# Eiropas Savienības C 235/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 235 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 12. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 235

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 12. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2019/C 235/01 | Padomes Ieteikums (2019. gada 9. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja iecelšanu | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2019/C 235/01

Padomes Ieteikums (2019. gada 9. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja iecelšanu

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 235/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  ) | 2 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 235/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL) (
  1
  )

PGGM/Macquarie/MAGL

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2019/C 235/03 | Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2019. gada 1. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus | 3 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 235/04 | Euro maiņas kurss | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2019/C 235/03

Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2019. gada 1. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

3

Eiropas Komisija

2019/C 235/04

Euro maiņas kurss

5

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 235/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| 2019/C 235/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 8 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 235/07 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 9 |
| 2019/C 235/08 | Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē | 24 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 235/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business

1

6

2019/C 235/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group

1

8

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 235/07

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

9

2019/C 235/08

Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2019. gada 9. jūlijs)

par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja iecelšanu

(2019/C 235/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu un 139. panta 2. punktu,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu,

AR ŠO IESAKA EIROPADOMEI:

par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uz astoņu gadu pilnvaru termiņu no 2019. gada 1. novembra iecelt Christine LAGARDE kundzi.

Briselē, 2019. gada 9. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LINTILÄ

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9391 – PGGM/Macquarie/MAGL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 235/02)

Komisija 2019. gada 4. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9391. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9391. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/3

---

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS

(2019. gada 1. jūlijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

(2019/C 235/03)

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 25. pantu,

tā kā:

| (1) | Prezidijs 2018. gada 10. decembra sanāksmē pieņēma jaunus noteikumus par deputātu praktikantiem (2), paredzot iespēju deputātu grupām pieņemt darbā praktikantus un pagarinot pilnvarotajam maksātājam pārvaldīt deputātu noslēgtus prakses līgumus ar praktikantiem, kuri atrodas ievēlēšanas dalībvalstī. Minētie noteikumi stāsies spēkā 2019. gada 2. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Prezidijs 2018. gada 10. decembra sanāksmē pieņēma jaunus noteikumus par deputātu praktikantiem (2), paredzot iespēju deputātu grupām pieņemt darbā praktikantus un pagarinot pilnvarotajam maksātājam pārvaldīt deputātu noslēgtus prakses līgumus ar praktikantiem, kuri atrodas ievēlēšanas dalībvalstī. Minētie noteikumi stāsies spēkā 2019. gada 2. jūlijā.

| (2) | 2019. gada maijā kvestori apstiprināja jaunu elektronisku sistēmu, ar kuru automatizē deputātu lidojumu izmaksu (3) atmaksu un kura racionalizēs, uzlabos un paātrinās deputātu pieteikumu pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

2019. gada maijā kvestori apstiprināja jaunu elektronisku sistēmu, ar kuru automatizē deputātu lidojumu izmaksu (3) atmaksu un kura racionalizēs, uzlabos un paātrinās deputātu pieteikumu pārvaldību.

| (3) | Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumi (4) (“Īstenošanas noteikumi”) ir attiecīgi jāpielāgo, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumi (4) (“Īstenošanas noteikumi”) ir attiecīgi jāpielāgo,

IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas noteikumus groza šādi:

| (1) | noteikumu 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šo:






  “a) | lidojuma gadījumā – biļetes, uz kurām ir norādīts deputāta vārds un uzvārds, kā arī visas iekāpšanas kartes vai elektronisks pierādījums par šādu biļešu izmantošanu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

noteikumu 13. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šo:

“a)

lidojuma gadījumā – biļetes, uz kurām ir norādīts deputāta vārds un uzvārds, kā arī visas iekāpšanas kartes vai elektronisks pierādījums par šādu biļešu izmantošanu;”;

| b) | panta 4. punktu groza šādi:

  “4.   Deputāti, kuri brauciena biļetes iegādājas Parlamenta ceļojumu birojā pēc tam, kad viņi ir parakstījuši apstiprinājumu par saņemšanu, var lūgt, lai atbildīgais dienests atmaksu veic tieši ceļojumu birojam, par to paši pilnībā uzņemoties atbildību. Šādos gadījumos atbildīgais dienests 1. punktā norādītos apliecinošos dokumentus var iegūt no ceļojumu biroja rezervēšanas sistēmas.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu groza šādi:

“4.   Deputāti, kuri brauciena biļetes iegādājas Parlamenta ceļojumu birojā pēc tam, kad viņi ir parakstījuši apstiprinājumu par saņemšanu, var lūgt, lai atbildīgais dienests atmaksu veic tieši ceļojumu birojam, par to paši pilnībā uzņemoties atbildību. Šādos gadījumos atbildīgais dienests 1. punktā norādītos apliecinošos dokumentus var iegūt no ceļojumu biroja rezervēšanas sistēmas.”;

| (2) | noteikumu 34. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šo:

  “2.   Vairāki deputāti ar rakstisku vienošanos var veidot grupu, lai kopīgi pieņemtu darbā vienu vai vairākus 1. punktā minētos palīgus vai vienu vai vairākus praktikantus vai izmantotu viņu pakalpojumus. Šādā gadījumā attiecīgie deputāti no sava vidus izvēlē deputātu(-us), kurš(-i) šīs grupas vārdā ir tiesīgs (-i) parakstīt līgumu vai iesniegt pieteikumu par pieņemšanu darbā.”; |
| --- | --- |

(2)

noteikumu 34. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šo:

“2.   Vairāki deputāti ar rakstisku vienošanos var veidot grupu, lai kopīgi pieņemtu darbā vienu vai vairākus 1. punktā minētos palīgus vai vienu vai vairākus praktikantus vai izmantotu viņu pakalpojumus. Šādā gadījumā attiecīgie deputāti no sava vidus izvēlē deputātu(-us), kurš(-i) šīs grupas vārdā ir tiesīgs (-i) parakstīt līgumu vai iesniegt pieteikumu par pieņemšanu darbā.”;

| (3) | noteikumu 35. panta 1. punktu aizstāj ar šo:

  “1.   Visi kāda deputāta vai deputātu grupas noslēgtie darba vai pakalpojumu sniegšanas līgumi, kā arī prakses līgumi attiecībā uz praktikantiem, kuri atrodas ievēlēšanas dalībvalstī, obligāti ir jāpārvalda pilnvarotam maksātājam, kas ir reģistrēts kādā no dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

(3)

noteikumu 35. panta 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.   Visi kāda deputāta vai deputātu grupas noslēgtie darba vai pakalpojumu sniegšanas līgumi, kā arī prakses līgumi attiecībā uz praktikantiem, kuri atrodas ievēlēšanas dalībvalstī, obligāti ir jāpārvalda pilnvarotam maksātājam, kas ir reģistrēts kādā no dalībvalstīm.”;

| (4) | noteikumu 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 5. punktu aizstāj ar šo:

  “5.   Pēc deputāta pieprasījuma Parlaments izņēmuma kārtā šā deputāta vārdā tieši izmaksā neto algu tiem palīgiem, ar kuriem deputāts ir noslēdzis darba līgumu. Pilnvarotais maksātājs nekavējoties atbildīgajam dienestam sniedz informāciju par sociālo maksājumu un nodokļu atvilkumu apmēru un sagatavo algas lapas.” |
| --- | --- | --- |

(4)

noteikumu 36. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktu aizstāj ar šo:

“5.   Pēc deputāta pieprasījuma Parlaments izņēmuma kārtā šā deputāta vārdā tieši izmaksā neto algu tiem palīgiem, ar kuriem deputāts ir noslēdzis darba līgumu. Pilnvarotais maksātājs nekavējoties atbildīgajam dienestam sniedz informāciju par sociālo maksājumu un nodokļu atvilkumu apmēru un sagatavo algas lapas.”

| b) | panta 5.a punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

panta 5.a punktu svītro.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

1

Euratom

(2)  Eiropas Parlamenta Prezidija 2018. gada 10. decembra lēmums par deputātu praktikantiem, kurš stājas spēkā 2019. gada 2. jūlijā.

2

(3)  Kvestoru 2019. gada 13. maija paziņojums Nr. 19/2019.

3

(4)  Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmums attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

4

---

Eiropas Komisija

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 11. jūlijs

(2019/C 235/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1285 |
| JPY | Japānas jena | 121,94 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4673 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89790 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5808 |
| CHF | Šveices franks | 1,1114 |
| ISK | Islandes krona | 141,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,6323 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,605 |
| HUF | Ungārijas forints | 325,83 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2681 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7340 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3917 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6154 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4735 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8264 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6889 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5288 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 324,03 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,6500 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7477 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3940 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 872,35 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6443 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,803 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,9968 |
| THB | Taizemes bāts | 34,549 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,2169 |
| MXN | Meksikas peso | 21,5886 |
| INR | Indijas rūpija | 77,1495 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1285

JPY

Japānas jena

121,94

DKK

Dānijas krona

7,4673

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89790

SEK

Zviedrijas krona

10,5808

CHF

Šveices franks

1,1114

ISK

Islandes krona

141,90

NOK

Norvēģijas krona

9,6323

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,605

HUF

Ungārijas forints

325,83

PLN

Polijas zlots

4,2681

RON

Rumānijas leja

4,7340

TRY

Turcijas lira

6,3917

AUD

Austrālijas dolārs

1,6154

CAD

Kanādas dolārs

1,4735

HKD

Hongkongas dolārs

8,8264

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6889

SGD

Singapūras dolārs

1,5288

KRW

Dienvidkorejas vona

1 324,03

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,6500

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7477

HRK

Horvātijas kuna

7,3940

IDR

Indonēzijas rūpija

15 872,35

MYR

Malaizijas ringits

4,6443

PHP

Filipīnu peso

57,803

RUB

Krievijas rublis

70,9968

THB

Taizemes bāts

34,549

BRL

Brazīlijas reāls

4,2169

MXN

Meksikas peso

21,5886

INR

Indijas rūpija

77,1495

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 235/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Genstar Capital Partners, LLC (“Genstar”, Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- |

—

Genstar Capital Partners, LLC (“Genstar”, Amerikas Savienotās Valstis),

| — | TA Associates L.P. (“TA Associates”, Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- |

—

TA Associates L.P. (“TA Associates”, Amerikas Savienotās Valstis),

| — | GS Topco LP (“Insightsoftware”, Amerikas Savienotās Valstis). |
| --- | --- |

—

GS Topco LP (“Insightsoftware”, Amerikas Savienotās Valstis).

