# Europos Sąjungos C 177/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 177 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. gegužės 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 177

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. gegužės 23d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 177/01 | Euro kursas | 1 |
| 2019/C 177/02 | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeBanon (SKVN) | 2 |
| 2019/C 177/03 | 2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeBeurre d’Isigny (SKVN) | 14 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2019/C 177/04 | Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos | 27 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2019/C 177/01

Euro kursas

1

2019/C 177/02

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeBanon (SKVN)

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

2019/C 177/03

2019 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeBeurre d’Isigny (SKVN)

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

14

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2019/C 177/04

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos

27

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2019/C 177/05 | Pranešimas apie viešąjį konkursą | 55 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 177/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 56 |
| 2019/C 177/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 58 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2019/C 177/05

Pranešimas apie viešąjį konkursą

55

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2019/C 177/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

56

2019/C 177/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/1

---

Euro kursas (1)

2019 m. gegužės 22 d.

(2019/C 177/01)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1171 |
| JPY | Japonijos jena | 123,27 |
| DKK | Danijos krona | 7,4680 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88280 |
| SEK | Švedijos krona | 10,7600 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1252 |
| ISK | Islandijos krona | 138,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,7598 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,793 |
| HUF | Vengrijos forintas | 326,54 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3038 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,7625 |
| TRY | Turkijos lira | 6,8110 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6221 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4952 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7692 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7173 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5399 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 329,30 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,0504 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7108 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 225,88 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6756 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,610 |
| RUB | Rusijos rublis | 71,7625 |
| THB | Tailando batas | 35,686 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,5163 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,2345 |
| INR | Indijos rupija | 77,8600 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1171

JPY

Japonijos jena

123,27

DKK

Danijos krona

7,4680

GBP

Svaras sterlingas

0,88280

SEK

Švedijos krona

10,7600

CHF

Šveicarijos frankas

1,1252

ISK

Islandijos krona

138,50

NOK

Norvegijos krona

9,7598

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,793

HUF

Vengrijos forintas

326,54

PLN

Lenkijos zlotas

4,3038

RON

Rumunijos lėja

4,7625

TRY

Turkijos lira

6,8110

AUD

Australijos doleris

1,6221

CAD

Kanados doleris

1,4952

HKD

Honkongo doleris

8,7692

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7173

SGD

Singapūro doleris

1,5399

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 329,30

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,0504

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7108

HRK

Kroatijos kuna

7,4260

IDR

Indonezijos rupija

16 225,88

MYR

Malaizijos ringitas

4,6756

PHP

Filipinų pesas

58,610

RUB

Rusijos rublis

71,7625

THB

Tailando batas

35,686

BRL

Brazilijos realas

4,5163

MXN

Meksikos pesas

21,2345

INR

Indijos rupija

77,8600

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2019 m. gegužės 14 d.

dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje„Banon“ (SKVN)

(2019/C 177/02)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 50 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 53 straipsnio 2 dalimi,

kadangi:

| (1) | Prancūzija pateikė produkto „Banon“ (SKVN) specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraišką pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Prancūzija pateikė produkto „Banon“ (SKVN) specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraišką pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnio 4 dalį;

| (2) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsniu Komisija išnagrinėjo tą paraišką ir nusprendė, kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsniu Komisija išnagrinėjo tą paraišką ir nusprendė, kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas;

| (3) | kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį būtų galima teikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (2) 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Banon“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į atitinkamos produkto specifikacijos paskelbimą, |
| --- | --- |

(3)

kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį būtų galima teikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (2) 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Banon“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į atitinkamos produkto specifikacijos paskelbimą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Banon“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į atitinkamos produkto specifikacijos paskelbimą yra pateikiami šio sprendimo priede.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsniu, šio sprendimo paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje suteikia teisę per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos paprieštarauti šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytam pakeitimui.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

2

---

PRIEDAS

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„BANON“

ES Nr. PDO-FR-0290-AM02–2018 1 10

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| Pavadinimas: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon |
| --- |
| Adresas |
| 570, Avenue de la libération, |
| 04100 MANOSQUE |
| FRANCE |
| Tel. + 33 492874755 |
| Faks. + 33 492727313 |
| El. p. v.enjalbert@mre-paca.fr |

Pavadinimas: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon

Adresas

570, Avenue de la libération,

04100 MANOSQUE

FRANCE

Tel. + 33 492874755

Faks. + 33 492727313

El. p. v.enjalbert@mre-paca.fr

Grupę sudaro pieno gamintojai, perdirbėjai ir sūrio nokintojai, todėl ji turi teisę teikti specifikacijos pakeitimų paraišką.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| — | ☒ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto aprašymas |
| — | ☒ | Geografinė vietovė |
| — | ☒ | Kilmės įrodymas |
| — | ☒ | Gamybos būdas |
| — | ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| — | ☒ | Ženklinimas |
| — | ☒ | Kita: kontrolės institucijos ir grupės kontaktinių duomenų atnaujinimas, nacionaliniai reikalavimai. |

—

☒

Produkto pavadinimas

—

☒

Produkto aprašymas

—

☒

Geografinė vietovė

—

☒

Kilmės įrodymas

—

☒

Gamybos būdas

—

☒

Ryšys su geografine vietove

—

☒

Ženklinimas

—

☒

Kita: kontrolės institucijos ir grupės kontaktinių duomenų atnaujinimas, nacionaliniai reikalavimai.

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| — | ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |

—

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

—

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

5.1.   Produkto pavadinimas

Dalyje „Produkto pavadinimas“ nuostata:

„Šioje specifikacijoje apibrėžta saugoma kilmės vietos nuoroda „Banon“.“

keičiama taip:

„Banon“.

Išbraukiama ši pastraipa:

„Sūrio „Banon“ pavadinimas kilo iš Aukštutinio Provanso Alpių departamente esančios Banono komunos, kurioje nuo viduramžių vyksta mugės ir prekyba.“

Manoma, kad šioje specifikacijos dalyje pakanka nurodyti SKVN pavadinimą.

5.2.   Produkto aprašymas

Produkto aprašymas

Nuostata: „Jo pluta po lapais yra gelsvos spalvos“ keičiama taip: „Jo pluta po lapais yra gelsvos arba šviesiai rudos spalvos“.

Siekiant geriau apibūdinti produktą nuostata dėl gelsvos sūrio plutos po lapais papildoma šviesiai ruda spalva.

Įtraukiama ši dalis:

„Tai sūris, kuriam būdingas gyvūninės kilmės, daugiausia ožkų, kvapas, dažnai lydimas amoniako ir medžio aromatų, galiausiai juntamas šioks toks aitrumas. Tekstūra minkšta, tirpstanti burnoje.“

Šie patikslinimai padaryti remiantis produkto juslinio tyrimo komiteto atliktais darbais.

Šie pakeitimai daromi ir bendrajame dokumente.

5.3.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Dalyje „Geografinė vietovė“ atnaujinamas geografinės vietovės komunų sąrašas, nes pasikeitė kai kurių geografinės vietovės savivaldybių pavadinimai. Vietovės perimetras nekeičiamas.

5.4.   Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Išbraukiama smulkiuose ūkiuose dirbantiems veiklos vykdytojams taikoma prievolė pildyti įsigyto pieno kiekio registrą, nes nacionalinės teisės aktuose tokiems veiklos vykdytojams nenumatyta galimybė pirkti pieną. Tačiau ne smulkiuose ūkiuose dirbantiems veiklos vykdytojams ši prievolė taikoma ir toliau.

5.5.   Gamybos būdas

Gamybos būdas

—   Ožkų veislės

Išbraukiama ši pastraipa:

„Iki 2013 m. gruodžio 31 d. bent 60 % kiekvienos bandos turi sudaryti Provençales, Roves ir Alpines veislių ir šių veislių hibridų pieninės ožkos.“

Pastraipa:

„Nuo 2014 m. sausio 1 d. sūriui „Banon“ gaminti naudojamas tik Provençales, Roves ir Alpines veislių ir šių veislių hibridų ožkų pienas.“

keičiama taip:

„„Banon“ gaminti naudojamas tik Provençales, Roves ir Alpines veislių ir šių veislių hibridų ožkų pienas.“

Specifikacijoje nurodyti terminai išbraukti kaip pasenę.

Šios nuostatos taip pat išbraukiamos iš santraukos.

—   Trumpiausias ganymo laikotarpis ir trumpiausias laikotarpis, kai ožkos stambiųjų pašarų turi gauti ganykloje

Pastraipa:

„Ožkos turi būti reguliariai ganomos šios vietovės aptvaruose ir pievose bent 210 dienų per metus.“

keičiama taip:

„Ožkos turi būti reguliariai ganomos geografinės vietovės aptvaruose ir pievose bent 210 dienų per metus.“

Žodžiai „geografinė vietovė“ yra tikslesni nei „ši vietovė“, be to, taip palengvinama kontrolė.

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

Nuostatos:

„Bent 4 mėnesius per metus didžiąją stambiųjų pašarų dalį turi sudaryti ganyklų žolė.“

ir

„Ožkos turi būti reguliariai ganomos geografinės vietovės aptvaruose ir pievose bent 210 dienų per metus.“

išbraukiamos.

Siekiant išvengti pasikartojimo išbraukiamas trumpiausias ganymo laikotarpis ir trumpiausias laikotarpis, kai ožkos stambiųjų pašarų turi gauti ganykloje, nes šios nuostatos specifikacijoje pateiktos du kartus.

Šie pakeitimai daromi ir bendrajame dokumente.

—   Loviuose duodamų pašarų ribojimas

Sakinys

„Ribojamas šėrimas iš lovio per metus ir per dieną.“

išbraukiamas, nes jame nepateikiama informacijos apie didžiausius pašarų kiekius, kurie jau nurodyti specifikacijoje.

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

—   Papildomi pašarai

Siekiant suteikti galimybę naudoti sudėtinius pašarus, kurių etiketėje nurodyta, kad juose yra javų ir antrinių javų produktų, įtraukiami žodžiai „arba antriniai javų produktai“.

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

—   Už geografinės vietovės ribų perkamų pašarų kiekio ribojimas

Sakinys „Be to, ribojamas už vietovės ribų perkamų pašarų kiekis“ išbraukiamas, nes jame nenurodytos tikslinės vertės, todėl nenustatomi jokie apribojimai. Be to, už geografinės vietovės ribų perkamų pašarų kiekiui taikoma kita galiojančioje specifikacijoje pateikta nuostata:

„Vienai suaugusiai ūkio ožkai per metus galima duoti ne daugiau kaip 250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, gautos iš kitur nei geografinė vietovė.“

Ši nuostata išbraukiama ir iš bendrojo dokumento.

—   Džiovintos liucernos žaliavos paskirstymo per dieną būdai

Nuostata:

„Vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip po 400 g džiovintos liucernos žaliavos bent du kartus per dieną ir ne daugiau kaip 60 kg žaliavos per metus.“

keičiama taip:

„Vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip 400 g džiovintos liucernos žaliavos per dieną ir ne daugiau kaip 60 kg žaliavos per metus.“

Prievolė džiovintos liucernos žaliavos duoti du kartus per dieną panaikinama, nes nedidelis duodamos žaliavos kiekis nepateisina tokio atsargumo (ši nuostata buvo įtraukta todėl, kad per didelis kiekis suvartoto azoto gali sukelti rimtą metabolinę ligą – alkalozę).

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

—   Draudžiamos pašarų rūšys

Pastraipa:

„Draudžiama naudoti silosą, pašarą rulonais, kryžmažiedžius ir kitus augalus bei sėklas, kurie gali pabloginti pieno skonį.“

keičiama taip:

„Draudžiama naudoti silosą, pašarą rulonais ir kryžmažiedžius.“

Teiginys „ir kitus augalus bei sėklas, kurie gali pabloginti pieno skonį“ išbraukiamas, nes nėra pakankamai tikslus, todėl negali būti aiškiai patikrinamas.

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

—   Draudimas naudoti GMO

Įtraukiama ši dalis:

„Galvijus leidžiama šerti tik augalais, šalutiniais produktais ir papildais, gautais iš genetiškai nemodifikuotų produktų. Visuose ūkio, kuriame gaminamas pienas, skirtas perdirbti į SKVN produktą „Banon“, sklypuose draudžiama sėti transgenines kultūras. Toks draudimas taikomas bet kuriai augalų rūšiai, galinčiai patekti į ūkio pašarus, ir bet kuriai kultūrai, galinčiai užteršti tokius pašarus.“

Ši nuostata leidžia išsaugoti ir tradicinių pašarų naudojimą, ir tradicinius galvijų šėrimo būdus.

Nuostata įtraukiama ir į bendrąjį dokumentą.

—   Pašarų kilmė

Į bendrąjį dokumentą įtraukiama tokia pastraipa: „Dėl geografinės vietovės gamtinių veiksnių koncentruotų pašarų gamyba yra sudėtinga, o pašarinių augalų nėra daug. Koncentruotų pašarų kilmė nepatikslinama, todėl jie gali būti ne iš geografinės vietovės. Pagrindiniai pašarai daugiausia yra iš geografinės vietovės, bet ožkoms taip pat leidžiama duoti iš kitos vietovės atvežtą šieną. Koncentruotų pašarų ir šieno ne iš geografinės vietovės kiekis ribojamas, todėl didžiąją dalį sudaro pašarai iš geografinės vietovės. Iš tiesų pašarai ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus sudaro:

| — | 250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, t. y. maždaug 213 kg sausosios medžiagos (190 kg pašarų, kuriuose sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 84 % arba 160 kg sausosios medžiagos, ir 60 kg džiovintos liucernos, kurioje sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 89 % arba 53 kg sausosios medžiagos), |
| --- | --- |

—

250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, t. y. maždaug 213 kg sausosios medžiagos (190 kg pašarų, kuriuose sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 84 % arba 160 kg sausosios medžiagos, ir 60 kg džiovintos liucernos, kurioje sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 89 % arba 53 kg sausosios medžiagos),

| — | 250 kg koncentruotų sausųjų medžiagų (t. y. 270 kg žaliavos) ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus. |
| --- | --- |

—

250 kg koncentruotų sausųjų medžiagų (t. y. 270 kg žaliavos) ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus.

Atsižvelgiant į tai, kad per metus ožka vidutiniškai suėda 1 100 kg pašarų, pašarų dalis iš geografinės vietovės sudaro ne mažiau kaip 58 % (sausosios medžiagos).“

Ši į bendrąjį dokumentą įtraukta pastraipa parodo, kad didžioji dalis ožkų pašarų yra iš geografinės vietovės. Dėl punkte „Ryšys su geografine vietove“ nurodytų gamtinių veiksnių ne visi pašarai gali būti iš geografinės vietovės.

—   Fermentavimo šliužo fermentu temperatūra ir laikotarpis

Pastraipa:

„Draudžiamas bet koks pieno apdorojimas fiziniu ar cheminiu būdu, išskyrus filtravimą, kurio metu pašalinamos makroskopinės priemaišos, atšaldymą iki teigiamos temperatūros, siekiant konservuoti pieną, ir pieno pašildymą ne daugiau kaip iki 35 °C prieš jo fermentavimą šliužo fermentu.“

keičiama taip:

„Draudžiamas bet koks pieno apdorojimas fiziniu ar cheminiu būdu, išskyrus filtravimą, kurio metu pašalinamos makroskopinės priemaišos, atšaldymą iki teigiamos temperatūros, siekiant konservuoti pieną, ir pieno pašildymą prieš jo fermentavimą šliužo fermentu.“

Fermentavimo šliužo fermentu temperatūra griežtai nustatyta pagal 2013 m. lapkričio 28 d. Reglamentą (ES) Nr. 1211/2013 registruotoje specifikacijoje (29–35 °C), be to, naudojamas žalias ožkų pienas, todėl tarpinė pašildymo temperatūra, t. y. pieno pašildymas prieš fermentavimą šliužo fermentu (kurio temperatūra jau nustatyta), išbraukiama, nes nereikalinga.

Nuostata:

„Jei sūris gaminamas pieno įmonėse, šliužo fermentas dedamas ne daugiau nei 4 val. po to, kai buvo surinktas paskutinis pienas.“

keičiama taip:

„Jei sūris gaminamas pieno įmonėse, šliužo fermentas dedamas ne vėliau kaip praėjus 18 val. nuo pieno pristatymo į įmonę ir iki dienos, einančios po paskutinio pieno surinkimo, vidurdienio.“

Fermentavimo šliužo fermentu laikotarpis pieno įmonėms keičiamas siekiant suteikti įmonėms galimybę savo darbą organizuoti atsižvelgiant į pieno surinkimo trukmę ir nedidelį pieno kiekį, naudojamą kiekviename fermentavimo šliužo fermentu etape. Iš dabartinės pieno surinkimo schemos matyti, kad pienas iš tiesų dažniausiai surenkamas naktį. Paskutinis pienas surenkamas apie 2 val. 30 min., tuomet nuo 6 val. 30 min. jis didelėje taroje (1 000 litrų) pradedamas fermentuoti šliužo fermentu. Tačiau, atsižvelgiant į sumažėjusį atitinkamų ožkų augintojų skaičių ir nedidelį surenkamo pieno kiekį, pageidautina riboti darbą naktį ir leisti pieno fermentaciją šliužo fermentu pradėti nuo 8 val. nedidelėse talpyklose (80 litrų) ir pratęsti šį procesą iki vidurdienio.

—   Formavimo etapas

Pastraipa:

„Sūris formuojamas iškart, kai nuvarvinamos išrūgos. Sutrauka rankomis pilama į sūrio formas su skylutėmis. Leidžiama naudoti skirstytuvus ir formų padėklus. Bet koks mechaninis sūrio formavimas draudžiamas.“

keičiama taip:

„Sūris formuojamas iškart, kai nuvarvinamos išrūgos. Sutrauka rankomis pilama į sūrio formas su skylutėmis. Leidžiama naudoti skirstytuvus ir formų padėklus, taip pat formuojant naudotis mechaninėmis pagalbos priemonėmis (talpyklų keltuvais, konvejeriais). Draudžiama sūrius formuoti tik mechaniniu būdu. Paskirstant sutrauką formų padėkluose būtinas žmogaus rankų darbas.“

Tam, kad veiklos vykdytojai galėtų prisitaikyti prie naujų metodų, patikslinama, kad formavimo metu leidžiama naudoti mechanines pagalbos priemones (talpyklų keltuvus, konvejerius), tačiau paskirstant sutrauką formų padėkluose būtinas žmogaus rankų darbas: sūrio formavimas tik mechaniniu būdu draudžiamas.

—   Sūrio nuvarvinimo ir išėmimo iš formos etapas

Pastraipa:

„Skystis nuvarvinamas ne mažesnėje kaip 20 °C temperatūroje. Iš formos sūris išimamas 24–48 val. po sutraukos išpilstymo į formas.“

keičiama taip:

„Skystis nuvarvinamas ne mažesnėje kaip 20 °C temperatūroje, šis etapas vykdomas ne vėliau kaip18–48 val. po išpilstymo į formas. Tik pasibaigus šiam etapui sūris išimamas iš formų. Tuomet sūris bent 24 val. džiovinamas ir (arba) sausinamas mažiausiai 13 °C temperatūroje.“

Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant reglamentuoti veiklos vykdytojų praktiką, įtraukiama kiekvieno etapo trukmė (18–48 val. nuvarvinimas, bent 24 val. džiovinimas ir (arba) sausinimas), taip pat sausinimo temperatūra (mažiausiai 13 °C).

—   Sūdymo trukmė

Sūdymo trukmė išbraukiama, kad veiklos vykdytojai, atsižvelgdami į naudojamo sūrymo koncentraciją, galėtų patys tą trukmę nustatyti ir gautų tokį pat produktą.

