderar att det fastställs av en politisk strategi på EU-nivå, samtidigt som hänsyn tas till nationell behörighet på utbildningsområdet, för att föreslå rekommendationer om samarbete mellan medlemsstaterna (till exempel genom den öppna samordningsmetoden eller en högnivågrupp) i syfte att uppmuntra initiativ inom utbildningssystemen och åtgärder på nationell och lokal nivå avseende undervisning om EU och skapandet av en EU-identitet, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och alla relevanta berörda parter. Detta bör stödjas av aktuella studier där situationen inom undervisningen om EU kartläggs. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Undervisning om EU och skapandet av EU-identiteten bör inbegripas i EU-strategin fram till 2030 och den strategiska ramen Utbildning 2030 samt i den europeiska planeringsterminen (bland relevanta landsspecifika rekommendationer), under förutsättning att korrekta systematiska data finns tillgängliga. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK efterlyser att en centraliserad och tillgänglig plattform med material för inlärning och undervisning ska inrättas och främjas, vilken ska sammanlänka olika aktuella initiativ och portaler och finnas tillgänglig på olika EU-språk för lärosäten och enskilda studerande, om EU och skapandet av en EU-identitet, med särskilt fokus på EU:s grundläggande värden, demokrati, delaktighet i det demokratiska beslutsfattandet, tolerans och gemensam förståelse. |
| --- | --- |

1.13

Initiativ på medlemsstatsnivå

| 1.14 | EESK anser att det bör upprättas nationella strategier som inbegriper utbildning om EU:s värden, historia, framgångar och nuvarande utveckling i skolornas läroplaner inom alla utbildningssektorer, och erkänner den viktiga roll som informellt och icke-formellt lärande har i detta avseende. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Undervisning om EU bör ges tvärgående i skolundervisningen som en integrerad del i alla ämnen, och medborgarutbildning, historia, geografi och ekonomi bör fokusera på EU-medborgarskapet och dess fördelar. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Grundläggande utbildning och fortbildning för alla lärare bör inbegripa utbildning om EU. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att stödja högkvalitativ fortbildning detta område för lärare. Denna utbildning bör inbegripa de kompetenser för en demokratikultur som fastställts av Europarådet (3). |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK föreslår att man utvecklar initiativ som uppmuntrar och stöder internationell rörlighet och inlärning av främmande språk för alla lärare och att man inrättar ett europeiskt pris eller en europeisk märkning för undervisning om EU och skapandet av en EU-identitet, både för skolor och enskilda. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK rekommenderar att man uppmuntrar och effektivt stöder berörda parter, inklusive fackföreningar, arbetsgivar- och näringslivsorganisationer samt andra organisationer i det civila samhället som arbetar inom ungdoms- och vuxenutbildning, såsom scouter och andra ungdoms- och studentorganisationer, lärarförbund, fackföreningar och föräldraorganisationer, för att stärka deras verksamheter som rör undervisning och inlärning om EU. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Medlemsstaterna bör uppmuntra partnerskap mellan formella och icke-formella utbildningsanordnare (t.ex. skolor och ungdomsorganisationer och/eller universitet och lokala organisationer) i syfte att ge utbildning om EU och medborgarutbildning i allmänhet. I detta avseende rekommenderar EESK att ungdomsorganisationer görs delaktiga i processen för att fastställa läroplaner och sätt att ge medborgarutbildning. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EESK noterar ambitionen i Schumandeklarationen, som Robert Schuman lade fram den 9 maj 1950, om att ”Ett enat Europa kan inte bli verklighet på en enda gång [utan] kommer att bygga på konkreta resultat, varigenom man först skapar [...] solidaritet” (4). EESK anser att Europadagen (den 9 maj), eller till och med en särskild Europeisk utbildningsdag, bör firas i medlemsstaterna och fungera som utgångspunkt för att planera utbildningsverksamhet om EU i skolor och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

1.20

2.   Bakgrund

| 2.1 | Det huvudsakliga ansvaret för utbildnings- och kulturpolitiken vilar på medlemsstaterna. Under årens lopp har emellertid EU spelat en viktig kompletterande roll och det ligger i alla medlemsstaters gemensamma intresse att ta vara på utbildningens och kulturens fulla potential som drivkrafter för jobbskapande, ekonomisk tillväxt och social rättvisa samt som ett sätt att uppleva den europeiska identiteten i hela dess mångfald. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK anser att det är mycket viktigt att föra det europeiska projektet närmare medborgarna genom att stärka deras kunskaper om EU:s historia, landvinningar och betydelse mot bakgrund av Europas historia och dess positiva inverkan på människors vardag. Kommittén betonar också behovet av att förstå och främja EU:s grundläggande värden eftersom detta är en förutsättning för ömsesidig förståelse, fredlig samlevnad, tolerans och solidaritet, samt även för förståelsen av EU:s grundprinciper. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | 60 år efter Romfördraget har EU-medborgarna fortfarande inte till fullo utvecklat en EU-identitet. För närvarande känner 93 % av EU:s medborgare en anknytning till sitt land. Av dessa känner 57 % en stark anknytning, och 89 % känner en anknytning till sin ”stad/ort/by”. Det är dock bara 56 % som uppger att de känner en anknytning till EU, och bara 14 % känner en ”stark anknytning” (5). Dessa uppgifter är viktiga mot bakgrund av det kommande valet till Europaparlamentet och diskussionerna om Europas framtid. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I det senaste valet till Europaparlamentet (2014) var valdeltagandet återigen högst bland väljarna i åldern 55+ (51 % valdeltagande), medan endast 28 % i åldersgruppen 18–24 år deltog. Valdeltagandet är nära kopplat till socioekonomisk status (6). Dessutom ökar bristen på kritisk mediekompetens och spridningen av felaktig information och desinformation misstron mot de demokratiska institutionerna och EU. Bättre kunskaper om EU och demokratiskt medborgarskap skulle kunna hjälpa i detta avseende. Detta är inte enbart en utmaning för den formella grundutbildningen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK påminner om att studier (7) och forskning (8) visar på en stor klyfta mellan politik och praxis i fråga om medborgarutbildning och att nästan hälften av medlemsstaterna ännu inte har några bestämmelser eller rekommendationer vad gäller medborgarutbildning i den grundläggande lärarutbildningen. Även om medborgarutbildning ingår i lärarnas fortbildning får skolledare inte fortbildning i denna fråga. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ett annat skäl till oro är skillnader i medborgarutbildningen mellan olika utbildningssektorer. Till exempel är medborgarutbildningen mindre omfattande i skolbaserad grundläggande yrkesutbildning jämfört med allmän utbildning. Exempelvis finns färre läroplaner för undervisning om medborgarskap, mindre vägledningsmaterial för lärare och färre rekommendationer om elevers och studenters deltagande i skolråd eller föräldrarepresentation i skolornas styrelser. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vid undervisning om EU bör man även fokusera på att lära ut demokrati (inklusive deltagande, demokratisk politik och ett demokratiskt samhälle) och tolerans (inklusive mellanmänskliga relationer, tolerans mot andra sociala och kulturella grupper och ett inkluderande samhälle). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Utbildning om EU-medborgarskap bör vara en dynamisk inlärningsprocess (9) som anpassas till varje kontext och varje studerande, som är värdebaserad och förser de studerande, mestadels ungdomar, med den kunskap och förståelse samt de färdigheter och attityder som de behöver, både för att utöva sina rättigheter och för att bidra till samhället och agera med empati, omsorg och med framtida generationer i åtanke. Den samtida förståelsen av medborgarutbildning har sakta men säkert rört sig bort från den traditionella synen, dvs. att enbart ge ”kunskap om och förståelse för formella institutioner och förfaranden i samhällslivet (såsom att rösta i val)”, till en bredare förståelse som inbegriper deltagande och engagemang i det civila samhället och det ökade antal sätt medborgarna kan interagera med och forma sina samhällen (inklusive skolor). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Om EU-medborgarskapet ska utvecklas till något mer än sin nuvarande begränsade och juridiska form, och bygga vidare på och utveckla idén om vad det innebär att vara europé runtom i Europa, så kräver vår strategi för medborgarutbildning en tydlig europeisk dimension. Detta kan bidra till att skapa en rikare och mer politisk bild av EU-medborgarskapet, vilket kommer att bli avgörande om EU vill öka medborgarnas engagemang och delaktighet samt ett främja stödet för EU som en social och politisk – och inte bara en ekonomisk – union. |
| --- | --- |

2.9

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det är av yttersta vikt att människor lär sig och blir medvetna om sin roll och sina möjligheter att delta i demokratiska beslutsprocesser på lokal och nationell nivå samt på EU-nivå, och att de förstår institutionellt ledarskap. Holistisk utbildning och livslångt lärande, med särskilt fokus på det demokratiska medborgarskapet, de gemensamma europeiska värdena och den europeiska identiteten, skulle bidra väsentligt till fred, säkerhet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen, solidaritet, ömsesidig respekt, hållbar tillväxt, social delaktighet och rättvisa, samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras och berikas och en känsla av tillhörighet till EU främjas. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I sitt yttrande (10) om det europeiska utbildningsområdet (2018) välkomnade EESK att initiativet föreslår mer inkludering i framtida utbildningssystem och understryker att det bör ses som en rättighet för alla att lära sig om EU, demokratiska värderingar, tolerans och medborgarskap, även som en del av genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Lärande bör vara tillgängligt för alla, med särskilt fokus på missgynnade grupper (11), så att alla medborgare kan förstå sin deltagande roll i demokratin. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför rådets rekommendation om att främja gemensamma värden (12). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ett fullständigt genomförande av rådets förnyade rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2018) (13) saknas fortfarande på många medlemsstaters politiska dagordning och är avgörande för att förbättra undervisningen om EU, dess konkreta fördelar, demokratiska värderingar, tolerans och aktivt medborgarskap som en del av undervisningen när det gäller kunskaper, flerspråkig kompetens, personlig och social kompetens, medborgarskapskompetens, kulturell medvetenhet och att uttrycka personliga åsikter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I sitt yttrande (14)
  om det framtida programmet Erasmus+ 2021–2027
  konstaterade EESK att det föregående programmet Erasmus+ (2014–2021) i hög grad bidragit till att stödja utbildning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, utveckla känslan av att vara en del av EU (den ”europeiska identiteten”i all sin mångfald) och främja ömsesidig förståelse, demokratiskt medborgarskap och europeisk integration. Nästa Erasmus+ har stor betydelse för att stärka dessa processer: att stödja inkluderingen och de gemensamma europeiska värdena, främja den sociala integrationen, förbättra den interkulturella förståelsen och förhindra radikalisering genom att människor i alla åldrar deltar i demokratiska processer, vilket stöds genom rörlighet i utbildningssyfte och samarbete mellan europeiska medborgare, utbildningsinstitutioner, organisationer, berörda parter och medlemsstaterna. Allt detta är av avgörande betydelse för EU:s framtid. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK välkomnar de insatser som gjorts inom ramen för Erasmus+ Jean Monnet-aktiviteter för att främja hög kvalitet i undervisnings- och forskningsverksamhet som gäller EU-studier i hela världen. Kommittén beklagar att den budget som föreslagits för detta program fortfarande är otillräcklig. Programmet har hittills enbart inriktats på universitet, men EESK anser att dess budget bör ökas och programmet breddas till alla utbildningssektorer och alla åldersgrupper för att främja utbildning om EU och stärka det demokratiska medborgarskapet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK betonar vikten av att genomföra Parisförklaringen, som undertecknades av EU:s ledare i mars 2015 (15), och påminner om att kritiskt tänkande och mediekompetens, sociala och medborgerliga kompetenser, interkulturell förståelse och insatser för att bekämpa diskriminering genom alla former av lärande måste bli verklighet. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer om formell utbildning

| 4.1 | EESK påminner om vikten av att stödja möjligheter till livslångt lärande för alla via skolor och samhällen, för att skapa demokratiskt engagerade medborgare. Inkluderande utbildningspolitik kan bli verklighet om nationella och europeiska medier och nationella politiska trender stöder detta och ger goda exempel på demokrati och tolerans. Detta bör inbegripa rätten att delta, stöd till sociala partnerskap och dialog i det civila samhället, yttrandefrihet, att stoppa falska nyheter, att agera på ett inkluderande sätt och samtidigt respektera kulturell mångfald både inom och utanför gränserna, att stå upp för jämlikhet för alla och stödja migranter, flyktingar och minoriteter för att de ska bli aktiva medborgare i EU och medlemsstaterna och samtidigt bevara sin kulturella identitet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lärande om EU, demokratiska värderingar, tolerans och medborgarskap, men även om EU:s roll i världen, bör vara ett övergripande ämne i skolorna och läras ut inom alla ämnen och projekt, inte bara specifika historie- och medborgarkurser. De studerande bör får se exempel på aktivt deltagande i sociala aktiviteter och volontärarbete genom att aktörer från det civila samhället och fackföreningar samt företag bjuds in för att presentera sitt arbete. Elever och studenter bör uppmuntras att delta i demokratiska beslutsprocesser på lokal, nationell och europeisk nivå. Utöver det bör skolledare och lärare skapa en samarbetsinriktad, demokratisk skolkultur där skolstyrelser involveras, föräldrar och studenter engageras i beslutsfattandet och kollegial styrning säkerställs. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK betonar vikten av att ha bestämmelser eller rekommendationer om utvecklingen av lärares kompetenser i medborgarutbildning genom grundläggande lärarutbildning i alla medlemsstater, inklusive lärares och skolledares fortbildning (16). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK efterlyser att en centraliserad och tillgänglig plattform med material för inlärning och undervisning
  ska inrättas och främjas, vilken ska sammanlänka olika aktuella initiativ och portaler (17), på olika EU-språk, för lärosäten och enskilda studerande, om EU och skapandet av en EU-identitet, med särskilt fokus på EU:s grundläggande värden, demokrati, delaktighet i det demokratiska beslutsfattandet, tolerans och gemensam förståelse. Undervisnings- och utbildningsmaterial (18), som utarbetats av olika EU-finansierade projekt, bör finnas tillgängliga för alla, lyftas fram och tillämpas bättre i skolor och inom andra aktiviteter som syftar till att lära sig om EU. |
| --- | --- |

4.4

5.   Särskilda kommentarer om icke-formell utbildning

| 5.1 | EESK ser medborgarutbildning som en del av en livslång och livsvid strategi och praktisk ram. En holistisk strategi för medborgarutbildning kräver deltagande av både formella och icke-formella utbildningsanordnare som kompletterar varandra vad gäller utbildningsprogrammens innehåll och fokus, pedagogiska metoder och typer av möjligheter att uppleva deltagande. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Många utbildningsprogram som erbjuds inom icke-formell utbildning fokuserar på EU-medborgarutbildning. Detta är fallet med ungdomsorganisationer, till exempel, där utbildningsarbete utvecklas kring en deltagarprocess som främjar aktivt medborgarskap och vidgar unga människors perspektiv. Ungdomsorganisationer spelar en grundläggande roll som anordnare av medborgarskapsutbildning genom att skapa utrymme för socialisering, interaktion samt politisk och social verksamhet för sina medlemmar och samarbetspartner. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ungdomsorganisationer anordnar en rad olika program, projekt och verksamheter med anknytning till medborgarutbildning, ofta med en europeisk dimension. Dessa väljs utifrån organisationens mandat och målgrupp, och omfattar exempelvis volontärarbete och internationella utbyten/evenemang, regelbundna lokala gruppmöten/gruppaktiviteter, skolbaserade utbyten och värdfamiljsprogram, simuleringar av EU-institutionernas överläggningar, fiktiva val etc. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | På grund av den kompletterande karaktären hos formell och icke-formell utbildning är det mycket viktigt att uppmuntra partnerskap mellan formella och icke-formella utbildningsanordnare för att ge mer praktisk och konkret erfarenhet av hur demokrati fungerar. Student- och ungdomsorganisationer bör stå i centrum för beslutsfattandet och ges möjligheter att direkt stödja mekanismer för återkoppling och övervakning. I det avseendet rekommenderar EESK att unga människor inbegrips i organ med ansvar för att fastställa läroplaner och sätt att ge medborgarutbildning. |
| --- | --- |

5.4

6.   Särskilda kommentarer om informellt lärande

| 6.1 | Kommittén är medveten om att man kan lära sig mycket om EU genom informellt lärande – genom media, gruppdiskussioner etc. Det bör finnas en samordnad insats och konkreta åtgärder som leder till fullständig ”EU-kunskap”bland alla medborgare i alla åldrar, så att de får en miniminivå av nödvändig kunskap om EU. Detta bör, vid sidan av andra aspekter, inbegripa medvetenhet om det sociala och ekonomiska ömsesidiga beroendet mellan EU:s medlemsstater och därmed behovet av ett motståndskraftigt europeiskt samhälle som har kapacitet till en bättre gemensam ekonomisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK efterlyser bättre informationsutbyte om EU med EU-medborgarna, med stöd av EU:s och medlemsstaternas strategier för information, kommunikation och utbildning, och påminner om vikten av att kommissionen stöder denna agenda som bland annat inbegriper ett eventuellt återinförande av en kommissionsledamot med ansvar för kommunikation. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Europeiska och proeuropeiska nationella public service-medier, inklusive kanalen Euronews, bör ha en strategisk roll i fråga om att tillhandahålla korrekt information om EU. EU:s informationskontor i medlemsstaterna bör spela en aktiv roll för att stärka EU-identiteten, med stöd från Europaparlamentets ledamöter och andra företrädare samt aktivt deltagande av EESK:s ledamöter och andra beslutsfattare som är aktiva på det europeiska området. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Eftersom programmet Erasmus+ har blivit så framgångsrikt efterlyser EESK betydande kommunikationsinsatser för att främja utbildningens och informationens roll för att få EU:s fredsbyggande budskap att leva vidare, underlätta lärande mellan icke-statliga organisationer både inom och utanför EU och att skapa en ”White Dove”-märkning för EU:s fredsprojekt för att öka synligheten både på hemmaplan och utomlands. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Nuvarande studenter inom Erasmus+ bör uppmuntras att använda sina utlandserfarenheter för att fungera som ambassadörer för EU bland sina medstudenter och för att informera yngre personer om Europa, om interkulturellt lärande och om hur det är att uppleva en annan kultur. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK vill fästa uppmärksamheten vid sina egna projekt, till exempel ”Ditt Europa, din mening” (19), EESK:s årliga ungdomsevenemang. Tack vare det kan elever i åldrarna 16–18 år från alla EU:s medlemsstater och kandidatländer varje år komma till Bryssel i två dagar då de lär sig om EU och tillsammans arbetar fram idéer och resolutioner som sedan vidarebefordras till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

6.6

Bryssel den 21 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Rådets rekommendation (2018/C 195/01) (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  Parisförklaringen, 17.3.2015.