Uzņēmumi Genstar un TA Associates Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Insightsoftware.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Genstar ir ieguldījumu fonds, kas koncentrējas uz vidēja lieluma uzņēmumu pārņemšanas darījumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Genstar veic ieguldījumus galvenokārt finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, rūpniecības tehnoloģiju un programmatūras nozarēs, |
| --- | --- |

—

Genstar ir ieguldījumu fonds, kas koncentrējas uz vidēja lieluma uzņēmumu pārņemšanas darījumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Genstar veic ieguldījumus galvenokārt finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, rūpniecības tehnoloģiju un programmatūras nozarēs,

| — | TA Associates ir privātkapitāla grupa, kuras galvenais birojs atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un kura darbojas Ziemeļamerikā, Eiropā un Āzijā. TA Associates veic rentablu, izaugsmi nodrošinošu uzņēmumu pārņemšanu un mazākuma daļu rekapitalizāciju, |
| --- | --- |

—

TA Associates ir privātkapitāla grupa, kuras galvenais birojs atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un kura darbojas Ziemeļamerikā, Eiropā un Āzijā. TA Associates veic rentablu, izaugsmi nodrošinošu uzņēmumu pārņemšanu un mazākuma daļu rekapitalizāciju,

| — | Insightsoftware piedāvā finanšu pārskatu izstrādei un uzņēmumu darbības uzlabošanai paredzētus programmatūras risinājumus, kuru mērķis ir palielināt finanšu operāciju efektivitāti. Uzņēmumu Insightsoftware kontrolē TA Associates. |
| --- | --- |

—

Insightsoftware piedāvā finanšu pārskatu izstrādei un uzņēmumu darbības uzlabošanai paredzētus programmatūras risinājumus, kuru mērķis ir palielināt finanšu operāciju efektivitāti. Uzņēmumu Insightsoftware kontrolē TA Associates.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 235/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Brookfield Asset Management Inc. (“Brookfield”, ASV), |
| --- | --- |

—

Brookfield Asset Management Inc. (“Brookfield”, ASV),

| — | Oaktree Capital Group Holdings, L.P. (“OCGH”, ASV), |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group Holdings, L.P. (“OCGH”, ASV),

| — | Oaktree Capital Group, LLC (“Oaktree”, ASV). |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group, LLC (“Oaktree”, ASV).

OCGH pašlaik viens pats kontrolē uzņēmumu Oaktree. Koncentrācijas ietvaros uzņēmumi Brookfield un OCGH Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Oaktree.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Brookfield sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus, koncentrējoties uz nekustamo īpašumu, infrastruktūru, atjaunojamiem energoresursiem un privātkapitāla ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

Brookfield sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus, koncentrējoties uz nekustamo īpašumu, infrastruktūru, atjaunojamiem energoresursiem un privātkapitāla ieguldījumiem,

| — | uzņēmumi OCGH un Oaktree ir daļa no Oaktree Capital Group, kas sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus, galvenokārt koncentrējoties uz ieguldījumiem uzņēmumos. |
| --- | --- |

—

uzņēmumi OCGH un Oaktree ir daļa no Oaktree Capital Group, kas sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus, galvenokārt koncentrējoties uz ieguldījumiem uzņēmumos.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/9

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2019/C 235/07)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“VALLAGARINA”

PGI-IT-A0756-AM03

Piemērošanas diena: 20.6.2017.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Jaunu dzirkstošā vīna kategoriju pievienošana

Grozījums attiecas uz šādu dzirkstošo vīnu kategoriju un veidu pievienošanu:

| | “dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns); |
| --- | --- |

“dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns);

| | “augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns); |
| --- | --- |

“augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” (baltvīns un sārtvīns);

| | “augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” (baltvīns). |
| --- | --- |

“augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” (baltvīns).

Šajā grozījumā ir paredzēts, ka:

| — | “dzirkstošais vīns” un “augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” ir jāiegūst vienīgi no šādu šķirņu vīnogām: ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’; izņemot ‘Pinot Grigio’, uz etiķetes var norādīt vienu vai divus no minētajiem vīnogu šķirņu nosaukumiem, |
| --- | --- |

—

“dzirkstošais vīns” un “augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” ir jāiegūst vienīgi no šādu šķirņu vīnogām: ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’; izņemot ‘Pinot Grigio’, uz etiķetes var norādīt vienu vai divus no minētajiem vīnogu šķirņu nosaukumiem,

| — | “augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” ir jāiegūst tikai no ‘Moscato Giallo’ šķirnes vīnogām, un to var minēt produkta aprakstā un noformējumā. |
| --- | --- |

—

“augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns” ir jāiegūst tikai no ‘Moscato Giallo’ šķirnes vīnogām, un to var minēt produkta aprakstā un noformējumā.

Daudzus populārākos dzirkstošos vīnus Trento (Trento) un Veronas (Verona) provincē jau ilgi ražo, izmantojot sekundāro fermentāciju lielās, slēgtās tvertnēs (Šarmā (Charmat) metode). Šā grozījuma pieprasījuma mērķis ir nodrošināt šiem vīniem augstāku aizsardzības līmeni un ciešāku saikni ar izcelsmes teritoriju, iekļaujot tos ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta specifikācijā un tādējādi attiecinot uz tiem tos pašus noteikumus, kurus jau sen piemēro nedzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem.

Iespēja piešķirt šiem produktiem AĢIN “Vallagarina” ne vien sniegtu patērētājiem precīzu norādi uz ģeogrāfisko izcelsmi, bet arī pamatotu produkta vērtības pieaugumu, kas atspoguļotos kā augstāka pozīcija cenu diapazonā, un tā rezultātā tiktu pielāgota gan cena par pudeli, gan attiecīgi arī izmantoto vīnogu vērtība.

Turklāt nošķīrums, ko nodrošina AĢIN “Vallagarina”, dotu iespēju vietējiem produktiem izcelties dažādu anonīmu vairākšķirņu un vienšķirnes dzirkstošo vīnu klāstā un atbrīvoties no cenu politikas, ko uzspiež šādu produktu plašais piedāvājums tirgū.

Apraksts par saikni ar ģeogrāfisko vidi liecina par ilgo tradīciju, kāda ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā ir dzirkstošo vīnu gatavošanai trijās kategorijās (dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes dzirkstošais vīns un augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns).

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.3. punktu “Vīnkopības produktu kategorija”, 3.4. punktu “Vīnu apraksts”, 2.5. punktu “Īpašas vīndarības metodes” un 2.8. punktu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un uz produkta specifikācijas 1., 2., 5. un 6. pantu.

2.2.   Tādu jaunu šķirņu iekļaušana vīnogu šķirņu kombinācijā, kuras klasificētas kā tādas, kas “tiek novērotas”

Apraksts un pamatojums

Apraksts. Ar šo grozījumu AĢIN “Vallagarina” izmantojamo vīnogu šķirņu kombinācijā iekļauj šādas šķirnes attiecīgi Trento un Veronas provincē:

| — | ‘BRONNER* (B)’ / (Trento), |
| --- | --- |

—

‘BRONNER* (B)’ / (Trento),

| — | ‘HELIOS* (B)’ / (Trento), |
| --- | --- |

—

‘HELIOS* (B)’ / (Trento),

| — | ‘JOHANNITER* (B)’ / (Trento), |
| --- | --- |

—

‘JOHANNITER* (B)’ / (Trento),

| — | ‘SOLARIS* (B)’ / (Trento), |
| --- | --- |

—

‘SOLARIS* (B)’ / (Trento),

| — | ‘TURCA (N)’ / (Trento), |
| --- | --- |

—

‘TURCA (N)’ / (Trento),

| — | ‘ANCELLOTTA (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘ANCELLOTTA (N)’ / (Verona),

| — | ‘GOLDTRAMINER (B)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘GOLDTRAMINER (B)’ / (Verona),

| — | ‘GOSEN (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘GOSEN (N)’ / (Verona),

| — | ‘OSELETA (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘OSELETA (N)’ / (Verona),

| — | ‘PETIT VERDOT (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘PETIT VERDOT (N)’ / (Verona),

| — | ‘REBO (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘REBO (N)’ / (Verona),

| — | ‘ROSSIGNOLA (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘ROSSIGNOLA (N)’ / (Verona),

| — | ‘SANGIOVESE (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘SANGIOVESE (N)’ / (Verona),

| — | ‘SAUVIGNON (B)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘SAUVIGNON (B)’ / (Verona),

| — | ‘SENNEN (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘SENNEN (N)’ / (Verona),

| — | ‘SYRAH (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘SYRAH (N)’ / (Verona),

| — | ‘TREBBIANO GIALLO (N)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘TREBBIANO GIALLO (N)’ / (Verona),

| — | ‘TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’ / (Verona), |
| --- | --- |

—

‘TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’ / (Verona),

| — | ‘VELTLINER (B)’ / (Verona). |
| --- | --- |

—

‘VELTLINER (B)’ / (Verona).

Saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem šo šķirņu izmantošana AĢIN vīnu ražošanai ir atļauta saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem par vīnogulāju šķirņu klasifikāciju.

Tāpēc šīs jaunās vīnogu šķirnes tiek pievienotas tām, kas produkta specifikācijā jau ir iekļautas. Šķirnes, kas iepriekš minētajā sarakstā apzīmētas ar zvaigznīti, radītas starpsugu hibridizācijas ceļā no Vitis vinifera sugas un citām sugām.