—   Nokinimo etapas

Pastraipa:

„Sūris nokinamas geografinėje vietovėje ne mažiau kaip 15 dienų po fermentacijos šliužo fermentu. Nokinimas vyksta dviem etapais:

| — | Į kaštono lapus neįvyniotas sūris nokinamas 5–10 dienų po fermentacijos šliužo fermentu ne žemesnėje nei 8 °C temperatūroje. Pasibaigus šiam etapui, sūrio paviršius turi būti lygus, ant jo turi būti gerai susiformavusi flora, žievė turi būti plona, baltos kremo spalvos, sūrio vidurys turi būti minkštas. |
| --- | --- |

—

Į kaštono lapus neįvyniotas sūris nokinamas 5–10 dienų po fermentacijos šliužo fermentu ne žemesnėje nei 8 °C temperatūroje. Pasibaigus šiam etapui, sūrio paviršius turi būti lygus, ant jo turi būti gerai susiformavusi flora, žievė turi būti plona, baltos kremo spalvos, sūrio vidurys turi būti minkštas.

| — | Paskui sūris įvyniojamas į kaštono lapus ir nokinamas ne mažiau kaip 10 dienų 8–14 °C temperatūroje. Drėgmės lygis turi būti didesnis negu 80 %.“ |
| --- | --- |

—

Paskui sūris įvyniojamas į kaštono lapus ir nokinamas ne mažiau kaip 10 dienų 8–14 °C temperatūroje. Drėgmės lygis turi būti didesnis negu 80 %.“

keičiama taip:

„Nokinimas dviem etapais vyksta ne mažiau kaip 15 dienų po fermentacijos šliužo fermentu:

| — | Į kaštonų lapus neįvyniotas sūris nokinamas 5–10 dienų po fermentacijos šliužo fermentu ne žemesnėje nei 8 °C temperatūroje. Pasibaigus šiam etapui, sūrio paviršius turi būti lygus, ant jo turi būti gerai susiformavusi flora, žievė turi būti plona, baltos kremo spalvos. |
| --- | --- |

—

Į kaštonų lapus neįvyniotas sūris nokinamas 5–10 dienų po fermentacijos šliužo fermentu ne žemesnėje nei 8 °C temperatūroje. Pasibaigus šiam etapui, sūrio paviršius turi būti lygus, ant jo turi būti gerai susiformavusi flora, žievė turi būti plona, baltos kremo spalvos.

| — | Paskui sūris įvyniojamas į kaštonų lapus ir nokinamas ne mažiau kaip 10 dienų 8–14 °C temperatūroje. Po šio etapo sūrio plutelė yra gelsvos arba šviesiai rudos spalvos. Drėgmės lygis turi būti didesnis negu 80 %.“ |
| --- | --- |

—

Paskui sūris įvyniojamas į kaštonų lapus ir nokinamas ne mažiau kaip 10 dienų 8–14 °C temperatūroje. Po šio etapo sūrio plutelė yra gelsvos arba šviesiai rudos spalvos. Drėgmės lygis turi būti didesnis negu 80 %.“

Išbraukiama nuoroda į geografinę vietovę, nes šioje specifikacijos dalyje ji nereikalinga. Sūrio plutelės aprašymas perkeliamas po nokinimo etapo parametrų aprašymo ir suderinamas su dalimi, kurioje aprašomas produktas. Minkštimo aprašymas išbraukiamas, nes norint patikrinti šį kriterijų reikia perpjauti sūrį, o tai šiame etape nedaroma.

Pastraipa:

„Prieš įvyniojami į kaštono lapus sūriai gali būti mirkomi vyno ar vynuogių misos spirite.“

keičiama taip:

„Prieš įvyniojami į kaštonų lapus sūriai gali būti mirkomi vyno ar vynuogių misos spirite arba apipurškiami vyno ar vynuogių misos spiritu.“

Greta mirkymo vyno ar vynuogių misos spirite įtraukiamas apipurškimas vyno ar vynuogių misos spiritu, nes šių dviejų metodų rezultatas yra panašus.

5.6.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Beveik visa dalis „Ryšį su geografine aplinka įrodančios detalės“ perrašyta siekiant akivaizdžiau įrodyti „Banon“ sūrio ryšį su geografine vietove, tačiau iš esmės ryšys su geografine vietove nekeičiamas ir jokios nuostatos neišbraukiamos. Didžiausias dėmesys atkreipiamas į Viduržemio jūros tipo geografinės vietovės, palankios ožkoms auginti ir ganyti, ir konkrečios „Banon“ produktui pagaminti reikalingos gamybos ir nokinimo patirties ryšį.

Pirmoje dalyje aprašomi geografinės vietovės ypatumai ir nurodomi geografinės vietovės gamtiniai bei žmogiškieji veiksniai, pabrėžiant konkrečią ožkų auginimo ir sūrio gamybos patirtį.

Antroje dalyje aprašomi produkto ypatumai, atkreipiant dėmesį į tam tikras produkto aprašyme nurodytas detales.

Paskutinėje dalyje paaiškinamas priežastinis ryšys, t. y. gamtinių bei žmogiškųjų veiksnių ir produkto tarpusavio sąveika.

Specifikacijoje pateiktas visas ryšio su geografine vietove tekstas pateikiamas bendrojo dokumento 5 punkte.

5.7.   Ženklinimas

Ženklinimas

Iš dalies „Konkrečios ženklinimo taisyklės“ išbraukiamas terminas „sūriai su nuoroda“, nes šioje dalyje ir apskritai specifikacijoje kalbama tik apie sūrius su kilmės vietos nuoroda. Taigi šis terminas nereikalingas.

Šis pakeitimas daromas ir bendrajame dokumente.

5.8.   Kiti pakeitimai

Kiti pakeitimai

Dalyje „Pareiškėjų grupė“ pakeičiami grupės kontaktiniai duomenys.

Dalyje „Nuorodos į kontrolės institucijas“ atnaujinami oficialių institucijų pavadinimai ir kontaktiniai duomenys. Šioje dalyje nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Taip pat nurodoma, kad sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO interneto svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Atsižvelgiant į padarytus pakeitimus (didžiausios pašildymo temperatūros panaikinimas) atnaujinta lentelė, kurioje nurodyti pagrindiniai kontroliuotini dalykai. Be to, į šią lentelę įtrauktas vienas svarbus pagal galiojančią specifikaciją kontroliuotinas punktas, susijęs su naudojamu pienu (žalias, nenugriebtas, nepakeisto baltymų ir riebalų kiekio pienas).

BENDRASIS DOKUMENTAS

„BANON“

„BANON“

ES Nr. PDO-FR-0290-AM02–2018 1 10

ES Nr. PDO-FR-0290-AM02–2018 1 10

SKVN ( X ) SGN ( )

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Banon“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Banon“ – minkštasis sūris, gaminamas iš žalio, nenugriebto ožkų pieno. Jis gaunamas greitai surauginant pieną (šliužo fermentu). Išnokintas sūris vyniojamas į natūralius kaštonų lapus (t. y. visiškai padengiamas lapais), o šie sutvirtinami natūraliu plaušu, vyniojant taip, kad sūrį apskritimo spinduliai dalytų į 6–12 dalių.

Po ne mažiau nei 15 nokinimo dienų (iš kurių 10 d. sūris nokinamas įvyniotas į lapus) sūrio minkštimas yra vienalytis, riebus, švelnus ir elastingas. Jo žievė po lapais yra gelsvos arba šviesiai rudos spalvos. Tai sūris, kuriam būdingas gyvūninės kilmės, daugiausia ožkų, kvapas, dažnai lydimas amoniako ir medžio aromatų, galiausiai juntamas šioks toks aitrumas. Tekstūra minkšta, tirpstanti burnoje. Sūrio skersmuo kartu su lapais – nuo 75 iki 85 mm, aukštis – nuo 20 iki 30 mm. Grynasis išnokinto „Banon“ sūrio svoris be lapų – nuo 90 iki 110 g.

Po visiško išdžiovinimo sausosios medžiagos kiekis sudaro ne mažiau kaip 40 gramų 100 gramų sūrio, o riebalų kiekis – 40 gramų 100 gramų sūrio.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Ožkų raciono pagrindą sudaro daugiausia iš geografinės vietovės gaunami pašarai. Racioną sudaro tik pievų ir (arba) aptvarų žolė, taip pat sausi pašarai iš tinkamai laikytų ankštinių, Graminae ir (arba) laukinių augalų.

Graminae

Kai oras tinkamas ir žolė paaugusi, ožkos turi būti ganomos ganyklose ir (arba) aptvaruose. Ožkos turi būti reguliariai ganomos geografinės vietovės aptvaruose ir pievose bent 210 dienų per metus.

Ožkos ganosi:

| — | aptvaruose, kuriuose auga vienmečiai arba daugiamečiai laukiniai augalai, medžiai, krūmai arba žolės, |
| --- | --- |

—

aptvaruose, kuriuose auga vienmečiai arba daugiamečiai laukiniai augalai, medžiai, krūmai arba žolės,

| — | daugiametėse pievose, kuriose auga vietiniai augalai, |
| --- | --- |

—

daugiametėse pievose, kuriose auga vietiniai augalai,

| — | vienmetėse Graminae, ankštinių arba mišrių augalų pievose. |
| --- | --- |

—

vienmetėse Graminae, ankštinių arba mišrių augalų pievose.

Graminae

Bent 4 mėnesius per metus didžiąją stambiųjų pašarų dalį turi sudaryti ganyklų žolė.

Laikotarpiu, kai stambųjį pašarą turi daugiausia sudaryti ganyklų žolė, vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip 1,25 kg šieno žaliavos per dieną.

Vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip 600 kg šieno per metus.

Šerti žaliuoju pašaru iš lovio galima tik 30 dienų (ne iš eilės) per metus.

Vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip 800 g papildų žaliavos per dieną ir ne daugiau kaip 270 kg papildų žaliavos per metus.

Papildomą metinį racioną turi sudaryti bent 60 % javų arba antrinių javų produktų. Vienai suaugusiai ūkio ožkai galima duoti ne daugiau kaip 400 g džiovintos liucernos žaliavos per dieną ir ne daugiau kaip 60 kg džiovintos liucernos žaliavos per metus.

Vienai suaugusiai ūkio ožkai per metus galima duoti ne daugiau kaip 250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, gautos ne iš geografinės vietovės.

Draudžiama naudoti silosą, pašarą rulonais ir kryžmažiedžius.

Galvijams šerti leidžiama naudoti tik augalus, šalutinius produktus ir papildus, gautus iš genetiškai nemodifikuotų produktų. Visuose ūkio, kuriame gaminamas pienas, skirtas perdirbti į SKVN produktą „Banon“, sklypuose draudžiama sėti transgenines kultūras. Toks draudimas taikomas bet kuriai augalų rūšiai, galinčiai patekti į ūkio pašarus, ir bet kuriai kultūrai, galinčiai užteršti tokius pašarus.

Kai ožkos ganomos natūraliose ir (arba) dirbtinėse pievose, pašarų plotas turi sudaryti bent 1 ha 8 ožkoms, o kai ganomos aptvaruose – 1 ha 2 ožkoms.

Dėl geografinės vietovės gamtinių veiksnių koncentruotų pašarų gamyba sudėtinga, o pašarinių augalų nėra daug. Koncentruotų pašarų kilmė nepatikslinama, todėl jie gali būti ne iš geografinės vietovės. Pagrindiniai pašarai daugiausia yra iš geografinės vietovės, bet ožkoms taip pat leidžiama duoti iš kitos vietovės atvežtą šieną.

Koncentruotų pašarų ir šieno ne iš geografinės vietovės kiekis ribojamas, todėl didžiąją dalį sudaro pašarai iš geografinės vietovės.

Iš tiesų pašarai ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus sudaro:

| — | 250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, t. y. maždaug 213 kg sausosios medžiagos (190 kg pašarų, kuriuose sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 84 % arba 160 kg sausosios medžiagos, ir 60 kg džiovintos liucernos, kurioje sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 89 % arba 53 kg sausosios medžiagos), |
| --- | --- |

—

250 kg pašarų ir džiovintos liucernos žaliavos, t. y. maždaug 213 kg sausosios medžiagos (190 kg pašarų, kuriuose sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 84 % arba 160 kg sausosios medžiagos, ir 60 kg džiovintos liucernos, kurioje sausosios medžiagos vidutiniškai sudaro 89 % arba 53 kg sausosios medžiagos),

| — | 250 kg koncentruotų sausųjų medžiagų (t. y. 270 kg žaliavos) ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus. |
| --- | --- |

—

250 kg koncentruotų sausųjų medžiagų (t. y. 270 kg žaliavos) ne iš geografinės vietovės vienai ožkai per metus.

Atsižvelgiant į tai, kad per metus ožka vidutiniškai suėda 1 100 kg pašarų, pašarų dalis iš geografinės vietovės sudaro ne mažiau kaip 58 % (sausosios medžiagos).

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Pienas turi būti gaunamas, o sūriai gaminami ir brandinami 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Kiekvienas „Banon“ sūris parduodamas paženklintas atskira etikete, kurioje pateikiamas kilmės vietos nuorodos pavadinimas, užrašytas ne mažesnėmis nei visų kitų etiketėje esančių užrašų raidėmis.

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Banon“ žymimo sūrio etiketėje privalo būti pateiktas Europos Sąjungos SKVN simbolis.

Pavadinimas „Banon“ būtinai turi būti nurodomas sąskaitose faktūrose ir prekybos dokumentuose.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinę vietovę sudaro toliau išvardytos komunos:

Aukštutinio Provanso Alpių departamentas (04)

Visos geografinės vietovės komunos: Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

Komunos, kurių ne visa teritorija patenka į geografinę vietovę: Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

Geografinės vietovės ribos su šiomis komunomis nustatytos komunų merijose saugomuose planuose.

Aukštutinių Alpių departamentas (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Val Buëch-Méouge (pour le territoire de l’ancienne commune de Châteauneuf-de-Chabre), Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Garde-Colombe, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

Dromo departamentas (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

Vokliūzo departamentas (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

„Banon“ pradėtas gaminti Aukštutiniame Provanse, Banono komunos apylinkėse. Šios vietovės peizažui būdingi Viduržemio jūros klimato veikiami vidutinio aukščio sausi kalnai, kalvos ir plynaukštės.

Čia nėra vandens telkinių. Požeminiai vandenys glūdi itin giliai, o paviršinius vandenis veikia itin gausūs, tačiau nereguliarūs krituliai. Daugiausia kritulių iškrenta rudenį ir pavasarį, o vasarą jų labai stinga.

Šiai vietovei būdingas nelabai derlingas, daugiausia kalkinis, vandeniui pralaidus dirvožemis, puikiai sugeriantis lietaus vandenį.

Čia retą miško augmeniją, kurią sudaro alepinės pušys, ąžuolai, raipstai, buksmedžiai ir aromatiniai augalai, keičia viržynai su vietomis augančiu atžalynu ir krūmais, taip pat augalai, prisitaikę prie atšiauraus vidutinio aukščio Provanso kalnų klimato: sauso, saulėto, žiemą neretai gana šalto, palankaus ožkų bandoms ganyti aptvaruose.

Šio regiono gamtinė aplinka lemia tai, kad bendrosios ekonominės sąlygos yra palankios gyvuliams ganyti ir menkai derantiems augalams auginti.

Ūkininkai ožkas daugiausia šeria ganyklų žole ir pašarais. Ūkininkai taiko savitą gamybos sistemą, pagal kurią panaudojama gamtos išteklių įvairovė. Gyvuliams šerti naudojami trijų rūšių ištekliai: laukinės pievos, miškai ir ankštiniai augalai, kuriuose gausu azoto. Daugelis ūkininkų patys gano ožkas, todėl, priklausomai nuo šėrimo aptvaruose ir metų laiko, gali papildyti racioną kirveniais ir liucernomis.

Provanse gyvuoja šliužo fermento naudojimo tradicija, o Šiaurės Prancūzijoje vyrauja lėto (maždaug 24 val.) rauginimo tradicija. Tai, kad buvo dedama šliužo fermento, akivaizdžiai matyti iš karaliui Renė dar XIV a. tiektų „minkštų fermentuotų sūrelių“.

Tradiciškai Provanse naudotos sūrio formos su didelėmis skylėmis – tai rodo, kad sūriui fermentuoti buvo naudojamas šliužo fermentas (rūgpienis iš tokių formų išbėgtų).

Be to, sūris „Banon“ vyniojamas į lapus siekiant dviejų tikslų: apsaugoti sūrį ir taikyti gamybos metodą. Siekį apsaugoti sūrį ir pagerinti jo kokybę atspindi šviežio sūrio perdirbimas.

Sūris iš esmės perdirbamas jį vyniojant į kaštonų lapus. Taip paruoštas sūris tampa „Banon“. Lapai apsaugo nuo oro patekimo ir skatina formuotis aromatines sūrio savybes.

Nors atrodo, kad sūris gali būti vyniojamas į įvairių augalų (vynuogių, kaštonų, platanų, riešutmedžių ir kt.) lapus, naudojami kaštonų lapai, nes jie yra tvirti ir turi taninų.

„Banon“ gamybos ištakos siekia XIX a. pabaigą. Šios žemės buvo nederlingos, todėl valstiečiai siekė kuo geriau išnaudoti menkus gamtos išteklius: retuose geresnės žemės sklypuose buvo auginami įvairūs pramisti skirti augalai, o laukinėse miškų ar viržynų vietose renkamos malkos, medžiojami laukiniai žvėrys, grybaujama, uogaujama, ieškoma trumų, skinamos levandos. Be kiaulės ir keleto naminių paukščių, kiekviena šeima laikė dar ir keletą avių bei ožkų – šie gyvuliai papildo vieni kitus, nes ne tik puikiai išnaudoja viržynų ir aplinkinių pamiškių augmeniją, bet ir yra panašiai ekonomiškai panaudojami. Avys būdavo auginamos mėsai, o ožkos – varguolių karvės – pienui. Šviežią pieną šeimos ne tik gerdavo, bet ir perdirbdavo į sūrį, nes tik taip buvo galima išlaikyti maistinę pieno vertę.

Daugiausia sūris buvo gaminamas namų reikmėms, tačiau kai jo imta gaminti daugiau, nei reikia šeimai, pradėtas pardavinėti. Perteklinė sūrio produkcija keliaudavo į vietinius turgus.

Didžiausios sūrių mugės ir turgūs buvo rengiami kaip tik Banone – Liūro ir Albiono krašto kantono administraciniame ir geografiniame centre, į kurį vedė pagrindiniai keliai.

Pirmą kartą į lapus suvynioti ožkų sūriai „Banon“ paminėti 1886 m. Mariaus MORARDO knygoje „Provanso kulinarija“.

Po karo sūrio gamybos metodai buvo palaipsniui tobulinami. Ožkos imtos auginti tikslingai, nebe namų reikmėms: anksčiau sūris būdavo gaminamas šeimai pramaitinti, o jo perteklius parduodamas, o nuo šiol sūris daugiausia gamintas parduoti (neparduotą sūrį suvalgydavo ūkininko šeima).

Kaip teigiama J. M. MARIOTTINI tyrime „A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie“(„Beieškant sūrio gamybos ištakų: „Banon“ istorija ir raida“), šiam sūriui gaminti visada naudotas ir, skirtingai nei daugeliui kitų sūrių, tebėra naudojamas šliužo fermentas.

„Banon“ – minkštasis sūris, gaminamas iš žalio, nenugriebto ožkų pieno. Jis gaunamas greitai surauginant pieną (šliužo fermentu). Išnokintas sūris vyniojamas į natūralius kaštonų lapus (t. y. visiškai padengiamas lapais), o šie sutvirtinami natūraliu plaušu vyniojant taip, kad sūrį apskritimo spinduliai dalytų į 6–12 dalių.

„Banon“ sūriui būdingos savybės:

| — | gelsvos arba šviesiai rudos spalvos žievė po lapais, |
| --- | --- |

—

gelsvos arba šviesiai rudos spalvos žievė po lapais,

| — | minkštos, burnoje tirpstančios tekstūros minkštimas, |
| --- | --- |

—

minkštos, burnoje tirpstančios tekstūros minkštimas,

| — | gyvūninės kilmės, daugiausia ožkų, kvapas, dažnai lydimas amoniako ir medžio aromatų, galiausiai juntamas šioks toks aitrumas. |
| --- | --- |

—

gyvūninės kilmės, daugiausia ožkų, kvapas, dažnai lydimas amoniako ir medžio aromatų, galiausiai juntamas šioks toks aitrumas.