2

(3)  Europarådet (2016) Competences for democratic culture.

3

(4)  Schumandeklarationen

4

(5)  Europeiska kommissionen, Standard Eurobarometer 89, våren 2018 – Rapport.

5

(6)  Baserat på personliga intervjuer med 27 331 personer som är 18 år eller äldre i EU:s 28 medlemsstater.

6

(7)  Europaparlamentets betänkande om EU-kunskap i skolan (2015/2138(INI)).

7

(8)  Eurydice-rapporten Citizenship Education at School in Europe – 2017.

8

(9)  Europeiskt ungdomsforum, Inspiring! Youth organisations contribution to citizenship education 2016.

9

(10)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 136.

10

(11)  Definition av missgynnade grupper från EIGE.

11

(12)  Rådets rekommendation (2018/C 195/01).

12

(13)  Rådets rekommendation (2018/C 189/01) (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

13

(14)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 194.

14

(15)  Parisförklaringen, 17.3.2015.

15

(16)  Joint Statement on Citizenship Education & EU Common Values.

16

(17)  T.ex. eTwinning, Open Education Europe etc.

17

(18)  T.ex. https://euhrou.cz/.

18

(19)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/civil-society-citizens-participation/your-europe-your-say

19

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/74

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019

(COM(2018) 686 final)

(2019/C 228/10)

Föredragande: Elżbieta SZADZIŃSKA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.3.2019 |
| Antagande vid plenarsession | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 122/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.12.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.3.2019

Antagande vid plenarsession

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

122/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019, som är en förbättring av paketet om standardisering från 2011. Även om arbetet med initiativet kommer att slutföras under 2019, föreslås det i det årliga arbetsprogrammet vilka områden den nuvarande kommissionen ska fokusera på under det sista året. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén lägger varje år fram ett yttrande med sina iakttagelser och rekommendationer i fråga om kommissionens årliga arbetsprogram, eftersom kommittén erkänner betydelsen av standarder för ökad konkurrenskraft på den inre marknaden och för utvecklingen av innovativa produkter och tjänster samt för bättre kvalitet och säkerhet till gagn för konsumenter, företag och miljö (1). Detta yttrande hänger samman med yttrandet om ”Harmoniserade standarder” (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén ser framsteg i säkerställandet av delaktigheten och öppenheten i det europeiska standardiseringssystemet genom det aktiva deltagandet av de organisationer som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 1025/2012. Deltagandet av företrädare för det civila samhället i standardiseringssystemet får inte begränsas till EU-nivån och den nationella nivån. Man bör också stödja, bredda och främja deras deltagande i det internationella standardiseringsarbetet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Kommittén uppskattar kommissionens åtgärder för att främja berörda aktörers deltagande i standardiseringsarbetet, framför allt genom programmet Horisont 2020. Vi anser dock att den befintliga mekanismen bör förstärkas och att arbetet med att informera om sådana möjligheter bör förbättras. Detta kommer att göra det möjligt för små och medelstora företag att inte bara delta i utformningen utan även i genomförandet av standarderna. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Samstämmighet mellan europeiska standarder och internationella standarder kommer att bidra till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraftiga position i den globala värdekedjan. Kommittén stöder därför kommissionens dialog med de internationella standardiseringsorganen och WTO och andra internationella forum. Inom denna ram stöder kommittén alla kommissionens ansträngningar och initiativ för att påskynda standardiseringsprocessen och göra den mer effektiv för att på internationell nivå skydda och främja bättre europeiska standarder (3). |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.4 | Det europeiska standardiseringssystemet baseras på offentlig-privata partnerskap. Huvudriktningarna för den kommande utvecklingen av detta partnerskap har fastställts i kommissionens årliga arbetsprogram. Kommittén uttrycker sin förhoppning om att partnerskapet kommer att omfatta så många olika aktörer som möjligt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Den interinstitutionella dialogen har bidragit till årets arbetsprogram, och enligt kommittén kommer en fortsatt dialog i framtiden att bidra till att stärka det europeiska standardiseringssystemet. Redan i sina tidigare yttranden om standardisering har kommittén förklarat sig beredd att inrätta ett ad hoc-forum där en bred grupp av berörda aktörer skulle delta (4). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I programmet identifieras några av de områden som är viktiga ur ett standardiseringsperspektiv: energi, cirkulär ekonomi, försvar, säkerhet, den inre marknaden, den digitala inre marknaden samt internationellt samarbete. Kommittén instämmer i att valet av dessa områden är ändamålsenligt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén ser fram emot resultaten av undersökningen av standardiseringens ekonomiska och samhälleliga inverkan. Enligt kommittén bör man vid undersökningen också ta hänsyn till de indirekta effekterna av normaliseringen, t.ex. sysselsättningen (5). För utarbetandet av standardiseringsstrategierna och standardiseringsprogrammen bör dessutom en efterhandsutvärdering vara viktig. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén upprepar sin begäran om en noggrann övervakning av de viktigaste standardiseringsaktörernas insatser för att göra en så bred grupp av berörda aktörer som möjligt delaktiga i det europeiska standardiseringssystemet. EESK kan framför allt skapa ett ad hoc-forum för att göra en bred grupp av berörda aktörer delaktiga i det europeiska standardiseringssystemet. Detta organ skulle ansvara för att anordna ett årligt offentligt samråd där de framsteg som gjorts på detta område skulle bedömas (6). |
| --- | --- |

1.8

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012 har kommissionen i detta meddelande offentliggjort unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Strategiska prioriteringar för den europeiska standardiseringen som stöd för unionens lagstiftning och politik:






  — | Åtgärder till stöd för strategin för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Åtgärder till stöd för strategin för den digitala inre marknaden.

| — | Åtgärder till stöd för energiunionen och klimatet. |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för energiunionen och klimatet.

| — | Åtgärder till stöd för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin.

| — | Åtgärder till stöd för en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industriell bas. |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industriell bas.

| — | Åtgärder till stöd för den europeiska försvarshandlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för den europeiska försvarshandlingsplanen.

| — | Åtgärder till stöd för rymdstrategin för Europa. |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för rymdstrategin för Europa.

| — | Åtgärder till stöd för den europeiska säkerhetsagendan |
| --- | --- |

—

Åtgärder till stöd för den europeiska säkerhetsagendan

| 2.3 | Dessutom kommer kommissionen att






  — | fortsätta samarbetet med internationella standardiseringsorgan, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

fortsätta samarbetet med internationella standardiseringsorgan,

| — | utveckla det offentlig-privata partnerskapet och involvera en rad olika aktörer, |
| --- | --- |

—

utveckla det offentlig-privata partnerskapet och involvera en rad olika aktörer,

| — | undersöka standardiseringens ekonomiska och samhälleliga inverkan. |
| --- | --- |

—

undersöka standardiseringens ekonomiska och samhälleliga inverkan.

| 2.4 | I enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) nr 1025/2012 kommer kommissionen, i syfte att lägga fram en rapport om genomförandet av förordningen, att utföra en granskning av det europeiska standardiseringssystemet för att utvärdera dess resultat. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det gemensamma initiativet om standardisering (JIS) ska enligt planerna slutföras under 2019. Kommissionen kommer att analysera resultaten av det gemensamma initiativet om standardisering med avseende på tre kategorier:






  — | Medvetenhet, utbildning och förståelse för det europeiska standardiseringssystemet. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Medvetenhet, utbildning och förståelse för det europeiska standardiseringssystemet.

| — | Samordning, samarbete, öppenhet och delaktighet. |
| --- | --- |

—

Samordning, samarbete, öppenhet och delaktighet.

| — | Konkurrenskraft och en internationell dimension. |
| --- | --- |

—

Konkurrenskraft och en internationell dimension.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det årliga arbetsprogrammet för 2019 konkretiserar och kompletterar de prioriteringar som redan genomförs. Syftet är att se till att det europeiska standardiseringssystemet anpassas till en föränderlig internationell situation och till utmaningarna på den globala marknaden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén håller med kommissionen om att standardiseringen kommer att bidra till att stödja strategin för den digitala inre marknaden genom en inriktning på sakernas internet, stordata, blockkedjor, intelligenta transportsystem och självkörande fordon, smarta städer, tillgänglighet, e-förvaltning, e-hälsa och artificiell intelligens. Enligt den allmänna dataskyddsförordningen (7) ska den nya standardiseringen vara kompatibel och driftskompatibel. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Kommittén uttrycker sin förhoppning om att en hög nivå av skydd och säkerhet kommer att säkerställas för personuppgifterna för alla aktörer på den digitala inre marknaden i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.3 | Kommittén anser att befintliga säkerhetsstandarder och rättsliga bestämmelser på detta område bör uppdateras, särskilt mot bakgrund av de nya risker som kan uppstå. Man bör förvänta sig att de nya standarderna minskar de negativa effekterna av robotar och artificiell intelligens på människors liv (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kraven på cybersäkerhet bör leda till att nya AI-anordningar inte medför risker för användarna, t.ex. storskaliga it-attacker, ”spårning”av konsumenter och hackning. Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör med sitt permanenta mandat spela en central roll i arbetet för att uppnå detta mål, framför allt genom att uppmärksamma standardisering i samband med it-säkerhet (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén stöder förslaget om att minska utsläppen av koldioxid från transportsektorn. Detta ska bl.a. uppnås genom att man effektiviserar fordons bränsle- och energiförbrukning, och detta kommer att minska kostnaderna för användarna. Samtidigt kommer ökningen i antalet självkörande fordon att leda till krav på harmoniserade bestämmelser, eftersom denna typ av fordon medför stora risker (it-attacker, dataskydd och ansvar i händelse av olyckor) (10). |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Kommittén har redan i ett tidigare yttrande uttalat sig positivt om det tredje mobilitetspaketet och erkänt detta som ett steg i riktning mot hållbar rörlighet för Europa (11). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.6 | Förslaget om märkning av däck (12), miljöanpassningen av sjöfartssektorn genom användning av alternativa bränslen, utvidgningen av kraven för ekodesign (13) till nya produktkategorier, allt detta kan enligt kommittén bidra till kampen mot klimatförändringen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén stöder arbetet för standarder för den cirkulära ekonomin, som kommer att bidra till en hållbar produktion och därigenom till bevarandet av naturresurser (14). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tekniska standarder underlättar spridningen av innovativa lösningar inom industrin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén håller med kommissionen om att en handlingsplan för standardisering på försvarsområdet utarbetad av Europeiska försvarsbyrån och europeiska standardiseringsorganisationer bör bidra till att säkerställa en öppen och konkurrenskraftig inre försvarsmarknad inom EU (15). Ett liknande arbete kommer att göras inom rymdsegmentet (16). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Man bör säkerställa samstämmigheten mellan de europeiska standarderna och de internationella standarderna samt främja tillämpningen av europeiska standarder utanför EU. Kommissionen bör därför stärka den politiska dialogen med internationella standardiseringsorgan och bilaterala förhandlingar med länder utanför Europa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommittén stöder kommissionens avsikt, att peka på den positiva effekten på standardiseringens kvalitet av att många olika aktörer deltar, som helt legitim. Deltagandet i standardiseringsarbetet av de organisationer som anges i bilaga III skapar mervärde genom att det ökar konkurrenskraften och medför fördelar för samhället som helhet. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén upprepar sin begäran om en noggrann övervakning av de viktigaste standardiseringsaktörernas insatser för att göra en så bred grupp av berörda aktörer som möjligt delaktiga i det europeiska standardiseringssystemet. EESK kan framför allt skapa ett ad hoc-forum för att göra en bred grupp av berörda aktörer delaktiga i det europeiska standardiseringssystemet. Detta organ skulle ansvara för att anordna ett årligt offentligt samråd där de framsteg som gjorts på detta område skulle bedömas. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 17; EUT C 75, 10.3.2017, s. 40; EUT C 34, 2.2.2017, s. 86; EUT C 303, 19.8.2016, s. 81.

1

(2)  INT/879 – Harmoniserade standarder, Gerardo Larghi, 2019 (se sidan 78 i detta nummer av EUT).

2

(3)  INT/879 – Harmoniserade standarder, Gerardo Larghi, 2019 (se sidan 78 i detta nummer av EUT).

3

(4)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 81; EUT C 75, 10.3.2017, s. 40; EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

4

(5)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

5

(6)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

6

(7)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 102.

7

(8)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

8

(9)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 86.

9

(10)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 254; EUT C 62, 15.2.2019, s. 274.

10

(11)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 254.

11

(12)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 280.

12

(13)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 97.

13

(14)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98; EUT C 367, 10.10.2018, s. 97; EUT C 283, 10.8.2018, s. 61; EUT C 62, 15.2.2019, s. 207.

14

(15)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 62.

15

(16)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 1.

16

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/78

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Harmoniserade standarder: förbättrad insyn och rättssäkerhet för en fullt fungerande inre marknad

(COM(2018) 764 final)

(2019/C 228/11)

Föredragande: Gerardo LARGHI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 125/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 18.2.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

125/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens meddelande om harmoniserade standarder, som syftar till att öka insynen och rättssäkerheten för en inre marknad och säkerställa att den fungerar effektivt. I synnerhet upprepar EESK sitt stöd för principen om harmoniserade standarder som ett avgörande instrument för att fullborda den inre marknaden eftersom det erbjuder tillväxtmöjligheter för företag och arbetstagare, stärker konsumenternas förtroende för produkternas kvalitet och säkerhet och möjliggör ett bättre miljöskydd. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att en effektiv strategi för harmoniserade standarder måste grundas på ett snabbare utarbetande och offentliggörande av standarder i Europeiska unionens officiella tidning, men även på en stärkt förvaltning som bygger på insyn och inkludering av berörda parter, liksom på en försvarsstrategi på global nivå för de europeiska standarder som vårt produktionssystem, tillväxt- och sysselsättningsmöjligheterna samt produkternas kvalitet och säkerhet är beroende av. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att de åtgärder som kommissionen föreslår när det gäller ett snabbare utarbetande av harmoniserade standarder verkar gå i rätt riktning och att de i allmänhet är godtagbara. När det gäller insyn och inkludering skulle däremot mer kunna göras, eftersom det i dag ännu finns många berörda parter som är potentiellt intresserade men som i själva verket inte deltar i standardiseringsprocessen. Denna begränsning har en uppenbar effekt när det kommer till EU:s svårighet att försvara de egna standarderna på ett systematiskt sätt på internationell nivå i förhandlingarna inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén begär därför än en gång ett ökat stöd för deltagande av berörda parter även genom en förstärkning av och en förbättrad kommunikation om de finansieringsinstrument som redan finns (H2020). I detta avseende måste dessa medel bibehållas och om möjligt utökas i den fleråriga budgetramen 2021–2027. Samma rekommendation gäller för den finansiering för berörda parter som anges i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (1). För att stärka delaktigheten i standardiseringsprocessen bekräftar EESK dessutom sin beredskap att vara värd för ett årligt flerpartsforum för att utvärdera de framsteg som gjorts i detta avseende, och även främja utbytet av god praxis mellan de olika produktionssektorerna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att de initiativ som kommissionen redan genomfört för att inhämta eftersläpningen i fråga om fastställande av standarder visar positiva tecken. Det är dock uppenbart att några strategiska områden, som det digitala, ännu visar tecken på grav eftersläpning i känsliga frågor som blockkedjor som har övergripande inverkan på alla medborgares liv, på företagen och på arbetstagarna. Kommittén uppmanar därför kommissionen att utarbeta alltmer konkreta arbetsprogram med tydliga och fastställda tidsplaner. Dessutom ser EESK fram emot resultaten av den ekonomiska och sociala konsekvensbedömningen av standardisering, och hoppas att den tar tillräcklig hänsyn även till indirekta aspekter som sysselsättningsnivåerna och arbetstagarnas säkerhet. |
| --- | --- |