Grozījuma mērķis ir paplašināt ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanai izmantojamo vīnogu šķirņu kombināciju, iekļaujot tajā jaunās vīnogu šķirnes attiecīgi Trento un Veronas provincē.

Tādējādi pievienoto vērtību veido ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu skaita palielināšanās piedāvājuma klāstā, pateicoties jaunām šķirnēm, kas dažos gadījumos ir saistītas ar tādu vecu vietējo šķirņu atkaliekļaušanu, kurām draud izzušana, bet citos gadījumos – atsevišķu “izturīgu” šķirņu veicināšanu, kurām augu aizsardzības līdzekļu lietošana vajadzīga tikai ierobežotā mērā.

ACVN vīnu ražošanā šīs šķirnes izmantot nedrīkst, taču pēc grozījuma tās var norādīt un izcelt attiecīgo AĢIN vīnu marķējumā.

Nesenējās izmaiņas valsts tiesību aktos, kuras veiktas saskaņotības nodrošināšanai ar attiecīgajiem ES tiesību aktu noteikumiem, līdztekus citiem ieguvumiem ir devušas iespēju AĢIN vīnu ražošanai izmantot arī vīnogulāju šķirnes, kas izaudzētas starpsugu hibridizācijas ceļā no Vitis vinifera sugas un citām sugām.

Tā kā šīm šķirnēm piemīt dabiska noturība pret galvenajiem vīnogulāju patogēniem (neīstā miltrasa un īstā miltrasa), apstrāde ar ķimikālijām tām vajadzīga tikai ierobežotā mērā. Pateicoties šai īpatnībai, tās audzē galvenokārt “jutīgo” zonu tuvumā, piemēram, pie skolām, pilsētās, sporta objektos, gar veloceliņiem, pie slimnīcām utt., lai šajās vietās nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni.

Tāpēc, ņemot vērā šīs vidiskās īpašības, ar attiecīgajām šķirnēm apstādīto platību pieaugumu un labvēlīgos rezultātus, kas iegūti, raudzējot vīnu no šo inovatīvo šķirņu vīnogām, šā grozījuma mērķis ir nodrošināt produktus ar vajadzīgo atpazīstamības un aizsardzības līmeni.

Iespēja AĢIN vīnus laist tirgū ar šādu šķirņu nosaukumiem marķējumā celtu to vērtību.

Iespēja norādīt šīs šķirnes marķējumā kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallagarina” palielinātu konkrētu produktu vērtību. Nav lieki atgādināt, ka dažkārt šīs šķirnes ir maz pazīstamas vai maz iecienītas patērētāju vidū, jo norādīt tās attiecīgo vīnu marķējumā atļauts līdz šim nav bijis.

Jebkurā gadījumā saglabājas iespēja AĢIN “Vallagarina” baltvīnu ražošanā šādas šķirnes izmantot jebkādās proporcijās.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.7. punktu “Galvenās vīnogu šķirnes” un uz produkta specifikācijas 2., 5. un 8. pantu.

2.3.   Atkāpes pārstrādei vīnā kaimiņapgabalos

Saskaņā ar attiecīgo ES tiesību aktu noteikumiem ģeogrāfiskais apgabals ir iekļauts un definēts, ievērojot atkāpes attiecībā uz pārstrādes darbību veikšanai.

Šajā sakarā ir noteikts, ka šo vīnu var gatavot ne tikai vīnogu audzēšanas apgabalā, kas noteikts 3. pantā, bet arī visā Trento un Veronas provinces administratīvajā teritorijā.

Turklāt ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētos vīnus drīkst pārstrādāt visā Veneto reģionā un tam kaimiņos esošajā Lombardijas reģionā ar nosacījumu, ka attiecīgās saimniecības var pierādīt, ka pēdējo piecu vīnogu audzēšanas gadu laikā tradicionālā vīnu “Vallagarina” gatavošana un/vai to pārstrāde pusdzirkstošajos vīnos tajās ir noritējusi bez pārtraukuma.

Tādējādi šis grozījums saskaņā ar piemērojamo regulu nodrošinās noteikumus attiecībā uz AĢIN “Vallagarina” vīnu pārstrādi arī kaimiņu administratīvajās teritorijās, kas atrodas blakus noteiktajam vīnogu audzēšanas apgabalam, kurā ietilpst Veneto un Lombardijas reģions. Lai attiecīgās saimniecības varētu pretendēt uz atkāpi, kas ļauj tām gatavot vīnu un/vai pārstrādāt to pusdzirkstošajā vīnā minētajās administratīvajās teritorijās, kas ir lielākas nekā provinces, tām jāpierāda, ka pēdējo piecu vīnogu audzēšanas gadu laikā šīs darbības attiecībā uz AĢIN “Vallagarina” vīniem tās ir veikušas nepārtraukti.

Šī atkāpe ir balstīta uz labi iedibinātām tradīcijām un ļauj attiecīgajiem ražotājiem izmantot arī pārstrādes iekārtas, kas atrodas iepriekš minētajos apgabalos blakus vīnogu audzēšanas apgabalam; tajā pašā laikā atkāpe netiek attiecināta uz citiem pārstrādes uzņēmumiem, arī lai vienkāršotu vajadzīgās pārbaudes.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.9. punktu “Būtiski papildu nosacījumi” un produkta specifikācijas 5. pantu.

2.4.   Sīkākas ziņas par vīnu jaukšanas vīndarības metodi

Dokumenta 5. panta daļa par vīndarības metodi, kas ietver vīnu un vīnogu misas jaukšanu, ir pārformulēta, lai izslēgtu iespēju pat tikai daļēji izmantot vīnus, kas iegūti no citu šķirņu vīnogām, nevis no tām, kuras var audzēt Trento un Veronas provincē.

Grozījuma mērķis ir sniegt uzņēmējiem skaidrāku informāciju, lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo specifikāciju tas ir ierobežojošāks attiecībā uz iespējām izmantot tradicionālo jaukšanas praksi. Šā precizējuma mērķis ir nepieļaut jaukšanu ar vīnogu šķirnēm, kas nav tās, kuras var audzēt attiecīgajās provincēs, un tādējādi nelabvēlīgi neietekmēt attiecīgo vīnu raksturiezīmes un raksturīgās īpašības.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.5. punktu “Vīndarības prakse” un produkta specifikācijas 5. pantu.

2.5.   ‘Pinot Grigio’ šķirņu tipa svītrošana

‘Pinot Grigio’ vīnogu šķirni vairs nedrīkst norādīt nedzirkstošo, pusdzirkstošo un dzirkstošo AĢIN “Vallagarina” vīnu apzīmējumā un noformējumā, tostarp gadījumos, kad uz etiķetes ir norādītas divas vīnogu šķirnes.

“Pinot Grigio” šķirnes svītrošana ir saistīta ar paralēlo pieprasījumu aizsargāt ACVN “Delle Venezie”, kam šā šķirņu tipa izmantošana ir rezervēta. Par šo lēmumu tika panākta vienošanās ražošanas ķēdē, un tā mērķis ir piešķirt visaugstāko ģeogrāfiskās izcelsmes statusu vīnam, kas iegūts no ‘Pinot Grigio’ šķirnes, kas Itālijas ziemeļaustrumos ir visatšķirīgākā un raksturīgākā.

Šis grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 2.4. punktu “Vīnu apraksts”, 2.7. punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” un 2.9. punktu “Būtiski papildu nosacījumi” un produkta specifikācijas 2. un 7. pantu.

2.6.   Kontroles iestādes atjauninājums

Ir atjaunināta kontroles iestāde: Norādīts, ka Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas kontroles iestāde ir Trento Tirdzniecības, rūpniecības, amatniecības un lauksaimniecības kamera (Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Trento).

Grozījuma iemesls ir tas, ka Trento Tirdzniecības, rūpniecības, amatniecības un lauksaimniecības kamera no 2012. gada 1. augusta ir pārņēmusi no lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas pienākumu veikt pārbaudes ar AĢIN “Vallagarina” apzīmētā produkta ražošanas ķēdē.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 9. pantu, bet vienoto dokumentu neskar.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Vallagarina

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

| 5. | Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

| 6. | Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

6.

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

“Vallagarina” bianco – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Dažādo veidu baltvīnu krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, reizumis ar bāli zaļām vai vara krāsas niansēm. Tiem ir izsmalcināta smarža un augļaina, dažreiz aromātiska, garša, kas atspoguļo galveno vīnā izmantoto vīnogu šķirni. Garša ir harmoniska un labi strukturēta, no sausas līdz saldai un ar labu līdzsvaru starp spirta saturu un skābumu.

Pusdzirkstošajā baltvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosato – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Sārtvīni pieder pie “dzeršanai gatavu produktu” grupas, un tos iegūst galvenokārt no ‘Schiava’ un ‘Merlot’ šķirnes vīnogām.

Atkarībā no vīndarības procesa un no tā, cik ilgi tie bijuši saskarē ar vīnogu miziņām, to krāsas intensitāte ir dažāda. To aromātam piemīt delikātas augļainuma nianses, kas atgādina meža ogas; garšas diapazons ir no sausas līdz saldai, un tai ir raksturīga augsta svaiguma un dzeramības pakāpe, it īpaši pusdzirkstošā tipa sārtvīnam.

Pusdzirkstošajā sārtvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosso – 1. produktu kategorija “Vīns” un 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm

Šiem vīniem ir dažādas intensitātes rubīnsarkana krāsa, dažkārt ar oranžu nokrāsu – līdz ar vīna vecuma palielināšanos.

Smarža ir augļaina, reizumis ar dažādas intensitātes ēteriskām niansēm, kas attīstās, ja vīns ir izturēts. Garša ir harmoniska, no sausas līdz saldai. Novello vīniem piemīt aromāta un garšas nianses, kas saistītas ar īpašu oglekļa macerācijas paņēmienu, ko izmanto vīna ražošanā no vīnogām.