Geografinę vietovę veikia Viduržemio jūros klimatas. Dirvožemis nelabai derlingas, gausus klinčių, kurios paprastai matyti paviršiuje, pralaidus vandeniui. Tai sudaro sąlygas augti garigos augalijai, sudarytai iš viržynų su dygliakrūmiais, gudobelių, slyvų, švitrūnų, kadagių, levandų, dašių, čiobrelių ir, be kita ko, kaštonų. Čia puikios sąlygos auginti ir ganyti ožkas.

Švelnios varškės gamybos metodą lėmė oro sąlygos (aukšta temperatūra ir sausas oras). Šiame regione, nesiimant specialių techninių priemonių, neįmanoma pieno atvėsinti ir paskui laikyti žemoje temperatūroje, kad fermentai veiktų, o pienas nesugižtų. Todėl pieną reikia surauginti įdedant šliužo fermento.

Iš sūrių, įvyniotų į lapus, būdavo galima pramisti visus metus, ypač žiemą, kai ožkos nebeduodavo pieno.

Sūrio „Banon“ gamybą lėmė visi šie veiksniai: ekstensyviam ožkų auginimui tinkama skurdi aplinka, kurios išteklius ūkininkai stengėsi kuo geriau išnaudoti, taip pat karštas ir sausas klimatas, dėl kurio natūralu sūrį gaminti įdedant šliužo fermento ir perdirbti (įvynioti į lapus), kad ilgai laikytųsi.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ab11b39-00cf-48f7-a2b3-ac5e71b90836

---

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2019 m. gegužės 14 d.

dėl produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje„Beurre d’Isigny“ (SKVN)

(2019/C 177/03)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 50 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 53 straipsnio 2 dalimi,

kadangi:

| (1) | Prancūzija pateikė produkto „Beurre d’Isigny“ (SKVN) specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraišką pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Prancūzija pateikė produkto „Beurre d’Isigny“ (SKVN) specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraišką pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnio 4 dalį;

| (2) | Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnį išnagrinėjo tą paraišką ir padarė išvadą, kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnį išnagrinėjo tą paraišką ir padarė išvadą, kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas;

| (3) | kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį būtų galima teikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (2) 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Beurre d’Isigny“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į atitinkamos produkto specifikacijos paskelbimą, |
| --- | --- |

(3)

kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį būtų galima teikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (2) 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Beurre d’Isigny“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į atitinkamos produkto specifikacijos paskelbimą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta registruoto pavadinimo „Beurre d’Isigny“ (SKVN) produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiška kartu su iš dalies pakeistu bendruoju dokumentu ir nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją yra pateikiami šio sprendimo priede.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsniu, šio sprendimo paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje suteikia teisę per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos paprieštarauti šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytam pakeitimui.

Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

2

---

PRIEDAS

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą.

„BEURRE D’ISIGNY“

ES Nr. PDO-FR-0138-AM01–19.10.2017

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys |
| --- |
| 2, rue du Docteur Boutrois |
| 14230 Isigny-sur-Mer |
| FRANCE |
| Tel. +33 231513310 |
| Faks. +33 231923397 |
| El. paštas ODG.beurrecremeisigny@isysme.com |

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys

2, rue du Docteur Boutrois

14230 Isigny-sur-Mer

FRANCE

Tel. +33 231513310

Faks. +33 231923397

El. paštas ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Sudėtis: grupę sudaro pieno ir sviesto gamintojai, todėl ji turi teisę teikti pakeitimo paraišką.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| — | ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto aprašymas |
| — | ☒ | Geografinė vietovė |
| — | ☒ | Kilmės įrodymas |
| — | ☒ | Gamybos būdas |
| — | ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| — | ☒ | Ženklinimas |
| — | ☒ | Kita (valstybės narės kompetentingos įstaigos ir pareiškėjų grupės kontaktiniai duomenys, kontrolės institucijos kontaktiniai duomenys, nacionaliniai reikalavimai) |

—

☐

Produkto pavadinimas

—

☒

Produkto aprašymas

—

☒

Geografinė vietovė

—

☒

Kilmės įrodymas

—

☒

Gamybos būdas

—

☒

Ryšys su geografine vietove

—

☒

Ženklinimas

—

☒

Kita (valstybės narės kompetentingos įstaigos ir pareiškėjų grupės kontaktiniai duomenys, kontrolės institucijos kontaktiniai duomenys, nacionaliniai reikalavimai)

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| — | ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |

—

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

—

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

5.1.   
  Dalis „Produkto aprašymas“

1996 m. registruotos specifikacijos dalyje „Produkto aprašymas“ dviejų produktų, t. y. „Beurre d’Isigny“ ir „Crème d’Isigny“, aprašymuose daugiausia dėmesio skirta „Beurre d’Isigny“ savybėms.

Atsižvelgiant į tai, kad įvairiais metų laikais pieninių karvių gaunami skirtingi pašarai turi įtakos sviesto spalvai, išplečiamas produkto spalvos aprašymas. Vietoj „geltonos vėdrynų“ spalva aprašoma taip: „nuo dramblio kaulo iki geltonos vėdrynų spalvos“. Žodžiai „riebi tekstūra“ papildomi taip: „lengvai tepamas“. Siekiant geriau apibūdinti produktą, išbraukiamas mažai informacijos teikiantis žodis „aromatingas“. Vietoj to nurodomas „grietinėlės ir riešutų aromatas“. Be to, nurodoma, jog sviestas „gali būti tekstūruotas, kad galėtų būti naudojamas sluoksniuotai tešlai gaminti ir taip būtų atsižvelgiama į visas produkto panaudojimo galimybes“. Šioje dalyje taip pat patikslinama, kad sviestas „gali būti sūdytas“, nes ši nuostata pateikta tik galiojančios specifikacijos dalyje „Gamybos būdas“. Taip pat įtraukiamas skirtingų sviesto kategorijų riebalų procentinis kiekis: bent 82 % riebalų saldžiame svieste ir bent 80 % sūdytame svieste.

Taigi galiojančios specifikacijos tekstas: „Šiems dviem pieno produktams būdingos originalios savybės. Jie yra natūralios geltonos vėdrynų spalvos. Produktai yra aromatingi ir riebios tekstūros.“

keičiamas taip:

„„Beurre d’Isigny“ – nuo dramblio kaulo iki natūralios geltonos vėdrynų spalvos sviestas. Dėl riebios tekstūros jis yra lengvai tepamas. Dažniausiai sviestas yra grietinės ir riešutų aromato. Jis gali būti tekstūruotas, kad galėtų būti naudojamas sluoksniuotai tešlai gaminti. Be to, gali būti sūdytas.

Riebalų procentinis kiekis saldžiame svieste sudaro daugiau negu 82 %, o sūdytame svieste – daugiau negu 80 %.“

Ši dalis taip pat įtraukiama į bendrojo dokumento 3.2 punktą vietoj santraukoje pateikto sakinio, kuriame patikslinamas produkto aprašymas: „Sviestas yra natūralios geltonos vėdrynų spalvos, kurią suteikia išskirtinis karotenoidų kiekis.“

Be to, nuoroda į „išskirtinį karotenoidų kiekį“ pakartojama specifikacijos ir bendrojo dokumento dalyje „Priežastinis ryšys“, nes dalyje „Produkto aprašymas“ nepateikiama siektina svieste esančių karotenoidų kiekio vertė.

5.2.   
  Dalis „Geografinė vietovė“

Dalis „Geografinė vietovė“

Specifikacijos dalyje „Geografinės vietovės ribos“ nurodomi visi geografinėje vietovėje vykdomi gamybos etapai. Be to, atnaujinami geografinei vietovei priklausančių savivaldybių pavadinimai.

Šiais pakeitimais siekiama patikslinti įvairius gamybos etapus ir atnaujinti savivaldybių sąrašą nekeičiant geografinės vietovės ribų.

Pakavimas geografinėje vietovėje yra būtina sąlyga. Šis etapas turi būti vykdomas iškart po gamybos, kad pernelyg ilgai transportuojamas produktas nesugestų dėl riebalų oksidacijos ir siekiant išvengti sukčiavimo (sviesto mišinio). Be to, patikslinama, kad produktas gali būti šaldomas ir (arba) užšaldomas kilmės vietos nuorodos geografinėje vietovėje. Ši nuostata grindžiama siekiu užtikrinti geresnį produkto atsekamumą ir garantuoti etapų, kurie turi būti vykdomi geografinėje vietovėje, tęstinumą.

5.3.   
  Dalis „Kilmės įrodymas“

Dalis „Kilmės įrodymas“

Atsižvelgiant į nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų pakeitimus, specifikacijos dalis „Įrodymai, kad produktas yra iš geografinės vietovės“ papildoma nuostatomis dėl pareigos teikti deklaracijas ir pildyti produkto atsekamumo bei gamybos sąlygų stebėsenos registrus.

Įtraukiamos kelios pastraipos, susijusios su:

| — | veiklos vykdytojų tapatybės deklaracija ir įvairiomis kitomis jų pareigomis teikti deklaracijas, visų pirma susijusias su laikinu gamybos nutraukimu („Išankstinis ketinimo nutraukti gamybą pareiškimas“ ir „Ketinimo atnaujinti gamybą pareiškimas“), |
| --- | --- |

—

veiklos vykdytojų tapatybės deklaracija ir įvairiomis kitomis jų pareigomis teikti deklaracijas, visų pirma susijusias su laikinu gamybos nutraukimu („Išankstinis ketinimo nutraukti gamybą pareiškimas“ ir „Ketinimo atnaujinti gamybą pareiškimas“),

| — | „registrų pildymu“, patikslinant augintojų pareigas ir pateikiant sviesto gamintojams nacionaliniu mastu taikomas galiojančias nuostatas, |
| --- | --- |

—

„registrų pildymu“, patikslinant augintojų pareigas ir pateikiant sviesto gamintojams nacionaliniu mastu taikomas galiojančias nuostatas,

| — | galiojančiuose nacionalinės teisės aktuose jau nustatytais kontrolės būdais: „Visą šią procedūrą papildo analitiniai ir jusliniai tyrimai, atliekami atsitiktinai pasirenkant ir tiriant parduoti paruoštus supakuotus produktus.“ |
| --- | --- |

—

galiojančiuose nacionalinės teisės aktuose jau nustatytais kontrolės būdais: „Visą šią procedūrą papildo analitiniai ir jusliniai tyrimai, atliekami atsitiktinai pasirenkant ir tiriant parduoti paruoštus supakuotus produktus.“

5.4.   
  Dalis „Gamybos būdas“

Dalis „Gamybos būdas“

Siekiant tiksliau aprašyti pieno gamybos ir jo perdirbimo į „Beurre d’Isigny“ sąlygas, specifikacijoje nurodomi įvairūs gamybos būdo etapai. Šia informacija grindžiamas ryšys su geografine vietove.

Siekiant išsaugoti tradicines praktikas, įtraukiamos nuostatos dėl pieninių karvių bandos (veislė, pašarai).

Bandos ganymas

Bandos ganymas

Pieninių karvių banda apibūdinama taip:

„Šioje specifikacijoje banda reiškia visą ūkio pieninių galvijų bandą, sudarytą iš pieningų ir užtrūkusių karvių.“

Šiomis specifikacijos nuostatomis siekiama aiškiai nurodyti, apie kokius gyvulius kalbama, kai vartojami terminai „pieninių karvių banda“ ir „pieninės karvės“, taip pat siekiama palengvinti kontrolę ir išvengti painiavos.

Siekiant patvirtinti produkto ir geografinės vietovės ryšį, įtraukiamos toliau nurodytos nuostatos, susijusios su žoliniais pašarais (ganyklos, šienas ir pan.) ir geografinei vietovei būdinga gyvulių ganymo ganyklose tradicija:

| — | „Karvių bandos turi būti ganomos bent 7 mėnesius.“ |
| --- | --- |

—

„Karvių bandos turi būti ganomos bent 7 mėnesius.“

| — | „Bent 50 % viso pašarinėms kultūroms skirto ūkio ploto turi būti užsėta žole. Kiekvienai melžiamai karvei turi būti skirti bent 35 arai pievos (natūralios pievos, laikinų ar ilgalaikių ganyklų), kurioje bent 20 arų turi sudaryti ganomas plotas arba bent 10 arų – ganomas plotas, jei karvės papildomai šeriamos žole.“ |
| --- | --- |

—

„Bent 50 % viso pašarinėms kultūroms skirto ūkio ploto turi būti užsėta žole. Kiekvienai melžiamai karvei turi būti skirti bent 35 arai pievos (natūralios pievos, laikinų ar ilgalaikių ganyklų), kurioje bent 20 arų turi sudaryti ganomas plotas arba bent 10 arų – ganomas plotas, jei karvės papildomai šeriamos žole.“

Veislė

Veislė

Siekiant užtikrinti, kad didžioji dalis „Beurre d’Isigny“ gamybai naudojamo pieno būtų gaunama iš Normandijos veislės karvių, nes tai yra viena iš geografinės vietovės ir produkto ryšį patvirtinančių detalių, įtraukiamas toks sakinys:

„Ūkyje „Beurre d’Isigny“ gamybai naudojamas kiekvieno melžimo pienas turi būti gaunamas iš bandos, kurioje bent 30 % pieninių karvių sudaro Normandijos veislės karvės.“

Siekiant apibrėžti surenkamo pieno sąvoką ir patikslinti kontrolės sąlygas, įtraukiamas toks sakinys:

„Surinktas pienas – tai visas per 48 val. gamintojo primelžtas ir panaudotas pienas.“

Šie patikslinimai taip pat įtraukti į bendrojo dokumento 3.3 punktą.

Bandos pašarai

Bandos pašarai

Siekiant patvirtinti produkto ir geografinės vietovės ryšį, greta nuostatos dėl pieninių karvių šėrimo daugiausia geografinėje vietovėje gautais pašarais įtraukiama nuostata, kad 80 % pagrindinių bandos pašarų turi būti iš geografinės vietovės, o šviežia arba konservuota žolė vidutiniškai turi sudaryti bent 40 % visų pašarų ganymo laikotarpiu ir bent 20 % kasdien likusį laiką. Be to, siekiant geriau apibūdinti naudojamų pašarų pobūdį, nustatomas leidžiamų naudoti pašarų sąrašas. Taigi į specifikaciją įtraukiamos tokios nuostatos:

„80 % pagrindinių bandos pašarų kiekio, išreikšto sausąja medžiaga, yra iš geografinės vietovės. Šiuos pašarus sudaro tokie švieži arba konservuoti pašarai: žolė, kukurūzai, grūdai arba nesubrendę baltyminiai augalai (patys augalai), šiaudai, liucerna, taip pat pašariniai runkeliai, šakniavaisės daržovės ir džiovinta runkelių masė.“

„Bent 7 ganymo mėnesius šviežia arba konservuota žolė sudaro bent 40 % pašarų kiekio, išreikšto sausąja medžiaga. Likusį laiką kasdienėje pašarų normoje žolės kiekis negali būti mažesnis nei 20 % pašarų kiekio, išreikšto sausąja medžiaga.“

Šios nuostatos dėl bandos pašarų taip pat patikslinamos bendrojo dokumento 3.3 punkte.

Pieninių karvių pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali viršyti 1 800 kg sausosios medžiagos vienai karvei. Šia nuostata siekiama išvengti, kad tokie papildai nesudarytų pernelyg didelės dalies pašaruose, ir taip skatinama naudoti pagrindinius pašarus iš geografinės vietovės.

Pridedama ši pastraipa:

„Pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali viršyti 1 800 kg sausosios medžiagos vienai karvei.“

Ši nuostata taip pat įtraukiama į bendrojo dokumento 3.3 punktą.

Specifikacijoje patikslinama, kad melžiamų karvių pašarams draudžiama naudoti tam tikrus produktus ir žaliavas, kurie daro neigiamą poveikį pieno juslinėms savybėms. Įtraukiama ši dalis:

„Pagrindiniams pašarams ir pašarų papildams draudžiama naudoti kopūstus, ropes, svėres ir žalius rapsus.

Pašarų papildams draudžiama naudoti toliau pagal Reglamento (ES) Nr. 68/2013 dėl gyvūnų pašarų C priedo klasifikaciją nurodytas žaliavas:

| — | palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų ir alyvuogių aliejų arba jo izomerus (2.20.1 klasė), |
| --- | --- |

—

palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų ir alyvuogių aliejų arba jo izomerus (2.20.1 klasė),

| — | pieno gaminius ir iš jų gautus produktus (8 klasė), |
| --- | --- |

—

pieno gaminius ir iš jų gautus produktus (8 klasė),

| — | sausumos gyvūnų produktus ir iš jų gautus produktus (9 klasė), |
| --- | --- |

—

sausumos gyvūnų produktus ir iš jų gautus produktus (9 klasė),

| — | žuvis, kitus vandens organizmus ir iš jų pagamintus produktus (10 klasė), išskyrus menkių kepenų aliejų, |
| --- | --- |

—

žuvis, kitus vandens organizmus ir iš jų pagamintus produktus (10 klasė), išskyrus menkių kepenų aliejų,

| — | įvairias sudėtines dalis (13 klasė), išskyrus gliukozės melasą. |
| --- | --- |

—

įvairias sudėtines dalis (13 klasė), išskyrus gliukozės melasą.

Be to, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede, draudžiama kaip maistinį priedą naudoti karbamidą ir jo produktus.“

Šios detalės taip pat įtraukiamos į bendrojo dokumento 3.3 punktą.

Siekiant geriau apibūdinti šiuo metu taikomas praktikas, įtraukiamos dvi dalys, kuriose pristatomi įvairūs sviesto gamybos etapai: „Pieno surinkimas ir priėmimas“ ir „Gamyba ir pakavimas“.

Pieno surinkimas ir priėmimas

Pieno surinkimas ir priėmimas

Siekiant užtikrinti, kad pienas ūkyje nesugestų, nustatomas „Beurre d’Isigny“ gamybai naudojamo pieno laikymo terminas.

Be to, siekiant geresnio atsekamumo patikslinama, kad draudžiama vežant iš ūkio į sviesto gamybos įmonę pieną perkrauti.

Taip pat įtraukiamas žalio pieno rūgštingumo kriterijus, siekiant užtikrinti, kad žaliava nesugestų.

Šios detalės apibendrinamos tokioje nuostatoje:

„Pienas surenkamas ne rečiau kaip kas 48 valandas po pirmojo melžimo. Ūkiuose surinktas pienas neperkraunant tiesiogiai vežamas į grietinėlės nugriebimo cechą. Priimto žalio pieno rūgštingumas yra 14–16 Dorniko laipsnių, t. y. 6,6–6,85 pH.“

Visa ši nuostata taip pat įtraukiama į bendrojo dokumento 3.3 punktą.

Gamyba ir pakavimas

Gamyba ir pakavimas

Grietinėlės nugriebimas ir pasterizavimas

Grietinėlės nugriebimas ir pasterizavimas

Įtraukiama dalis apie grietinėlės nugriebimą ir pasterizavimą. Joje patikslinama, kad „gautas pienas prieš grietinėlės nugriebimą gali būti laikomas ne ilgiau kaip 48 val.“ Taip siekiama išsaugoti žaliavos kokybę.

Įtraukiamos tokios nuostatos dėl dviejų pasterizavimo etapų, leidžiančių gauti nustatytą produktą:

„Prieš nugriebiant grietinėlę, surinktas nenugriebtas pienas gali būti pirmą kartą pasterizuojamas 74 °C temperatūroje. Nugriebta grietinėlė 30–180 sekundžių pasterizuojama 86–95 °C temperatūroje.“

Ši nuostata papildo galiojančioje specifikacijoje jau pateiktą nuostatą „Pienas ir grietinėlė turi būti pasterizuojami.“

Išbraukiamos nuorodos į nacionalinius teisinius ir reglamentavimo reikalavimus, susijusius su gyvūnų bandomis, taip pat pienu ir sviestu.