1.5

2.   Inledning

| 2.1 | Harmoniserade standarder är en särskild typ av europeiska standarder som utarbetas av en europeisk standardiseringsorganisation (2) på begäran, ett s.k. uppdrag, av kommissionen inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap. Omkring 20 % av alla europeiska standarder utarbetas på grundval av en begäran om standardisering från kommissionen. Det är möjligt att använda harmoniserade standarder för att visa att vissa produkter eller tjänster som har släppts ut på marknaden uppfyller de tekniska kraven i berörd EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De tekniska kraven i EU-lagstiftningen är obligatoriska, medan det vanligen är frivilligt att använda harmoniserade standarder. För ett företag, och då särskilt för små och medelstora företag, är det dock så komplicerat att fastställa egna alternativa standarder att harmoniserade standarder i själva verket efterlevs och erkänns av praktiskt taget alla företag. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Även om det i teorin är frivilligt att använda harmoniserade standarder, utgör de således i praktiken ett avgörande instrument för den inre marknadens funktionssätt och utveckling eftersom de ger en presumtion om överensstämmelse, som garanterar rättssäkerhet och möjlighet att släppa ut nya produkter på marknaden utan extra kostnader. Utvecklingen av ett ordentligt system av harmoniserade standarder bör därför medföra fördelar för alla genom att ge tillväxtmöjligheter för företag och arbetstagare, garantera hälsa och säkerhet för konsumenterna och bidra till att skydda miljön med sikte på en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I mars 2018 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att bedöma läget när det gäller den inre marknaden samt de återstående hindren för dess fullbordande. Denna begäran besvarades i meddelandet COM(2018) 772 (3). I bedömningen lades stor vikt vid standardisering som en avgörande faktor för att undanröja tekniska handelshinder genom att garantera kompatibilitet mellan kompletterande produkter och tjänster, underlätta införandet av innovativa produkter på marknaden och stärka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Den snabba tekniska utvecklingen, digitaliseringen och utvecklingen av delningsekonomin gör det dock nödvändigt att göra standardiseringssystemet allt snabbare, modernare, effektivare och flexiblare. I detta sammanhang utgör harmoniserade standarder en viktig faktor. Dessutom klargörs det i en nyligen avkunnad dom av EU-domstolen (4) att harmoniserade standarder, även om de utarbetas av oberoende privata organ och trots att deras användning förblir frivillig, utgör en integrerad del av EU-lagstiftningen. Därav följer kommissionens skyldighet att övervaka processen och säkerställa ett snabbt utarbetande och effektivt genomförande av dem. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Av denna anledning har kommissionen offentliggjort det aktuella meddelandet i syfte att göra en lägesbedömning av befintliga åtgärder när det gäller harmoniserade standarder och se vad som ännu återstår att göra för att fullt ut genomföra förordning (EU) nr 1025/2012 om standardisering. |
| --- | --- |

2.6

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionens förslag bygger på fyra åtgärder som ska genomföras omedelbart för att göra ytterligare framsteg i fråga om delaktighet, rättssäkerhet och förutsägbarhet och snabbt uppnå de fördelar för den inre marknaden som tillgången på harmoniserade standarder medför. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Åtgärd 1. Undanröja den återstående eftersläpningen så snabbt som möjligt.

| 3.2.1 | År 2017 lyfte Refit-plattformen fram en tydlig fördröjning (backlog) i standardiseringsprocessen, såsom redan gjorts gällande av olika berörda parter (5). Fördröjningarna gäller framför allt de sektorer som påverkas av den digitala omvandlingen av ekonomin. Därför utarbetades i samförstånd med de europeiska standardiseringsorganisationerna en strategi för att komma till rätta med eftersläpningen. |
| --- | --- |

3.2.1

3.3   Åtgärd 2. Underlätta förfarandena för offentliggörande av hänvisningar till harmoniserade standarder i EUT.

| 3.3.1 | Åtgärden bygger på en omfattande översyn av kommissionens funktionssätt. Detta har lett till att man infört ett system med konsulter för att identifiera potentiella problem tidigt i utarbetandeprocessen. Dessutom har man inrättat en strukturell dialog inom ramen för det offentlig-privata partnerskapet samt en interinstitutionell dialog med deltagande av de viktigaste EU-institutionerna (bl.a. EESK) liksom de berörda parterna, vilket har lett till att kommissionen sedan den 1 december 2018 ska fatta beslut om harmoniserade standarder genom ett snabbare skriftligt förfarande. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | Åtgärd 3. Utarbeta ett vägledande dokument med praktiska aspekter av genomförandet av standardiseringsförordningen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Det vägledande dokumentet ska tydliggöra de olika parternas roller och ansvarsområden under alla skeden av utarbetandet av de harmoniserade standarderna. Vägledningen kommer i synnerhet att förklara de materiella och förfarandemässiga aspekterna på det nya format för begäran om standardisering som kommissionen håller på att ta fram i syfte att göra utarbetandet av standarderna mer genomblickbart och förutsägbart. Den kommer också att klargöra kommissionens och dess expertkonsulters roll. Slutligen kommer den att ge ytterligare vägledning i syfte att göra bedömningen av harmoniserade standarder i alla relevanta sektorer mer enhetlig och snabbare. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Åtgärd 4. Förstärka systemet med konsulter för att uppnå snabba och tillförlitliga bedömningar av harmoniserade standarder och möjliggöra ett snabbt offentliggörande av dessa i EUT.

| 3.5.1 | I syfte att förbättra samordningen i de inledande skedena av processen för att bedöma de harmoniserade standarder som de europeiska standardiseringsorganisationerna håller på att ta fram kommer kommissionen även fortsatt att förlita sig på de vetenskapliga underlagen från det gemensamma forskningscentrumet. Samtidigt kommer den att utöka sina kontakter med de tekniska kommittéer som ansvarar för att utarbeta standarder genom det nyligen införda systemet med expertkonsulter. Målet kommer att vara att göra korrekta bedömningar av hög kvalitet så snabbt som möjligt, för att förbättra processens effektivitet och säkerställa att hänvisningarna till harmoniserade standarder snarast möjligt offentliggörs i EUT. |
| --- | --- |

3.5.1

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder kommissionens meddelande om harmoniserade standarder, som syftar till att öka insynen och rättssäkerheten för en inre marknad och säkerställa att den fungerar effektivt. Analysen av detta förslag togs fram parallellt med EESK:s yttrande INT/878 (6) om ”Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2019” (7) av uppenbara skäl som rör liknande innehåll, i syfte att tillhandahålla ett övergripande, samordnat och samstämmigt svar. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK upprepar sitt fulla stöd för principen om harmoniserade standarder som ett avgörande instrument för att fullborda den inre marknaden eftersom det erbjuder tillväxtmöjligheter för företag och arbetstagare, stärker konsumenternas förtroende för produkternas kvalitet och säkerhet och möjliggör ett bättre miljöskydd (8). EESK anser också att en strategi för harmoniserade standarder inte kan frikopplas från de globala processer som pågår, med vilka man bör finna en tillräcklig koppling vad gäller försvar av de standarder som fastställts på europeisk nivå. I själva verket kan eventuella fördröjningar i den europeiska standardiseringsprocessen eller avsaknaden av ett försvar av de europeiska standarderna vid förhandlingarna inom ISO innebära att våra standarder förbises eller inte överensstämmer med de standarder som godkänts på internationell nivå, vilket genererar uppenbar skada för företagen och konsumenterna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK uttrycker sin uppskattning för kommissionens initiativ, som har gjort det möjligt att inhämta en del av den eftersläpning som byggts upp under årens lopp (9) i fråga om harmoniserade standarder. För vissa strategiska digitala sektorer, såsom blockkedjor, bör dock noteras att först nyligen har en tillfällig arbetsgrupp börjat arbeta med frågan i, vilket visar på en väsentlig fördröjning. Eftersom det är mycket svårt att omgående standardisera innovation skulle det vara lämpligt att utarbeta ett tydligare och mer konkret arbetsprogram med klara tidsplaner och metoder för genomförandet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att rationaliseringen av kommissionens interna förfaranden för att påskynda beslutsprocesserna och offentliggörandet i EUT utan tvivel är lämplig, eftersom detta utgör en av orsakerna till den eftersläpning som byggts upp under årens lopp i fråga om harmoniserade standarder. I synnerhet är det mycket viktigt att systemet för harmoniserade standarder kan hantera de nya marknadsutmaningarna för att förhindra att enskilda medlemsstater går snabbare fram, vilket kan skapa konflikter mellan de olika nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | I den bredare förenklingsprocess som kommissionen planerar är det mycket viktigt att insyn och i synnerhet delaktighet garanteras i styrningsprocesserna. Detta innebär att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, såsom var fallet i den interinstitutionella dialogen som inleddes i juni 2018, måste förbli fullt delaktig, tillsammans med övriga berörda parter, på både europeisk och nationell nivå (10). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK betonar att de berörda parternas aktiva deltagande på nationell, europeisk och internationell nivå bidrar till att stärka och höja kvaliteten på standarderna och bör främjas och stödjas. De berörda parterna stöter i själva verket än i dag på ett flertal svårigheter när det kommer till att få tillgång till processerna för att fastställa harmoniserade standarder. I synnerhet finns det problem med information och medvetenhet om vikten av detta verktyg och villkoren för tillgång, restriktiva kriterier för deltagande och alltför höga kostnader för små organisationer eller företag. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Därför konstaterar kommittén att de medel som görs tillgängliga genom H2020-programmet för att finansiera deltagandet av berörda parter i standardiseringsprocesserna är alltför okända och att de måste göras mer lättillgängliga och förmedlas bättre (11). Det är också viktigt att all finansiering som tillhandahålls i dag bibehålls och om möjligt utökas i den fleråriga budgetramen 2021–2027. Samma rekommendation gäller för finansiering för berörda parter som anges i bilaga III till förordning (EU) 0nr 1025/2012. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | För att effektivisera stödåtgärderna för standardisering rekommenderas att projekt som finansieras av Horisont Europa-programmet också ska omfatta deltagande av de berörda partnerna i standardiseringsverksamhet för innovationer som genomförs som en del av aktiviteterna för spridning. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | I linje med sina tidigare yttranden (12) efterlyser EESK en fördjupad övervakning av det arbete som utförts av standardiseringens huvudaktörer, för att stärka delaktigheten i det europeiska standardiseringssystemet (ESS). EESK skulle i detta avseende kunna skapa ett tillfälligt forum om delaktigheten i ESS. Detta organ skulle ägna sig åt att organisera en årlig offentlig utfrågning för att utvärdera de framsteg som gjorts i detta avseende, och även främja utbytet av god praxis mellan de olika produktionssektorerna. |
| --- | --- |

4.9

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Kommittén konstaterar att de insatser som kommissionen föreslår för att rationalisera de interna förfarandena och öka antalet konsulter skulle kunna avse flera operativa nivåer, och påverka både personalen och den interna organisationens funktionssätt. Dessa förbättringsinsatser är nödvändiga men förutsätter tillräcklig finansiering. EESK uppmanar därför kommissionen att bättre klargöra denna aspekt, och betonar behovet av att avsätta finansiella medel som står i proportion till utmaningarna inom sektorn och i linje med målen i förordning (EU) nr 1025/2012 (13). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK upprepar behovet av att stärka en europeisk kultur av standardisering genom särskilda upplysningskampanjer, där de enskilda medborgarna, från skolåldern till de politiska beslutsfattarna, görs delaktiga, och av att detta avspeglas i internationella avtal (14). Det skulle också vara lämpligt att utveckla särskilda upplysningskampanjer riktade till små och medelstora företag samt uppstartsföretag. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK hoppas att den socioekonomiska konsekvensbedömningen av standardiseringssystemet, som ingår i arbetsprogrammet för europeisk standardisering 2019, kommer att omfatta ett särskilt utrymme för harmoniserade standarder och en realistisk bedömning av eventuella nackdelar och möjligheter inte bara på den inre marknaden utan också på global nivå. Detta innebär att bedömningen i fråga bör beakta även de indirekta effekterna av standardiseringen, som sysselsättningsnivåerna och arbetstagarnas säkerhet (15). |
| --- | --- |

5.3

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi).

2

(3)  COM(2018) 772 final: ”Den inre marknaden i en värld som förändras. En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande”.

3

(4)  Dom i mål C-613/14 James Elliott Construction mot Irish Asphalt Limited.

4

(5)  Refit-plattformens yttrande XXII.2.b.

5

(6)  INT/878, Europeisk standardisering 2019 (se sidan 74 i detta nummer av EUT).

6

(7)  COM(2018) 686 final.

7

(8)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 40.

8

(9)  Källa: Europeiska kommissionen.

9

Källa:

(10)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 86, EUT C 75, 10.3.2017, s. 40.

10

(11)  Med arbetsprogrammet LEIT (Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik) inom H2020 finansieras projekt som syftar till att stödja berörda parters deltagande i standardiseringsprocessen. Ett av dessa är tvåårsprojektet Standict.eu (www.standict.eu) för standardisering av innovationer på IKT-området, med en budget på två miljoner euro och en krets av potentiella mottagare på cirka 300 aktörer som väljs ut via regelbundna ansökningsomgångar. I arbetsprogrammet LEIT 2019–2020 planeras en liknande ansökningsomgång, ”ICT-45-2020: Reinforcing European presence in international ICT standardisation: Standardisation Observatory and Support Facility”, men med fördubblade anslag, från två till fyra miljoner euro, och en varaktighet på två till tre år.

11

(12)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 81, EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

12

(13)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

13

(14)  Se fotnot 10.

14

(15)  Se fotnot 8.

15

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/83

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ‒ Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen

[COM(2018) 734 final]

(2019/C 228/12)

Föredragande: Brian CURTIS (UK‒II)

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 10.7.2018 |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 27.2.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 21.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 173/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.12.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

10.7.2018

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

27.2.2019

Antagande vid plenarsessionen

21.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

173/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen, som syftar till att skydda människors och djurs hälsa på ett bättre sätt. EESK anser det i synnerhet vara nödvändigt att genomföra en fullständig kontroll av gällande lagstiftnings ändamålsenlighet, inbegripet de sociala och ekonomiska konsekvenserna, i syfte att fastställa det faktiska läget. Ett helhetsgrepp är av avgörande vikt för att stödja en långsiktig strategi som gör det möjligt att ta itu med hormonstörande ämnen på ett samstämmigt, konsekvent och vetenskapligt sätt. Kommittén anser dock att denna strategi bör förstärkas med en realistisk åtgärdsplan med mål och tidsfrister. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén stöder förslaget, som syftar till att fastställa en mer enhetlig lagstiftningsram. Inom denna ram kommer det att vara viktigt att respektera principen ”ett ämne, en toxikologi”och att basera den nya strategin på harmoniserad tillämpning av försiktighetsprincipen, i linje med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel (1). Den nya strategin skulle kunna inkluderas under det ”sektorsövergripande paraply”som Reachförordningen utgör. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Förvaltningsmekanismen bör vara vetenskapligt baserad för att säkerställa insyn för medborgare och berörda aktörer. Av denna anledning bör offentlig och oberoende forskning understödjas av en lämplig budget. I synnerhet skulle oberoende forskning kunna tillhandahålla överenskomna vetenskapliga kriterier och/eller metoder för att hantera, stödja och stimulera europeisk industriell verksamhet och produktion rörande FoI. EESK rekommenderar att denna budget inte bör vara lägre än den nuvarande budgeten inom ramen för Horisont 2020. Kommittén rekommenderar i synnerhet att en särskild budgetpost inrättas för tidig identifiering av hormonstörande ämnen och riskerna för djurs och människors hälsa, fastställande av säkra alternativa ämnen och miljösanering. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Förbud mot eller restriktioner för vissa ämnen eller produkter, när de väl på ett trovärdigt sätt konstaterats vara hormonstörande, skulle kunna få en relevant inverkan på företag och arbetsplatser. Av denna anledning rekommenderar EESK att kommissionen sörjer för en särskild finansiell mekanism som främjar övergången till mer hållbar produktion i syfte att förbättra industrins teknik och mekanismer för produktion samt uppdatera arbetstagarnas kompetens. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder förslaget om ett årligt möte med berörda aktörer. Kommittén anser dock att dialogen mellan aktörerna och kommissionen bör inbegripa ett permanent, strukturerat system för informationsutbyte och samråd för att den ska vara verkligt effektiv. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén anser att den breda upplysningskampanj om långlivade organiska föroreningar som kommissionen ska driva på EU-nivå bör utvecklas med hänvisning till en liknande strategi med fokus på hormonstörande ämnen. EESK upprepar även sin rekommendation om att det bör inrättas en öppen databank för långlivade organiska föroreningar och hormonstörande ämnen som ett användbart verktyg för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén är fast övertygad om att den europeiska strategin för hormonstörande ämnen bör ha en internationell dimension i syfte att på ett effektivt sätt skydda medborgarnas hälsa mot potentiellt osäkra produkter från tredjeländer. Av denna anledning stöder EESK kommissionens förslag om att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och bistå OECD vid förbättringen av dess tester. EESK anser vidare att EU bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om hormonstörande ämnen i bilaterala och multilaterala handelsavtal. I detta sammanhang skulle EU kunna samarbeta med WHO och Unep för att underteckna en global konvention om hormonstörande ämnen, såsom unionen redan gjort för långlivade organiska föroreningar (Stockholmskonventionen), som baseras på FN:s befintliga förteckning över fastställda eller potentiella hormonstörande ämnen. Dessa initiativ kommer även att vara användbara för att skapa lika villkor och skydda den europeiska produktionsmodellen mot otillbörlig konkurrens. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK stöder den öppna strategi som kommissionen genomför och anser att det organiserade civila samhället skulle kunna ha en avgörande uppgift när det gäller att ta fram nationella upplysningskampanjer i syfte att upplysa ett större befolkningsunderlag om EU:s insatser för att skydda medborgarnas hälsa. Sådana initiativ bör påbörjas i skolorna för att minska risken för exponering för hormonstörande ämnen och för att främja ett säkert beteende. EESK rekommenderar särskilt att utbildningsinitiativen harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som baseras på livslångt lärande. Särskilda utbildningar bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