Pusdzirkstošajā sarkanvīnā esošais oglekļa dioksīds dod tam svaigumu un dzīvīgumu.

To kategoriju un tipu sarkanvīnam, kuriem norāda nosaukumu(-us) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija:

| — | 11,0 % novello vīniem, |
| --- | --- |

—

11,0 % novello vīniem,

| — | 9,0 % pārējiem vīniem. |
| --- | --- |

—

9,0 % pārējiem vīniem.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” bianco – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns” un 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Šo tipu vīnus drīkst ražot tikai no ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’ šķirnes, vai nu atsevišķi pa šķirnēm, vai to kombinācijā.

Vīna krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaindzeltenai ar bāli zaļām niansēm un smalkām un paliekošām putiņām; tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam raksturīgām niansēm.

Garša ir dzīvīga un harmoniska, no dabiski skābenas līdz saldai.

To kategoriju un tipu dzirkstošajam baltvīnam, kuriem norāda nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts, it īpaši krāsu toņu ziņā, izņemot ‘Pinot Nero’ vīnogas, kas pārraudzētas bez miziņu macerācijas, lai ražotu dzirkstošos vīnus un augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

“Vallagarina” rosato – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns” un 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, arī ar norādi uz vienu vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot ‘Pinot Grigio’

Šo tipu vīnus drīkst ražot tikai no ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’ šķirnes, vai nu atsevišķi pa šķirnēm, vai to kombinācijā.

Dzirkstošajiem sārtvīniem ir mainīgas intensitātes sārta krāsa un smalkas un paliekošas putiņas; tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam raksturīgām niansēm.

Garša ir dzīvīga un harmoniska, no dabiski skābenas līdz saldai.

Kad nodod patēriņam to kategoriju un tipu dzirkstošos sārtvīnus, kuriem norāda nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, līdztekus norādītajām īpašībām tiem jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kādas raksturīgas attiecīgajai vīnogu šķirnei vai šķirnēm, no kurām vīns iegūts.

Ražot vīnu, kurā izmanto divas dažādas, taču krāsas ziņā vienādas šķirnes, ir pietiekami nostiprinājusies un plaši izplatīta prakse. Lai nodrošinātu, ka šie vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie ir pagatavoti, “mazizmantotās” vīnogu šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

‘Vallagarina’ bianco – 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”, tostarp ar norādi uz vīnogu šķirni ‘Moscato Giallo’

Šā veida vīnu drīkst ražot tikai no tādas vīnogu misas vai daļēji norūgušas misas, kas iegūta no vīnogām, kuras pieder pie ‘Moscato Giallo’ šķirnes.

Aromātiskā dzirkstošā baltvīna krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaindzeltenai ar bāli zaļām niansēm un smalkām un paliekošām putiņām; Aromāts, kāds piemīt šim vīnam, ir izsmalcināti un tipiski aromātisks, ar kādu izceļas ‘Moscato’ šķirne, bet tā garša ir no extra brut līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 6,0 |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

6,0

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Visi neminētie analītiskie parametri atbilst ierobežojumiem, kas noteikti valsts un ES tiesību aktos.

5.   Vīndarības metodes

a)   
  Galvenās vīndarības metodes

Vīnu un vīnogu misas jaukšanas vīndarības metode

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem produkta specifikācijā atļauts sajaukt misas un vīnus līdz 15 %, izmantojot vīnogu misu un vīnus, arī no citiem Itālijas vīnogu audzēšanas apgabaliem, taču ar nosacījumu, ka tie ir iegūti no nearomātisku vīnogu šķirnēm, kas Trento un Verona provincē klasificētas kā “piemērotas audzēšanai” vai “tiek novērotas”.

Vīndarības metode pārstrādei dzirkstošajos vīnos

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Pārstrādei dzirkstošajos vīnos atļauts izmantot tikai sekundārās fermentācijas metodi lielās tvertnēs (autoklāvos).

b)   
  Maksimālās ražas

“Vallagarina”bianco, rosato un rosso tipa produkcijai bez vīnogu šķirnes norādes

23 000 kg vīnogu no hektāra

Dažādu tipu “Vallagarina” produkcijai, kam norāda vīnogu šķirni – attiecībā uz vīnogām, kas ievāktas Veronas provincē

23 000 kg vīnogu no hektāra

Dažādu tipu “Vallagarina” produkcijai, kam norāda vīnogu šķirni – attiecībā uz vīnogām, kas ievāktas Trento provincē

19 500 kg vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

“Vallagarina” vīnu ražošanai izmantoto vīnogu audzēšanas apgabals ietver:

| — | Trento autonomajā provincē – Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina un Volano pašvaldības administratīvo teritoriju pilnībā, |
| --- | --- |

—

Trento autonomajā provincē – Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina un Volano pašvaldības administratīvo teritoriju pilnībā,

| — | Veronas provincē – noteiktu Brentino Belluno, Dolcè un Rivoli Veronese pašvaldības teritorijas daļu. |
| --- | --- |

—

Veronas provincē – noteiktu Brentino Belluno, Dolcè un Rivoli Veronese pašvaldības teritorijas daļu.

Ražošanas apgabals aptver ģeogrāfisko apgabalu, kas vēsturiski pazīstams ar nosaukumu “Vallagarina” un plešas aptuveni 60 km gar Adige upes posmu starp Trento un Veronas provinci.

Apgabals ietilpst ES vīnkopības zonās “C I” (attiecībā uz apgabalu Trento provincē) un “C II” (attiecībā uz apgabalu Veronas provincē).

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘Grapariol B.’ |
| --- | --- |

‘Grapariol B.’

| | ‘Gosen N.’ |
| --- | --- |

‘Gosen N.’

| | ‘Goldtraminer B.’ |
| --- | --- |

‘Goldtraminer B.’

| | ‘Garganega B.’ – ‘Garganego’ |
| --- | --- |

‘Garganega B.’ – ‘Garganego’

| | ‘Franconia N.’ |
| --- | --- |

‘Franconia N.’

| | ‘Forsellina N.’ |
| --- | --- |

‘Forsellina N.’

| | ‘Maor B.’ |
| --- | --- |

‘Maor B.’

| | ‘Manzoni Bianco B.’ – ‘Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’ |
| --- | --- |

‘Manzoni Bianco B.’ – ‘Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’

| | ‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’ |
| --- | --- |

‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’

| | ‘Malvasia Bianca Lunga B.’ – ‘Malvoisier’ |
| --- | --- |

‘Malvasia Bianca Lunga B.’ – ‘Malvoisier’

| | ‘Corbina N.’ – ‘Corbinella’ |
| --- | --- |

‘Corbina N.’ – ‘Corbinella’

| | ‘Chardonnay B.’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay B.’

| | ‘Lagrein N.’ |
| --- | --- |

‘Lagrein N.’

| | ‘Lagarino B’. |
| --- | --- |

‘Lagarino B’.

| | ‘Kerner B.’ |
| --- | --- |

‘Kerner B.’

| | ‘Johanniter B.’ |
| --- | --- |

‘Johanniter B.’

| | ‘Helios B.’ |
| --- | --- |

‘Helios B.’

| | ‘Groppello di Revò N.’ – ‘Groppello’ |
| --- | --- |

‘Groppello di Revò N.’ – ‘Groppello’

| | ‘Bianchetta Trevigiana B.’ – ‘Bianchetta’ |
| --- | --- |

‘Bianchetta Trevigiana B.’ – ‘Bianchetta’

| | ‘Barbera N.’ |
| --- | --- |

‘Barbera N.’

| | ‘Durella B.’ – ‘Durello’ |
| --- | --- |

‘Durella B.’ – ‘Durello’

| | ‘Dindarella N.’ |
| --- | --- |

‘Dindarella N.’

| | ‘Croatina N.’ – ‘Bonarda’ |
| --- | --- |

‘Croatina N.’ – ‘Bonarda’

| | ‘Corvinone N.’ |
| --- | --- |

‘Corvinone N.’

| | ‘Corvina N.’ - ‘Cruina’ |
| --- | --- |

‘Corvina N.’ - ‘Cruina’

| | ‘Cortese B.’ – ‘Bianca Fernanda’ |
| --- | --- |

‘Cortese B.’ – ‘Bianca Fernanda’

| | ‘Ancellotta N.’ – ‘Lancellotta’ |
| --- | --- |

‘Ancellotta N.’ – ‘Lancellotta’

| | ‘Casetta N.’ |
| --- | --- |

‘Casetta N.’

| | ‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Nostrano’ |
| --- | --- |

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Nostrano’

| | ‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

| | ‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’

| | ‘Bronner B.’ |
| --- | --- |

‘Bronner B.’

| | ‘Verdealbara B.’ |
| --- | --- |

‘Verdealbara B.’

| | ‘Veltliner B.’ – ‘Grüner Veltliner’ |
| --- | --- |

‘Veltliner B.’ – ‘Grüner Veltliner’

| | ‘Turchetta N.’ |
| --- | --- |

‘Turchetta N.’

| | ‘Tocai Friulano B.’ – ‘Tuchì’ |
| --- | --- |

‘Tocai Friulano B.’ – ‘Tuchì’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscato Reale’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscato Reale’

| | ‘Teroldego N.’ |
| --- | --- |

‘Teroldego N.’

| | ‘Syrah N.’ – ‘Shiraz’ |
| --- | --- |

‘Syrah N.’ – ‘Shiraz’

| | ‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Sylvaner’ |
| --- | --- |

‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Sylvaner’

| | ‘Spigamonti N.’ |
| --- | --- |

‘Spigamonti N.’

| | ‘Solaris B.’ |
| --- | --- |

‘Solaris B.’

| | ‘Sennen N.’ |
| --- | --- |

‘Sennen N.’