Be to, siekiant išsaugoti žaliavos kokybę, patikslinamas didžiausias laiko tarpas nuo grietinėlės nugriebimo pabaigos iki pasterizavimo pradžios: „Paskutinis apdorojimas turi būti atliekamas per ne ilgiau kaip trisdešimt šešias valandas nuo grietinėlės nugriebimo.“

Siekiant apibrėžti grietinėlės, kuri gali būti naudojama „Beurre d’Isigny“ gamybai, tipus, patikslinama: „Mažiausias sviestui gaminti skirtos grietinėlės riebalų kiekis yra bent 35 gramai riebalų 100 gramų produkto.“

Kalbant apie įvairius produkto panaudojimo grietinėlės nugriebimo ir pasterizavimo etape būdus, pridedama, kad „sviestui gaminti negali būti naudojama neriebi, neapdorota, sterilizuota ir ultraaukštoje temperatūroje (UAT) sterilizuota grietinėlė“.

Šis sakinys taip pat įtraukiamas į bendrojo dokumento 3.3 punktą.

Be to, papildomas draudžiamų naudoti „Beurre d’Isigny“ gamybai medžiagų sąrašas ir patikslinama, kad draudžiama naudoti pasukas ir dėti priedų, pagalbinių perdirbimo medžiagų ir kitų sudedamųjų dalių, išskyrus pieno fermentus.

Todėl pastraipa:

„Gaminant ir parduodant „Beurre d’Isigny“ draudžiama naudoti tokias medžiagas:

| — | išrūgų grietinėlę, atgamintą šaldytą ar užšaldytą grietinėlę, |
| --- | --- |

—

išrūgų grietinėlę, atgamintą šaldytą ar užšaldytą grietinėlę,

| — | dažiklius ir antioksidantus, |
| --- | --- |

—

dažiklius ir antioksidantus,

| — | rūgštingumą mažinančias medžiagas, skirtas pieno ar grietinėlės rūgštingumui sumažinti“ |
| --- | --- |

—

rūgštingumą mažinančias medžiagas, skirtas pieno ar grietinėlės rūgštingumui sumažinti“

keičiama taip:

„Gaminant sviestą negali būti naudojama neriebi, neapdorota, sterilizuota ir ultraaukštoje temperatūroje (UAT) sterilizuota grietinėlė.

Gaminant „Beurre d’Isigny“ skirtą grietinėlę draudžiama naudoti išrūgų grietinėlę, pasukas, atgamintą šaldytą ar užšaldytą grietinėlę, dažiklius ir antioksidantus, rūgštingumą mažinančias medžiagas, skirtas pieno ar grietinėlės rūgštingumui sumažinti, priedus, pagalbines perdirbimo medžiagas ir kitas sudedamąsias dalis, išskyrus pieno fermentus.“

Nuostata „visi metodai, skirti neriebalinės sausosios medžiagos kiekiui padidinti, visų pirma pieno kultūrų ir fermentų pridėjimas maišant“ perkeliama į dalį „Mikroorganizmų inokuliavimas ir sviesto mušimas“, kurioje konkrečiai nurodyti ir nustatyti įvairūs sviesto gamybos etapai, visų pirma sviesto maišymo (arba mušimo) etapas.

Nuostata „į sviestą gali būti dedama ne daugiau kaip 2 gramai druskos 100 gramų produkto“ taip pat perkeliama į dalį „Mikroorganizmų inokuliavimas ir sviesto mušimas“, bet išbraukiama 2 gramų druskos 100 gramų produkto riba, nes ji nustatyta bendruosiuose teisės aktuose.

Mikroorganizmų inokuliavimas ir sviesto mušimas

Mikroorganizmų inokuliavimas ir sviesto mušimas

Ši dalis įtraukiama siekiant išskirti nuostatas, susijusias su mikroorganizmų inokuliavimu ir sviesto mušimu. Visų pirma patikslinama, kad mikroorganizmai į grietinėlę inokuliuojami sviesto gamybos ceche, praėjus ne daugiau kaip 48 val. nuo grietinėlės nugriebimo. Taip pat nurodoma, kad nuo pieno priėmimo iki mikroorganizmų inokuliavimo gali praeiti ne daugiau kaip 72 val.

Be to, sviesto gamybos metodas patikslinamas nurodant, kad sviestas gaunamas mušant mikroorganizmų prisėtą ir subrandintą grietinėlę (mechaninėje ar rankinėje sviestamušėje), tuomet gauti sviesto grūdeliai maišomi ir, jei reikia, plaunami. Galutinio sviesto pH gali būti ne didesnis kaip 6.

Patikslinama, kad mažinti sviesto pH kitais būdais, išskyrus biologinį brandinimą, draudžiama. Be to, aiškiai draudžiama sviesto gamybos procese naudoti koncentruotą pieno kultūrų filtratą ir aromatines mieles (NIZO metodas). Galimybė įdėti ne daugiau kaip 2 gramus druskos 100 gramų produkto išbraukiama, nes ji nustatyta bendruosiuose teisės aktuose.

Todėl specifikacijos dalies „Mikroorganizmų inokuliavimas ir sviesto mušimas“ tekstas yra toks:

„„Beurre d’Isigny“ gaminti skirtoje grietinėlėje sviesto gamybos ceche 9–15 °C temperatūroje mikroorganizmai inokuliuojami praėjus ne daugiau kaip 48 val. nuo grietinėlės nugriebimo ir ne daugiau kaip 72 val. nuo pieno priėmimo. Bent 12 val. ji natūraliai brandinama 9–15 °C temperatūroje, tuomet mušama mechaninėje arba rankinėje sviestamušėje. Sviesto grūdeliai sumaišomi ir, jei reikia, plaunami. Gamybos pabaigoje sviesto pH turi būti mažesnis negu 6.

Maišant draudžiama naudoti neriebalinės sausosios medžiagos kiekio didinimo metodus, visų pirma pridėti pieno kultūrų ir fermentų. Be to, sviesto pH draudžiama mažinti kitais būdais, išskyrus grietinėlės biologinį brandinimą, visų pirma sviesto gamybos procese draudžiama naudoti koncentruotą pieno kultūrų filtratą ir aromatines mieles (NIZO metodas).

Į sviestą gali būti dedama druskos, neviršijant teisės aktuose nustatytos ribos.“

Kalbant apie tekstūravimą patikslinama, jog „Beurre d’Isigny“ gali būti specialiai apdorojamas, kad jį būtų galima lengviau naudoti duonos ir konditerijos gaminių gamyboje:

„„Beurre d’Isigny“ gali būti fiziškai apdorojamas kristalizavimo būdu, dėl kurio jis tampa plastiškas ir mechaniškai atsparus, be to, netirpsta (lankstus sviestas), tam, kad būtų galima naudoti kaip žaliavą maisto produktų, visų pirma duonos ir konditerijos gaminių, gamyboje.“

Ši technika yra būtina, nes sviesto tirpumas labai skiriasi priklausomai nuo metų laiko: vasarą sviestas yra minkštesnis, žiemą – kietesnis. Tokį tirpumo skirtumą lemia skirtinga riebalų rūgščių sudėtis. Fizinis sviesto apdorojimas leidžia suvienodinti šiuos skirtumus ir visus metus užtikrinti vienodą konsistenciją. Toks sviesto tekstūros pagerinimas leidžia sviestą optimaliai pritaikyti sluoksniuotos tešlos gamybai. Ši technika niekaip nekeičia sviesto skonio. Registruojant SKVN „Beurre d’Isigny“ ši technika jau buvo taikoma, bet ji nebuvo nurodyta registruotoje specifikacijoje. Duonos ir konditerijos įmonių pagaminti gaminiai leidžia kitokia forma atskleisti SKVN „Beurre d’Isigny“ savybes.

Siekiant patikslinti tam tikras praktikas, išsamiai nurodomos pakavimo sąlygos. Nurodoma, kad į nuo 1 kg iki daugiausiai 25 kg svorio pakuotes supakuotas sviestas gali būti šaldomas arba užšaldomas daugiausiai dvylikai mėnesių. Šaldymas ir (arba) užšaldymas turi prasidėti praėjus ne daugiau kaip 10 dienų nuo tekstūruoto sviesto ir ne daugiau kaip 30 dienų nuo įprasto sviesto pagaminimo. Tuomet sviestas turi būti laikomas nuo –18 iki –23 °C temperatūroje.

1 kg plytelėmis ir daugiau nei 10 kg pakuotėmis supakuoto sviesto šaldymas leidžia patenkinti tam tikrų maisto pramonės (duonos, konditerijos gaminių, kepinių) įmonių, kurioms reikia tam tikros konsistencijos ir nuo gamybos laikotarpio priklausančių ypatingų savybių sviesto, poreikius. Daugiausiai 12 mėn. trunkantis šaldymas arba užšaldymas nekeičia juslinių sviesto savybių. Tiesą sakant, ši dažna ir pieno pramonėje plačiai taikoma praktika šiuo metu ypač pasiteisino dėl galimybės išsaugoti ir išlaikyti juslines savybes.

Kalbant apie sviesto pakavimą, įtraukiama nuostata, kad didžiausias parduoti skirto vieneto svoris yra 25 kg. Ši nuostata atitinka „Beurre d’Isigny“ pakavimo į didelę tarą tradiciją (pvz., XVIII ir XIX amžiuose buvo naudojamos 20–200 litrų medinės talpyklos). Vis dėlto leidžiama geografinės vietovės ribose vežti iš vieno cecho į kitą į didesnes nei nurodyto svorio talpyklas supakuotą sviestą.

Specifikacijoje ši nuostata suformuluota taip:

„„Beurre d’Isigny“ pakuojamas į parduoti skirtus vienetus, kurių svoris neviršija 25 kg. Į didesnio svorio pakuotes supakuotą sviestą nustatytos geografinės vietovės ribose leidžiama vežti iš vieno cecho į kitą.

„Beurre d’Isigny“ gali būti šaldomas arba užšaldomas ir laikomas nuo –18 iki –23 °C temperatūroje tik tuo atveju, jei jis supakuotas į mažiausiai 1 kg ir daugiausiai 25 kg svorio pakuotes ir yra šaldomas arba užšaldomas daugiausiai dvylikai mėnesių. Šaldymas ir (arba) užšaldymas turi prasidėti praėjus ne daugiau kaip 10 dienų nuo tekstūruoto sviesto ir ne daugiau kaip 30 dienų nuo įprasto sviesto pagaminimo.“

Dalis šių taisyklių pateikiama bendrojo dokumento 3.5 punkte „Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės“.

5.5.   
  Dalis „Ryšys su geografine vietove“

Dalis „Ryšys su geografine vietove“

Visas specifikacijos dalies „Ryšys su geografine vietove“ tekstas perrašomas siekiant aiškiau pabrėžti ir parodyti „Beurre d’Isigny“ ir jo geografinės vietovės ryšį, iš esmės to ryšio nekeičiant. Visų pirma atkreipiamas dėmesys į pieno gamybos sąlygas, ypač į tai, kad pašarai, kurių didžiausią dalį sudaro žolė, ir ilgas ganymo laikotarpis leidžia išgauti ypatingų įgūdžių reikalaujančiai „Beurre d’Isigny“ sviesto gamybai reikalingą pieno riebalų kokybę. Išbraukiama nuoroda į tai, kad „Beurre d’Isigny“ yra daug oleino rūgšties, nes ši savybė nelaikoma specifine.

Punkte „Geografinės vietovės ypatumai“ nurodomi geografinės vietovės gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, apibendrinami istoriniai etapai ir atkreipiamas dėmesys į konkrečią patirtį.

Punkte „Produkto ypatumai“ atkreipiamas dėmesys į tam tikras produkto aprašyme nurodytas detales.

Galiausiai punkte „Priežastinis ryšys“ paaiškinamas gamtinių bei žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys.

Visas SKVN produkto specifikacijoje pateiktas tekstas apie ryšį su geografine vietove pakartojamas bendrojo dokumento 5 punkte.

5.6.   
  Dalis „Ženklinimas“

Dalis „Ženklinimas“

Siekiant paaiškinti tam tikras detales, leidžiančias vartotojams identifikuoti produktą:

| — | įtraukiama nuostata, kad produktai su saugoma kilmės vietos nuoroda turi būti ženklinami etiketėmis, kuriose saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas pateikiamas ne mažesnio dydžio raidėmis kaip du trečdaliai didžiausių etiketės raidžių dydžio. Ši taisyklė netaikoma lipdukams, jei nuorodos pavadinimas pateiktas etiketėje, |
| --- | --- |

—

įtraukiama nuostata, kad produktai su saugoma kilmės vietos nuoroda turi būti ženklinami etiketėmis, kuriose saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas pateikiamas ne mažesnio dydžio raidėmis kaip du trečdaliai didžiausių etiketės raidžių dydžio. Ši taisyklė netaikoma lipdukams, jei nuorodos pavadinimas pateiktas etiketėje,

| — | lipdukuose, kurie turi būti klijuojami ant pakuočių, žodis „kontroliuojama“ keičiamas žodžiu „saugoma“. Lipduką turi užklijuoti už šį veiksmą atsakingas veiklos vykdytojas, |
| --- | --- |

—

lipdukuose, kurie turi būti klijuojami ant pakuočių, žodis „kontroliuojama“ keičiamas žodžiu „saugoma“. Lipduką turi užklijuoti už šį veiksmą atsakingas veiklos vykdytojas,

| — | nurodoma, kad Europos Sąjungos SKVN simbolis turi būti greta lipduko (jie gali būti vienas šalia kito, vienas virš kito, neatskirti jokiomis kitomis nuorodomis). |
| --- | --- |

—

nurodoma, kad Europos Sąjungos SKVN simbolis turi būti greta lipduko (jie gali būti vienas šalia kito, vienas virš kito, neatskirti jokiomis kitomis nuorodomis).

Išbraukiama nuostata dėl draudimo žodžius „Isigny“ ir „Isigny-sur-mer“ arba bet kokius kitus su šia vietove susijusius žodžius, ženklus ar paveikslėlius naudoti specifikacijoje nustatytų sąlygų neatitinkantiems produktams identifikuoti, nes tokia nuostata negali būti pateikiama specifikacijoje.

Pastraipos:

„Lipduką su užrašu „Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée“ (kontroliuojama kilmės vietos nuoroda „Beurre d’Isigny“) arba „Crème d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée“ (kontroliuojama kilmės vietos nuoroda „Crème d’Isigny“) ant pakuočių ar kitos taros turi užklijuoti ar atspausdinti atitinkamas veiklos vykdytojas.

Geografinius pavadinimus „Isigny“ ir „Isigny-sur-mer“ arba bet kokius kitus su šia vietove susijusius žodžius, ženklus ar paveikslėlius draudžiama naudoti parduodant sviestą, kuris nebuvo pagamintas, supakuotas ir pateiktas parduoti pagal Kilmės vietos nuorodos dekretą.“

keičiamos taip:

„Kiekvienos SKVN „Beurre d’Isigny“ pakuotės etiketėje turi būti saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, kurio raidžių dydis ne mažesnis kaip du trečdaliai didžiausių etiketėje esančių raidžių dydžio.

Lipdukus su žodžiais „Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée“ (saugoma kilmės vietos nuoroda „Beurre d’Isigny“) ant pakuočių ar kitos taros turi užklijuoti ar atspausdinti atitinkamas veiklos vykdytojas.

Europos Sąjungos SKVN simbolis ir lipdukas turi būti vienas šalia kito arba vienas virš kito, neatskirti jokiomis kitomis nuorodomis. Minimalus kilmės vietos nuorodos dydis lipdukui netaikomas, kai ši nuoroda jau yra pateikta etiketėje.“

Šie pakeitimai taip pat daromi bendrojo dokumento 3.6 dalyje „Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės“.

5.7.   
  Dalis „Kita“

Dalis „Kita“

Dalyje „Valstybės narės kompetentinga įstaiga“ atnaujinamas INAO adresas.

Dalyje „Pareiškėjų grupė“ atnaujinami grupės kontaktiniai duomenys.

Specifikacijos dalyje „Nuorodos į kontrolės institucijas“ atnaujinami oficialių institucijų pavadinimai ir kontaktiniai duomenys. Šioje dalyje nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Taip pat nurodoma, kad sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Į specifikaciją įtraukiama dalis „Nacionaliniai reikalavimai“. Šioje lentelėje pateikiami pagrindiniai kontroliuotini punktai, referencinės vertės ir vertinimo metodas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„BEURRE D’ISIGNY“

„BEURRE D’ISIGNY“

ES Nr. PDO-FR-0138-AM01–19.10.2017

ES Nr. PDO-FR-0138-AM01–19.10.2017

SKVN ( X ) SGN ( )

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Beurre d’Isigny“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.5 klasė. Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Beurre d’Isigny“ – nuo dramblio kaulo iki natūralios geltonos vėdrynų spalvos sviestas. Dėl riebios tekstūros jis yra lengvai tepamas. Dažniausiai sviestas yra grietinės ir riešutų aromato. Jis gali būti tekstūruotas, kad galėtų būti naudojamas sluoksniuotai tešlai gaminti. Be to, gali būti sūdytas.

Riebalų procentinis kiekis saldžiame svieste sudaro daugiau negu 82 %, o sūdytame svieste – daugiau negu 80 %.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Siekiant glaudų vietovės ir produkto ryšį užtikrinti geografinėje vietovėje išaugintais žoliniais pašarais, nustatoma, kad pieninės karvės turi būti ganomos bent 7 mėnesius per metus, o ūkyje kiekvienai pieninei melžiamai karvei turi būti skirta bent 0,35 ha pievos ploto, iš kurio ganomas plotas sudaro bent 0,20 ha arba bent 0,10 ha, jei karvės papildomai šeriamos žole. Kiekviename ūkyje bent 50 % pagrindinio pašarinėms kultūroms skirto ploto turi būti užsėta žole.

Ne visi pieninių karvių pašarai yra iš geografinės vietovės. Iš tiesų pieninėms karvėms reikalingų baltymų ne visada galima gauti iš šios vietovės dirbamuose laukuose užaugintų pašarų. Be to, negalima užtikrinti pašarų papildams naudojamų žaliavų kilmės. 80 % pagrindinių bandos pašarų (apskaičiuojamų sausosios medžiagos kiekiu per metus) sudaro geografinėje vietovėje užauginti pašarai. Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniai pašarai sudaro maždaug 70 % visų pieninių karvių pašarų, geografinėje vietovėje pagaminti pašarai galėtų sudaryti ne mažiau kaip maždaug 56 % viso kiekio.

Įvairios formos žolė bent septynis ganymo mėnesius vidutiniškai sudaro bent 40 % pagrindinių pašarų, likusį laiką kasdien – bent 20 %. Pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali viršyti 1 800 kg vienai karvei.

Leidžiami pašarai: žolė, kukurūzai, grūdai arba nesubrendę baltyminiai augalai (patys augalai), šiaudai, liucerna (visi šie pašarai gali būti švieži arba konservuoti), taip pat pašariniai runkeliai, šakniavaisės daržovės ir džiovinta runkelių masė.

Pagrindiniams pašarams ir pašarų papildams draudžiama naudoti kopūstus, ropes, svėres ir žalius rapsus, taip pat karbamidą ir jo produktus.

Pašarų papildams draudžiama naudoti šias žaliavas:

| — | palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų ir alyvuogių aliejų arba jo izomerus, |
| --- | --- |

—

palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų ir alyvuogių aliejų arba jo izomerus,

| — | pieno gaminius ir jų produktus, |
| --- | --- |

—

pieno gaminius ir jų produktus,

| — | sausumos gyvūnų produktus ir iš jų gautus produktus, |
| --- | --- |

—

sausumos gyvūnų produktus ir iš jų gautus produktus,

| — | žuvis, kitus vandens organizmus ir iš jų pagamintus produktus, išskyrus menkių kepenų aliejų, |
| --- | --- |

—

žuvis, kitus vandens organizmus ir iš jų pagamintus produktus, išskyrus menkių kepenų aliejų,

| — | įvairias sudėtines dalis, išskyrus gliukozės melasą. |
| --- | --- |

—

įvairias sudėtines dalis, išskyrus gliukozės melasą.

Ūkyje „Beurre d’Isigny“ gamybai naudojamas kiekvieno melžimo pienas turi būti gaunamas iš bandos, kurioje bent 30 % pieninių karvių sudaro Normandijos veislės karvės. Surinktas pienas – tai visas per 48 val. gamintojo primelžtas ir panaudotas pienas.