1.8

2.   Inledning

| 2.1 | Hormonstörande ämnen är syntetiska eller naturliga kemiska ämnen som påverkar det endokrina systemets funktion, och följaktligen inverkar de negativt på människors och djurs hälsa, inbegripet metabolism, tillväxt, sömn och humör. Exponering för hormonstörande ämnen beror på ett antal olika källor, t.ex. restsubstanser av bekämpningsmedel, metaller och tillsatser eller främmande ämnen i livsmedel och kosmetika. Vissa hormonstörande ämnen förekommer naturligt i miljön. Människor och djur kan exponeras för hormonstörande ämnen genom livsmedel, damm eller vatten, genom inandning av gaser och partiklar i luften, eller helt enkelt genom hudkontakt (kroppsvårdsprodukter). Ibland märks effekterna av ett hormonstörande ämne först en lång tid efter exponeringen (2). Det bör noteras att produkter med hormonstörande ämnen kan omfatta ämnen som finns i särskilda livsmedel (t.ex. grönsaker), vissa vitaminer och andra kosttillskott samt viktiga läkemedel (t.ex. för behandling av cancer, och särskilt preventivmedel för kvinnor). EU-medborgarna kan utsättas för stora mängder hormonstörande ämnen genom sådana produkter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hormonstörande ämnen har orsakat växande oro ända sedan 1990-talet. I december 1999 antog kommissionen gemenskapsstrategin för hormonstörande ämnen (3), som sedan dess har utvecklats genom åtgärder inom forskning, reglering och internationellt samarbete. I en omfattande studie som genomfördes av Världshälsoorganisationen (WHO) behandlades problemet med hormonstörande ämnens stora inverkan på ett stort antal människor och djur, i synnerhet på foster och gravida kvinnor (prematura födslar och låg födelsevikt, missbildningar och störningar i nervsystemets utveckling), barn och ungdomar (förändringar i fortplantningssystemets normala utveckling och funktion, t.ex. att brösten börjar utvecklas tidigare hos unga flickor), men även på vuxna (infertilitet, fetma, cancer) (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vi vet att ett stort antal antropogena och naturligt förekommande kemiska ämnen interagerar med hormonsyntesen, den hormonella aktiviteten och ämnesomsättningen, men endast för ett fåtal har man ordentligt undersökt risken för negativa effekter genom hormonrelaterade mekanismer, såsom också angetts i en FN-rapport nyligen. Den hastighet med vilken ökningen av antalet sjukdomsfall har skett de senaste årtiondena utesluter genetiska faktorer som den enda sannolika förklaringen. Miljörelaterade och andra icke-genetiska faktorer, däribland kost, moderns ålder, virussjukdomar och kemisk exponering, inverkar också, men är inte alltid lätta att identifiera (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det har gjorts betydande framsteg när det gäller att förstå och reglera hormonstörande ämnen, och EU är i dag erkänt världsledande på att hantera dessa kemikalier, och dess lagstiftning ger störst skydd i världen. Nu finns det särskilda bestämmelser i lagstiftningen om bekämpningsmedel och biocider, kemikalier i allmänhet (Reachförordningen), medicintekniska produkter och vatten (6). Annan lagstiftning, t.ex. om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, kosmetika, leksaker eller arbetarskydd (7), innehåller inga särskilda bestämmelser om hormonstörande ämnen. Ämnen med hormonstörande egenskaper är dock föremål för lagstiftningsåtgärder från fall till fall på grundval av de allmänna lagstiftningskraven. Bristen på samordning har dock gjort den nuvarande lagstiftningen fragmenterad och ibland osammanhängande (t.ex. bisfenol A är en råvara som används i stor omfattning i flera tillverkningssektorer; det är förbjudet i kosmetika och nappflaskor, men är fortfarande tillåtet i andra material avsedda att komma i kontakt med livsmedel/foder samt i termopapper). |
| --- | --- |

2.4

3.   Sammanfattning av förslaget

| 3.1 | I meddelandet, som kommer nästan 20 år efter antagandet av gemenskapsstrategin, anges det att kommissionen avser att genomföra en kontroll den nuvarande lagstiftningens ändamålsenlighet i syfte att fastställa det aktuella läget. Detta bör vara det första steget mot att uppdatera EU-lagstiftningen och göra den samstämmig och samordnad med avseende på tre avgörande aspekter: fastställande, identifiering och rättsliga konsekvenser (i synnerhet rörande skyddsåtgärder). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | En gemensam definition av hormonstörande ämnen är utgångspunkten för den övergripande strategin och är en viktig del av det nya tillvägagångssättet. Den kommer att baseras på WHO:s definition av hormonstörande ämnen (8). En gemensam definition är nödvändig för att etablera en harmoniserad metod för identifiering av hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | När det gäller identifiering strävar kommissionen efter att förbättra tre handlingslinjer:






  — | En övergripande mekanism för identifiering av hormonstörande ämnen. |
| --- | --- | --- |

3.3

—

En övergripande mekanism för identifiering av hormonstörande ämnen.

| — | Uppdatering av datakrav i lagstiftning för att på ett mer precist sätt identifiera nya hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

—

Uppdatering av datakrav i lagstiftning för att på ett mer precist sätt identifiera nya hormonstörande ämnen.

| — | Förbättrad kommunikation genom hela distributionskedjan med avseende på hormonstörande ämnen i enlighet med Reach (säkerhetsdatablad). |
| --- | --- |

—

Förbättrad kommunikation genom hela distributionskedjan med avseende på hormonstörande ämnen i enlighet med Reach (säkerhetsdatablad).

| 3.4 | Den tredje aspekten innebär ett genomförande av samma åtgärder och bestämmelser i linje med försiktighetsprincipen för att skydda allmänheten mot skada, i fall där en vetenskaplig undersökning har påvisat en sannolik risk. Detta bör innebära ett förbud mot produktion av sådana ämnen med begränsade möjligheter till undantag. Av denna anledning kommer kontrollen av ändamålsenligheten att ägna särskild uppmärksamhet åt konsekvensen och intensiteten hos åtgärderna för att skydda alla medborgare, med särskilt fokus på sårbara befolkningsgrupper som är särskilt känsliga för hormonstörande ämnen när det endokrina systemet befinner sig i en föränderlig fas, t.ex. hos foster, ungdomar och gravida kvinnor. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Forskningen kommer att ha en avgörande betydelse i den framtida lagstiftningsramen, eftersom det fortfarande finns kunskapsluckor som t.ex. följande:






  — | Exakt hur exponeringen för hormonstörande ämnen bidrar till sjukdomsutveckling. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Exakt hur exponeringen för hormonstörande ämnen bidrar till sjukdomsutveckling.

| — | Huruvida ”säkra gränsvärden”kan fastställas för hormonstörande ämnen, under vilka inga skadliga effekter väntas uppstå. |
| --- | --- |

—

Huruvida ”säkra gränsvärden”kan fastställas för hormonstörande ämnen, under vilka inga skadliga effekter väntas uppstå.

| — | Vilken kombination som kan skapa en ”cocktaileffekt”och hur ”kombinationer”fungerar i allmänhet. |
| --- | --- |

—

Vilken kombination som kan skapa en ”cocktaileffekt”och hur ”kombinationer”fungerar i allmänhet.

| — | Hur vi kan göra våra testmetoder mer effektiva. |
| --- | --- |

—

Hur vi kan göra våra testmetoder mer effektiva.

| 3.6 | Sedan 1999 har över 50 projekt rörande hormonstörande ämnen finansierats inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling (över 150 miljoner euro i finansiering (9)). Ytterligare 52 miljoner euro har anslagits inom ramen för Horisont 2020. Nya projekt kommer att finansieras inom ramen för programmet Horisont Europa (10). Kommissionen föreslår särskilt följande forskningsområden:






  — | Vidareutveckling av farlighetsbedömning, riskbedömning och hantering av kemikalier, inbegripet vad gäller cocktaileffekter, och insamling, utbyte och kombinering av nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Vidareutveckling av farlighetsbedömning, riskbedömning och hantering av kemikalier, inbegripet vad gäller cocktaileffekter, och insamling, utbyte och kombinering av nödvändiga uppgifter.

| — | Avlägsnande av ämnen som inger betänkligheter vid produktion och i produkternas slutskede, stöd till utveckling av säkra ersättningsämnen samt säker och kostnadseffektiv produktionsteknik. |
| --- | --- |

—

Avlägsnande av ämnen som inger betänkligheter vid produktion och i produkternas slutskede, stöd till utveckling av säkra ersättningsämnen samt säker och kostnadseffektiv produktionsteknik.

| — | Miljöinnovation för att förebygga och sanera miljöföroreningar av farliga ämnen och kemikalier som nu anses inge betänkligheter, samtidigt som man också beaktar gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfall. |
| --- | --- |

—

Miljöinnovation för att förebygga och sanera miljöföroreningar av farliga ämnen och kemikalier som nu anses inge betänkligheter, samtidigt som man också beaktar gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfall.

| 3.7 | För att göra den nya strategin mer effektiv räknar kommissionen med att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och föra en öppen dialog med intressenter och allmänheten. Sådan verksamhet kommer att struktureras kring fyra initiativ:






  — | Ett forum om hormonstörande ämnen kommer att anordnas årligen. Forumet kommer att göra det möjligt för forskare och offentliga och privata intressenter att utbyta information och bästa praxis, fastställa utmaningar och bygga upp synergier, för att stödja kommissionens arbete. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Ett forum om hormonstörande ämnen kommer att anordnas årligen. Forumet kommer att göra det möjligt för forskare och offentliga och privata intressenter att utbyta information och bästa praxis, fastställa utmaningar och bygga upp synergier, för att stödja kommissionens arbete.

| — | Förbättrat stöd till det arbete som utförs vid berörda internationella organisationer, med särskilt fokus på att förse Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med det stöd som krävs för att göra framsteg i utvecklingen av internationellt överenskomna testriktlinjer. |
| --- | --- |

—

Förbättrat stöd till det arbete som utförs vid berörda internationella organisationer, med särskilt fokus på att förse Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med det stöd som krävs för att göra framsteg i utvecklingen av internationellt överenskomna testriktlinjer.

| — | Utforskande av möjligheterna att inkludera hormonstörande ämnen i det befintliga internationella systemet för klassificering av kemikalier. Detta skulle utgöra en global lösning för identifiering av hormonstörande ämnen (liknande det system som redan finns för andra faroklasser, t.ex. mutagena ämnen, carcinogener och reproduktionstoxiska ämnen). |
| --- | --- |

—

Utforskande av möjligheterna att inkludera hormonstörande ämnen i det befintliga internationella systemet för klassificering av kemikalier. Detta skulle utgöra en global lösning för identifiering av hormonstörande ämnen (liknande det system som redan finns för andra faroklasser, t.ex. mutagena ämnen, carcinogener och reproduktionstoxiska ämnen).

| — | En internetportal som fungerar som gemensam kontaktpunkt för information till enskilda, företag och berörda parter om detta ämne. Eftersom informationen och medvetenheten i Europa varierar kommer medlemsstaterna att uppmuntras att utarbeta särskilda kampanjer med särskilt fokus på utsatta grupper. |
| --- | --- |

—

En internetportal som fungerar som gemensam kontaktpunkt för information till enskilda, företag och berörda parter om detta ämne. Eftersom informationen och medvetenheten i Europa varierar kommer medlemsstaterna att uppmuntras att utarbeta särskilda kampanjer med särskilt fokus på utsatta grupper.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen. Kommittén anser det i synnerhet vara nödvändigt att genomföra en fullständig kontroll av den gällande lagstiftningens ändamålsenlighet, inbegripet de sociala och ekonomiska konsekvenserna, i syfte att fastställa det faktiska läget. Ett helhetsgrepp är av avgörande vikt för att stödja en långsiktig strategi (11) som gör det möjligt att ta itu med hormonstörande ämnen på ett samstämmigt, konsekvent och vetenskapligt sätt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén håller med kommissionen om att hormonstörande ämnen inger särskilt stora betänkligheter. Av denna anledning stöder kommittén förslaget om att skapa en enhetlig rättslig ram och en harmoniserad användning av försiktighetsprincipen i enlighet med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel (12). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser i synnerhet att enhetligheten hos den nya rättsliga ramen kommer att vara EU:s främsta utmaning eftersom vissa ämnen, t.ex. bisfenol A, som används i stor utsträckning inom olika sektorer, hanteras på mycket olika sätt. Av denna anledning är det viktigt att respektera den vetenskapliga principen ”ett ämne, en toxikologi” (13). Detta innebär att kriterierna för fastställande av att ett ämne är hormonstörande måste vara konsekventa och enhetliga inom alla lagstiftningsområden i EU. Även om undantag är möjliga bör regleringsbesluten därför i allmänhet vara enhetliga och samordnade. Sist men inte minst skulle den nya strategin kunna inkluderas under det ”sektorsövergripande paraply”som Reach utgör, för att säkerställa konsekvens. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I det nya sammanhanget bör förvaltningsmekanismen vara vetenskapligt baserad för att säkerställa insyn för medborgare och intressenter. Av denna anledning är det viktigt att fastställa en lämplig budget till stöd för offentlig och oberoende forskning. EESK anser att överenskomna vetenskapliga kriterier och/eller metoder som baseras på oberoende forskningsdata skulle kunna hantera, stödja och stimulera europeisk industriell verksamhet och produktion rörande FoI. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén anser att de förbud eller restriktioner som införts för vissa ämnen eller produkter, när de väl konstaterats vara hormonstörande ämnen, skulle kunna få en relevant inverkan på företagen och arbetsplatserna. Av denna anledning bör kommissionen sörja för en särskild finansiell mekanism som främjar övergången till mer hållbar produktion, både för företag, i syfte att göra deras teknik och mekanismer för produktion mer innovativa, och för arbetstagare, i syfte att uppdatera deras kompetens (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Oberoende forskning är av avgörande vikt för att förbättra och komplettera vår kunskap om hormonstörande ämnen. Kommittén noterar att kommissionens förslag inte innehåller någon uppgift om den exakta budgeten för forskning och innovation rörande hormonstörande ämnen i programmet Horisont Europa. EESK rekommenderar att denna budget inte bör vara lägre än den nuvarande budgeten inom ramen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK samtycker till kommissionens förslag om investeringar i forskning och innovation, men anser att vissa andra områden kommer att vara avgörande de kommande åren och därför bör finansieras:






  a) | Tidig identifiering av hormonstörande ämnen. Enligt WHO finns det över 800 ämnen som är potentiella hormonstörande ämnen (15). På grund av den omfattande användningen av dessa är det viktigt att investera i att påskynda teknik och mekanismer avseende vetenskaplig individualisering för dataanalys (i syfte att bättre tolka befintliga data). |
| --- | --- | --- |

4.7

a)

Tidig identifiering av hormonstörande ämnen. Enligt WHO finns det över 800 ämnen som är potentiella hormonstörande ämnen (15). På grund av den omfattande användningen av dessa är det viktigt att investera i att påskynda teknik och mekanismer avseende vetenskaplig individualisering för dataanalys (i syfte att bättre tolka befintliga data).

| b) | Fastställande av säkra alternativa ämnen och metoder. Den nya väg som kommissionen har valt skulle kunna påskynda upptäckten av många nya hormonstörande ämnen. Vissa av dessa ämnen är särskilt användbara i många tillverkningssektorer, och det är därför viktigt att investera i forskning kring säkra alternativ och säkra produktionsmetoder. Avsaknad av data innebär inte att ett ämne är säkert, och av denna anledning är det viktigt att intensifiera den vetenskapliga utredningen. Insatser bör göras för att bredda förteckningen över ämnen som utvärderats, så att den inte enbart fokuserar på ämnen som redan testats i stor utsträckning. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av säkra alternativa ämnen och metoder. Den nya väg som kommissionen har valt skulle kunna påskynda upptäckten av många nya hormonstörande ämnen. Vissa av dessa ämnen är särskilt användbara i många tillverkningssektorer, och det är därför viktigt att investera i forskning kring säkra alternativ och säkra produktionsmetoder. Avsaknad av data innebär inte att ett ämne är säkert, och av denna anledning är det viktigt att intensifiera den vetenskapliga utredningen. Insatser bör göras för att bredda förteckningen över ämnen som utvärderats, så att den inte enbart fokuserar på ämnen som redan testats i stor utsträckning.

| c) | Miljösanering. Så snart ett nytt hormonstörande ämne sannolikt har identifierats är det viktigt att tillämpa ett särskilt förfarande avseende riskbedömning och riskhantering för sådana ämnen i miljön i syfte att, om så krävs (i synnerhet pga. deras beständighet), planera en särskild strategi för miljösanering. |
| --- | --- |

c)

Miljösanering. Så snart ett nytt hormonstörande ämne sannolikt har identifierats är det viktigt att tillämpa ett särskilt förfarande avseende riskbedömning och riskhantering för sådana ämnen i miljön i syfte att, om så krävs (i synnerhet pga. deras beständighet), planera en särskild strategi för miljösanering.

| 4.8 | EESK stöder förslaget om ett årligt möte med berörda aktörer. Kommittén anser dock att dialogen mellan aktörerna och kommissionen bör inbegripa ett permanent, strukturerat system för informationsutbyte och samråd för att den ska vara verkligt effektiv. EESK skulle vilja delta i och bidra till det årliga mötet. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Hormonstörande ämnen och långlivade organiska föroreningar är skilda ämnen och har olika inverkan på människor och på miljön, men de är lika hälsovådliga och okända för medborgarna. Eftersom EU:s strategi för långlivade organiska föroreningar har många likheter med kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen föreslår kommittén att dessa strategier utvecklas på liknande sätt i syfte att förbättra den politiska och vetenskapliga processen. I synnerhet efterlyser kommittén, i enlighet med EESK:s yttrande NAT/719 om omarbetningen av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP), att särskild uppmärksamhet ägnas hormonstörande ämnen inom ramen för den breda upplysningskampanj om långlivade organiska föroreningar som ska lanseras av kommissionen på EU-nivå. EESK upprepar även sin rekommendation om att det bör skapas en öppen databank för långlivade organiska föroreningar och hormonstörande ämnen som ett användbart verktyg för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