| | ‘Schiava Grossa N.’ – ‘Großvernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Großvernatsch’

| | ‘Schiava Grigia N.’ – ‘Grauvernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grigia N.’ – ‘Grauvernatsch’

| | ‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’

| | ‘Riesling Italico B.’ – ‘Welschriesling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Italico B.’ – ‘Welschriesling’

| | ‘Rebo N.’ |
| --- | --- |

‘Rebo N.’

| | ‘Raboso Veronese N.’ – ‘Raboso’ |
| --- | --- |

‘Raboso Veronese N.’ – ‘Raboso’

| | ‘Turca N.’ |
| --- | --- |

‘Turca N.’

| | ‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Procanico’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Procanico’

| | ‘Trebbiano Romagnolo B.’ – ‘Trebbiano’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Romagnolo B.’ – ‘Trebbiano’

| | ‘Trebbiano Giallo B.’ – ‘Rossetto’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Giallo B.’ – ‘Rossetto’

| | ‘Trebbiano di Soave B.’ – ‘Turbiana’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano di Soave B.’ – ‘Turbiana’

| | ‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’ |
| --- | --- |

‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’

| | ‘Petit Verdot N.’ |
| --- | --- |

‘Petit Verdot N.’

| | ‘Pavana N.’ |
| --- | --- |

‘Pavana N.’

| | ‘Paolina B.’ |
| --- | --- |

‘Paolina B.’

| | ‘Oseleta N.’ |
| --- | --- |

‘Oseleta N.’

| | ‘Nosiola B.’ |
| --- | --- |

‘Nosiola B.’

| | ‘Schiava Gentile N.’ – ‘Mittervernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Mittervernatsch’

| | ‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’

| | ‘Sangiovese N.’ – ‘Sangioveto’ |
| --- | --- |

‘Sangiovese N.’ – ‘Sangioveto’

| | ‘Saint Laurent N.’ |
| --- | --- |

‘Saint Laurent N.’

| | ‘Rossignola N.’ – ‘Rossetta’ |
| --- | --- |

‘Rossignola N.’ – ‘Rossetta’

| | ‘Rossara N.’ |
| --- | --- |

‘Rossara N.’

| | ‘Rondinella N.’ |
| --- | --- |

‘Rondinella N.’

| | ‘Molinara N.’ |
| --- | --- |

‘Molinara N.’

| | ‘Meunier N.’ |
| --- | --- |

‘Meunier N.’

| | ‘Merlot N.’ |
| --- | --- |

‘Merlot N.’

| | ‘Marzemino N.’ – ‘Berzemino’ |
| --- | --- |

‘Marzemino N.’ – ‘Berzemino’

| | ‘Marzemina Grossa N.’ – ‘Marzemina Bastarda’ |
| --- | --- |

‘Marzemina Grossa N.’ – ‘Marzemina Bastarda’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot’

| | ‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Enantio N.’ |
| --- | --- |

‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Enantio N.’

| | ‘Negrara N.’ |
| --- | --- |

‘Negrara N.’

8.   Saiknes apraksts

AĢIN “Vallagarina” – visas produktu kategorijas: 1. produktu kategorija “Vīns”, 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns”, 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns”, 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”, 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”

Saiknei relevanto dabas faktoru apraksts

Vallagarīna (Vallagarina) ir apgabals, kas plešas gar Adidžes (Adige) upes posmu starp Trento un Veronas provinci. Vīnkopība ir galvenā lauksaimnieciskā nodarbe, arī ainaviskajā ziņā. Apgabalam raksturīgas lielu ledāju ieleju tipiskās kontūras; tajā ir stāvas nogāzes, ko ieskauj vertikālas klinšu sienas. Ar vīnogulājiem apstādītas platības atrodas 100–700 metrus virs jūras līmeņa. Ielejas līdzenumos augsni veido aluviālie nogulumi, kas sastāv galvenokārt no mālsmilts ar lielu smalkas smilts īpatsvaru; klinšu drumstalu un akmeņu parasti nav, izņemot dažas applūdes zonas, kas atrodas netālu no aluviālo izneses konusu vietām. Augsnes ir diezgan jaunas un dziļas vai ļoti dziļas; pēc granulometriskā sastāva tās pārsvarā ir smilšmāla un smagas mālsmilts augsnes, un bieži vien tajās ir augsts kaļķakmens saturs; iekšējā drenāža tajās parasti ir laba. Paugurainē sastopami kaļķakmens konusi, parasti ar augstu karbonātu saturu un daudzām klinšu drumstalām un akmeņiem. Pakalnos starp Isera un Brentonico augsne veidojusies uz bazalta cilmiežiem. Vietās, kur nogāzes ir stāvākas, zemesgabalos ir ierīkotas terases, kas nostiprinātas ar akmens sienām. Vallagarīna ir apgabals, kurā valda pārejas tipa klimats, proti, klimats, kas no alpīnā pāriet mērenākajā Veneto Priekšalpu klimatā. Vasaras ir karstas, bet paugurainēs diennakts temperatūras svārstības ir ievērojamas, it īpaši vasaras nogalē. Ziemas ir aukstas, un temperatūra var nokristies zem nulles; pateicoties gaisa plūsmām, kas nāk no apkaimē esošā Gardas ezera, temperatūras ir maigākas nekā apgabalos, kas ir vairāk uz ziemeļiem. Apgabalā ir Vidusjūras reģionam raksturīgs nokrišņu daudzums – gadā lietus veidā izkrīt vidēji 850–1 000 mm nokrišņu.

Saiknei relevantie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Vīnogulāju audzēšana šajā apgabalā aizsākusies jau senās Venēcijas vai etrusku un rētiešu civilizācijas laikā (7.–5. gs. pirms mūsu ēras). Stratēģiskais stāvoklis šajā reģionā, kas Ziemeļeiropu savieno ar Dienvideiropu, jau romiešu laikā ir ļāvis vīniem izplatīties tirgos abu debespušu virzienā. Būtisks pierādījumus ir Vācijā, Pasavā atrasta kapa plātne, kas datējama ar mūsu ēras 2. vai 3. gadsimtu un veltīta Trento vīntirgotāja Publius Tenatius Essimnus piemiņai. Vīnkopību šajā apvidū ievērojami veicināja apgabala iekļaušana Venēcijas Republikā aneksijas kārtā; tas bija arī laikposms, kad notika ‘Marzemino’ šķirnes ieviešana Vallagarīnā. Pēc tam vīnkopība daļu savas nozīmes zaudēja, un vietējie lauksaimnieki pievērsās zīdkoku audzēšanai, lai pabarotu zīdtārpiņus. Laiks pēc filokseras uzliesmojuma un pēckara atjaunošanas darbiem ļāva Vallagarīnai pagājušā gadsimta piecdesmitajos gados atgūt agrāko nozīmi vīna ražošanā valstī. Kopš tā laika pierādījumi liecina, ka nosaukums “Vallagarina” ticis pastāvīgi izmantots, un tā rezultātā 1995. gadā tika atzīta tāda paša nosaukuma ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Ģeogrāfiskā nosaukums “Vallagarina” vēsturiski lietots gan Trento tirdzniecības kameras ziņojumos par tirgu, gan arī vīnkopības pasākumu katalogos, kas reģionā notiek kopš 20. gadsimta sākuma.

Turpmākajā laikā vēsturisko vīnkopības skolu San Michele all’Adige (Trento) un Conegliano Veneto (Treviso) tuvumam ir bijusi pozitīva ietekme uz vīnkopību un vīndarību Vallagarīnā, jo minētās iestādes kopš to dibināšanas ir veicinājušas jaunu vīnkopības un vīndarības metožu un zināšanu izplatīšanu.

Turklāt ļoti svarīga ir vietējo ieinteresēto personu (vīnkopju un vīndarības speciālistu) ieguldījums ražošanas metožu izmantošanā, pamatojoties uz vides un ekonomikas ilgtspēju un inovatīvu ražošanas metožu un tehnoloģiju ieviešanu.

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu raksturīgās īpašības un kvalitāte saistītas ar to vīna ražotāju prasmēm, kuri darbojas teritorijā, kurā reljefs un zemesīpašumu sadrumstalotība prasa lielu darba stundu skaitu gadā (katra vīnadārzu hektāra kopšanai ir vajadzīgas vairāk nekā 600 stundas). Konkrētāk, lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jānorāda, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes.

Jaunākajos laikos vīnkopība ir viens no galvenajiem saimnieciskās darbības virzieniem ar vairāk nekā 800 vīnkopības saimniecībām, un tai ir pozitīva ietekme vairākās jomās, kā tautas tradīcijas, kultūra, māksla un gastronomija. No vidiskā viedokļa vīnogulāji ir arī ainavas elements, kas raksturīgs Vallagarīnas teritorijai un ir priekšnoteikums vīna tūrismam.

AĢIN “Vallagarina” – 1. produktu kategorija “Vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Vīnogu audzēšanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi, piemēram, tā labvēlīgais vērsums uz debespusēm, brīzes un vēji, augsnes struktūra un sastāvs, tuvējā Gardas ezera mīkstinošā ietekme un ievērojamās diennakts temperatūras svārstības nodrošina optimālus apstākļus tādu augstas kvalitātes vīnogu ieguvei, kurās uzkrājas aromātiskas vielas, saglabājot labu līdzsvaru starp cukuru un skābju saturu un rezultātā – vīna organoleptiskās īpašības.

Konkrētāk, lielākā daļa šā laika tiek veltīta “zaļajai” pārvaldībai, proti, darbībām, kuru mērķis ir optimizēt vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicināt dabisko noturību pret patogēniem un mazināt vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem.

Ražotāju zināšanas par dažādo šķirņu vīnogu īpašībām dažādos ražošanas apgabalos ļauj tiem plānot ražas novākšanas darbības (kas joprojām tiek veiktas ar rokām) tā, lai noteiktu vislabāko iespējamo brīdi ražas novākšanai saskaņā ar vēlamajām vīna īpašībām.