Pienas surenkamas ne rečiau kaip kas 48 valandas po pirmojo melžimo. Ūkiuose surinktas pienas neperkraunant tiesiogiai vežamas į grietinėlės nugriebimo cechą. Priimto žalio pieno rūgštingumas yra 14–16 Dorniko laipsnių, t. y. 6,6–6,85 pH.

Mažiausias sviestui gaminti skirtos grietinėlės riebalų kiekis yra bent 35 gramai riebalų 100 gramų produkto. Gaminant sviestą negali būti naudojama neriebi, neapdorota, sterilizuota ir ultraaukštoje temperatūroje (UAT) sterilizuota grietinėlė.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Pienas gaunamas ir sviestas gaminamas 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Sviestas gali būti užšaldomas ir laikomas geografinėje vietovėje.

Sviesto pakavimas yra labai svarbus etapas siekiant išsaugoti produkto kokybę, nes riebalai greitai oksiduojasi. Todėl sviestas turi būti pakuojamas iškart užbaigus gamybą. Pakuojama 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje į parduoti skirtus vienetus, kurių svoris neviršija 25 kg.

Sviestas gali būti šaldomas arba užšaldomas daugiausiai 12 mėnesių tik tuo atveju, jei jis supakuotas į mažiausiai 1 kg ir daugiausiai 25 kg svorio pakuotes. Šaldymas turi prasidėti praėjus ne daugiau kaip 10 dienų nuo tekstūruoto sviesto ir ne daugiau kaip 30 dienų nuo įprasto sviesto pagaminimo.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Kiekvienos SKVN „Beurre d’Isigny“ pakuotės etiketėje turi būti saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, kurio raidžių dydis ne mažesnis kaip du trečdaliai didžiausių etiketėje esančių raidžių dydžio.

Lipdukus su žodžiais „Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée“ (saugoma kilmės vietos nuoroda „Beurre d’Isigny“) ant pakuočių ar kitos taros turi užklijuoti ar atspausdinti atitinkamas veiklos vykdytojas.

Europos Sąjungos SKVN simbolis ir lipdukas turi būti vienas šalia kito arba vienas virš kito, neatskirti jokiomis kitomis nuorodomis. Minimalus kilmės vietos nuorodos dydis lipdukui netaikomas, kai ši nuoroda jau yra etiketėje.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Nustatyta geografinė vietovė apima toliau nurodytų departamentų savivaldybių teritorijas.

Kalvadoso departamentas (82 savivaldybės)

Kalvadoso departamentas (82 savivaldybės)

Bayeux kantonas: visos savivaldybės, išskyrus Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles, Vienne-en-Bessin.

Trévières kantonas: visos savivaldybės, išskyrus La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy, Sallen.

Lamanšo departamentas (93 savivaldybės)

Lamanšo departamentas (93 savivaldybės)

Agon-Coutainville kantonas: Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids savivaldybės.

Bricquebec kantonas: Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes savivaldybės.

Carentan-les-Marais kantonas: visos savivaldybės.

Créances kantonas: Montsenelle (tik buvusių Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores savivaldybių teritorijos), Le Plessis-Lastelle savivaldybės.

Pont-Hébert kantonas: visos savivaldybės, išskyrus Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle, Saint-Pierre-de-Semilly.

Saint-Lô-1 kantonas: visos savivaldybės, išskyrus Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (tik buvusios Lozon savivaldybės teritorija), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles, Saint-Lô.

Valognes kantonas: visos savivaldybės, išskyrus Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville, Yvetot-Bocage.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Pusmėnulio formos „Beurre d’Isigny“ gamybos geografinė vietovė išsidėsčiusi nedideliame aukštyje (< 50 m) nuosėdinių uolienų zonoje. Ši Kotanteno perėja vadinama vietovė sudaro išskirtinę geologinę zoną, kurią suformavo daugybė jūros transgresijų ir regresijų. Šioje vietovėje išskiriamas Žemutinis kraštas, kurį sudaro didžiulės nusausintos, bet užliejamos pajūrio sąnašinės pelkės, ir miškingas Aukštutinis kraštas, kurį sudaro plynaukštė su kalkingomis salelėmis ir rytuose kylančios nedidelės molingos ir akmeningos kalvos. Pagrindinis dirvožemio ypatumas – didžiulės jūros ir upių sąnašų sankaupos, kurių daugiausia yra Baie des Veys vietovėje ir upių slėniuose.

Kotanteno perėjos vidutiniam vandenyniniam klimatui būdingas maždaug 800 mm kritulių kiekis, tolygiai per metus iškrentantis per daugiau nei 170 dienų, vėsios vasaros ir ne itin atšiaurios žiemos, mažesni nei Saint-Lô ar Caen temperatūros svyravimai. Tokį tolygų drėgną, miglotą ir šiltą klimatą lemia gana lygus reljefas. Vandenyno įtaką leidžia pajusti gausūs druskingi garai, susidarantys virš ganyklų.

Kotanteno perėja yra viena iš pagrindinių Normandijos vietovių, kurioje ganyklų buvo jau tada, kai 1800 m. Normandijoje dirbamos žemės pradėtos keisti pievomis. Ūkininkų dėka Izinji regionas išgarsėjo „puikiausiomis ganyklomis, grietinėlės ir sviesto upėmis“, kaip 1874 m. įvardijo Normandijos asociacija.

XIX amžiaus viduryje Kotanteno augintojai susirūpino vietinės Kotanteno veislės, kuri dėl duodamo pieno kiekio tapo pagrindine Normandijos veislės pirmtake, grynumu. Vis dėlto noras išsaugoti veislės grynumą pakenkė vietiniams augintojams, nes jie pasivėlino pasinaudoti pažanga dirbtinio apvaisinimo srityje, todėl teko grįžti prie kitos produktyvios „Prim’Holstein“ veislės.

Pamatę, jog pieninėms karvėms šerti puikiai sunaudojamas žolės perteklius, Kotanteno perėjos gyventojai greitai suprato, kad pieno perteklių galima perdirbti ir parduoti kaip sviestą.

NET ir dabar pievų žolė sudaro pagrindinę pieninių karvių pašarų dalį, nes karvės ganyklose ganosi bent septynis mėnesius, o likusį laiką gauna žolės kita forma. Normandijos veislės karvių pienas, kuriame gausu riebalų ir baltymų, puikiai tinka sviestui gaminti, todėl augintojai vertina šią veislę ir geografinėje vietovėje augina daug šios veislės karvių.

Sviesto gamybos patirtį įrodo gebėjimas išlaikyti pieną vėsų ir aptvaruose, ir sviesto gamybos cechuose valdant temperatūrą, reguliarus pieno surinkimas, natūralaus brandinimo metodas, fermentacijos floros valdymas pasterizuojant pieną, mikroorganizmų inokuliavimo, grietinėlės nugriebimo ir galiausiai sviesto mušimo technika.

„Beurre d’Isigny“ yra riebus, lengvai tepamas sviestas. Po tekstūravimo etapo jis tampa tvirtas, plastiškas kaip tešla, neriebus, nelimpantis ir nelūžtantis. Žiemą sviestas yra vienalytės dramblio kaulo, o ganymo laikotarpiu – geltonos vėdrynų spalvos. Aromate juntamos gaivios, grietinėlę primenančios natos. Subtilų skonį papildo riešutų natos.

Geografinės vietovės geografinė (šalia yra jūra) ir morfologinė (lygus reljefas) padėtis lemia tolygų kritulių pasiskirstymą per metus ir net žiemą išsilaikančią švelnią temperatūrą. Tokios sąlygos palankios žolei visus metus augti, taip pat gyvuliams ilgą laikotarpį ganyti. Dėl daug mineralų turinčio molingo ir kalkingo dirvožemio su nesenomis jūros nuosėdomis šioje vietovėje auga daugybė augalų, o Aukštutiniame krašte gausūs dumbliai puikiai reguliuoja drėgmės kiekį, todėl žolė gali augti tolygiai.

Geografinėje vietovėje gaunamo pieno riebalų kokybė pasiekiama derinant žolinius pašarus, kurie suteikia kilmės vietos nuorodos produktui būdingas juslines savybes ir siekiamą riebumą, ir daugiau energijos suteikiančius pašarus, kurie skatina didelių riebalų dalelių, leidžiančių užfiksuoti žolės suteikiamas pieno aromatines savybes, susidarymą.

Taigi „Beurre d’Isigny“ būdinga tai, kad vietovėje auganti žolė panaudojama optimaliai, t. y. pieninių karvių bandą ilgą laiką ganant ganykloje, o žiemą greta kitų tipų pašarų duodant konservuotų žolinių pašarų. Žolinių pašarų vežimas iš Žemutinio į Aukštutinį kraštą ir jų konservavimas yra įprasta praktika, nes paprastai ūkiai yra Aukštutiniame krašte, bet turi ganyklų ir Žemutiniame krašte.

Dėl tokių bandai, kurios dalį sudaro Normandijos veislės karvės, duodamų pašarų gaunamas kokybiškas pienas, kuriame esantis riebalų kiekis suteikia produktui puikią riebią tekstūrą.

Be to, dėl vešlioje regiono ganyklų žolėje esančių karotenoidų ganymo laikotarpiu pagamintas sviestas įgauna natūralią geltoną vėdrynų spalvą.

Tradicinių sviesto gamybos metodų išsaugojimas, visų pirma brandintos grietinėlės naudojimas nepridedant papildomų aromatų ir pieno rūgšties, taip pat sviesto mušimo technika, leidžia atskleisti iš pieninių karvių bandos gaunamos žaliavos savybes. Prie šios produkcijos sėkmės taip pat prisidėjo prekybos ryšių su šalies pieno produktų parduotuvėmis palaikymas, regiono gastronominės tradicijos ir eksporto rinkos.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/27

---

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos

(2019/C 177/04)

Pirmiau nurodytu sprendimu, kurio tekstas originalo kalba pateiktas po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pranešė Norvegijai apie sprendimą pradėti procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl pirmiau minėtos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę šiuo adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šios pastabos bus perduotos Norvegijos valdžios institucijoms. Pastabas teikiančiai suinteresuotajai šaliai pateikus motyvuotą raštišką prašymą, jos tapatybė gali būti neatskleidžiama.

SANTRAUKA

Procedūra

| 1. | Institucija gavo du skundus: vieną 2017 m. kovo 14 d. ir kitą 2017 m. liepos 27 d. Skundų teikėjai prašė išlaikyti konfidencialumą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pateikusi prašymus, Institucija 2017 m. birželio 2 d., 2017 m. rugsėjo 20 d., 2017 m. gruodžio 1 d., 2017 m. gruodžio 8 d., 2018 m. vasario 1 d., 2018 m. vasario 5 d., 2019 m. vasario 21 d., 2019 m. kovo 14 d. ir 2019 m. kovo 18 d. raštais gavo informaciją iš Norvegijos valdžios institucijų. |
| --- | --- |

2.

Priemonės (-ių) apibūdinimas

| 3. | Įtariamos pagalbos gavėjas yra įmonė „Trondheim Spektrum AS“ (toliau – TS). |
| --- | --- |

3.

| 4. | TS nuosavybės teise turi ir eksploatuoja centriniame Trondheime esantį įvairios paskirties objektą „Trondheim Spektrum“. Teritorija naudojama kaip vietos sporto klubų treniruočių vieta, taip pat mažiems ir dideliems sporto renginiams ir kitiems renginiams, pvz., koncertams, prekybos mugėms ir kongresams, organizuoti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pagrindinė TS akcininkė buvo ir šiuo metu yra Trondheimo savivaldybė (toliau – savivaldybė). Likusias akcijas turi narystės pagrindu veikiantys savanoriški sporto klubai (toliau – sporto klubai). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Savivaldybės tikslas – suteikti galimybę Trondheimo gyventojams naudotis objektais sporto ir laisvalaikio veiklai. 2004 m. savivaldybė oficialiai įtvirtino principą, kad savivaldybės sporto klubų naudai objektai suteikiami nemokamai. Ši savivaldybės patvirtinta priemonė sudaro sąlygas vaikams ir jaunimui dalyvauti sporto veikloje, neatsižvelgiant į konkrečių šeimų pajamų lygį. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Savivaldybė nuomojasi pajėgumus iš įvairių objektų, tokių kaip TS, kad galėtų suteikti galimybę jais nemokamai naudotis sporto klubams. Pajėgumų paskirstymo uždavinys pavedamas vietos sporto tarybai. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nuo 2017 m. vasaros įmonėje TS atliekami stambūs renovacijos ir plėtros darbai, kuriuos planuojama užbaigti 2019 m. 2020 m. planuojama rengti Europos moterų ir vyrų rankinio čempionatą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sprendimas susijęs su devyniomis priemonėmis: 1) savivaldybės paskola, 2) savivaldybės garantija, 3) turto valdymo nuomos pagrindu sutartimis, 4) 1999–2017 m. sudarytomis nuomos sutartimis, 5) 2017 m. sudaryta 2019 m. nuomos sutartimi, 6) kapitalo padidėjimu, susijusiu su naujomis ir neplanuotomis išlaidomis, 7) infrastruktūros išlaidų finansavimu, 8) Norvegijos žaidimų fondo lėšomis ir 9) netiesiogine garantija, įtraukta į banko „Nordea“ ir TS paskolos sutartį. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Skundų teikėjų teigimu, dėl savivaldybės suteiktų įvairių priemonių TS įgijo pranašumą. Skundų teikėjai teigė, kad įtariamos pagalbos priemonės laikytinos kitos TS vykdomos veiklos kryžminiu subsidijavimu. |
| --- | --- |

10.

Priemonių vertinimas

| 11. | Institucijos nuomone, bet kokia galima valstybės pagalba, suteikta 1, 2 ir 3 priemonėmis, būtų laikoma esama pagalba pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punktą. Todėl Institucija savo sprendime išsamiau nevertina šių priemonių pobūdžio, susijusio su pagalba. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Savo sprendime Institucija daro preliminarią išvadą, kad 4 priemonė, 1999–2017 m. sudarytos nuomos sutartys, nepriklauso pagalbos schemai pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punktą, kaip teigė Norvegijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Institucija savo sprendime vertins tik tų nuomos sutarčių, kurioms taikytinas senaties terminas dar nepasibaigęs, galimą pobūdį, susijusį su pagalba. Remdamasi turima informacija, Institucija mano, kad nuomos sutarčiai, kurią Norvegijos valdžios institucijos nurodė kaip galiojusią 2007–2008 m., taikytinas senaties terminas nėra pasibaigęs. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Institucija mano, kad lėšos, nurodytos kaip 8 priemonė, kurias įmonė „Norsk Tipping AS“ suteikė įmonei TS, yra esamos valstybės pagalbos sistemos taikymas. Todėl Institucija savo sprendime papildomai nevertina šios priemonės pobūdžio, susijusio su pagalba. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Institucija daro preliminarią išvadą, kad 2007–2017 m. nuomos sutartimis ir naująja 2019 m. nuomos sutartimi (4 ir 5 priemonės) įmonei TS galėjo būti suteiktas pranašumas. Skundų teikėjai nurodė, kad nuoma viršija rinkos kainą ir kad ji grindžiama TS poreikiais, o ne savivaldybei reikalingais pajėgumais. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Institucija mano, kad kapitalo padidėjimas, 6 priemonė, laikytinas TS įgytu pranašumu, atitinkančiu visą kapitalo padidėjimo sumą. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Institucija daro preliminarią išvadą, kad dėl infrastruktūros išlaidų padalijimo ir apskaičiavimo, susijusių su TS renovacijos ir plėtros darbais (7 priemonė), TS galėjo įgyti pranašumą. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kalbant apie netiesioginę garantiją, įtrauktą į TS ir „Nordea“ paskolos sutartį (9 priemonė), Institucija konstatuoja, kad paskolos sutartyse išdėstyti teiginiai yra neaiškūs, ir šiuo metu negali atmesti galimybės, kad dėl jų TS įgyja pranašumą, nes jai teikiama netiesioginė savivaldybės garantija. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Norvegijos valdžios institucijos teigė, jog tai, kad sporto klubai naudojasi TS objektais, negali būti laikoma ekonomine veikla, nes nei savivaldybė, nei TS iš savo naudotojų negauna jokio atlygio. |
| --- | --- |

19.

| 20. | NET jeigu galima laikyti, kad savivaldybė vykdo neekonominę veiklą, t. y. suteikia galimybę nemokamai naudotis objektais savivaldybės sporto klubams, iš esmės subjektas, kuris suteikia galimybę naudotis tokiais objektais savivaldybei, tai darydamas gali vykdyti ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Todėl Institucija šiuo metu negali atmesti galimybės, kad TS veikia kaip verslo įmonė ne tik suteikdama patalpas koncertams, dideliems sporto renginiams, mugėms, kongresams ir kitiems renginiams, tačiau ir išnuomodama savo objektus savivaldybei, kuri vėliau galimybę naudotis arenų erdve suteikia miesto sporto klubams. Bet kuriuo atveju Institucija atkreipia dėmesį, kad TS vykdo kitą ekonominę veiklą ir reikėtų įrodyti pakankamą apskaitos atskyrimą. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Norvegijos valdžios institucijos apie visas atitinkamas priemones nepranešė Institucijai. Todėl Institucija daro preliminarią išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos nesilaikė savo įsipareigojimų pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir jeigu 4, 7 ir 9 priemonės laikytinos valstybės pagalba, ta pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | 2018 m. lapkričio 20 d. Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie naująją 2019 m. nuomos sutartį, 5 priemonę. Norvegijos valdžios institucijos nurodė, jog naujoji nuomos sutartis taikoma su sąlyga, kad ji atitiks rinkos sąlygas. Joje aiškiai numatyta galimybė sutarties sąlygas suderinti su rinkos sąlygomis, jeigu to pareikalautų Institucija. Į tai atsižvelgdama, Institucija daro preliminarią išvadą, kad, jeigu nuomos sutartis būtų laikoma valstybės pagalba, Norvegijos valdžios institucijos būtų įvykdžiusios ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kalbant apie 6 priemonę, Institucija atkreipia dėmesį, kad Norvegijos valdžios institucijos šią pagalbą įmonei TS suteikė pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR) 55 straipsnį. Tačiau Institucija nėra iki galo įsitikinusi, kad dėl šios priemonės yra įvykdyti BBIR 6 straipsnio 2 dalyje išdėstyti reikalavimai. Atrodo, kad šią priemonę reikia papildomai įvertinti. Jeigu Institucija nustatytų, kad priemonė neatitinka BBIR reikalavimų, ši pagalba būtų neteisėta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Nagrinėjamuoju atveju galimos pagalbos priemonės yra įvairaus pobūdžio. Norvegijos valdžios institucijos teigė, kad kai kurios priemonės yra suderinamos. Šiuo etapu Institucija neturi informacijos, kad galėtų nustatyti galimą pagalbos sumą, kurią dėl šių priemonių, kaip įtariama, gavo įmonė TS. Taigi, Institucija abejoja, ar minėtos priemonės atitiktų proporcingumo principą ir ar jomis siekiama tik to, kas yra būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Be to, Institucija negali atmesti galimybės, kad įtariamos pagalbos priemonėmis vykdomas kitos TS vykdomos veiklos kryžminis subsidijavimas. Į tai atsižvelgdama, Institucija abejoja, ar priemones būtų galima laikyti suderinamomis pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

26.