4.9

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK ser kommissionens meddelande som ett viktigt steg mot bättre skydd av medborgarnas hälsa genom att det definierar ett mer hållbart tillverkningssystem. Kommittén anser dock att denna strategi bör förstärkas med en realistisk åtgärdsplan med mål och tidsfrister. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | En väl utformad cirkulär ekonomi, med särskilt fokus på sekundära råvaror (16), skulle kunna bli ett verktyg för minimering av EU-medborgarnas exponering för hormonstörande ämnen. Kommittén anser att kommissionens förslag tydligt och strikt måste kopplas till den nuvarande lagstiftning som utarbetats inom ramen för det sjunde miljöhandlingsprogrammet (17) och de andra viktiga politiska initiativen för hållbarhet, t.ex. handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och plaststrategin som syftar till att exkludera tillverkningen av giftiga produkter. Detta är en mycket känslig fråga, i synnerhet när det gäller cocktaileffekter som orsakar sjukdomar hos människor och är skadliga för miljön. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK uppmanar kommissionen att mer exakt avgränsa förslaget om att anordna ett offentligt samråd om hormonstörande ämnen. Kommittén är övertygad om att det organiserade civila samhället självt, mer än enskilda personer, skulle kunna ha en viktig uppgift, främst på grund av att särskild kunskap och erfarenhet krävs för att ge användbara, tillförlitliga och vetenskapligt baserade råd (18). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kommittén är fast övertygad om att en europeisk strategi för hormonstörande ämnen under alla omständigheter bör ha en internationell dimension och utarbetas på internationell nivå i syfte att på ett effektivt sätt skydda medborgarnas hälsa mot potentiellt osäkra produkter från tredjeländer. Av denna anledning stöder EESK kommissionens förslag om att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och bistå OECD vid förbättringen av dess tester. EESK anser vidare att EU bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om hormonstörande ämnen i bilaterala och multilaterala handelsavtal. I detta avseende skulle EU kunna samarbeta med WHO och Unep för att underteckna en global konvention om hormonstörande ämnen, såsom unionen redan gjort för långlivade organiska föroreningar (Stockholmskonventionen), som baseras på FN:s befintliga förteckning över fastställda eller potentiella hormonstörande ämnen (19). Dessa initiativ kommer även att vara användbara för att skapa lika villkor och skydda den europeiska produktionsmodellen mot otillbörlig konkurrens (20). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK stöder den öppna strategi som kommissionen genomför och anser att det organiserade civila samhället skulle kunna ha en avgörande uppgift i utarbetandet av nationella upplysningskampanjer i syfte att upplysa ett större befolkningsunderlag om EU:s insatser för att skydda medborgarnas hälsa. En effektiv upplysningskampanj bör påbörjas i skolorna för att minska risken för exponering för hormonstörande ämnen och för att främja ett säkert beteende (21). EESK rekommenderar särskilt att utbildningsinitiativen harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som baseras på livslångt lärande. Vidare anser kommittén att särskilda utbildningskurser bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till hormonstörande ämnen (22). |
| --- | --- |

5.5

Bryssel den 21 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

1

(2)  Echas webbplats. https://chemicalsinourlife.echa.europa.eu/endocrine-disrupters-and-our-health. Enligt WHO:s vitt erkända definition (WHO/det internationella programmet för kemikaliesäkerhet) från 2002 är ett hormonstörande ämne ett exogent ämne eller en exogen blandning som påverkar funktioner i hormonsystemet och som därigenom orsakar skadliga effekter i en intakt organism, i dess avkomma eller i (under)populationer.

2

ett exogent ämne eller en exogen blandning som påverkar funktioner i hormonsystemet och som därigenom orsakar skadliga effekter i en intakt organism, i dess avkomma eller i (under)populationer

(3)  COM(1999) 706.

3

(4)  Världshälsoorganisationen, ”State of the Science of Endocrine Disrupting Chemicals”, 2012, sidorna VII–XII.

4

(5)  https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting.

5

(6)  Förordning (EG) nr 1107/2009, förordning (EU) nr 528/2012, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG (EUT L 170, 30.6.2009, s. 1), rådets direktiv 98/24/EG (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50).

7

(8)  Ett exogent ämne eller blandning som orsakar förändringar i det endokrina systemets funktion och därmed ger upphov till skador i en intakt organism, i dess avkomma eller i (under)populationer.

8

(9)  Uppgifter från kommissionen.

9

(10)  COM(2018) 435 final och COM(2018) 436 final – se i synnerhet, i den andra pelaren om globala utmaningar och industriell konkurrenskraft, hälsoklustret (med en föreslagen budget på 7,7 miljarder euro) och gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder (med en föreslagen budget på 2,2 miljarder euro).

10

(11)  EESK:s yttrande om ”Dricksvattendirektivet”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 107), EESK:s yttrande om ”EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 83), EESK:s yttrande om ”Det befintliga systemet för att garantera livsmedelssäkerhet och tryggad livsmedelsförsörjning i EU samt möjligheterna att förbättra det”(EUT C 268, 14.8.2015, s. 1), EESK:s yttrande om ”Leksakers säkerhet”(EUT C 77, 31.3.2009, s. 8), EESK:s yttrande om ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU”(EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

11

(12)  Förordning (EU) nr 528/2012; förordning (EG) nr 1107/2009; EESK:s yttrande om ”Biocidprodukter”(EUT C 347, 18.12.2010, s. 62).

12

(13)  ”Scientific principles for the identification of endocrine-disrupting chemicals: a consensus statement”, Solecki, 2017: https://link.springer.com/article/10.1007/s00204-016-1866-9

13

(14)  EESK:s yttrande om ”Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet”(EUT C 288, 31.8.2017, s. 56), EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).

14

(15)  Enligt TEDX (Endocrine Disruption Exchange) omfattar den förteckningen över 1 000 ämnen.

15

Endocrine Disruption Exchange

(16)  EESK:s yttrande om ”Gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 56).

16

EESK:s yttrande om ”Strategi för plast i en cirkulär ekonomi (inklusive åtgärder mot marint skräp)”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 61).

(17)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

17

(18)  EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).

18

(19)  I augusti 2018 offentliggjorde FN en förteckning över 45 kemikalier, eller grupper av kemikalier, som har konstaterats vara hormonstörande ämnen eller potentiellt hormonstörande ämnen efter en grundlig vetenskaplig bedömning som baserades på WHO:s/det internationella programmet för kemikaliesäkerhets definitioner av hormonstörande ämnen och potentiellt hormonstörande ämnen från 2002. Dessvärre gör avsaknaden av en internationell konvention om hormonstörande ämnen att det inte är möjligt att upprätta ett överenskommet internationellt förfarande för att skydda människors och djurs hälsa från exponering för sådana ämnen: https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting

19

(20)  EESK:s yttrande om ”Övergången till en mer hållbar europeisk framtid”(EUT C 81, 2.3.2018, s. 44).

20

(21)  T.ex. Decalog for citizens on Eds: http://old.iss.it/inte/index.php?lang=2&id=289&tipo=29

21

Decalog for citizens on Eds

(22)  EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).

22

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/89

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Åtgärdsplan mot desinformation

[JOIN(2018) 36 final]

(2019/C 228/13)

Föredragande: Ulrich SAMM

Medföredragande: Giulia BARBUCCI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 5.3.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 142/2/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 12.3.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

5.3.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

142/2/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK noterar initiativets definition av desinformation som bevisligen oriktiga eller vilseledande uppgifter som utgör ett hot mot demokratin och skadar allmänheten. Spridning av desinformation har kommit att bli en del av ett hybridkrig med ett tydligt politiskt mål. Kommittén betonar dock även att starkt selektiv information, förtal, skräckpropaganda och uppvigling till hat, utöver oriktiga uppgifter, innebär ett angrepp på medborgarnas grundläggande rättigheter (och friheter) och på minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den effektivaste desinformationen innehåller alltid ett visst mått av sanning. Därför krävs det en mångfald åtgärder från alla berörda aktörer för att tillhandahålla information av god kvalitet och öka medvetenheten. I detta sammanhang välkomnar EESK initiativet till samordnade åtgärder för att skydda EU, dess institutioner och dess medborgare mot desinformation. Kommittén betonar att sådana åtgärder måste vidtas omgående, men är också oroad för att effekterna av denna åtgärdsplan kan komma att bli begränsade med tanke på att valet till Europaparlamentet i maj 2019 ligger så nära i tiden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK konstaterar att desinformationen främst kommer från tre källor: Ryska federationen (väldokumenterat av Europeiska utrikestjänsten), ekonomiska aktörer och medier från andra tredjeländer (bl.a. Kina och Förenta staterna) och inre källor – olika medier som är verksamma i länder inom EU samt högerextrema rörelser och organisationer. EESK uppmanar kommissionen att bredda sin övervakning och vidta motåtgärder utifrån detta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK betonar att det är angeläget att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att bevara integriteten hos sina valsystem och sin valinfrastruktur och att de prövar dem under alla etapper av valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén instämmer med kommissionen i att det för ett övergripande svar på desinformation också krävs ett aktivt deltagande av civilsamhällesorganisationer. EESK agerar proaktivt genom sitt stöd för de gemensamma insatserna mot desinformation, exempelvis genom sina yttranden, hearingar, ”Going local”-evenemang och de många pressaktiviteter som anordnas av kommitténs professionella kommunikationsgrupp. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Att bygga upp motståndskraft innebär att man engagerar alla sektorer i samhället och, framför allt, förbättrar medborgarnas mediekompetens. Arbetet för ökad medvetenhet och kritiskt tänkande börjar i skolan, men det krävs också att dessa färdigheter regelbundet uppdateras livet ut. Till denna verksamhet måste ordentliga medel anslås – omgående och inom ramen för den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De gemensamma insatserna måste få stöd från så många aktörer som möjligt på EU-nivå, i medlemsstaterna samt inom det södra och östra partnerskapet, med deltagande från offentliga och privata organisationer. Oberoende faktagranskare och högkvalitativ journalistik spelar en avgörande roll och behöver ordentlig finansiering för att kunna verka i så gott som realtid. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar i synnerhet den forskningsfinansiering som anslås i Horisont 2020 och Horisont Europa i syfte att uppnå en bättre insikt i källorna till desinformation och de avsikter, verktyg och mål som ligger bakom desinformationen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Förstärkningen av arbetsgrupperna för strategisk kommunikation är försenad. Kommittén välkomnar därför planen för att tillhandahålla ytterligare personal och nya verktyg. Med tanke på de avsevärda medel som avsätts i vissa länder för att skapa desinformation måste EU bemöta detta problem på ett lämpligt sätt. Därför kan den förväntade ökningen av medlen till arbetsgrupperna för strategisk kommunikation följaktligen bara ses som ett första steg i riktning mot en ytterligare ökning under de kommande åren. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK instämmer i att de båda andra arbetsgrupperna för strategisk kommunikation (på västra Balkan och i syd) bör ses över och uppmanar medlemsstaterna att bidra till det arbete som utförs av arbetsgrupperna för strategisk kommunikation genom att skicka nationella experter. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén välkomnar uppförandekoden som ett frivilligt åtagande för plattformar för sociala medier och annonsörer i syfte att bekämpa desinformation, men tvivlar samtidigt på verkningsfullheten hos sådana frivilliga åtgärder. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om ytterligare åtgärder, däribland lagstiftningsåtgärder som sanktioner, om genomförandet av uppförandekoden fortsätter att vara otillfredsställande. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmanar med eftertryck privata företag att börja betrakta införande av annonser som bidrar till att sprida desinformation på onlineplattformar som någonting oetiskt och oansvarigt, och uppmanar dem att vidta åtgärder för att förhindra detta beteende. |
| --- | --- |

1.12

2.   Inledning – desinformation som ett hot mot unionens demokratiska system

| 2.1 | Inom ramen för detta initiativ avses med desinformation bevisligen oriktiga eller vilseledande uppgifter som skapas, presenteras och sprids för att uppnå ekonomisk vinning eller avsiktligen vilseleda allmänheten, och som därigenom skadar allmänheten och hotar demokratin. Vid många tillfällen angrips rättigheter genom förtal, skräckpropaganda och uppvigling till av hat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De som sprider desinformation gör det ibland med hänvisning till yttrandefriheten. Informations- och tryckfriheten utgör verkligen grundläggande rättigheter inom EU, men vi måste bekämpa varje missbruk av dessa rättigheter när desinformation används avsiktligen till att skada samhället. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digital teknik gör det lättare att framställa och sprida desinformation. Sådan teknik inbegriper följande:






  — | Trollattacker mot profiler i sociala medier. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Trollattacker mot profiler i sociala medier.

| — | Användning av automatiserad programvara på internet (bottar). |
| --- | --- |

—

Användning av automatiserad programvara på internet (bottar).

| — | Förfalskning av dokument. |
| --- | --- |

—

Förfalskning av dokument.

| — | Videomanipulering (deep fake). |
| --- | --- |

—

Videomanipulering (deep fake).

| — | Falska profiler i sociala medier. |
| --- | --- |

—

Falska profiler i sociala medier.

| 2.4 | Sociala medier har kommit att bli ett viktigt medel för att sprida desinformation, inbegripet i vissa fall, såsom Cambridge Analytica, målinriktad leverans av desinformationsinnehåll till specifika användare som identifieras genom obehörig åtkomst till och användning av personuppgifter, med det slutliga målet att påverka valresultat och därigenom hota demokratin.
  Vid sidan av sociala medier fortsätter mer traditionella metoder såsom television, tidningar, webbplatser, kedjebrev i e-postform och kedjemeddelanden också att spela en viktig roll i många regioner. De verktyg och den teknik som används skiftar snabbt. |
| --- | --- |

2.4

Vid sidan av sociala medier fortsätter mer traditionella metoder såsom television, tidningar, webbplatser, kedjebrev i e-postform och kedjemeddelanden också att spela en viktig roll i många regioner. De verktyg och den teknik som används skiftar snabbt.

| 2.5 | Aktörerna bakom desinformationen kan vara interna aktörer, i medlemsstaterna, eller externa aktörer, inbegripet statliga (eller statsunderstödda) och icke-statliga. Det finns rapporter som visar att mer än 30 länder använder sig av desinformation och påverkansåtgärder i olika former, däribland i det egna landet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Enligt EU:s gemensamma enhet för hybridhot, som upprättades 2016 inom Europeiska utrikestjänsten, står desinformation från Ryska federationen för det största yttre hotet mot EU. Desinformation som framställs och/eller sprids av ryska källor har rapporterats i samband med flera val och folkomröstningar inom EU. Desinformationskampanjer med anknytning till kriget i Syrien, nedskjutningen av flygplanet MH-17 i östra Ukraina och användningen av kemiska vapen i Salisbury-attacken har dokumenterats grundligt. Även andra tredjeländer spelar dock en viktig roll i desinformationen och det finns dessutom många olika aktörer inom EU som tillhandahåller oriktiga uppgifter. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Under 2018 lade EU fram ett antal initiativ mot desinformation och olagligt innehåll och för dataskydd:






  — | Gemensamt meddelande om att öka motståndskraften och stärka kapaciteten att hantera hybridhot, JOIN(2018) 16. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

Gemensamt meddelande om att öka motståndskraften och stärka kapaciteten att hantera hybridhot, JOIN(2018) 16.

| — | Rekommendation om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online, C(2018) 1177. |
| --- | --- |

—

Rekommendation om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online, C(2018) 1177.

| — | Förordningen om förhindrande av spridning av terrorisminnehåll online, COM(2018) 640. |
| --- | --- |

—

Förordningen om förhindrande av spridning av terrorisminnehåll online, COM(2018) 640.

| — | Förordning vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet, COM(2018) 636 (1). |
| --- | --- |

—

Förordning vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet, COM(2018) 636 (1).

| — | Det omarbetade direktivet om audiovisuella medietjänster (EU) 2018/1808. |
| --- | --- |

—

Det omarbetade direktivet om audiovisuella medietjänster (EU) 2018/1808.

| — | Meddelande om hantering av olagligt innehåll online – mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, COM(2017) 555 (2). |
| --- | --- |

—

Meddelande om hantering av olagligt innehåll online – mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, COM(2017) 555 (2).

| — | Förordning om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum (3). |
| --- | --- |

—

Förordning om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum (3).

| — | Meddelande om bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 236 (4), och en rapport om dess genomförande, COM(2018) 794. |
| --- | --- |

—

Meddelande om bekämpande av desinformation online: en EU-strategi, COM(2018) 236 (4), och en rapport om dess genomförande, COM(2018) 794.

| — | Meddelande om att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet, COM(2018) 637, som lades fram den 19–20 september 2018 vid EU-ledarnas möte i Salzburg. |
| --- | --- |

—

Meddelande om att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet, COM(2018) 637, som lades fram den 19–20 september 2018 vid EU-ledarnas möte i Salzburg.

| 2.8 | Inför valet till Europaparlamentet 2019 och de mer än 50 presidentval eller nationella, lokala eller regionala val som kommer att anordnas i medlemsstaterna fram till 2020 kräver detta brådskande och omedelbara samordnade åtgärder för att skydda EU, dess institutioner och dess medborgare mot desinformation. |
| --- | --- |

2.8

3.   Sammanfattning av åtgärdsplanen mot desinformation

| 3.1 | Denna åtgärdsplan JOIN(2018) 36 från kommissionen och EU:s utrikesrepresentant är ett svar på Europeiska rådets uppmaning till åtgärder för att ”skydda unionens demokratiska system och bekämpa desinformation”. Den samordnade responsen på desinformation i denna åtgärdsplan bygger på fyra pelare: |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Förbättra EU-institutionernas förmåga att upptäcka, analysera och avslöja desinformation.