Baltās vīnogas parasti novāc agri, lai saglabātu skābuma komponentu, kas vajadzīgs, lai vīniem būtu raksturīgais svaigums un tipiskās augļainuma nianses; savukārt vīnogas, ko izmanto sarkanvīnu ražošanā, tiek ievāktas vēlāk, lai tās būtu nobriedušākas un ar bagātīgāku sastāvu, tādējādi paaugstinot spirta un polifenolu saturu.

Baltvīni ir krāsu spektrā no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, reizumis ar bāli zaļiem toņiem, tiem ir augļaina aromāta nianses, tie ir svaigi un nobaudot ieskābeni; ja šos vīnus iegūst no aromātiskām vai pusaromātiskām šķirnēm, šī īpašība ir acīmredzama un garšā izceļas lielākā vai mazākā mērā.

Baltvīnus ražo galvenokārt paugurainēs, un tiem parasti ir vidēji izteikta struktūrainība, bet tos augstu vērtē svaiguma, patīkamās smaržas un labi sabalansētās kopgaršas dēļ. Lielāko daļu baltvīnu gatavo no starptautiski izmantotām šķirnēm, taču apgabalā tās audzē jau ilgi, piemēram, ‘Chardonnay’, ‘Müller Thurgau’ un ‘Sauvignon’, un tās tiek papildinātas ar vairākām vietējām šķirnēm, piemēram, ‘Nosiola’ un ‘Traminer Aromatico’.

Sarkanvīnus iegūst galvenokārt no vīnogām, kas audzētas nogulumu augsnēs ieleju lejasdaļā. Šīm augsnēm ir lielāka mineralitāte, un tas veicina tādu vīnu ražošanu, kas ir ar bagātīgu sastāvu un labi strukturēti, kā arī piemēroti izturēšanai; lai šajā procesā panāktie rezultāti būtu vēl labāki, šos vīnus mēreni ilgu laiku var izturēt koka tvertnēs. Šo vīnu rubīnsarkanā krāsa mainās atkarībā no tā, cik ilgi šos vīnus raudzē kopā ar vīnogu miziņām; līdz ar izturēšanas ilguma palielināšanos to krāstoņi var mainīties un var parādīties dažādas oranžas krāsas nianses. Lielākā daļa sarkanvīnu ir iegūti no tādām starptautiski izmantotām šķirnēm kā ‘Merlot’ un ‘Cabernet’, kuras tiek papildinātas ar vairākām vietējām šķirnēm, piemēram, ‘Schiava’, ‘Lagrein’ un ‘Teroldego’.

Sārtvīnu īpatsvars “Vallagarina” vīnu klāstā ir neliels, un tos gatavo galvenokārt no dažām šķirnēm (‘Schiava’, ‘Merlot’), kuru vīnogas pārraudzē bez miziņu macerācijas, taču lielākoties raudzējamais vīns ir ar tām saskarē, taču īsu laiku. Sārtvīniem ir raksturīga spilgti sārta krāsa; tiem ir delikāts aromāts, kas atgādina savvaļas ogas, un to augļaino garšu pavada labi izteikts svaigums; šiem vīniem piemīt arī laba dzeramība.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība un mērens spirta saturs un piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

AĢIN “Vallagarina” – 4. produktu kategorija “Dzirkstošais vīns”, 5. produktu kategorija “Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns” un 6. produktu kategorija “Augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Dzirkstošā vīna gadījumā saikni ar šo teritoriju nosaka tradīcijas dzirkstošo vīnu ražošanā, ar ko šis apgabals var lepoties. Dzirkstošā vīna ražošana aizsākās 20. gadsimta pirmajos gados, un laika gaitā tā ir attīstījusies gan vīnadārzu skaita ziņā, gan uzņēmējiem pieejamās ražošanas tehnoloģijas ziņā. Labi nostiprinājusies dzirkstošo vīnu ražošanas tradīcija par sevišķi piemērotām dzirkstošo vīnu un augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai atzina ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller-Thurgau’ šķirnes vīnogas, ko pārraudzē vīnā atsevišķi pa šķirnēm vai šķirņu kombinācijā, kā arī vietējās ‘Moscato Giallo’ šķirnes vīnogas kā vienīgās, ko izmanto “augstas kvalitātes aromātiskā dzirkstošā vīna” iegūšanai. Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto dzirkstošo vīnu raksturīgo īpašību pamatā ir tādas izejvielas pieejamība, kuras iegūst no augstieņu apvidos audzētām vīnogām, kas vairāk nekā jebkur citur saglabā līdzsvaru starp cukuru saturu un skābju saturu, kurus paaugstina diennakts temperatūras svārstības, kas ir jo krasākas, jo augstāk virs jūras līmeņa atrodas vīnadārzs.

Šīs īpašības apvienojumā ar sevišķo aprūpi, ko vīnogulājiem sniedz audzēšanas laikā, un rūpība vinifikācijas posmā, kā arī tai sekojošās sekundārās fermentācijas periodā, kad noris putošanās, piedod gatavajam produktam īpašu eleganci un izsmalcinātību.

Šiem dzirkstošajiem vīniem ir raksturīgas smalkas un paliekošas putiņas, un vīnu krāsa ir no salmdzeltenas līdz zeltaini dzeltenai ar bāli zaļām notīm. Tiem ir izsmalcināts, dažkārt augļains aromāts ar raugam piemītošām niansēm. Garša ir izsmalcināta un harmoniska, kāda raksturīga ‘Moscato’ šķirnei, ja dzirkstošais vīns ir iegūts no tās.

Dzirkstošajam sārtvīnam, ko iegūst galvenokārt no ‘Pinot Nero’ šķirnes vīnogām, ir raksturīgas sīkas un ilgi paliekošas putiņas, un dažādas intensitātes sārta krāsa. Tam ir īpats un izsmalcināts aromāts ar raugam raksturīgu niansi. Garša ir izsmalcināta un savdabīga.

Šo dzirkstošo vīnu visās tā kategorijās (dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes dzirkstošais vīns, augstas kvalitātes aromātiskais dzirkstošais vīns) un tipos (baltvīns, sārtvīns) var ražot brut nature un dolce variantā atkarībā no atlikumcukuru satura, kāds tas produktā ir tā baudīšanas laikā.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība un mērens spirta saturs un piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

AĢIN “Vallagarina” – 8. produktu kategorija “Pusdzirkstošais vīns”

Informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistāma ar ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfiskā apgabala dabu un cilvēkfaktoriem.

Saikni ar šo apgabalu nosaka tas, ka dabisko pusdzirkstošo vīnu ražošana Vallagarīnā ir tradīcija. Šāds tradicionāls produkts, kura ražošana aizsākās jau pagājušā gadsimts 60. gados, lai apmierinātu pieprasījumu galvenokārt vāciskos tirgos, pēcāk guva panākumus arī vietējā un valsts tirgū. Šie panākumi ir veicinājuši gan ražošanas nepārtrauktību, gan ražošanas metožu noslīpēšanu, kas ir paaugstinājusi vīnu kvalitātes līmeni.

“Vallagarina” šķirņu izmantošanas dinamika bija tāda, ka lielāko daļu melno vīnogu aizstāja ar balto vīnogu šķirnēm, kā rezultātā palielinājās tādu vīnu pieejamība, kuriem ir īpašības, kas tos dara piemērotus pārstrādei pusdzirkstošajos vīnos. Tās galvenokārt ir tās pašas šķirnes, ko izmanto dzirkstošā vīna ražošanai. Pusdzirkstošos vīnus gatavo arī no sarkanvīna un sārtvīna, taču mazākā mērā.

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto dzirkstošo vīnu raksturīgo īpašību pamatā ir tādas izejvielas pieejamība, kuras iegūst no augstieņu apvidos audzētām vīnogām, kas vairāk nekā jebkur citur saglabā līdzsvaru starp cukuru saturu un skābju saturu, kurus paaugstina diennakts temperatūras svārstības, kas ir jo krasākas, jo augstāk virs jūras līmeņa atrodas vīnadārzs. Temperatūras svārstības ir par iemeslu tam, ka ievērojami uzkrājas aromātiskie prekursori, kas piedod vīniem savdabīgas organoleptiskās īpašības.

Šīs īpašības, kā arī sevišķā aprūpe, ko vīnogulājiem sniedz audzēšanas laikā, un rūpība vinifikācijas posmā, kā arī tai sekojošās sekundārās fermentācijas periodā, kad noris putošanās, piedod pusdzirkstošajiem vīniem raksturīgo svaigumu un dzīvīgumu, kas dara tos tik atšķirīgus, un ir arī saistītas ar oglekļa dioksīda izdalīšanos mērenā apjomā.

Tā kā vīna pārstrādei pusdzirkstošā vīnā līdztekus citiem faktoriem ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, šā vīna ražošana notiek vien nedaudzos uzņēmumos, kas šo procesu veic arī trešo personu uzdevumā. Šo uzņēmumu augstā specializācijas pakāpe apvienojumā ar to rīcībā esošo tehnoloģiski moderno aprīkojumu ir ļāvusi noslīpēt sekundāro fermentāciju lielās tilpnēs (autoklāvos), tā palīdzēdama uzlabot pusdzirkstošo vīnu kvalitāti.

Zemes reljefs un zemesgabalu sadrumstalotība ir par iemeslu lielam darba stundu skaitam (vairāk nekā 600 gadā), kāds vīnadārzā vajadzīgs katra tā hektāra kopšanai. Lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jānorāda, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes.

Dabas faktoru mijiedarbība (vīnogu šķirne, klimats, augsne), vietējo uzņēmēju uzkrātā pieredze un mūsdienīgas audzēšanas un vīndarības metodes ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus, kuru īpašības ir saistītas gan ar ražošanas apgabalu, gan ar vīnogu šķirni, no kuras tos iegūst. Konkrētāk: dabas, vides un klimata faktoru apvienojums ir par pamatu tam, ka vīniem veidojas laba struktūrainība, mērens spirta saturs un tiem piemīt sevišķs svaigums, kas saistīts ar augstu skābuma saturu, kā arī neatkārtojama aromāta nianšu svaigme un intensitāte.