Decision No 032/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted to Trondheim Spektrum AS

(Case 83227)

| Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries |
| --- |
| PO Box 8090 Dep |
| 0032 Oslo |
| NORWAY |

Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries

PO Box 8090 Dep

0032 Oslo

NORWAY

Subject: Trondheim Spektrum

1.   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the notified measure and some of the measures covered by the complaints related to Trondheim Spektrum AS might entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority furthermore has doubts concerning the compatibility of these measures with the functioning of the EEA Agreement. The Authority has therefore decided to open a formal investigation (1) into these measures. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2.   Procedure

2.1.   
  First complaint

| (3) | On 14 March 2017, the Authority received a complaint (2) alleging that Trondheim municipality (‘the Municipality’) has granted unlawful state aid to Trondheim Spektrum AS (‘TS’), a company that owns and operates Trondheim Spektrum, which is a multipurpose sport facility located in Trondheim, Norway. By letter dated 27 March 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaint (3). The Norwegian authorities replied by letter dated 2 June 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

2.2.   
  Second complaint

| (4) | On 27 July 2017, the Authority received a second complaint (5), also alleging that the Municipality has granted unlawful state aid to TS. By letter dated 24 August 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment (6). In the same letter, the Authority requested further information from the Norwegian authorities concerning their comments to the first complaint. By letter dated 1 September 2017, the Authority forwarded to the Norwegian authorities additional information from the second complainant (7). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By letter dated 20 September 2017, the Norwegian authorities submitted their comments to the second complaint and provided the information requested by the Authority relating to the first complaint (8). On 29 September 2017, the case was further discussed during the annual package meeting in Oslo. The discussion was subsequently summarised in a follow-up letter (9). |
| --- | --- |

(5)

2.3.   
  Request for information

| (6) | On 20 October 2017, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (10). On 22 November 2017, the Norwegian authorities and the Authority held a video-conference to discuss the information request. By letter of 8 December 2017, the Norwegian authorities responded (11). |
| --- | --- |

(6)

2.4.   
  Additional information from the second complainant

| (7) | On 19 September 2017, the second complainant submitted additional information (12). On 6 November 2017, the second complainant submitted supplementary information (13). On 9 November 2017, the Authority forwarded the additional information to the Norwegian authorities (14). On 22 November and 13 December 2017, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. On 1 December 2017, the Norwegian authorities submitted information to the Authority in relation to the meetings (15). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 26 October 2018, the second complainant submitted additional information (16). |
| --- | --- |

(8)

2.5.   
  Further request for information and meeting

| (9) | On 16 January 2018, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (17), to which they replied by letters dated 1 and 5 February 2018 (18). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 13 March 2019, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. Following the meeting, the Norwegian authorities submitted further information (19). On 18 March 2019, the Norwegian authorities submitted additional information (20). |
| --- | --- |

(10)

2.6.   
  Notification of the 2019 lease agreement

| (11) | On 29 November 2018 (21), the Norwegian authorities notified a lease agreement (‘the 2019 lease agreement’), which is intended to enter into force on 1 December 2019. By letter dated 28 January 2019, the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter of 21 February 2019, the Norwegian authorities responded (22). |
| --- | --- |

(11)

2.7.   
  GBER information sheet regarding capital increase

| (12) | On 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER (23) information sheet (24), concerning ad hoc aid to TS in the form of a NOK 55 million capital increase (approximately EUR 5,68 million), claiming that this measure was block exempted. |
| --- | --- |

(12)

3.   Background

| (13) | TS owns and operates Trondheim Spektrum, a multipurpose facility located in central Trondheim. The facility consists of eight multi-purpose halls. The halls are used as training venues for local sports clubs, small and large sports events and other events such as concerts, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The company Nidarøhallen was established in 1961 for the purpose of carrying out the construction and operation of a sports and exhibition hall in Trondheim. On 5 June 2002, the company name was changed to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | The Municipality has been, and is at present, the majority shareholder in TS. As of October 2018, The Municipality holds 96 % of the shares. The remaining shares are held by membership-based volunteer sport clubs (‘sport clubs’). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | The construction of the first part of the hall finished in 1963 (halls A and B). The facility has been expanded four times, in 1971 (hall C), 1980 (hall G), 1988 (halls D and E/H) and 2000 (hall F). The facility now totals 27 000 m2, which, in addition to eight multipurpose halls, consists of 14 seminar rooms and a plot area of over 1 000 m2. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | The Municipality’s objective is to provide facilities for sports and leisure activities to the inhabitants of Trondheim. In 2004, the Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs. This facilitates participation of children and youth in sport activities, irrespective of the income level of individual families. The Municipality owns and operates numerous sport facilities, but also rents facilities owned and operated by third parties. The Municipality rents capacity from such facilities under special rental agreements, and the joint capacity is distributed, free of charge, amongst the sport clubs. The task of distributing the capacity is entrusted to the local Sports Council (Idrettsrådet), which forms part of the organisational structure of the Norwegian Confederation of Sports (Norges idrettsforbund). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | TS generates income from sport activities, trade fairs and concerts. TS hosts a number of fairs, which includes an annual fisheries industry fair. Furthermore, TS generates income from the operation of a kiosk, café and a restaurant. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Since summer 2017, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension, to be finalised in 2019. The plan is to host the European Championship in handball for women and men in 2020. |
| --- | --- |

(19)

4.   The measures

4.1.   
  Introduction

| (20) | Throughout the years, the Municipality has provided TS with loans, guarantees and other measures that may potentially involve state aid. The following measures are at stake in the present decision. |
| --- | --- |

(20)

4.2.   
  Measure 1 – municipal loan

| (21) | In 1992, the total loan portfolio of TS included nine different loans amounting to a total of NOK 87.8 million (approximately EUR 9,1 million). During the period from 1992 to 1994, TS restructured the debt by borrowing NOK 86.67 million (approximately EUR 8,95 million) from the Municipality (25). The nominal interest rate was set at 7,5 %, and the effective interest rate was at 7,7 %. In 2004, the terms of the loan were modified, lowering the effective interest rate to 4,15 %. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainants allege that the intention of the Municipality, by granting the loan, was to grant an advantage to TS, which it would not have obtained otherwise, in the form of lower interest rates. The complainants further allege that later modifications of the loan have turned the alleged aid into new aid. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | The Norwegian authorities have not contested the fact that the loan may have entailed state aid. The Norwegian authorities have argued that the interest rates, in particular following the modification in 2004, were broadly in line with market price. However, the Norwegian authorities do not consider it meaningful to investigate further the historical market rates for loans as, in their view, any aid would have to be considered as existing aid, and in any event, the loan has in the meantime been paid back in full (26). The Norwegian authorities have not found any documentation indicating that the loan has been renegotiated as alleged by the complainants, save for the modification of the interest rate in 2004 (27). |
| --- | --- |

(23)

4.3.   
  Measure 2 – municipal guarantee

| (24) | On 7 September 1999, the Municipality granted a guarantee in favour of TS, in order for TS to secure a loan from Nordea. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee was limited to 50 % of the loan balance with a limit of NOK 28 million (approximately EUR 2,89 million). The guarantee is of a secondary nature. That is, Nordea would have to initiate a procedure for the liquidation of TS’ assets, before it could have recourse to the guarantee. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | According to the Norwegian authorities’ best estimate, the interest rate obtainable without the guarantee corresponds to an addition of 0.10 – 0.15 percentage points. The Norwegian authorities have explained that this is because TS is viewed by Nordea as a low-risk debtor. On Nordea’s six-point scale, with six representing no risk, TS is and has been rated at five. The reason behind this rating is first, the fact that the majority of the shares in TS is held by a public authority and secondly, TS’ low-risk lease agreement with the Municipality represents a substantial part of its revenues. Further, a guarantee of this nature is of marginal value to the bank, as the mandatory capital requirements are similar for loans without such partial and limited guarantee (28). The guarantee is still in effect. It expires in 2031 (29). At the end of 2016, it covered the outstanding balance of NOK 9 260 000 (approximately EUR 956 500). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | The complainants have alleged that the guarantee was not granted on market terms and therefore provided an advantage to TS. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | The Norwegian authorities state that any advantage resulting from the guarantee is at most marginal and further refer to marginal effects of the measure on the conditions of cross-border investment or establishment (30). The Norwegian authorities maintain that the guarantee should be qualified as existing aid as it was granted more than 10 years ago (31). |
| --- | --- |

(27)

4.4.   
  Measure 3 – leasehold agreements

| (28) | In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. The leasehold was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991. A second leasehold agreement was concluded in 1989. TS has relied on these leasehold agreements as collateral when entering into a loan agreement with Nordea (32). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to the Norwegian authorities, the leasehold agreements are governed by the Norwegian Ground Lease Act (33) and established case-law. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | To offer collateral on a leasehold agreement does not require the permission from the lessor (the owner) under the Ground Lease Act, the Land Registration Act (34) or the leasehold agreement. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The Norwegian authorities have stated that the leasehold agreements were concluded before the entry into force of the EEA Agreement (35). |
| --- | --- |

(31)

4.5.   
  Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

| (32) | Most of the capacity of Trondheim Spektrum has traditionally been used for the purpose of sport clubs on the basis of lease agreements concluded between TS and the Municipality. The Municipality has leased the facility since it opened in 1963. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | The Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs in 2004. This was done to facilitate the participation of sport activities irrespective of the income level of individual families. From then on, the sport clubs did not pay for its use, neither to the Municipality nor to TS. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The Municipality rented the facilities from Trondheim Spektrum for approximately NOK 12 million per year from 1990 until 2002. In 2002, the lease agreement was amended as the Municipality required more capacity. The variations of rent paid is a result of the capacity increase with the construction of hall F, and the implementation of a new model for calculating the agreed utilisation of the facility (36). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The Norwegian authorities have explained that the level of rent takes into account the cost structure of TS. The historical rent was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, which historically reflected the required cash flow for TS to pay off debt and continue operations on the proportion of the facility occupied by the sport clubs (37). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The lease agreement was not formalized until February 1995. The lease agreement entered into in 1995 does not specify the number of hours and/or percentage of occupation of the sport clubs’ use of the facility. These specificities were introduced and further developed in the agreements entered into for 1999 onwards (38). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The following lease agreements have been concluded since 1999:






  a. | Lease agreement 2000 – 2002. |
| --- | --- | --- |

(37)

a.

Lease agreement 2000 – 2002.

| b. | Lease agreement 2002 – 2006. |
| --- | --- |

b.

Lease agreement 2002 – 2006.

| c. | Lease agreement 2007 – 2008. |
| --- | --- |

c.

Lease agreement 2007 – 2008.

| d. | Lease agreement 2009 – 2010. |
| --- | --- |

d.

Lease agreement 2009 – 2010.

| e. | Lease agreement 2011 (renewed annually) (39). |
| --- | --- |

e.

Lease agreement 2011 (renewed annually) (39).

| (38) | The Norwegian authorities have provided the following information regarding the leased capacity (40):







  Year | Rent paid (NOK) | Hours rented |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 11 200 000 | Not given |
| 2000 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2001 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2002 | 11 200 000 | 17 300 |
| 2003 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2004 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2005 | 14 300 000 | 17 300 |
| 2006 | 14 500 000 | 17 300 |
| 2007 | 14 700 000 | 12 500 |
| 2008 | 14 000 000 | 12 500 |
| 2009 | 14 300 000 | 12 500 |
| 2010 | 14 443 000 | 12 500 |
| 2011 | 14 088 000 | 12 500 |
| 2012 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2013 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2014 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2015 | 14 679 522 | 12 500 |
| 2016 | 14 105 196 | 11 650 |

(38)

Year

Rent paid (NOK)

Hours rented

1999

11 200 000

Not given

2000

11 200 000

13 650

2001

11 200 000

13 650

2002

11 200 000

17 300

2003

14 000 000

17 300

2004

14 000 000

17 300

2005

14 300 000

17 300

2006

14 500 000

17 300

2007

14 700 000

12 500

2008

14 000 000

12 500

2009

14 300 000

12 500

2010

14 443 000

12 500

2011

14 088 000

12 500

2012

14 234 000

12 500

2013

14 234 000

12 500

2014

14 234 000

12 500

2015

14 679 522

12 500

2016

14 105 196

11 650

| (39) | According to the terms of the lease agreements, the capacity of Trondheim Spektrum should be reserved for the sport clubs, from 1 September to 1 May each year, during the afternoon on weekdays from 16:00 to 23:00 and on weekends from 09:00 to 22:00. TS can therefore offer Trondheim Spektrum’s capacity outside of these hours and outside the said time of year. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Furthermore, the lease agreements provide that TS can reclaim, subject to the terms laid down in the lease agreement, up to 2 000 hours annually during the period from 1 September to 1 May. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 (41). The Norwegian authorities explained that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours (42). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The complainants have argued that the rent is above market terms. That is, the rent is based on the needs of TS, and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee has never been based on arm’s length negotiations, but decided unilaterally by the municipal board of the Municipality. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality has been market conform and thus does not entail state aid. Were the Authority to conclude differently, the Norwegian authorities argue that the lease agreement forms part of an existing aid scheme. Furthermore, any new aid would, in any event, be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(42)

4.6.   
  Measure 5 – lease agreement of 2019 – notification

| (43) | As set out in paragraph (11) above, the Norwegian authorities have notified the lease agreement of 2019. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | TS and the Municipality have concluded a new lease agreement, which is set to enter into force on 1 December 2019. The agreement is conditional upon being in line with market terms. The agreement allows for adaptations by the Municipality, in order to conform to the market economy investor principle, should the Authority so require (43). The agreement will expire on 30 April 2035. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | The Norwegian authorities have explained that this lease agreement is based on the same principles underlying previous lease agreements. The Norwegian authorities have further explained that the new lease agreement represents a substantial increase in the capacity made available for the sport clubs. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A total of 16 848 hours yearly is rented under the new lease agreement, compared to 12 500 hours in the past. The new lease agreement represents an increase in the rent per hours from approximately NOK 1 200 to 1 700 (approximately EUR 124 to 176). The reason for this increase is twofold: First, the historical rent paid by the Municipality was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, and has not been subject to adjustments. Second, the construction costs associated with providing flexibility and allowing for multisport-use results in the operating costs per square metre exceeding by far the square metre cost of the existing venue. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Both complainants have argued that the rent in the new lease agreement is above market terms, because it is based on TS’ needs and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee is not based on arm’s length negotiations, but set in order to cover the construction cost of the expansion of Trondheim Spektrum. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | One of the complainants has further alleged that the main cost elements of the extension and renovation project is tied to requirements related to activities other than the activities covered by the lease agreements, such as concerts, professional sports events and fairs. One of the complainants claims that the division of costs between the different activities is therefore not correct, as the needs of the sport clubs could have been met with much less costs. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality under the new lease agreement is market conform, and thus does not entail state aid. Should the Authority be unable to exclude the presence of state aid in the new lease agreement, the Norwegian authorities have notified the lease agreement as compatible aid under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(49)

4.7.   
  Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – block exemption

| (50) | As set out in paragraph (12) above, on 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER information sheet (44), concerning an ad hoc aid to TS for an aid amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) in form of a capital increase. The Norwegian authorities have provided the capital increase to TS under Article 55 of the General Block Exemption Regulation (‘GBER’). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Due, in particular, to an increase in the project scope in 2018, the budget increased to NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million). The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover the additional costs through its existing means or through additional market financing. It therefore applied for the capital increase on 6 July 2018. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | One of the complainants alleges that the capital increase is not compliant with all of the conditions set out in Chapter I of the GBER. |
| --- | --- |

(52)

4.8.   
  Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (53) | On 14 March 2017, the City Council adopted a zoning plan for the area where TS is located and the surrounding park area. The process was initiated by TS with the aim of expanding the facility into a multi-function facility, feasible for concerts and large sport events, and with increased capacity for sport clubs, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | The City Council adopted the principle of full transfer of expenses in 1993, which sets out that building projects must carry all infrastructure costs that are a consequence of the project. Which costs this principle comprises must be in line with Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act, which regulates what a development agreement must include (45). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Norwegian authorities have explained that a zoning plan forms the basis for a project such as the expansion of Trondheim Spektrum (46). The zoning plan – including use of procedural orders (47) (rekkefølgekrav) – does not impose any economic obligations on the developer, but provides for the use of the area relating to the project and indicates what (public) infrastructure needs to be in place prior to the implementation of the project (48). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Planning and Building Act sets limits on the developer’s maximum financial contribution to the public infrastructure measures that are required under the zoning regulations. The main criterion for cost allocation under a development agreement is that the measure must have a direct factual relationship with the development; it must be necessary for the implementation of the project. Consequently, only public infrastructure measures that result from the project may potentially be imposed as obligations on the developer. On the other hand, infrastructure works that the Municipality would need to implement also in the absence of the project, cannot be imposed on the developer (49). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | In addition to the first criterion for cost allocation, the contribution from the developer to the measure must be proportionate to the size and the type of the development or project. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The Norwegian authorities have explained that the Municipality will, for each project, cover the costs of measures that would have to be implemented regardless of the project, but for which the project affects the timing of when the measures are implemented. Such costs relate to infrastructure that is of a general character, benefitting the population as a whole. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | The Norwegian authorities have explained that a proportionality assessment must be carried out in each case. The eventual conclusion of a development agreement and the allocation of costs entails a degree of discretion on behalf of the Municipality, which must take into consideration the legal framework, as well as the nature of the project (50). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | One of the complainants argues that the Municipality has relieved TS from infrastructure costs that a developer would normally have to bear in relation to this type of constructions and has therefore granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Norwegian authorities have provided information regarding the distribution of the costs between the TS and the Municipality (51). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | According to the Norwegian authorities, the connection from Nidarø to Ilen Church will be developed. The Norwegian authorities have stated that the measure forms part of what may be described as a recreational area network for the use of the general public and that therefore it cannot legally order the developer to assume the costs in that respect. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The Norwegian authorities have further explained that the upgrade of Klostergata is a direct consequence of the development. However, the Municipality assumes the implementation responsibility and will cover the costs connected to roads and archaeological excavations; TS will pay a contribution of NOK 20 million. This is because the Municipality would in any case need to renew the water and sewage pipes in parts of the street. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The Norwegian authorities have further explained that green areas and a public park will be developed, i.e. a vegetation belt, a park, a walking path and public squares. The Norwegian authorities have stated that this is TS’ responsibility. The total amount was estimated at NOK 74 million (approximately EUR 7,64 million), but has been lowered to NOK 39 million (approximately EUR 4,03 million). TS’ share of this costs is set at NOK 26 million (approximately EUR 2,66 million), excluding VAT. According to the Norwegian authorities, the calculation of TS’ contribution is limited as allowed by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | In the view of the Norwegian authorities, infrastructure projects financed by the Municipality do not represent financing in violation of the principle of full transfer of costs in light of the modification mandated by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. Furthermore, the Norwegian authorities do not see that the financial contribution by the local authority may be classified as illegal state aid, because the costs could not have been transferred to the developer in any event. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | The Norwegian authorities argue that the infrastructure works, to be partly financed by the Municipality, relate to activities that public authorities normally perform in the exercise of their public powers and do not consist in offering goods and services on a market (52). According to the Norwegian authorities, the costs assumed by the Municipality do not entail that TS pays less than legally required. Furthermore, the infrastructure is of a general character and will benefit the population as a whole. |
| --- | --- |

(66)

4.9.   
  Measure 8 – funds from the Gaming Fund

| (67) | The Gaming Fund scheme is administered by Norsk Tipping AS. The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act (53) that entered into force on 1 January 1993. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Applications for grants from the Gaming Fund scheme are processed and assessed in accordance with the provisions laid down by the Ministry of Culture relating to grants and allocations for sports and physical activities. The goal of the scheme is to facilitate sports and physical activities for everyone. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Funds granted for the construction and renovation of sports facilities will contribute to an infrastructure that provides the population with the opportunity to take part in individually organised activities and activities under the supervision of sport clubs. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | As from 1994, TS has received grants from the Gaming Fund Scheme (54). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities emphasise that the existing Gaming Fund scheme has not been materially altered since it was last assessed by the Authority in the Vålerenga case (55) and that the grants in favour of TS have been awarded in accordance with the provisions of the scheme (56). |
| --- | --- |

(71)

4.10.   
  Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (72) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million with Nordea (57). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement nor are there any contractual obligations that require the Municipality to provide financing or capital to TS (58). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | However, the loan agreement includes the following statements (59):
  ‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’
  ‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation) |
| --- | --- |

(73)

‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’

‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation)

| (74) | These statements relate to a clause in the loan agreement which states under ‘other terms’ (60):
  ‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’ |
| --- | --- |

(74)

‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’

| (75) | Under the same heading, the following clause states (61):
  ‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’ |
| --- | --- |

(75)

‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’

| (76) | Finally, under the heading ‘Change of ownership – mandatory early repayment’ (62) the loan agreement states (63):
  ‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.
  In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’ |
| --- | --- |

(76)

‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.