  — | Förstärka arbetsgrupperna för strategisk kommunikation och unionens delegationer genom ytterligare personal och nya verktyg. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Förstärka arbetsgrupperna för strategisk kommunikation och unionens delegationer genom ytterligare personal och nya verktyg.

| — | Se över uppdragen för arbetsgrupperna för strategisk kommunikation på västra Balkan och i syd. |
| --- | --- |

—

Se över uppdragen för arbetsgrupperna för strategisk kommunikation på västra Balkan och i syd.

| 3.3 | Stärka den samordnade och gemensamma responsen på desinformation.






  — | Senast i mars 2019 ska ett system för tidig varning ha inrättats i syfte att bemöta desinformationskampanjer i nära samarbete med befintliga nätverk, Europaparlamentet, Nato och G7:s mekanism för snabba insatser. |
| --- | --- | --- |

3.3

—

Senast i mars 2019 ska ett system för tidig varning ha inrättats i syfte att bemöta desinformationskampanjer i nära samarbete med befintliga nätverk, Europaparlamentet, Nato och G7:s mekanism för snabba insatser.

| — | Intensifiera kommunikationsinsatserna avseende EU:s värden och politik. |
| --- | --- |

—

Intensifiera kommunikationsinsatserna avseende EU:s värden och politik.

| — | Stärka den strategiska kommunikationen i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

—

Stärka den strategiska kommunikationen i EU:s grannskap.

| 3.4 | Engagera den privata sektorn i kampen mot desinformation.






  — | En uppförandekod för onlineplattformar, annonsörer och annonsindustrin avseende desinformation offentliggjordes den 26 september 2018. Kommissionen kommer att sörja för en noggrann och kontinuerlig övervakning av dess genomförande |
| --- | --- | --- |

3.4

—

En uppförandekod för onlineplattformar, annonsörer och annonsindustrin avseende desinformation offentliggjordes den 26 september 2018. Kommissionen kommer att sörja för en noggrann och kontinuerlig övervakning av dess genomförande

| 3.5 | Öka medvetenheten och förbättra samhällets motståndskraft.






  — | Målinriktade kampanjer för allmänheten och utbildningsevenemang för medier och opinionsbildare i EU och EU:s grannskap för att öka medvetenheten om desinformationens skadeverkningar. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Målinriktade kampanjer för allmänheten och utbildningsevenemang för medier och opinionsbildare i EU och EU:s grannskap för att öka medvetenheten om desinformationens skadeverkningar.

| — | Satsningarna till stöd för oberoende medier och kvalitetsjournalistik samt forskning om desinformation kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

—

Satsningarna till stöd för oberoende medier och kvalitetsjournalistik samt forskning om desinformation kommer att fortsätta.

| — | Medlemsstaterna bör i samarbete med kommissionen stödja inrättandet av oberoende grupper av tvärvetenskapliga faktagranskare och forskare med specifik kännedom om den lokala informationsmiljön för att spåra upp och avslöja desinformation i olika sociala nätverk och digitala medier. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör i samarbete med kommissionen stödja inrättandet av oberoende grupper av tvärvetenskapliga faktagranskare och forskare med specifik kännedom om den lokala informationsmiljön för att spåra upp och avslöja desinformation i olika sociala nätverk och digitala medier.

| — | Som en del av mediekompetensveckan i mars 2019 kommer kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, att stödja gränsöverskridande samarbete mellan yrkesverksamma på området mediekompetens. |
| --- | --- |

—

Som en del av mediekompetensveckan i mars 2019 kommer kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, att stödja gränsöverskridande samarbete mellan yrkesverksamma på området mediekompetens.

| — | Medlemsstaterna bör snarast genomföra de bestämmelser i direktivet om audiovisuella medietjänster som rör mediekompetens. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör snarast genomföra de bestämmelser i direktivet om audiovisuella medietjänster som rör mediekompetens.

| — | Kommissionen kommer att noga övervaka hur valpaketet genomförs och vid behov tillhandahålla relevant stöd och rådgivning. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att noga övervaka hur valpaketet genomförs och vid behov tillhandahålla relevant stöd och rådgivning.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder initiativets definition av desinformation som bevisligen oriktiga eller vilseledande uppgifter som utgör ett hot mot demokratin och skadar allmänheten. Kommittén betonar dock att starkt selektiv information, förtal, skräckpropaganda och uppvigling till hat, utöver oriktiga uppgifter, innebär ett angrepp på medborgarnas grundläggande rättigheter (och friheter) och på minoriteters rättigheter. Den effektivaste desinformationen innehåller alltid ett visst mått av sanning. Därför krävs det en mångfald åtgärder från alla berörda aktörer för att tillhandahålla information av god kvalitet och öka medvetenheten. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Spridning av desinformation har kommit att bli en del av ett hybridkrig med ett tydligt politiskt mål. EESK välkomnar därför detta initiativ till samordnade åtgärder för att skydda EU, dess institutioner och dess medborgare mot desinformation. Kommittén betonar att sådana åtgärder måste vidtas omgående men är också oroad för att effekterna av denna åtgärdsplan kan komma att bli begränsade med tanke på att valet till Europaparlamentet i maj 2019 ligger så nära i tiden. På lång sikt råder det emellertid ingen tvekan om att dessa gemensamma insatser mot desinformation kommer att vara mycket viktiga för att skydda EU:s demokratiska system. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK konstaterar att desinformationen främst kommer från tre källor: Ryska federationen (väldokumenterat av Europeiska utrikestjänsten), ekonomiska aktörer och medier från andra tredjeländer (bl.a. Kina och Förenta staterna) och inre källor – olika medier som är verksamma i länder inom EU samt högerextrema rörelser och organisationer. EESK uppmanar kommissionen att bredda sin övervakning och vidta motåtgärder utifrån detta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK betonar att det är angeläget att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att bevara integriteten hos sina valsystem och sin valinfrastruktur och att de prövar dem inför valet till Europaparlamentet, men också under och efter valet. Det är av avgörande betydelse att kommissionen stöder dem i denna uppgift. Utbyte av bästa praxis såsom exemplet från Sverige 2018 bör stå som en förebild för detta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén välkomnar kommissionens åsikt att det för ett övergripande svar på desinformation också krävs ett aktivt deltagande av civilsamhällesorganisationer. För att bygga upp motståndskraft krävs det delaktighet från alla sektorer av samhället och, framför allt, en förbättring av medborgarnas mediekompetens för att de ska kunna urskilja och avvärja desinformation. Arbetet för ökad medvetenhet och kritiskt tänkande börjar i skolan, men det krävs också att dessa färdigheter regelbundet uppdateras livet ut. Denna verksamhet kräver dock att ordentliga medel anslås – omedelbart och inom ramen för den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK agerar proaktivt genom sitt stöd för de gemensamma insatserna mot desinformation, exempelvis genom sina yttranden, hearingar, ”Going local”-evenemang och de många pressaktiviteter som anordnas av kommitténs professionella kommunikationsgrupp. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | De gemensamma insatserna måste få stöd från så många aktörer som möjligt på EU-nivå, i medlemsstaterna samt inom det södra och östra partnerskapet, med deltagande från offentliga och privata organisationer. Oberoende faktagranskare och högkvalitativ journalistik spelar en avgörande roll och behöver ordentlig finansiering för att kunna verka i så gott som realtid. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | På lång sikt utgör ordentlig mediekompetens nyckeln till demokratins framtid i Europa. EESK stöder insatserna för att uppnå en bättre insikt i källorna till desinformation och de avsikter, verktyg och mål som ligger bakom desinformationen och i hur och varför medborgare, och ibland hela samhällen, attraheras av desinformationsnarrativ och kommer att ingå i de mekanismer som sprider falska nyheter. Kommittén välkomnar särskilt den finansiering som anslås för detta mål i Horisont 2020 och Horisont Europa. |
| --- | --- |

4.8

5.   Särskilda kommentarer och rekommendationer

| 5.1 | Förstärkningen av arbetsgrupperna för strategisk kommunikation är försenad såsom redan påpekats i tidigare yttranden (5). EESK välkomnar därför planen på att tillhandahålla ytterligare personal och nya verktyg, och ställer sig bakom kravet på att medlemsstaterna vid behov ska uppgradera sin nationella kapacitet också på detta område. Med tanke på de avsevärda medel som avsätts i vissa länder för att framställa desinformation måste EU bemöta detta problem på ett lämpligt sätt. Den förväntade ökningen av medlen till arbetsgrupperna för strategisk kommunikation kan följaktligen bara ses som ett första steg i riktning mot en ytterligare ökning under de kommande åren. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK instämmer i att uppdraget för arbetsgruppen för strategisk kommunikation i öst bör kvarstå och att uppdraget för de övriga två arbetsgrupperna för strategisk kommunikation (på västra Balkan och i syd) bör ses över mot bakgrund av den växande omfattningen och betydelsen av desinformationsverksamheten i dessa regioner. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att bidra till det arbete som utförs av arbetsgrupperna för strategisk kommunikation genom att översända nationella experter. Endast i så fall kan systemet för tidig varning bli verkligt effektivt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK välkomnar även de åtgärder som omgående krävs för att säkerställa ett fritt och rättvist val till Europaparlamentet och rekommendationen att vid behov tillämpa sanktioner, bland annat för olaglig användning av personuppgifter för att påverka resultatet av detta val. Kommittén välkomnar likaså det goda samarbetet med Förenta staterna, Nato och Norge och begär att Förenade kungarikets viktiga roll ska bevaras oberoende av om brexit äger rum eller inte. Kampen mot desinformation måste föras solidariskt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Åtgärdsplanen åtföljs av en framstegsrapport (6) om de olika åtgärderna, bland annat avseende uppförandekoden som ett frivilligt åtagande för plattformar för sociala medier och annonsörer. Enligt uppförandekoden är internetföretag skyldiga att minska intäkterna för konton och webbplatser som förvränger information, agera resolut mot falska konton och bottar, ge företräde åt tillförlitliga nyhetskällor och förbättra insynen i finansieringen av politiska annonser. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK välkomnar uppförandekoden, men tvivlar samtidigt på verkningsfullheten hos sådana frivilliga åtgärder, ett tvivel som också kommissionen nyligen gav uttryck för vid presentationen av den första rapporten från Google, Facebook, Twitter och Mozilla den 29 januari. Kommissionen uppmanas att föreslå ytterligare åtgärder, bland annat lagstiftningsåtgärder, såsom åläggande av sanktioner om motåtgärder mot falska konton inte genomförs tillräckligt snabbt eller om genomförandet av andra delar av uppförandekoden fortfarande är otillfredsställande. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK uppmanar med eftertryck privata företag att börja betrakta införande av annonser som bidrar till att sprida desinformation på onlineplattformar som någonting oetiskt och oansvarigt, och uppmanar dem att vidta åtgärder för att förhindra detta beteende. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet”(ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 19.

2

(3)  EESK:s yttrande om ”Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum”(ännu ej offentliggjort i EUT).

3

(4)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 183.

4

(5)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 183.

5

(6)  COM(2018) 794.

6

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/95 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/95

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi

[JOIN(2018) 31 final]

(2019/C 228/14)

Föredragande: Jonathan PEEL

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 26.2.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 133/2/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.12.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

26.2.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

133/2/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar offentliggörandet av det gemensamma meddelandet ”Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi” (1) som utfärdades av kommissionen tillsammans med EU:s höga representant den 19 september 2018. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Detta initiativ kommer sannerligen i rättan tid. Världsordningen förändras i dag i snabbare takt än någonsin under de senaste 30 åren, efterkrigstidens internationella handelsordning står inför stora utmaningar, den globala ekonomiska maktbalansen håller på att förflyttas österut och Asiens globala köpkraft växer exponentiellt. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | EESK anser emellertid att meddelandet är en allvarligt missad möjlighet. Kommittén ser med djup oro på antalet betydande strategiska luckor. Viktiga ekonomiska och geopolitiska förhållanden har inte återspeglats. Ambitionen förefaller begränsad och det finns mycket få innovativa framåtblickande idéer. Man har inte tillvaratagit möjligheten att ge den framtida utvecklingen av EU:s förbindelser och konnektivitet med Asien ett verkligt visionärt djup, och man har öppet erkänt endast en liten del av dess breda mångfald eller komplexitet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Det finns ingen färdplan eller någon fast indikation på EU:s strategiska mål, vare sig dessa är komplementära eller konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Kommittén ställer sig undrande till varför det hänvisas så lite, om alls, till den senaste tidens många förändringar av avgörande betydelse som påverkar både EU och Asien, bland annat följande:






  — | Det görs inga försök att identifiera eller undersöka de stora strategiska utmaningar som Europa står inför i sina framtida förbindelser med Asien. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

—

Det görs inga försök att identifiera eller undersöka de stora strategiska utmaningar som Europa står inför i sina framtida förbindelser med Asien.

| — | Asienledda konnektivitets- eller investeringsåtgärder riktade huvudsakligen eller delvis gentemot Europa varken uppmuntras eller undersöks. |
| --- | --- |

—

Asienledda konnektivitets- eller investeringsåtgärder riktade huvudsakligen eller delvis gentemot Europa varken uppmuntras eller undersöks.

| — | Det hänvisas inte till de stora handelsmässiga eller ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och ledande asiatiska länder, som redan är i kraft eller fortfarande utarbetas. Vi finner det häpnadsväckande att man inte på något sätt hänvisar till avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan, som är det viktigaste avtalet (och som nu är i kraft). |
| --- | --- |

—

Det hänvisas inte till de stora handelsmässiga eller ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och ledande asiatiska länder, som redan är i kraft eller fortfarande utarbetas. Vi finner det häpnadsväckande att man inte på något sätt hänvisar till avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan, som är det viktigaste avtalet (och som nu är i kraft).

| — | I avsnittet ”Konnektivitet mellan människor” saknas hänvisningar till de befintliga civilsamhällesdialogerna mellan EU och Asien, särskilt de förebildliga övervakningsorgan inom det civila samhället som inrättats enligt dessa handelsavtal. |
| --- | --- |

—

I avsnittet ”Konnektivitet mellan människor” saknas hänvisningar till de befintliga civilsamhällesdialogerna mellan EU och Asien, särskilt de förebildliga övervakningsorgan inom det civila samhället som inrättats enligt dessa handelsavtal.

| — | Det görs inga försök att bedöma det civila samhällets potentiella roll, trots att det har en aktiv uppgift att övervaka, vilket är en relativt ny idé i Asien. |
| --- | --- |

—

Det görs inga försök att bedöma det civila samhällets potentiella roll, trots att det har en aktiv uppgift att övervaka, vilket är en relativt ny idé i Asien.

| — | Det görs inga försök att undersöka sociala problem, trots att sådana ofta är av central betydelse för dessa organ – inbegripet genomförandet av de två grundläggande ILO-konventionerna, främjandet av jämställdhet (mål 5 för hållbar utveckling) eller ens mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Det görs inga försök att undersöka sociala problem, trots att sådana ofta är av central betydelse för dessa organ – inbegripet genomförandet av de två grundläggande ILO-konventionerna, främjandet av jämställdhet (mål 5 för hållbar utveckling) eller ens mänskliga rättigheter.

| — | Det kinesiska Belt and Road-initiativet omnämns över huvud taget inte – trots att initiativet inte bara riktar sig till Europa utan även påverkar alla andra asiatiska länder, och trots att verklig handel, infrastruktur och ekonomiskt stöd föreslås. |
| --- | --- |

—

Det kinesiska Belt and Road-initiativet omnämns över huvud taget inte – trots att initiativet inte bara riktar sig till Europa utan även påverkar alla andra asiatiska länder, och trots att verklig handel, infrastruktur och ekonomiskt stöd föreslås.

| — | Det tas ingen hänsyn till risken att Belt and Road-initiativet drabbas av stora skulder utan att skapa många nya arbetstillfällen, och man undersöker heller inte dess potentiella strategiska möjligheter eller utmaningar för Europa. |
| --- | --- |

—

Det tas ingen hänsyn till risken att Belt and Road-initiativet drabbas av stora skulder utan att skapa många nya arbetstillfällen, och man undersöker heller inte dess potentiella strategiska möjligheter eller utmaningar för Europa.

| — | Det görs inga försök, annat än i förbifarten, att granska EU:s strategi för Centralasien, eller hur denna påverkas av det strategiska maktspelet mellan Kina, Ryska federationen och många andra länder, bland annat Turkiet, Iran och Indien. |
| --- | --- |

—

Det görs inga försök, annat än i förbifarten, att granska EU:s strategi för Centralasien, eller hur denna påverkas av det strategiska maktspelet mellan Kina, Ryska federationen och många andra länder, bland annat Turkiet, Iran och Indien.

| — | Det görs ingen hänvisning till eller bedömning av Eurasiska ekonomiska unionen, som inrättats av Ryssland och omfattar både europeiska och centralasiatiska länder, och som har ambitionen att expandera ytterligare. |
| --- | --- |

—

Det görs ingen hänvisning till eller bedömning av Eurasiska ekonomiska unionen, som inrättats av Ryssland och omfattar både europeiska och centralasiatiska länder, och som har ambitionen att expandera ytterligare.

| — | Det hänvisas inte till hanteringen av energiefterfrågan och de konkurrerande intressena kring de omfattande kolväteresurserna i Centralasien, utöver ett konstaterande att EU bör ”stödja energikonnektiviteten både mellan och med sina partner i Asien”. |
| --- | --- |

—

Det hänvisas inte till hanteringen av energiefterfrågan och de konkurrerande intressena kring de omfattande kolväteresurserna i Centralasien, utöver ett konstaterande att EU bör ”stödja energikonnektiviteten både mellan och med sina partner i Asien”.

| — | Det saknas hänvisningar till pågående konnektivitetsinitiativ på transport- och energiområdet, till exempel transportkorridoren Europa–Kaukasien–Asien (Traceca) (2). |
| --- | --- |

—

Det saknas hänvisningar till pågående konnektivitetsinitiativ på transport- och energiområdet, till exempel transportkorridoren Europa–Kaukasien–Asien (Traceca) (2).