Arī šajā gadījumā Sanmikēles Alladidžes lauksaimniecības institūta (Istituto Agrario di San Michele all’Adige) un Koneļjano vīnkopības skolas (Scuola enologica di Conegliano) tuvums ir palīdzējis attīstīt tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, lai ražotu augstas kvalitātes pusdzirkstošos vīnus, izmantojot šajā teritorijā audzētās vīnogu šķirnes, un izplatīt šīs zināšanas vīnkopju un vīndaru vidū.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Atkāpes attiecībā uz vīndarības apgabalu

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids: atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīndarību un pārstrādi pusdzirkstošajos un dzirkstošajos vīnos var veikt ne tikai vīnogu audzēšanas apgabalā, bet arī visā Veneto reģionā un kaimiņos esošajā Lombardijas reģionā, ja attiecīgās saimniecības var uzskatāmi pierādīt, ka ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu ražošanas tradīcija pēdējo piecu vīnkopības gadu laikā tajos bijusi nepārtraukta.

Šī atkāpe ir balstīta uz labi iedibinātām tradīcijām un ļauj attiecīgajiem ražotājiem izmantot arī pārstrādes iekārtas, kas atrodas iepriekš minētajos apgabalos blakus vīnogu audzēšanas apgabalam; tajā pašā laikā atkāpe netiek attiecināta uz citiem pārstrādes uzņēmumiem, arī lai vienkāršotu vajadzīgās pārbaudes.

Vīnogu šķirnes nosaukuma norādīšana marķējumā

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids: papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar AĢIN “Vallagarina” apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt nosaukumu(s) vienai vai divām vīnogu šķirnēm, izņemot šādas šķirnes, kuras ir skaidri aizliegts norādīt aprakstā un noformējumā:

| — | ‘Pinot Grigio’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Veronas provinces vīniem, |
| --- | --- |

—

‘Pinot Grigio’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Veronas provinces vīniem,

| — | ‘Pinot Grigio’ un ‘Marzemino’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Trento provinces vīniem. |
| --- | --- |

—

‘Pinot Grigio’ un ‘Marzemino’ šķirni, ko nedrīkst izmantot Trento provinces vīniem.

Dzirkstošo vīnu gadījumā var norādīt vienu vai divas šķirnes, taču tās drīkst būt tikai šādas:

| — | dzirkstošajam vīnam un augstas kvalitātes dzirkstošajam vīnam – ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’, |
| --- | --- |

—

dzirkstošajam vīnam un augstas kvalitātes dzirkstošajam vīnam – ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’,

| — | augstas kvalitātes aromātiskajam dzirkstošajam vīnam – ‘Moscato Giallo’. |
| --- | --- |

—

augstas kvalitātes aromātiskajam dzirkstošajam vīnam – ‘Moscato Giallo’.

Turklāt, lai AĢIN “Vallagarina” vīniem varētu norādīt divas vienas un tās pašas krāsas vīnogu šķirnes, “mazizmantotās” šķirnes īpatsvaram joprojām ir jābūt lielākam par 15 %, un šķirnes jānorāda uz etiķetes dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka šādi vīni atspoguļo to abu vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie pagatavoti.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 12.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/24

---

Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē

(2019/C 235/08)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Vera de Estenas”

PDO-ES-N1665

Pieteikuma iesniegšanas datums: 27.9.2013.

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Vera de Estenas”

2.   Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Sarkanvīns “Reserva” un “Gran Reserva”

Sarkanvīns “Reserva”

Izskats: krāsa sarkana, atgādina skābos ķiršus, taču ar viegli izteiktām niansēm, kas sniedzas no saldos ķiršus atgādinošiem līdz dakstiņkrāsas toņiem.

Smarža: svaigas primārā aromāta nianses diapazonā no augļainām līdz šķirnei tipiskām notīm. Sajūtamas labi nogatavojušos vīnogu un vaniļas aromāta nianses, ko papildina liega siltuma iespaids.

Garša: maiga un stipri piesātināta, pēcgarša sausa.

Sarkanvīns “Gran Reserva”

Izskats: granātkrāsā ar dakstiņkrāsas toņiem.

Smarža: riekstu un labi nogatavojušos sarkanaugļu aromātu buķete; ar laiku aromāts var mainīties un izdalīt vircotas nianses un saskanīgas balzāmam piemītošas nianses. Izsmalcināta koksnes un vaniļas aromātu buķete ar liegām, grauzdējumus atgādinošām ozolkoka niansēm.

Garša: sabalansēta nogatavojušos augļu buķete, kas mutē rada patīkamu pilnestīguma iespaidu.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | (*1) |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15,83 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 140 |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

(*1)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15,83

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

140

Sarkanvīns “Crianza” un mucā izturēts sarkanvīns (madurado en barrica)

Sarkanvīns “Crianza”: ķiršsarkanā krāsā. Labi integrētas augļiem un garšvielām piemītošas nianses; Vidusjūras reģiona krūmājiem raksturīgās notis. Malkojot maigs, augļains, ar patīkamu viegli izteiktu tanīnu garšu.

Mucā izturēts sarkanvīns: ar violetiem lāsojumiem; spīdīgs un tīrs. Patīkamas pirmējās sarkanaugļu aromāta, meža un koksnes aromāta nianses. Pilnmiesīgs, ar garšvielām un augļiem piemītošām notīm.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | (*2) |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15,83 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 140 |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

(*2)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15,83

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

140

Sārtvīns

Sarkanā krāsā ar zemenēm raksturīgiem toņiem un violetiem lāsojumiem; dzidrs un spīdīgs. Ļoti intensīvs augļains aromāts. Pēc garšas vīns ir līdzsvarots un atgādina augļu un ziedu aromātu nianses.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | (*3) |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 6 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,17 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 190 |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

(*3)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

6 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,17

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

190

Baltvīns

Spīdīgā salmdzeltenā krāsā. Augļu aromātu buķete. Pilnmiesīgs, intensīva augļaina garša dara to par patiesu kārumu.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | (*4) |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15,0 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 190 |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

(*4)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15,0

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

190

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Mucā izturēto sarkanvīnu “Crianza”, “Reserva” un “Gran reserva” vinifikācijā izmanto šķirnes ‘Bobal’, ‘Tempranillo’, ‘Cabernet Sauvignon’ vai ‘Merlot’. Vīnu gatavo tvertnēs ar kontrolētu temperatūru, kura nepārsniedz 28 °C. To iztur ozolkoka mucās, kuru ietilpība ir 225 vai 300 litri. Parasti vīnu iztur mucās mazāk par 6 mēnešiem, taču vīnu “Crianza” tajās iztur vismaz 6 mēnešus, “Reserva” – vismaz 12 mēnešus un “Gran Reserva” – vismaz 18 mēnešus. Nobeiguma posmā, kas ilgst līdz likumā paredzētā minimālā perioda beigām, vīnu iztur pudelēs.

Baltvīnu “Chardonnay” fermentē jaunās ozolkoka mucās, kuru ietilpība ir 225 vai 300 litri.

Sārtvīnu ražo galvenokārt no sarkano vīnogu šķirnes ‘Bobal’. To gatavo nerūsējošā tērauda tvertnēs, kurās temperatūra nepārsniedz 22 °C.

Maksimālais iznākums ir noteikts 70 % apmērā.

Audzēšanas metodes

Vīnogu šķirni ‘Bobal’ audzē, vīnogulāju vainagus veidojot tradicionāli kausveidā. Pārējo vīnogu šķirņu audzēšanā izmanto špaleras. Augļu gatavības pakāpes, cukuru satura, pH un skābuma kontrole nosaka dienu, kura ir vislabāk piemērota ražas novākšanai (atkarībā no vīna, ko ražo no attiecīgajām vīnogām).

b)   Maksimālās ražas

Sarkanogu šķirnes:

7 950 kg vīnogu no hektāra

Sarkanogu šķirnes:

55,65 hektolitru no hektāra

Baltogu šķirnes:

8 700 kg vīnogu no hektāra

Baltogu šķirnes:

60,90 hektolitru no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais apgabals atrodas Utjelas (Valensija) pašvaldības teritorijā, un tā sadalījums ir šāds: 37. kadastrālā rajona 101., 104., 141., 143., 144., 146., 147., 148., 149. zemesgabals un 38. kadastrālā rajona 195., 196., 197., 204., 205., 206. (a1 un a2, b, d, e, f un g), 207., 208., 337. (a, b un d), 218., 220. un 534. zemesgabals.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘CABERNET SAUVIGNON’ |
| --- | --- |

‘CABERNET SAUVIGNON’

| | ‘BOBAL’ |
| --- | --- |

‘BOBAL’

| | ‘TEMPRANILLO’ |
| --- | --- |

‘TEMPRANILLO’

| | ‘MERLOT’ |
| --- | --- |

‘MERLOT’

| | ‘CHARDONNAY’ |
| --- | --- |

‘CHARDONNAY’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Dabas faktori un cilvēkfaktori

“Vera de Estenas” ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ģeogrāfiskais nosaukums. Apgabals atrodas uz lēzenas nogāzes, kas Sierra Juan Navarro kalnu grēdu savieno ar Magro upes līdzenumu; kalnu upīte Estenas tek gar vīnadārziem un ir devusi nosaukumu ģeogrāfiskajam apgabalam; šī ūdenstece kā drena novada Utjelas ziemeļu kalnu gruntsūdeņus uz Magro upi un veido dabisku robežu šai Valensijas provincē ietilpstošajai pašvaldībai.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā gruntsūdeņi atrodas ļoti tuvu zemes virsai; turklāt gada vidējais nokrišņu daudzums ir apmēram 430 mm, un tas atbilst 52 lietainām dienām vidēji gadā. Saules spīdēšanas ilgums gadā vidēji ir 2 600 stundu, kas vidēji atbilst 60 dienām; debesis ir skaidras apmēram 130 dienas gadā.