In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’

| (77) | TS and Nordea had previously signed a loan agreement dated 27 July 2017. The agreement contained a condition that any construction cost excess during the construction period should be covered either by TS or the Municipality. The loan agreement was co-signed by the City Executive of Finance. That agreement therefore contained clauses regarding the Municipality’s responsibility in respect of any project overruns as well as obligations in respect of the lease agreement which at that time had not been finalised (64). |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The co-signing of the loan agreement was later deemed a municipal guarantee pursuant to section 51 of the Municipality Act. The City concluded that the guarantee, in order to be effective, required state approval. The guarantee would, for various reasons, probably not obtain such approval and therefore the Chief City Executive was advised to promptly inform Nordea that the Municipality could not be party to the loan agreement. This agreement is void and does not apply between the parties. TS and Nordea therefore signed the current loan agreement without the official involvement of the Municipality. |
| --- | --- |

(78)

5.   The presence of state aid

5.1.   
  Introduction – existing vs. new aid

| (79) | As set out above, several alleged aid measures granted to TS are at stake. However, in the present decision the Authority will not assess further the nature of potential aid measures, which would constitute existing aid – either individual aid or aid schemes – within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3 SCA’). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Existing aid is subject to a different procedural framework compare to new aid (65). Furthermore, existing aid measures are not subject to a repayment obligation. |
| --- | --- |

(80)

5.1.1.   Measure 1 – the municipal loan

| (81) | The municipal loan was granted to TS in 1992. In case 113/92 (66), the City Council adopted a decision to issue bonds to enable TS, through a new loan, to pay off its existing loans. The Authority therefore considers that any aid entailed in the municipal loan would be individual aid awarded to TS (67). The terms of the loans were modified in 2004. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | According to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid shall be subject to a limitation period of 10 years. According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA, any aid with regard to which the limitation period has expired, shall be deemed to be existing aid (68). |
| --- | --- |

(82)

| (83) | The limitation period begins on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme (69). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | As the municipal loan was granted to TS in 1992, the limitation period has expired. This would be the case even if the limitation period were to be calculated from the date of the last modification of the loan in 2004. Further, the loan was fully repaid in 2014. Any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. Moreover, as the loan was granted to TS in 1992, it would also be aid, which existed before the entry into force of the EEA Agreement and is still applicable after the entry into force of the EEA Agreement. Any potential aid granted through the measure would therefore also be existing aid within the meaning of Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(84)

5.1.2.   Measure 2 – the municipal guarantee

| (85) | The Authority considers that any aid inherent in the guarantee would be individual aid awarded to TS. The Municipality granted the guarantee to TS in 1999 for TS to secure a loan(s) from Nordea. The guarantee was, according to the information provided by the Norwegian authorities, used in 2000 and 2001. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee is still in effect and expires in 2031. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | As the municipal guarantee was awarded to TS in 1999, the limitation period of 10 years under Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA has expired (70). According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. |
| --- | --- |

(86)

5.1.3.   Measure 3 – the leasehold agreements

| (87) | The leasehold agreements were concluded in 1980 and 1989 respectively. The leasehold agreement between Trondheim commune and Nidarøhallen A/S (now TS) was concluded in 1989 for a duration of 50 years. In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. Trondheim Tennisklubb financed and constructed Hall G of Trondheim Spektrum. The ownership of Hall G, including the leasehold, was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991 (71). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | The Authority considers that any aid granted through these leasehold agreements, including their later use as a collateral, would constitute individual aid, which existed prior to the entry into force of the EEA Agreement. According to Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA, the measures would therefore constitute existing aid. |
| --- | --- |

(88)

5.1.4.   Conclusion – measures 1, 2 and 3

| (89) | As any potential state aid granted through measures 1, 2 and 3 would seem to constitute existing aid, within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority will not further assess the state aid character of these measures in the present decision. |
| --- | --- |

(89)

5.1.5.   Measure 8 – aid granted under the Gaming Fund scheme

| (90) | The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act 1992 that entered into force on 1 January 1993, before the entry into force of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | The Authority considered in its Decision No 537/09/COL of 16 December 2009 (72) that the activities of Norsk Tipping AS constituted an existing aid scheme. The Norwegian authorities have confirmed that no amendments have been made to the scheme since that time. The Authority considers that the funds granted to TS from Norsk Tipping AS are an application of an existing aid system. Existing aid also covers individual aid awards, which have been granted on the basis of an existing aid scheme (73). Therefore, the Authority will not further assess the aid character of the measure in this decision. However, the Authority will take into account the contribution from the gaming funds in any compatibility assessment it may carry out in relation to the measures included in the scope of this decision. |
| --- | --- |

(91)

5.1.6.   Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

5.1.6.1.   Introduction

| (92) | The Norwegian authorities have argued that, should the Authority entertain any doubts concerning potential advantages in the lease agreements, the lease agreements concluded from 1999 to 2017 should be considered to form part of an existing aid scheme that predates the EEA Agreement. The Norwegian authorities have stated that the Municipality leased the facilities since its opening in 1963. However, the lease agreements were never formalised before 1995 (74). |
| --- | --- |

(92)

| (93) | One of the complainants has argued that the lease agreements cannot be considered to form part of an existing aid scheme. The complainant refers to the fact that there is no law or regulation that obliges the Municipality to lease facilities for sports. According to the complainant, the recent municipal decision regarding the new and twice as high lease, illustrates the margin of discretion inherent in the conclusion of a new lease agreement. In any case, the new lease would have represented a significant amendment to the aid scheme as it entails twice as much aid as before. The complainant did not elaborate further on this issue since, in its view, the financing of the operation of the premises cannot constitute an existing aid scheme in the first place (75). |
| --- | --- |

(93)

| (94) | The Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme, for the following reasons. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA sets out two definitions of an aid scheme:
  ‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added) |
| --- | --- |

(95)

‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added)

| (96) | The presence of an aid scheme can be based on either of those two definitions. |
| --- | --- |

(96)

5.1.6.2.   The first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (97) | The first definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid can be awarded, (ii) which does not require any further implementing measures, and (iii) which defines the potential aid beneficiaries in a general and abstract manner. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | The Norwegian authorities first note that the main purpose underlying the construction and ongoing extension of Trondheim Spektrum was to create facilities that the municipality, or more precisely, the local Sports Council, would then distribute among the sport clubs. If not used by the sport clubs, Trondheim Spektrum’s facilities would remain unused throughout most of the year. At the same time, it would be inconceivable for TS to run a balanced budget without receiving the lease income from the Municipality, which acquires this capacity for the sole purpose of providing its citizens with free access to sports and leisure activities. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | The Norwegian authorities have referred to an administrative practice and the principles underlying the lease agreements, which have remained unaltered since the entry into force of the EEA Agreement. Those are the leasing of, in principle, all of Trondheim Spektrum’s suitable capacity during 8 months of the year, the possibility for TS to offer some of this capacity on the market for third parties and at a price that is periodically adjusted to reflect, in particular, extensions of Trondheim Spektrum’s capacity. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | In the view of the Norwegian authorities, this mechanism, even if not strictly legally binding, could be regarded as an ‘act’ which also defines the potential aid beneficiary, as required by Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA (76). |
| --- | --- |

(100)

| (101) | The Norwegian authorities have argued that while the Municipality negotiates the new lease contracts with TS upon expiry of the previous one, it could not deviate from the mechanism without endangering its capacity to deliver sports and leisure possibilities to its citizens. As a result, there have only been minor adaptations to the lease agreements over the years. Notwithstanding the fact that the lease agreement falls – through its responsibility for the annual budget – under the oversight of the City Council, the possible modifications are rather of a ‘technical application’ based on the principles of the act, and do not, in the view of the Norwegian authorities, convey sufficient discretion upon the Municipality to be considered as implementing measures (77). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | As the Norwegian authorities have stated, existing ‘aid schemes’ have been held to encompass non-statutory customary law (78) and administrative practice related to the application of statutory (79) and non-statutory law (80). In one case, the Commission found that an aid scheme relating to Anstaltslast and Gewährträgerhaftung was based on the combination of an unwritten old legal principle combined with widespread practice across Germany (81). |
| --- | --- |

(102)

| (103) | In a recent judgment, the General Court made the following observations on the basis of the definition of an aid scheme in Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 (82), as interpreted by case-law (83):
  ‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.
  Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.
  Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’ |
| --- | --- |

(103)

‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.

Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.

Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’

| (104) | In the case at hand, there is no legal obligation on the Municipality to enter into a lease agreement with TS. Nor is there any legislation which provides the framework under which the lease agreements are made. Furthermore, it appears that the Municipality has, at least on some occasions, decided unilaterally how much rent it pays to TS under the lease agreements (84). The complainants allege that the rent has never been based on arm’s length negotiations but decided unilaterally by the Municipal Board of the Municipality. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | The alleged aid measure in question is the rent paid above market terms to TS under the lease agreement. If the Municipality can decide unilaterally the level of the rent, then that affords it the discretion to decide whether to grant TS the alleged aid or not, as well as the amount of the alleged aid. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | It thus appears to the Authority, based on the information provided by the Norwegian authorities so far, that the administrative practice and the principles referred to by the Norwegian authorities do not constitute an ‘act on the basis of which aid can be awarded’. Moreover, it appears to the Authority that the Municipality enjoys discretion when entering into the lease agreements with TS, so that it can determine the essential elements of the potential aid in question. Should that be the case, the second criterion and the first criterion of the first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Finally, the Norwegian authorities have not explained how the third criterion could be fulfilled by the principles and administrative practice in question. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | As all conditions of the first definition must be cumulatively fulfilled, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(108)

5.1.6.3.   The second definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (109) | The second definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project (ii) may be awarded to one or several undertakings (iii) for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | The Norwegian authorities have not argued that the alleged aid scheme falls within the second definition of Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA. The Authority therefore lacks information to assess this. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | However, the Authority notes that in line with the administrative practice and principles referred to by the Norwegian authorities, the lease agreements have been concluded for a specific time period and expire at a certain date. Moreover, the lease agreements set out the rental price for the facilities rented to the Municipality. It therefore appears to the Authority that the third condition would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | As all conditions of the second definition must be fulfilled cumulatively, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(112)

5.1.6.4.   Limitation period

| (113) | Pursuant to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid are subject to a limitation period of 10 years. The limitation period shall begin on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme. Any action taken by the Authority, with regard to the unlawful aid shall interrupt the limitation period (85). |
| --- | --- |

(113)

| (114) | In this decision, the Authority will only further assess the potential aid character of the lease agreements for which the limitation period has not expired. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | The General Court has confirmed that a request for information constitutes a measure interrupting the 10-year limitation period (86). Furthermore, the General Court stated, in relation to an information request from the Commission that: ‘When it addresses a request for information to a Member State, the Commission is informing that State that it has in its possession information concerning aid alleged to be unlawful and, if necessary, that that aid will have to be repaid. Accordingly, the simplicity of the request for information does not have the consequence of depriving it of legal effect as a measure capable of interrupting the limitation period’ (87). |
| --- | --- |

(115)

| (116) | By letter dated 27 March 2017, the Authority sent the first complaint in the case to the Norwegian authorities and invited them to comment on the complaint (88). By that letter, the Authority informed the Norwegian authorities that it had in its possession information concerning alleged unlawful state aid and invited them to provide their comments. The Authority therefore considers that by sending the first complaint to the Norwegian authorities, it took action within the meaning of Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA, and therefore interrupted the limitation period on 27 March 2017. |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Accordingly, the lease agreements for which the limitation period has not expired, would appear to be following:






  (a) | Lease agreement 2007 – 2008; |
| --- | --- | --- |

(117)

(a)

Lease agreement 2007 – 2008;

| (b) | Lease agreement 2009 – 2010; and |
| --- | --- |

(b)

Lease agreement 2009 – 2010; and

| (c) | Lease agreement 2011 (which has been renewed annually). |
| --- | --- |

(c)

Lease agreement 2011 (which has been renewed annually).

| (118) | This is because it would seem from the information provided by the Norwegian authorities that the lease agreement entered into force on 1 January 2008 (89), which in the absence of any indication to the contrary should be taken as the day any aid was granted under the agreement. However, it appears that the lease agreement listed by the Norwegian authorities, as preceding the 2007 – 2008 lease agreement expired on 31 December 2006. The Authority thus lacks information regarding the lease agreement in force during the year 2007. Moreover, the Authority does not have information on when the lease agreement of 2007 – 2008 was signed, and on whether the date of signing could be the date that any aid was granted under the agreement. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(119)

5.1.7.   Conclusion – new vs. existing aid

| (120) | In light of the above findings, the Authority’s further assessment in this decision is limited to potential new aid entailed in measures 4 to 7 and 9, which all post-date the entering into force of the EEA Agreement and where the limitation period has not expired: That is, the lease agreements concluded from 2007 to 2017 (measure 4), the new lease agreement of 2019 (measure 5), the capital increase related to new and unexpected costs (measure 6), the financing of infrastructure costs (measure 7) and the implicit guarantee inherent in the loan agreement between TS and Nordea (measure 9). |
| --- | --- |

(120)

5.2.   
  The concept of state aid

| (121) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(121)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (122) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through state resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(122)

5.3.   
  State resources

| (123) | Only advantages granted directly or indirectly through state resources can constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. State resources include all resources of the public sector, including municipalities (90). |
| --- | --- |

(123)

| (124) | The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies, and benefits in kind. A firm and concrete commitment to make state resources available at a later point in time is also considered a transfer of state resources. A positive transfer of funds does not have to occur; foregoing state revenue is sufficient. Waiving revenue which would otherwise have been paid to the State constitutes a transfer of state resources (91). |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Measures 4 to 7 and 9 were granted by the Municipality in the form of payments under lease agreements, a capital increase, the reduction of infrastructure costs allegedly borne by a developer and as a potential implicit guarantee inherent in a loan agreement between TS and Nordea. Consequently, the measures entail the transfer of state resources. |
| --- | --- |

(125)

5.4.   
  Advantage

5.4.1.   Introduction

| (126) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(126)

5.4.2.   Measure 4 – the lease agreements concluded from 2007 to 2017

| (127) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreements concluded from 2007 to 2017 are market conform and therefore do not entail an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Norwegian authorities have not, however, put forward further arguments to the effect that the Municipality acted as a market investor, when entering into the lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | The EEA legal order is neutral with regard to the system of property ownership and does not in any way prejudice the right of EEA States to act as economic operators. However, when public authorities directly or indirectly carry out economic transactions in any form, they are subject to EEA State aid rules. Economic transactions carried out by public bodies (including public undertakings) do not confer an advantage on its counterpart, and therefore do not constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions (92). |
| --- | --- |

(128)

| (129) | The Norwegian authorities have noted that given the different sizes, equipment, design and location of other venues in Norway, it is not possible to identify a fully equivalent venue to Trondheim Spektrum (93). However, the Norwegian authorities have provided information to support its argument that the lease agreements have been market confirm. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | The Municipality has provided information on how TS’ pricing to third parties compares to other venues and information on prices for leasing hall capacity for sports and leisure purposes in other venues. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | The Norwegian authorities have explained that Trondheim Spektrum disposes of two halls larger than 2 000 m2 (Hall D and Hall F), which are particularly suited for larger fairs, concerts, conferences and similar events. Depending on the type of event, TS charges approximately NOK 70 000 to NOK 85 000 per day for the larger hall D (approximately EUR 7 230 – 8 780), and NOK 59 000 to NOK 70 000 for the somewhat smaller hall F (approximately EUR 6 100 – 7 230). |
| --- | --- |

(131)

| (132) | The Norwegian authorities made a comparison with leasing such facilities in other venues in Trondheim. The freemasons lodge in Trondheim, for example, charges a daily rate of only NOK 15 000 to NOK 18 000 (approximately EUR 1 550 – 1 860). This is a somewhat smaller venue, it can accommodate up to 600 persons, whereas Hall F in Trondheim Spektrum has a capacity of more than 1 000 persons. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | According to the Norwegian authorities, venues located in Norwegian cities of comparable sizes charge similar rates. In Stavanger, renting of capacity similar to that of Hall F costs just above NOK 200 000 for four days, whereas Grieghallen in Bergen charges approximately NOK 300 000 for four days (approximately EUR 20 100 and 31 000). TS’ prices lie just below Bergen (94). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | The Norwegian authorities have further referred to Sotra Arena located in the municipality of Fjell, a 25 minutes drive from the city of Bergen, a venue with 12 000 m2 indoor capacity. In 2016, this venue was used for trade fairs charging approximately NOK 100 000 to 125 000 for three days (approximately EUR 10 300 – 12 900) for approximately 5 000 to 7 000 m2. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | In view of this comparison, the Norwegian authorities state that it would appear that TS’ prices for hall capacity, when rented out to third parties, are in line with market prices. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | The Municipality purchases capacity from TS, sports clubs with own facilities, other state authorities (in buildings such as high-schools) and to a very limited degree, from private facilities. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | The hourly rate paid by the Municipality ranges between NOK 350 and 2 046 per hour (approximately EUR 36 and 211). The hourly rate paid to TS is NOK 1 174 (approximately EUR 121) (95). The Norwegian authorities note that the difference in the prices can be explained by a variety of factors. Also, a number of these venues have been financed (partly) by the State and are contractually bound to provide (some) capacity at fixed rates. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Other factors, which may explain the relatively large differences in prices, are that not all daytimes are similarly valuable and not all venues are as modern, well equipped and centrally located as Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities have explained that all of the foregoing considerations are reasons why some of the capacity that the Municipality purchases from other venues is comparatively cheap (96). |
| --- | --- |

(138)

| (139) | The Norwegian authorities provided examples of the rates charged by Vestlandshallen, a sports centre in Bergen. According to the Norwegian authorities, this venue charges approximately the same price to (non-sport club) users as the Municipality pays to TS. This is based on a calculation whereby one of TS’ ‘hall hours’ is for a surface area of 800 m2 and comprises 60 minutes. A ‘quarter hall’ in Vestlandshallen would be approximately 440 m2 and cost NOK 940 for 90 minutes (approximately EUR 97). This would result in a theoretical price of approximately NOK 626 for 60 minutes and hence NOK 1 252 for a slightly larger surface area than the equivalent in TS (approximately EUR 65 and 129). |
| --- | --- |

(139)

| (140) | Moreover, the Norwegian authorities argue that the City of Bergen charges non-preferential users NOK 1 150 for one hour in Haukelandshallen, a venue comparable to Trondheim Spektrum (approximately EUR 119). Furthermore, the City of Tromsø charges up to NOK 1 940 for one hour of similar surface area in Tromsøhallen (approximately EUR 200). |
| --- | --- |

(140)

| (141) | The Authority notes that these prices appear to be charged for specific events whereas the assessment in the case at hand concerns an agreed price for a large amount of capacity over a long period of time. |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, there are important differences when it comes to comparing these venues, for example in the rental time (97), the quality of the facilities and the location of the venues within (or outside) the cities. In light of this, the Authority is not convinced that these examples submitted by the Norwegian authorities provide a sufficient degree of comparability to be able to establish that the lease agreements have conformed to market terms. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | In order to establish whether a transaction conforms to market conditions, the transaction can be assessed in the light of the terms under which comparable transactions carried out by comparable private operators have taken place in comparable situations (98). |
| --- | --- |

(143)

| (144) | Benchmarking may not be an appropriate method to establish market prices if the available benchmarks have not been defined with regard to market considerations or if the existing prices are significantly distorted by public interventions (99). |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Finally, there are other indications that the lease agreements have not been entered into on market terms, indicating a need for further assessment. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | First, the Norwegian authorities have explained that, in the past, the rent in the lease agreements has been set, inter alia, on the basis of TS’ cost structure, with a focus on putting TS in a position to pay off its loans and continue operations. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Second, in the past, there are examples where the rent has been reduced unilaterally by the Municipality, due to reasons unrelated to the use of the facilities (100). |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Third, the Norwegian authorities have explained that the lease agreements have provided that TS can reclaim up to 2 000 hours annually under the lease agreements. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 and that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours. However, the Norwegian authorities have explained that these are hours which the Municipality for distribution purposes gains access to, but never pays for (101). |
| --- | --- |

(148)

| (149) | In the light of the aforementioned considerations, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements from 2007 to 2017 may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(149)