| — | Det görs inga försök att koppla samman transporter och behovet av infrastruktur i regionen med exempelvis mål 9 för hållbar utveckling, som handlar om infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Det görs inga försök att koppla samman transporter och behovet av infrastruktur i regionen med exempelvis mål 9 för hållbar utveckling, som handlar om infrastruktur.

| — | Det finns också få hänvisningar till de utmaningar som både EU och Asien står inför när det gäller att uppnå målen i Parisavtalet om klimatförändringar, särskilt i fråga om miljöföroreningar. |
| --- | --- |

—

Det finns också få hänvisningar till de utmaningar som både EU och Asien står inför när det gäller att uppnå målen i Parisavtalet om klimatförändringar, särskilt i fråga om miljöföroreningar.

| — | Det saknas hänvisningar till den ökande risken för väpnad konflikt, inklusive användningen av rymdteknik och digital teknik, eller till behovet av dialog i denna fråga med de asiatiska länderna. |
| --- | --- |

—

Det saknas hänvisningar till den ökande risken för väpnad konflikt, inklusive användningen av rymdteknik och digital teknik, eller till behovet av dialog i denna fråga med de asiatiska länderna.

| — | Det saknas hänvisningar till hur man bäst arbetar med asiatiska länder för att stärka internationella organisationer, särskilt WTO. |
| --- | --- |

—

Det saknas hänvisningar till hur man bäst arbetar med asiatiska länder för att stärka internationella organisationer, särskilt WTO.

| — | Indien nämns bara i förbigående, trots landets storlek och potentiella styrka, och Iran nämns en enda gång, trots att detta land är på väg att bli en allt viktigare aktör i regionen. |
| --- | --- |

—

Indien nämns bara i förbigående, trots landets storlek och potentiella styrka, och Iran nämns en enda gång, trots att detta land är på väg att bli en allt viktigare aktör i regionen.

| 1.3 | EESK välkomnar emellertid meddelandets tonvikt på hållbar, heltäckande och regelbaserad konnektivitet. Med rätta betonas vikten av att främja ”en cirkulär ekonomi, låga växthusgasutsläpp och en framtid med motståndskraft mot klimatförändringar, för att uppnå målen för en hållbar utveckling och målen enligt Parisavtalet om klimatförändringar”. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att EU måste komma med ett formellt svar på Belt and Road-initiativet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Många hade väntat sig att detta meddelande skulle vara en viktig del av EU:s svar på det initiativet, men det nämns inte i texten. Ursprungligen kallades initiativet ”Sidenvägens ekonomiska bälte” (”Sidenvägen” var namnet på den historiska handelsvägen mellan EU och Asien). EU har redan ingått ett strategiskt partnerskap med Kina. Belt and Road-initiativet syftar till att bygga upp förbindelser mellan Asien och Europa, medan meddelandets syfte är betydligt vagare. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | EESK uppmärksammar den särskilda koppling som Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor (3) har konstaterat mellan Belt and Road-initiativet och ”16 + 1-formatet” mellan Kina och 16 central- och östeuropeiska länder (inklusive elva medlemsstater). I betänkandet uttrycktes en oro över att det kinesiska löftet att investera tre miljarder US-dollar i dessa länders infrastruktur skulle medföra ”stora skulder” för de berörda europeiska regeringarna ”till kinesiska statsägda banker [...] och skapa få arbetstillfällen i Europa”. I meddelandet läggs stor tonvikt vid finanspolitisk hållbarhet och innovativ finansiering, medan ovanstående problem inte alls tas upp. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Kommittén anser att det är viktigt att skapa en formell koppling mellan Belt and Road-initiativet och målen för hållbar utveckling. I meddelandet läggs stor vikt vid målen för hållbar utveckling. Rundabordskonferensen EU–Kina, där både EESK och Kinas ekonomiska och sociala råd (CESC) deltar, har vid sina möten på senare tid uttalat sig gillande om en sådan koppling två gånger. |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Belt and Road-initiativet måste fungera åt båda håll. EESK håller med EU:s handelskammare i Kina (EUCCC) om att dess framtid är beroende av att handels- och investeringsflödet är lika stort i båda riktningar. Det innebär att Kina måste öppna sina marknader. Företagen i EU har också uttryckt farhågor och efterfrågat mer information och öppenhet innan de kan delta i projekt inom ramen för Belt and Road-initiativet. Dessa farhågor är lika relevanta i ett panasiatiskt sammanhang. |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.5 | EESK rekommenderar starkt att betydligt större resurser läggs på EU:s förbindelser med Asien, som enligt Europeiska utrikestjänsten ”hyser två tredjedelar av världens fattiga”. I jämförelse med den mycket större andelen av EU:s utvecklingsbudget som går till Afrika och Latinamerika är de resurser som öronmärkts till många fattigare asiatiska länder otillräckliga. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | När det gäller instrumenten för ekonomisk utrikespolitik, som har till syfte att stödja europeiska företag och i synnerhet konsortier och som redan har inrättats för Afrika inom ramen för InvestEU, anser EESK att kommissionen bör utvidga dessa till att även omfatta Asien och andra delar av världen. Sådant stöd ska dessutom genomföras med respekt för arbetstagarnas rättigheter vid upphandlingsförfaranden även i tredjeländer som tar emot utländska investeringar. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Avsnittet om energi är mycket kortfattat. Kommittén uppmanar därför eftertryckligen till att man fullt ut bör använda EU:s avsevärda sakkunskap för att förbättra samarbetet i syfte att öka energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor. Vi noterar även att meddelandet inte innehåller någon hänvisning till de olika konkurrerande intressena kring de omfattande kolväteresurserna i Centralasien, och beklagar att det inte görs någon hänvisning till vatten – en annan oerhört viktig, potentiellt farlig och grundläggande strategisk resurs. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar de synpunkter som uttrycks i meddelandet när det gäller digital konnektivitet, särskilt uppmaningen att EU bör främja ”en fredlig, säker och öppen IKT-miljö och samtidigt åtgärda hot mot it-säkerheten och skydda mänskliga rättigheter och friheter på nätet, bland annat genom skydd av personuppgifter”. Det är emellertid mycket beklagligt att ingenting sägs om hur man bör hantera europeiska eller asiatiska länder som har en helt annan syn på dessa frågor. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK reagerade med överraskning på det enkla konstaterandet att ”EU bör arbeta för att ansluta det välutvecklade transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till nät i Asien”, och vi upprepar den rekommendation som kommittén för första gången utfärdade 2011 (4), nämligen att Kinas och EU:s föreslagna transportkorridorer bör anpassas helt till varandra, särskilt järnvägarna när så är möjligt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | EESK upprepar också sin rekommendation från 2015 om att EU bör satsa mer på att uppnå resultat genom Traceca ”för att påskynda utvecklingen av en hållbar infrastrukturkedja och säkerställa multimodala transporter (särskilt järnvägar och vägar) genom att sammankoppla korridoren med de transeuropeiska transportnäten (TEN-T)”. |
| --- | --- |

1.9.1

2.   Bakgrund: Asiens betydelse för EU

| 2.1 | EESK ser med glädje på att kommittén omnämns som en av mottagarna av det gemensamma meddelandet Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi, som offentliggjordes strax före Asems tolfte toppmöte (5) i Bryssel i oktober 2018. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta initiativ, som syftar till att upprätta en strategi för förbindelserna mellan Europa och Asien, kommer verkligen i rättan tid. Världsordningen håller på att förändras på ett genomgripande sätt. Asiens ekonomiska styrka och köpkraft ökar i allt snabbare takt, och den globala handelsordningen står inför sin största utmaning någonsin på grund av den amerikanska administrationens ensidiga införande av importtullar och genom dess ifrågasättande av WTO. EU brottas samtidigt med sina största interna problem någonsin, samtidigt som många andra länder genomgår stora inre förändringar (t.ex. Förenade kungariket och Turkiet) eller, såsom är fallet med Ryssland och Iran, återigen har börjat göra sin röst hörd i världen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Förbindelserna mellan Europa och Asien har existerat i tusentals år. Innan sjövägen upptäcktes 1497 skedde kontakterna främst via det som numera kallas Sidenvägarna. Detta handlade inte bara om handel: det gällde all förflyttning av varor, idéer och människor, från kulturella, medicinska och religiösa förbindelser till tillgång till viktiga resurser och tekniska innovationer. Vägarna västerut från Asiens gav också tillträde till Afrika, vilket återigen är fallet i dag med det kinesiska Belt and Road-initiativet. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.3 | Fyra ledande länder i Asien finns med bland EU:s tio största handelspartner, närmare bestämt Kina, Japan, Republiken Korea och Indien. Ytterligare sju asiatiska länder återfinns bland de 30 största handelspartnerna. Av dessa har EU redan förhandlat fram omfattande frihandelsavtal eller avtal om ekonomiskt partnerskap med Republiken Korea (nr 8), vilket trädde i kraft 2011, med Japan (nr 6), vilket nu trätt i kraft, och med Singapore (nr 14) och Vietnam (nr 19), vilka ännu inte har godkänts av Europaparlamentet. Förhandlingarna om EU:s frihandelsavtal med Indonesien (nr 29), Malaysia (nr 21) och Thailand (nr 24) samt andra Asean-länder pågår för närvarande eller har avbrutits tillfälligt. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Vart och ett av de undertecknade frihandelsavtalen och avtalen om ekonomiskt partnerskap innehåller ett omfattande kapitel om handel och hållbar utveckling som inkluderar en aktiv övervakande roll för det civila samhället, där EESK intar en viktig roll (vilken har behandlats ingående i andra nyligen offentliggjorda yttranden från kommittén (6)). Separata avtal om skydd för investeringar har också ingåtts med Singapore och Vietnam, men ännu inte med Japan. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Förhandlingarna med Kina (nr 2) om ett omfattande, fristående investeringsavtal inleddes 2013 men går trögt: den 20:e förhandlingsrundan pågår. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal med Indien (nr 9) inleddes 2007, men dessa stoppades tillfälligt 2013 och har ännu inte återupptagits. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | EESK noterar med stor förvåning att meddelandet inte innehåller någon som helst hänvisning till dessa avtal eller förhandlingar. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | 60 % av världens befolkning lever i Asien, och denna världsdel står för 35 % av EU:s export och 45 % av dess import. Här finns industrialiserade höginkomstländer som är partner till EU och dynamiska tillväxtekonomier, men även två tredjedelar av världens fattiga, vilket påpekas på Europeiska utrikestjänstens webbplats (7). Där anges det att utvecklingssamarbetet med Asien – vilket har tilldelats över fem miljarder euro – därför fortsatt är en viktig fråga för EU, och att gemensamma strategier håller på att införas för att ta itu med gemensamma utmaningar, till exempel klimatförändringar, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet, förvaltning och mänskliga rättigheter samt förebyggande av och insatser vid naturkatastrofer och mänskliga katastrofer. De belopp som tilldelats Afrika och Latinamerika är ändå relativt mycket högre. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I Asien finns en stor mångfald av folk och kulturer, vilket innebär att det inte går att tillämpa en enda strategi på hela världsdelen. Asien kan aldrig bli som EU. Inställningen till mänskliga rättigheter och sociala frågor varierar enormt i hela Asien. Förutom de dynamiska och starka ekonomierna i Ostasien och Indien (där den ekonomiska utvecklingen ännu inte har infriat förväntningarna) är länderna mycket olika varandra. Till och med Sydostasiatiska nationers förbunds (Asean) medlemmar innefattar länder så olika som Singapore, å ena sidan, och tre av de minst utvecklade länderna – Myanmar, Laos och Kambodja – å andra sidan. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommittén har på senare tid offentliggjort flera Asienrelaterade yttranden, särskilt i samband med EU:s handels- och investeringsförhandlingar, samt två yttranden om Centralasien (8), det andra 2015 på begäran av det årets lettiska rådsordförandeskap. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer: byggstenar?

| 3.1 | Meddelandets tonvikt på hållbar, heltäckande och regelbaserad konnektivitet är välkommen, även om den är något allmän. Detta inbegriper miljöskydd, säkerhet, trygghet samt sociala och individuella rättigheter, samt behovet av öppen och rättvis konkurrens. Man betonar också vikten av att främja ”en cirkulär ekonomi, låga växthusgasutsläpp och en framtid med motståndskraft mot klimatförändringar, för att uppnå målen för en hållbar utveckling och målen enligt Parisavtalet om klimatförändringar”. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK skulle ha varit mycket oroat om dessa frågor inte hade inkluderats på ett tydligt sätt i meddelandet, inte minst med tanke på att dessa centrala frågor hela tiden har betonats och utvecklats sedan kommissionens handelsrelaterade meddelande Ett konkurrenskraftigt Europa i världen 2006. Där angavs att man måste säkerställa att fördelarna med handelsliberalisering och europeiska värden ”kommer konsumenterna till del. Eftersom vi arbetar för att skapa social rättvisa och sammanhållning på hemmaplan, bör vi också sträva efter att förmedla våra värderingar – inbegripet sociala och ekologiska standarder och kulturell mångfald – i kontakterna med andra länder” (9). Dessa teman vidareutvecklades i meddelandet Handel för alla (10) 2015. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vi ger därför vårt fulla stöd till det gemensamma meddelandets underliggande budskap, vilket har en förmanande ton. Trots detta verkar det finnas en stor brist på medvetenhet om många av den senaste tidens förändringar i Asien, särskilt de som med tiden kan leda till strategiska utmaningar för Europa. Dessa förändringar utgörs av alltifrån Belt and Road-initiativet till Shanghai Cooperation Organisation (SCO) och den ökande sammanlänkningen mellan Ryssland, Kina, Centralasien, Turkiet, Iran och till och med Indien, särskilt på energi- och transportområdet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Det är djupt beklagligt att man inte har tillvaratagit möjligheten att ge den framtida utvecklingen av EU:s förbindelser och konnektivitet med Asien ett verkligt visionärt djup. Det finns ingen undersökning av vad asiatiska länder kan vilja ha från EU: investeringar? Marknader? Hjälp med kapacitetsuppbyggnad? Meddelandet liknar mer en lista över de ”byggstenar” som redan finns på plats än en ambitiös plan för positiva förändringar som EU vill verka för i framtiden. Det förefaller finnas mycket få framåtblickande idéer, särskilt tidigare oprövade lösningar.
  Kanske var detta aldrig avsikten med det gemensamma meddelandet, men vi anser att man har underlåtit att tillvarata ett stort antal viktiga möjligheter. Dessa har redan beskrivits i detalj ovan. |
| --- | --- |

3.3.1

Kanske var detta aldrig avsikten med det gemensamma meddelandet, men vi anser att man har underlåtit att tillvarata ett stort antal viktiga möjligheter. Dessa har redan beskrivits i detalj ovan.