Ģeomorfoloģiskajā ziņā saimniecības vīnadārzu augsne ir veidojusies galvenokārt uz miocēna un, mazākā mērā, kvartāra perioda cilmiežiem. Šā apgabala augsne pieder galvenokārt pie kaļķainām brūnzemes augsnēm. Tās kopējo karbonātu vidējais īpatsvars ir 38 %, bet aktīvo karbonātu vidējais īpatsvars ir 14 %. Augsnes elektrovadītspēja vidēji ir vāja, un tas liecina par to, ka nav augsnes sasāļošanās problēmu. Organiskās vielas saturs vidēji ir 1,5 %. Šis rādītājs ir zemāks par to, kāds tas ir blakusapgabalos. Apgabala augsnes pH ir lielāks par 8,5.

Jāmin arī tas, ka noteiktajā apgabalā 2 hektārus aizņem mežs, kas regulē mitruma līmeni un mīkstina vēju un gaisa temperatūras ietekmi.

Viena no šā apgabala vīnadārzu raksturiezīmēm ir vīnogulāju vērsums pret debespusēm. Ņemot vērā apgabala īpašo reljefu, vīnkoku rindu vērsuma un vīnogulāju audzēšanas sistēmas izvēle ir saistīta galvenokārt ar zemesgabalu formu, attiecīgo nogāzi, ūdens pieejamību un valdošo vēju virzienu; šajā ziņā vīnkopji vienmēr ir rūpējušies par to, lai vīnogulāji saņemtu optimālu saules gaismas daudzumu.

Vīna apraksts

Šā apgabala vīnu kvalitāti nosaka augsnes, reljefa un klimata īpatnības, kā arī tas, ka gruntsūdeņi ir ļoti tuvu zemes virsai. Spirta koncentrācijas ziņā šie vīni ir samērā stipri; to krāsa ir intensīva un spīdīga; to primārā aromāta nianses atgādina nogatavojušos augļus un vīnā saglabājas vairākus gadus; garšas ziņā šie vīni ir strukturēti un harmoniski, un raksturīgā garšas buķete tiem vienmēr ir katrā vīna ražas gadā. Vīniem ir laba struktūrainība, tie ir piemēroti izturēšanai mucās un pēc tam pudelēs, tajos esošie tanīni rada blīva piesātinājuma iespaidu, bet bez agresivitātes, sarkanvīnā kopējo polifenolu skaitlis liecina, ka to saturs ir augsts, bet kopējo skābju saturs (izteikts vīnskābē) ir 5–6 g/l.

Saikne

Vīnogām optimālu gatavības pakāpi, augstu cukuru saturu un labi piemērotu skābumu nodrošina vairāku faktoru kopējā ietekme, proti, noteiktā apgabala savdabīgais reljefs, kuru apgabala dienviddaļā nosaka Margo upes tuvums, ziemeļdaļā – Sierra Negrete kalnu grēda un kalnu upīte Estenas, kas veido apgabala robežas, īpašais klimats, aprakstītās augsnes veids, mežaine apgabala vidienē, kā arī tas, ka vīnadārzi atrodas teritorijā, kur gruntsūdeņi ir sekli. Bet noteicošais faktors ir saistīts ar mitruma līmeni, kas salīdzinājumā ar blakus esošajiem apgabaliem šajos vīnadārzos ir augstāks un nodrošina, ka – galvenokārt sausākajos gada mēnešos – augļu ienākšanās nepalēninās, un tas savukārt stimulē vīnos īpaši intensīvas krāsas veidošanos, augstu tanīnu un polifenolu līmeni, labi piemērotu spirta koncentrāciju un sabalansētu skābumu. Lai iegūtu šādus vīnus, ļoti svarīga vīnadārziem ir ietekme, kādu rada gruntsūdeņi un savdabīgais reljefs.

Vīnskābē izteiktais kopējo skābju saturs, kas ir 5–6 g/l, piešķir vīniem labi sabalansētu garšu; šo skābumu nosaka noteiktajā apgabalā esošo gruntsūdeņu ietekme, kas mīkstina diennakts temperatūras svārstības, proti, tās ir mazāk krasas salīdzinājumā ar pārējo reģionu, bet mitruma līmenis ir augstāks nekā blakus esošajos apgabalos. Šis apstāklis veicina labu lapotnes attīstību līdz pat ražas novākšanas beigām, kad vīnkoku lapas vēl joprojām ir veselīgas. Mežs, kas aug apgabala vidienē un vasarā nodrošina vēsumu, arī ietekmē vīnogu nogatavošanās procesu, kas tāpēc noris lēni un piešķir vīniem ļoti labi sabalansētu skābumu; turklāt ziemā un pavasarī mežs pasargā blakus esošos vīnogulājus no vēlīnajām salnām.

Vīnu raksturu ietekmē arī tas, ka saimniecības dienviddaļā tek Margo upe, kas līdzenumā regulē temperatūru un mitruma līmeni. Tāpat ir arī saimniecības ziemeļdaļā, kur Sierra Negrete kalnu grēda pavasarī un ziemā nodrošina aizsardzību pret aukstajiem ziemeļvējiem. Šajā kontekstā cits raksturīgs elements ir kalnu upīte Estenas, kas tek gar vīnadārziem un drenē Utjelas ziemeļpuses kalnu ūdeņus uz Magro upi. Tā kā augsnē ir horizonts ar kaļķakmens garozu, tajā ir arī augstāks mitruma līmenis salīdzinājumā ar pārējo reģionu, kur augsne pārsvarā ir veidojusies uz iežiem, kuru drupas nav sacementējušās. Tādēļ noteiktajā apgabalā augsnes pH ir 8,5, bet blakus esošajos apgabalos tas ir aptuveni 8,2–8,3. Liels pH skaitlis ir saistīts galvenokārt ar lielu kalcija karbonāta daudzumu un veicina to, ka vīnogulāji labāk uzņem fosfātus, kāliju, kalciju un magniju.

Šā iemesla dēļ kaļķakmens saturs augsnē nav tāds pats kā pārējā reģionā, kur tā īpatsvars vidēji ir 25 %, bet noteiktajā apgabalā kopējo karbonātu īpatsvars ir 38 %, bet aktīvo karbonātu īpatsvars ir 14 %. Arī fosfora un kālija saturs apgabala augsnē ir lielāks (rādītāji var atšķirties atkarībā no zemesgabala) salīdzinājumā ar pārējo reģionu un blakus esošajiem apgabaliem, proti, fosfora rādītājs ir 30–50 ppm, bet kālija rādītājs ir 0,35–0,55 mEq/l.

Tātad visu šo faktoru dēļ šajos vīnadarzos ražotajiem vīniem ir spīdīga un intensīva krāsa, to primārā aromāta nianses atgādina nogatavojušos augļus, tiem ir labi izteikta struktūrainība un ļoti harmoniska garša.

Turpmāk ir uzskaitītas nozīmīgākās atšķirības starp vīniem “Vera de Estenas” un apgabala apkaimē ražotajiem vīniem, kas apzīmēti ar ACVN “Utiel-Requena”; runa ir par izturētiem sarkanvīniem:

| Parametrs | ACVN “Utiel-Requena” | “Vera de Estenas” |
| --- | --- | --- |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 | 12,5 |
| Maksimālais kopējais cukuru saturs (g/l) | 9 | 4 |
| Minimālais kopējais skābums (g/l) | 3,5 | 5 |
| Minimālais gaistošo skābju saturs (g/l) | 1,2 | 0,95 |
| Maksimālais sēra dioksīda saturs (mg/l) | 150 | 140 |
| Minimālais krāsojuma spilgtums | | 10 UA/cm |
| Kopējo polifenolu skaitlis | | vismaz 55 |
| Maksimālā raža (kg/ha) | 7 500 –10 500 | 7 850 |
| Ekstrakcijas iznākums (%) | 74 | 70 |

Parametrs

ACVN “Utiel-Requena”

“Vera de Estenas”

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

12,5

Maksimālais kopējais cukuru saturs (g/l)

9

4

Minimālais kopējais skābums (g/l)

3,5

5

Minimālais gaistošo skābju saturs (g/l)

1,2

0,95

Maksimālais sēra dioksīda saturs (mg/l)

150

140

Minimālais krāsojuma spilgtums

10 UA/cm

Kopējo polifenolu skaitlis

vismaz 55

Maksimālā raža (kg/ha)

7 500 –10 500

7 850

Ekstrakcijas iznākums (%)

74

70

Visbeidzot, jāsniedz šāds precizējums: kaut arī patlaban noteiktajā apgabalā ir tikai viens vīna pagrabs, kadastrālās reģistrācijas pieteikumu ir iesniedzis uzņēmums Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL. Šis uzņēmums tika izveidots tieši tam, lai apvienotu noteiktajā apgabalā esošo vīnadārzu īpašniekus un iesniegtu pieteikumu ACVN reģistrēšanai. Minētais vīna pagrabs nav visu noteiktā ģeogrāfiskā apgabala zemesgabalu īpašnieks, jo 37. kadastrālā rajona 144. un 147. zemesgabals un 38. kadastrālā rajona 197., 204., 207., 208., 218. un 220. zemesgabals pieder citiem vīnkopjiem, kuriem bija iespēja izteikt savas vēlmes. Turklāt ir jānorāda, ka minētajam vīna pagrabam pieder arī citi zemesgabali, kas atrodas blakus noteiktajam apgabalam, tomēr attiecīgajā apgabalā šie zemesgabali iekļauti netika, jo tajos nav vajadzīgie augsnes un klimata apstākļi.

Arī tad, ja apgabalā ir patlaban tikai viens vīna ražošanas uzņēmums, nav izslēgts, ka nākotnē attiecīgo ACVN lietos arī citi uzņēmumi, ja vien tie nodrošinās atbilstību specifikācijas nosacījumiem.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Nav

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(*1)  Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*2)  Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*3)  Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*4)  Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

---