4.   Konnektivitet

| 4.1 | Meddelandets huvudbudskap kretsar kring konnektivitet. Detta är i linje med den definition som fastställdes vid Asems ministermöte i november 2017. Trots att meddelandet utgör en del av EU:s bidrag till Asems tolfte toppmöte 2018 behandlas Asem inte här. Den konnektivitet som tas upp berör många olika frågor, som delas upp på sex områden. Här ingår järnvägs-, väg-, flyg- och sjöinfrastruktur, energiinfrastruktur (el, gas), IKT, artificiell intelligens och smarta nät, handels- och investeringsförbindelser samt den centrala aspekten konnektivitet mellan människor. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Till ”hållbar konnektivitet” läggs i meddelandet ”finanspolitisk hållbarhet”, som i ett senare avsnitt behandlas mer ingående som ”internationella partnerskap inom finansiering”. Här nämns Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), som är illa sedd av Förenta staterna, men Europaparlamentets farhågor (11) om det kinesiska ”16 + 1-initiativet”, som skapar stora skulder och få arbetstillfällen i Europa, liksom även utanför EU:s gränser, nämns inte. Kina sade sig under toppmötet 2017 vilja investera tre miljarder US-dollar i infrastrukturen i dessa 16 europeiska länder, varvid parlamentet påpekade att ”dessa projekt [...] inte [får] tilldelas utan transparenta anbudsförfaranden”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Europaparlamentet uppmanade också medlemsstaterna att ”inte äventyra nationella och europeiska intressen för kortfristigt finansiellt stöd”. Denna övergripande oro återspeglas även i EU:s förslag om granskning av utländska direktinvesteringar (12). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Det finns EU-stödinstrument för europeiska företag och europeiska konsortier när det gäller Afrika, men saknas i fråga om förbindelserna mellan Asien och Europa. Inte minst eftersom detta ger sådana företag ett sämre utgångsläge än kinesiska företag som stöds av Belt and Road-initiativet, anser vi att kommissionen nu måste bredda denna strategi som tagits fram för Afrika, och att InvestEU måste utvidgas till att omfatta investeringsrisker i både Asien och andra delar av världen. Sådant stöd ska dessutom genomföras med respekt för arbetstagarnas rättigheter vid upphandlingsförfaranden även i tredjeländer som tar emot utländska investeringar. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | ”Heltäckande konnektivitet” omfattar transporter, digital konnektivitet och energikonnektivitet. När det gäller digital konnektivitet, talas det i avsnitt 3.2 i meddelandet om nätförbindelser med hög kapacitet, allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet samt att EU bör främja ”en fredlig, säker och öppen IKT-miljö och samtidigt åtgärda hot mot it-säkerheten och skydda mänskliga rättigheter och friheter på nätet, bland annat genom skydd av personuppgifter”. Det sägs emellertid ingenting om hur man bör hantera länder som har en helt annan syn på dessa frågor. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | När det gäller transporter påpekas det i meddelandet att 70 % av handeln transporteras sjövägen och 25 % via flyg, vilket är oundvikligt med tanke på avstånden. Vi noterar emellertid att ingen hänsyn verkar ha tagits till WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer som trädde i kraft i februari 2017 vid hanteringen av tullformaliteter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Det konstateras att det finns en betydande tillväxtpotential på transportområdet och att ”järnvägstransporterna [...] fortfarande [är] relativt marginella”. Sjötransporter är ett betydligt bättre val för många länder i Asien och ett fartyg kan transportera upp till 200 gånger fler containrar än ett tåg. Sjötransporter är emellertid en global, inte en asiatisk, fråga. Det sägs även att ”vägtransport normalt [är] ett ändamålsenligt alternativ för medellånga avstånd [...] och utgör ett sekundärt transportnät i kombination med andra transportsätt”. Men varför nämns den mellanstatliga kommissionen för Traceca (13) över huvud taget inte? |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | En viktig rekommendation i EESK:s yttrande om Centralasien från 2015 (14) var att EU bör göra större ansträngningar för att uppnå resultat genom Traceca ”för att påskynda utvecklingen av en hållbar infrastrukturkedja och säkerställa multimodala transporter (särskilt järnvägar och vägar) genom att sammankoppla korridoren med de transeuropeiska transportnäten (TEN-T)”. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESK påpekade följande: ”För EU:s del är Traceca fortfarande ett viktigt initiativ. Det är ett internationellt program för att stärka ekonomiska band samt handels- och transportförbindelser från Svartahavsbäckenet till södra Kaukasus och Centralasien på grundval av befintliga transportsystem, genom politisk vilja och gemensam strävan hos de 13 medlemsstaterna.” Om det förekommer risk för korruption här, måste den åtgärdas direkt. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | EESK är också förvånad över att det endast föreslås att EU ”bör arbeta för att ansluta det välutvecklade transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till nät i Asien”. I vårt yttrande från 2015 upprepade vi vår ”rekommendation från 2011 att Kinas och EU:s föreslagna transportkorridorer ska anpassas till varandra, inte minst i fråga om järnvägsinfrastrukturen”. EESK upprepar denna ståndpunkt 2019. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | I yttrandet framhölls också följande: ”Att bygga en modern och driftskompatibel strategisk väg- och järnvägsinfrastruktur längs Sidenvägen är av grundläggande intresse för Kina, EU och Ryssland. En lyckad integration av denna region med hjälp av modern och tillförlitlig infrastruktur bör ge stora möjligheter, inte bara till ökad regional ekonomisk integration utan även till att främja rörligheten för personer och till multikulturellt utbyte, vilket i sin tur leder till bättre förutsättningar för att kunna främja rättsstatsprincipen och demokratin.” Mot bakgrund av mål 9 för hållbar utveckling (Bygga motståndskraftig infrastruktur, främja en hållbar industri och verka för innovation) framstår detta som ännu mer brådskande. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Vi beklagar också att inget sägs om att utöka väg- och järnvägsförbindelserna med Indien och Sydostasien, trots att många nya vägar har byggts på senare tid i både Centralasien och Iran. Förenta staternas beslut att dra sig ur avtalet om den gemensamma övergripande handlingsplanen (15) kan vara en viktig faktor här. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.5 | Avsnittet om energi (3.3) är överraskande kortfattat. EESK har tidigare rekommenderat att ”bedömningen av möjligheterna för EU att utnyttja Centralasiens omfattande potentiella energitillgångar måste baseras på praktiska och ekonomiska överväganden. EU gör rätt i att delta i utvecklingen av energisektorn i dessa länder, inte minst eftersom deras reserver kan erbjuda Europa ytterligare och kompletterande (till skillnad från alternativa) energikällor, även om denna möjlighet är förbunden med komplicerade transit- och transportaspekter. Det kommer dock att vara viktigt att undvika eventuella missförstånd med Kina, som delar vårt intresse för att öka energiförsörjningen från Centralasien”. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | EESK upprepar sin rekommendation att ”man använder EU:s avsevärda sakkunskap när det gäller att förbättra samarbetet för att öka energieffektiviteten och utnyttja förnybara energikällor, eftersom den outnyttjade potentialen i regionen är stor”. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESK noterar med förvåning att vatten inte nämns alls, trots att det är en mycket viktig resurs för stora delar av Asien, och en fråga med stor potential att leda till konflikter. Förvaltning av vatten, liksom miljömässig hållbarhet, är av kritisk betydelse, särskilt aspekterna vatteneffektivitet och vattenslöseri. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Klimatförändringarna kommer att förvärra vattenbristen. Det finns redan en risk för konflikter i Centralasien mellan de länder som har vatten men inga stora kolväteresurser och de länder som har olja och gas – men inget vatten. Potentiell fördämning av stora floder, såsom Mekong, utgör fortfarande ett stort problem, medan smältning av ”den tredje polen”, Himalayas glaciärer, också kan förväntas utgöra en särskild utmaning. |
| --- | --- |

4.5.3

5.   
  Belt and Road-initiativet samt bredare överväganden kring EU och Asien

| 5.1 | EESK är knappast ensam om sin förvåning över att Belt and Road-initiativet inte nämns i meddelandet. Många förväntade sig att detta skulle vara en central del av EU:s svar på initiativet. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | När initiativet först lanserades i Astana 2013 av president Xi Jingping kallades det ”Sidenvägens ekonomiska bälte” (”Sidenvägen” var namnet på den historiska handelsvägen mellan EU och Asien). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Belt and Road-initiativet stöddes ursprungligen av en fond på 16,3 miljarder US-dollar (vars belopp nu är betydligt högre) som erbjöd verkliga ekonomiska medel. Initiativet syftade inte bara till att skapa närmare förbindelser med Europa utan var också en del av en större vision om att utöka det regionala samarbetet mellan Kina och andra länder i Asien och Afrika, bygga ut den regionala konnektiviteten, fördjupa handeln och de ekonomiska förbindelserna och öka konnektiviteten mellan människor. Syftet är numera att bygga upp handel och infrastruktur för de över 70 deltagande länderna via land och till sjöss och att komplettera detta med investeringar, utveckling, finansiella åtgärder och konnektivitet mellan människor. Det är en stark signal om Kinas vilja att bli en viktigare aktör internationellt, trots att många aktörer (däribland Indien och Japan) är oroade över de politiska och finansiella villkor som kan åtfölja initiativet. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Kommittén anser att det är av största vikt att EU ger ett formellt svar på Belt and Road-initiativet. Det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina är viktigt. Belt and Road-initiativet har som syfte att skapa verkliga infrastruktur-, transport- och handelsförbindelser, medan budskapet i meddelandet är betydligt vagare. Vill EU att vägarna i framtiden kan komma att leda till Peking, snarare än till Rom? |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | Belt and Road-initiativet är en viktig del av konnektiviteten mellan EU och Asien. Europaparlamentets oro har redan framhållits. EU:s handelskammare i Kina (EUCCC) har betonat att Belt and Road-initiativet måste fungera åt båda håll och att dess framtid är beroende av att handels- och investeringsflödet är lika stort i båda riktningar, vilket innebär att Kina måste öppna sina marknader. |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | EUCCC anser att initiativets framgång till stor del kommer att vara avhängig av öppna marknader, balanserad handel, öppenhet och ömsesidighet. Man framhåller också att det i Asien, liksom på andra håll, krävs sund infrastruktur och att förbättrad konnektivitet kan bidra stort till ekonomisk tillväxt, vilket medför fördelar för alla deltagare i detta ambitiösa projekt. EUCCC efterlyser vidare öppna förfaranden för offentlig upphandling, som kan ge europeiska och kinesiska företag, särskilt privata företag, möjlighet att konkurrera på lika villkor och som säkerställer att projekt tilldelas de starkaste budgivarna. Utan sådana förfaranden är det troligt att medel skulle förslösas och att projekt skulle misslyckas (16). |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | I meddelandet (avsnitt 5.3) talas det också om ”likvärdiga förutsättningar för företag”. Företagen i EU har uttryckt sin oro och efterlyst mer öppenhet och större delaktighet för företag i ett tidigare skede av projekt inom Belt and Road-initiativet, för att ge utrymme för tillbörlig aktsamhet och bedömning av kommersiell hållbarhet och säkerställa en regelbaserad marknadsekonomi och icke-diskriminerande offentlig upphandling. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | I meddelandet läggs stor vikt vid målen för hållbar utveckling. EESK anser att det är viktigt att skapa en formell koppling mellan Belt and Road-initiativet och målen för hållbar utveckling. I det gemensamma uttalandet från rundabordskonferensen EU–Kina 2017 (17) betonas att genomförandet av Belt and Road-initiativet bör bidra till uppfyllandet av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling samt genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar. |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | I det gemensamma uttalandet från 2018 (18) fastställdes det också att när det gäller viktiga infrastrukturinitiativ bör EU och Kina, i egenskap av viktiga handels- och investeringspartner, fortsätta att anpassa utvecklingen och genomförandet av centrala initiativ samt fördjupa samarbetet inom handel, underlättande av investeringar, e-handel, konnektivitet, infrastruktur, it, energi, konnektivitet mellan människor med mera. Vidare framfördes det att myndigheterna på båda sidor bör säkerställa att alla gemensamma initiativ och projekt är finanspolitiskt och miljömässigt hållbara och därmed bidrar till att uppnå målen för hållbar utveckling. Det påpekades också att det i både Agenda 2030 och Parisavtalet framhålls att det finns ett behov av global infrastruktur och att alla mål för hållbar utveckling måste beaktas i samband med Belt and Road-initiativet och den europeisk-asiatiska konnektivitetsstrategin. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Vid rundabordskonferensen drogs slutsatsen att storskaliga projekt måste skapa ömsesidiga fördelar och vara öppna, driftskompatibla, ömsesidiga och hållbara samt baseras på samråd, delaktighet och delade fördelar, om de ska vara fördelaktiga för båda sidor. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.4 | När det gäller bredare överväganden om förbindelserna mellan Europa och Asien är det tydligt att många av de frågor som är relevanta för Belt and Road-initiativet har en mycket bredare tillämpning. I meddelandet läggs tonvikten till exempel på målen för hållbar utveckling, men man går inte på djupet. De mest relevanta målen för hållbar utveckling, inte endast för Belt and Road-initiativet utan för panasiatisk konnektivitet, omfattar följande:






  — | Mål 6 (Rent vatten och sanitet). |
| --- | --- | --- |

5.4

—

Mål 6 (Rent vatten och sanitet).

| — | Mål 7 (Säkerställa tillgång till överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla). |
| --- | --- |

—

Mål 7 (Säkerställa tillgång till överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla).

| — | Mål 9 (Bygga motståndskraftig infrastruktur, främja en hållbar industri och verka för innovation). |
| --- | --- |

—

Mål 9 (Bygga motståndskraftig infrastruktur, främja en hållbar industri och verka för innovation).

| — | Mål 8 (Främja inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor för alla). |
| --- | --- |

—

Mål 8 (Främja inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor för alla).

| — | Mål 14 (Bevara och på ett hållbart sätt utnyttja hav och marina resurser). |
| --- | --- |

—

Mål 14 (Bevara och på ett hållbart sätt utnyttja hav och marina resurser).

| 5.4.1 | Många andra mål för hållbar utveckling måste också beaktas, särskilt mål 5 (Uppnå jämställdhet), mål 11 (Hållbara städer och samhällen), mål 12 (Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster) och mål 15 (Hållbar skogsförvaltning, bekämpning av ökenspridning, stopp för markförstöring och återställande av mark, stopp för förlusten av biologisk mångfald). |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.5 | I meddelandet läggs med rätta stor tonvikt vid ”regelbaserad konnektivitet”. Här har WTO en viktig funktion – som nu hotas av Förenta staternas Trumpadministration. En viktig uppgift för WTO är att främja öppenhet i internationell handel, särskilt genom sitt system för inbördes bedömning, som innebär att medlemmarnas handelspraxis regelbundet granskas. WTO är rätt forum för att ta itu med farhågor såsom de som Förenta staterna har framfört vad gäller Kina, inbegripet dumpning och dolda subventioner. |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Av denna och många andra geopolitiska anledningar samt med tanke på den exponentiella handelstillväxten i ett stort antal asiatiska stater, kommer WTO att ha ett starkt positivt stöd, och EU kommer att få ett omfattande asiatiskt stöd när WTO, dess roll och nyckelaktiviteter förespråkas. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Ett särskilt delmål för mål 17 för hållbar utveckling (Återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling) är att främja ett universellt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem inom ramen för WTO. I ministerförklaringen från Nairobi (19) bekräftades att den internationella handeln ”kan bidra till att uppnå en hållbar, stabil och balanserad tillväxt för alla”, samtidigt som man betonade att detta skulle vara betydligt svårare utan en effektiv multilateral handelsmekanism. |
| --- | --- |

5.5.2

6.   Ökat inflytande för det civila samhället

| 6.1 | Såsom nämnts ovan innehåller alla EU:s frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap sedan 2011 ett omfattande kapitel om handel och hållbar utveckling, där det civila samhället ges en aktiv övervakande uppgift. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Det civila samhällets roll och utformning är emellertid radikalt annorlunda i Asien jämfört med i Europa och på andra håll. Man lyckades visserligen inrätta ett ändamålsenligt civilsamhällesforum inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Korea, men detta tog lång tid. En liknande mekanism håller också på att inrättas för EU och Japan, och den byggs upp genom långsiktig djupgående och givande kontakt. Det finns emellertid ingen motsvarande mekanism för Singapore eller Vietnam, som skulle kunna vidareutvecklas efter ratificeringen. Andra Asean-länder, särskilt Indonesien, följer troligen efter. Trots att meddelandet är avsett att vara en milstolpe när det gäller EU:s förbindelser med det civila samhället i Asien sägs inget om detta i texten. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.2 | EESK ser emellertid med glädje på att begreppet konnektivitet mellan människor har inkluderats i meddelandet. Detta handlar i synnerhet om ”konnektivitet och rörlighet mellan studenter, akademiker och forskare” (avsnitt 3.4) som ” avgörande för ömsesidig förståelse och ekonomisk tillväxt”. Här framhålls även Erasmusprogrammet och Marie Skłodowska Curie-åtgärderna. Konnektivitet mellan människor uppstår främst genom handel, turism eller idrott, även om EU också har inlett flera initiativ för dialog med Kina, Indien och andra. |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Ungdomars delaktighet, särskilt genom utbildnings- och utbytesprogram, är särskilt viktig. EU:s omarbetade, mycket populära Erasmus+-program är en viktig del av detta. Det hjälper till att fördjupa förbindelserna på utbildningsområdet och rörligheten för universitetsstudenter, och detta bör kompletteras med viseringslättnader och slopade avgifter för de mest begåvade studenterna. Detta program är dock globalt och med tanke på mångfalden i Asien är det inte lätt eller kanske ens önskvärt att få en specifik asiatisk kontext. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Men detta måste gå åt båda hållen: Asien har också värdefull kompetens att erbjuda. Många asiatiska länder är mer intresserade av ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, ökad rörlighet för arbetskraft och enkel tillgång till viseringar, något som redan framgått från dödläget i förhandlingarna med Indien. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.3 | EU måste emellertid göra mer för att övertyga både känslomässigt och förnuftsmässigt i Asien. Det är beklagligt att det i meddelandet sägs så lite om mänskliga rättigheter (kanske beroende på mångfalden i Asien), rättsstaten, god förvaltning och demokratisering. EU måste uppmuntra förtroendeskapande åtgärder. Asien som helhet står inför stora utmaningar på grund av den svåra och utbredda övergången från planekonomi till mer nationell marknadsekonomi i många länder och återkommande inhemska problem med perioder av etnisk oro samt miljörelaterad och ekonomisk turbulens, för att inte nämna korruption. |
| --- | --- |

6.3

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  JOIN(2018) 31 final.

1

(2)  www.traceca-org.org/en/traceca/

2

(3)  EP 2017/2274(INI), den 11 juli 2018.

3

(4)  EESK:s yttranden om ”Översynen av strategin EU–Centralasien – Det civila samhällets bidrag” (EUT C 242, 23.7.2015, s. 1) och om ”Förbindelserna med Centralasien: EU:s roll och det civila samhällets bidrag” (EUT C 248, 25.8.2011, s. 49).

4

(5)  Asien–Europa-mötet för 30 europeiska och 21 asiatiska länder.

5

(6)  Inklusive yttranden om i) De inhemska rådgivande gruppernas roll i övervakningen av genomförandet av frihandelsavtal, ii) ”Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 123) och iii) ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal” (EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

6

(7)  https://eeas.europa.eu/regions/asia/334/asia_en

7

(8)  Se fotnot 4.

8

(9)  COM(2006) 567 final, punkt 3.1 iii.

9

(10)  COM(2015) 497 final.

10

(11)  Se fotnot 3.

11

(12)  COM(2017) 487 final.

12

(13)  Se fotnot 2.

13

(14)  Se fotnot 4.

14

(15)  Den gemensamma övergripande handlingsplan som undertecknades med Iran 2015.

15

(16)  EUCCC:s uppdaterade ståndpunkt av den 27 maj 2017.

16

(17)  15:e rundabordskonferensen EU–Kina.

17

(18)  16:e rundabordskonferensen EU–Kina.

18

(19)  Ministerdeklarationen från Nairobi.

19

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 228/103

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga

[COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

(2019/C 228/15)

| Remiss | Europaparlamentet, 11.2.2019
  Europeiska unionens råd, 19.2.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 177 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.3.2019 |
| Plenarsession nr | 542 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 132/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 11.2.2019

Europeiska unionens råd, 19.2.2019

Rättslig grund

Artiklarna 177 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

20.3.2019

Plenarsession nr

542

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

132/0/1

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 542:a plenarsession den 20 och 21 mars 2019 (sammanträdet den 20 mars) enhälligt att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 20 mars 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---