5.4.3.   Measure 5 – the lease agreement of 2019

| (150) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreement of 2019 is market conform and therefore does not constitute an advantage in favour of TS. The Norwegian authorities have not presented arguments stating that the Municipality acted as a market investor when entering into the new lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The new lease agreement represents an increase in the rent per hour from approximately NOK 1 200 to NOK 1 700 (approximately EUR 124 to 176) (102). The Norwegian authorities have acknowledged that this is at the upper end of the hourly rates they have provided (hourly rates from a sample of sports facilities range from approximately NOK 350 to NOK 2 046 (approximately EUR 36 to 211)) (103). |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Trondheim Spektrum will be, following the upgrade, a modern and very centrally located facility in one of Norway’s largest and fastest growing cities. In the Norwegian authorities’ view, for the Authority to conclude that the lease agreement does entail an advantage, the hourly rate would have to be well above the price ranges observed in the market (104). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | The Norwegian authorities have further stated that the hourly rate for commercial users of Trondheim Spektrum was higher in the past (from NOK 1 000 to 1 800; approximately EUR 103 to 186) than under the municipal lease contract (NOK 1 200; approximately EUR 124). This is also expected to remain the case going forward, with an hourly rate of approximately NOK 1 700 under the new lease agreement (approximately EUR 176). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Consequently, if it were concluded that the Municipality paid a price above market levels, this would necessarily entail that the commercial users of TS would also do that. In the Norwegian authorities’ view, there is no reason to assume that commercial users would pay a price above market level for the renting of hall space in Trondheim Spektrum (105). |
| --- | --- |

(154)

| (155) | The Authority acknowledges that the benchmarks provided by the Norwegian authorities do enable some degree of comparison. However, as the Authority noted with regard to the lease agreements concluded from 1999 to 2017, the lease agreement concerns an annually agreed price for a large amount of capacity, whereas the hourly rates provided for other venues appear to concern situations where the venue is rented for a limited period. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, the comparison entails important differences, for example in the rental time, the quality of the facilities, and the location of the venues within the cities. The Authority therefore has doubts as to whether the benchmarks provided by the Norwegian authorities can establish that the lease agreement of 2019 conforms to market terms. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | The Authority therefore does not share the Norwegian authorities’ view that the hourly rates observed in the market, as described by the Norwegian authorities, are sufficient at this stage, in order to exclude that the lease agreement entails an advantage to TS. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | The Authority accordingly draws the preliminary conclusion that the lease agreement of 2019 concluded in 2017 may have granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(158)

5.4.4.   Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – GBER

| (159) | The Norwegian authorities have granted ad hoc aid to TS in the form of a capital increase for an amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) under Article 55 GBER. The Norwegian authorities have not argued that TS could have obtained the capital increase under normal market conditions. The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover these additional costs through its existing means or through additional market financing. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | Accordingly, the Authority finds that the capital increase constitutes an advantage to TS, corresponding to the full amount of the capital increase. |
| --- | --- |

(160)

5.4.5.   Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (161) | The precise form of the measure is irrelevant in establishing whether it confers an economic advantage on the undertaking. Not only the granting of positive economic advantages is relevant for the notion of state aid, also relief from economic burdens can constitute an advantage. The latter is a broad category, which comprises any mitigation of charges normally included in the budget of an undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (106). |
| --- | --- |

(161)

| (162) | The notion of an advantage also covers situations where operators do not have to bear costs that other comparable operators normally do under a given legal order, regardless of the non-economic nature of the activity to which the costs relate (107). |
| --- | --- |

(162)

| (163) | The Norwegian authorities have provided information relating to the infrastructure costs of the expansion and development of TS as described in section 4.8. |
| --- | --- |

(163)

| (164) | The Norwegian authorities have explained that the infrastructure improvements that are (partly) financed by the Municipality relate to measures that the Municipality would have to implement, but the project affects the timing for when the measures are implemented. Further, the Norwegian authorities have stated that it would be disproportionate to require the developer to bear these costs and would thus be contrary to Section 17-3(3) of the Planning and Building Act (108). Moreover, they have stated that this approach is consistent with the Municipality’s practice in other comparable projects (109). |
| --- | --- |

(164)

| (165) | The Norwegian authorities have explained that in order to ensure proportionality of the cost allocation, the total costs that the developer must bear are benchmarked against other projects and practice (cost of contribution to public infrastructure per m2 BRA (110)). For a typical housing development, which tends to be a highly profitable development, experience shows that an acceptable expense per m2 BRA is around NOK 2 000 (approximately EUR 207). In TS’ case, there is a cost of NOK 2 081 per m2 BRA (approximately EUR 215). |
| --- | --- |

(165)

| (166) | However, the Norwegian authorities have not provided information underlying the calculations of the division of costs and have not specified whether these calculations are based on objective criteria. The benchmark used by the Norwegian authorities does not provide full comparability as it refers to a different type of project, that is, a housing development, whereas the case at hand concerns a multifunctional infrastructure. Furthermore, it is not clear how this benchmark has been applied to other projects. The Authority therefore sees a need for a further assessment of the practice of calculating costs for these types of projects. Consequently, the Authority cannot, at this point, exclude the existence of an advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(166)

| (167) | The Authority thus draws the preliminary conclusion that the division and calculation of infrastructure costs, with regard to the renovation and extension of TS, may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(167)

5.4.6.   Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (168) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million (approximately EUR 50,67 million) with Nordea (111). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement, nor are there any contractual obligations that require the municipality to provide financing or capital to TS (112). |
| --- | --- |

(168)

| (169) | One of the complainants has alleged that the Municipality has granted state aid to TS through the loan with Nordea, in the form of a guarantee. |
| --- | --- |

(169)

| (170) | As described in section 4.10, the loan agreement contains clauses, which mention the possibility for the Municipality, without acting contrary to the legislation, if necessary, to issue a guarantee for Nordea, in relation to the risk which follows any cost overruns in the construction period (113). |
| --- | --- |

(170)

| (171) | The loan agreement further contains clauses, which state that the lease agreement between TS and the Municipality cannot be changed, without Nordea’s prior written approval (114). Furthermore, the loan agreement contains a condition that the Municipality owns at least 77,93 % of TS (115). |
| --- | --- |

(171)

| (172) | The Norwegian authorities have emphasised that the Municipality is not a party to the loan agreement and that it is Nordea that takes into account certain factual circumstances in its risk assessment and that these clauses and statements do not bind the Municipality. More specifically, the Norwegian authorities have stated that the potential structural changes in the company and potential political guidelines do not constitute a firm and concrete legal obligation that could bind the Municipality. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | Similarly, the Norwegian authorities have argued that the section in the loan agreement that states that the lease agreement with the Municipality cannot be changed without Nordea’s prior written consent, does not bind the Municipality. Were the lease agreement to be changed, it would be for TS to ensure that it obtains the consent of its creditor, i.e. Nordea. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | As to the condition for granting and maintaining the construction loan that the Municipality owns at least 77,93 % of TS, the Norwegian authorities recall that the board of TS, which entered into the loan agreement, does not have the authority to bind its shareholders and thereby the Municipality, including a potential future sale of shares. The loan agreements reflect that Nordea is well aware of the fact that the agreement cannot bind the Municipality, given that the second section provides that change in the ownership structure without consent implies a breach of contract by TS (116). |
| --- | --- |

(174)

| (175) | However, the Authority finds the effects of the statements in the loan agreements unclear and can, at this point, not exclude that they provide an advantage to TS in the form of an implicit guarantee from the Municipality. |
| --- | --- |

(175)

| (176) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

5.5.   
  The notion of undertaking

| (177) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage on an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (117). Consequently, the public or private status of an entity or the fact that an entity is partly or wholly publicly owned has no bearing as to whether or not that entity is an ‘undertaking’ within the meaning of state aid law (118). |
| --- | --- |

(177)

| (178) | Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (119). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods or services on a given market do not constitute undertakings. In general, both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (120). State aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the infrastructure (121). |
| --- | --- |

(178)

| (179) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic activities, provided that it keeps separate accounts for the different funds that it receives, so as to exclude any risk of cross-subsidisation of its economic activities by means of public funds received for its non-economic activities (122). |
| --- | --- |

(179)

| (180) | Trondheim Spektrum is a multifunctional facility, which hosts, inter alia, concerts, large sport events, fairs, and congresses. Further, Trondheim Spektrum is scheduled to host in 2020 the European Championship in handball for men and women. TS also rents out facilities to the Municipality, which in turn makes them available to the sport clubs. |
| --- | --- |

(180)

| (181) | It is undisputed that TS carries out economic activities, when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other such events. Consequently, TS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, with regard to those activities. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | However, the Norwegian authorities have argued that the use of TS’ facilities by sport clubs cannot be considered as an economic activity, given that neither the Municipality nor TS receives any remuneration from its users. On this basis, the Norwegian authorities have argued that TS provides its services on a market on a commercial basis only in so far as it is offering its spare capacity on the markets for trade fairs, concerts and other such activities. All other activities should be classified as non-economic (123). |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Even if the Municipality can be considered to be carrying out a non-economic activity by offering cost-free facilities for the Municipality’s sport clubs, in principle, the entity supplying the Municipality with such facilities, might very well be carrying out economic activities when doing so. The non-economic activities relate to the services provided to the sport clubs, that is, the relationship between the Municipality and the sport clubs. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | Against that background, the Authority cannot exclude, at this point, that TS is an undertaking, not only when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other events, but also when renting out its facilities to the Municipality, which then provides the hall space for the Municipality’s sport clubs. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | In any event, TS carries out other economic activities and the Norwegian authorities have admitted that, at least in the past, no strict separation of accounts has been maintained as regards what had been considered economic and non-economic activities (124). |
| --- | --- |

(185)

| (186) | Still, the Norwegian authorities have submitted to the Authority a model developed by BDO for the separation of accounts in TS, both for the future and regarding the past. This model has now been implemented by TS. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | However, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projection for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. |
| --- | --- |

(187)

| (188) | Consequently, even if the renting out of TS’ facilities to the Municipality for the purposes of providing cost-free facilities to the Municipality’s sport clubs were to be considered non-economic, the Authority is not convinced that TS has excluded the risk that the public funds received could cross-subsidise economic activities. |
| --- | --- |

(188)

| (189) | In light of the above, the Authority cannot exclude that the measures assessed in this decision have provided an advantage to TS’ economic activities. |
| --- | --- |

(189)

5.6.   
  Selectivity

| (190) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(190)

| (191) | The potential aid measures at issue here are individual measures addressed only to TS. The measures are therefore selective within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(191)

5.7.   
  Impact on trade and distortion of competition

| (192) | Public support to undertakings only constitutes state aid under Article 61(1) of the EEA Agreement, if it ‘distorts or threatens to distort competition’ and only insofar, as it is liable to ‘affect trade’ between EEA States. |
| --- | --- |

(192)

| (193) | According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, is considered sufficient to conclude that the measure is likely to affect trade between EEA States and distort competition between undertakings established in other EEA States (125). |
| --- | --- |

(193)

| (194) | To the extent that the measures assessed in this decision have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on TS, which strengthens its position compared to other undertakings that it competes with. |
| --- | --- |

(194)

| (195) | The Authority must further consider whether the measures are liable to affect trade between EEA States. In this regards, the Union Courts have ruled that ‘where State financial aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-[Union] trade, the latter must be regarded as affected by the aid’ (126). |
| --- | --- |

(195)

| (196) | The City of Trondheim is the third largest city in Norway located about an hour’s drive from the scarcely populated areas of mid-Sweden. Trondheim Spektrum has the capacity to host large and mid-size international events, which may also be held outside the region (127). |
| --- | --- |

(196)

| (197) | On the other hand, the Norwegian authorities have submitted that taking into consideration that the majority of the activities carried out in Trondheim Spektrum are of local character and in light of the limited extent of the activities of TS in a market, as well as the marginal aid intensity, if any, it can consequently not be foreseen that the measures would have more than, at most, a marginal effect on the conditions of cross-border investment or establishment (128). |
| --- | --- |

(197)

| (198) | The Authority notes that an effect on trade cannot be merely hypothetical or presumed. It must be established why the measure distorts or threatens to distort competition and is liable to have an effect on trade between EEA States, based on the foreseeable effects of the measure (129). |
| --- | --- |

(198)

| (199) | The Authority and the Commission have in a number of decisions considered that certain activities and measures, in view of their specific circumstances, have a purely local impact and consequently no effect on trade between EEA States. In those cases, the Authority and the Commission ascertained, in particular, that the beneficiary provided services to a limited area within an EEA Sate and was unlikely to attract customers from other EEA States and that it could not be foreseen that the measure would have more than marginal effect on the conditions of cross-border investments or establishments. Some of these decisions concerned sports and leisure facilities serving predominantly a local audience and unlikely to attract customers or investment from other EEA States (130). |
| --- | --- |

(199)

| (200) | In the case at hand, the Authority notes that even though some of the activities carried out by TS are of local character, TS also hosts events such as trade fairs, which attract foreign customers. Moreover, TS will host the European handball Championship in 2020, which can be assumed to attract foreign customers. |
| --- | --- |

(200)

| (201) | Finally, the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities that are subject to trade between EEA States (131). |
| --- | --- |

(201)

| (202) | In light of the above, at this stage, the Authority considers that the measures at issue threaten to distort competition and are liable to effect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(202)

6.   Conclusion on the presence of aid

| (203) | The Authority takes the preliminary view that measures 4 to 7 and 9, as specified above, may entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(203)

7.   Procedural requirements

| (204) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA: ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(204)

| (205) | The Norwegian authorities have not notified all of the measures in question to the Authority. The Authority therefore reaches the preliminary conclusion that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, and that to the extent measures 4, 7 and 9 entail state aid, that aid is unlawful. |
| --- | --- |

(205)

| (206) | The Norwegian authorities notified the new lease agreement of 2019, measure 5, on 29 November 2018 (132). The new lease agreement was signed by TS and the Municipality on 25 September and 26 October 2017 respectively and will enter into force on 1 December 2019. The Norwegian authorities have argued that the new lease agreement is conditional upon being in line with market terms (133). It explicitly enables adaptations to bring the conditions of the agreement in line with market terms should the Authority so require. In light of this, the Authority’s preliminary conclusion is that, should the lease agreement entail state aid, the Norwegian authorities have respected the requirement set out in Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. However, finding this conclusion less than certain, the Authority specifically invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(206)

| (207) | Furthermore, as regards measure 6, the capital increase, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (134). State aid measures fulfilling all the requirements of Chapter I of the GBER, as well as the specific conditions for the relevant category of aid laid down in Chapter III of the GBER, shall be exempted from the notification requirement. However, as further explained below in section 8 of this decision, the Authority is not fully convinced that the requirements set out in Article 6(2) GBER are fulfilled in relation to this measure. Further assessment of the measure seems required. If the Authority would find that measure 6 does not fulfil the requirements of the GBER it would qualify as unlawful aid. |
| --- | --- |

(207)

8.   Compatibility of any aid

| (208) | Should the measures 4 to 7 and 9 entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. It is up to the Norwegian authorities to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (135). |
| --- | --- |

(208)

| (209) | Should the Authority consider that the measures at issue entail elements of (new) aid, the Norwegian authorities are of the view that they would in any event be compatible with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(209)

| (210) | The Norwegian authorities have noted that the Authority has recognised the promotion of sport as a common objective in a number of decisions (136). Similarly, the European Commission has authorised a large number of aid measures in support of sports and multipurpose facilities (137). |
| --- | --- |

(210)

| (211) | Further, the Norwegian authorities refer to Article 55 of the GBER which allows for aid for the construction of sports – or multipurpose infrastructure. In the Norwegian authorities’ view, to some extent, TS arguably also fulfils objectives relating to culture, another well-established objective of common interest (138). |
| --- | --- |

(211)

| (212) | The Norwegian authorities have submitted that TS will not break even without revenue from the lease agreement. The Norwegian authorities consider that there is a demonstrated need for state intervention both as regards the provision of hall capacity to sport clubs and as regards the financing of sports facilities themselves. |
| --- | --- |

(212)

| (213) | The Norwegian authorities submit that in their view, there is no other policy instrument that would have been equally suited to attain the objective and which would be less distortive. The only other option would be for the Municipality to construct, own and operate a similar infrastructure itself, which, in the Norwegian authorities’ view, would hardly be less distortive. |
| --- | --- |

(213)

| (214) | The Norwegian authorities refer to previous decisions of the Authority and state that in the absence of the lease agreement, the sport clubs would evidently not gain access to free hall time in TS. Even a lower level of the lease would put the entire operation of TS at risk and thereby jeopardise both the provision of hall capacity to sport clubs and the existence of TS as such (139). |
| --- | --- |

(214)

| (215) | As regards the incentive effect of the lease agreements, TS could not finance the projects absent the revenue stream from the municipal lease agreement. In that regard, the Norwegian authorities recall that the lease agreements, while intended to be entered into on market terms – also took account of TS’ cost structure. Lower income from the Municipality would have left a hole in TS’ balance sheet that other – commercial – activities may not have been able to fill. The infrastructure would also have been designed in a different manner and not have taken account of the needs of various kinds of amateur sport. In view of the forgoing, the Norwegian authorities consider that any potential aid clearly has an incentive effect (140). |
| --- | --- |

(215)

| (216) | The Norwegian authorities further refer to the compatibility criteria under Article 55 of the GBER and state that the actual aid element must necessarily be lower than the thresholds in the GBER and that higher amounts could, in any event, be approved under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in particular, if that aid does not lead to more than a reasonable profit, which according to current projections, is not the case. In view of this, the Norwegian authorities consider that any potential aid, inherent in the lease agreement, is proportionate and limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(216)

| (217) | The Norwegian authorities have further stated that if any of the measures addressed would be found to constitute state aid it would be equally clear that those measures would be proportionate. The aid element would be minor in comparison to the costs of constructing and operating Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities do not consider it meaningful to calculate a precise potential aid intensity, as undoubtedly, the vast part if not all of the public financing has benefitted TS’ non-economic activities. |
| --- | --- |

(217)

| (218) | In any event, it is apparent from TS’ income statement that it generates a large percentage of its income from sales to third parties and the Municipality takes full account of TS’ other revenues when negotiating the lease agreements. As a result, the aid is limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(218)

| (219) | The Norwegian authorities further refer to the BDO report and state that no cross-subsidisation of the commercial activities occurs. Even if the Authority refuses to exclude the presence of aid in the lease agreement, based on the benchmarks submitted by the Norwegian authorities, these benchmarks prove that the lease agreement’s pricing falls within the range of what is customary in this market in Norway. In that regard, the Municipality notes that the Authority has previously accepted such benchmarks in an infrastructure case as a means to ensure the proportionality of the aid (141). |
| --- | --- |

(219)

| (220) | The Norwegian authorities consider that, as any aid amount would be insignificant and as TS does not undercharge its commercial users, any effect on trade between EEA States or distortion of competition would be insignificant at most. The Norwegian authorities therefore submit that a balancing test would need to result in finding any potential aid to TS compatible with the EEA Agreement (142). |
| --- | --- |

(220)

| (221) | The Norwegian authorities state that TS in its present form is a cornerstone of the sports and cultural offer available in Trondheim, in particular, as regards free amateur sports. As for the negative effects, the BDO report supports the claim that any aid is used to finance activities of local (and most likely non-economic) character, with no spill-over to the commercial, market oriented activities that TS also performs. |
| --- | --- |

(221)

| (222) | According to the Norwegian authorities, it would appear common ground that private investment into facilities such as TS is rare and, in any event, insufficient. In the Norwegian authorities’ view, the aid would therefore not be capable of crowding out private investment. |
| --- | --- |

(222)

| (223) | Further, Trondheim is geographically very isolated by European standards and thus unlikely to compete (directly) with other similar venues in Norway, or even less likely, in other EEA States. Even if that would be the case, that does not seem to have led the Authority or the Commission to question the compatibility of aid to such infrastructures. In addition, the Norwegian authorities have shown that TS does not undercharge its commercial users. |
| --- | --- |

(223)

| (224) | The Authority notes that aid to promote sport and culture, including aid to sport and multi-purpose infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as illustrated by Article 55 of the GBER and the decisional practice of the European Commission (143) and the Authority (144). |
| --- | --- |

(224)

| (225) | The possible aid measures at hand vary in nature. At this stage, the Authority does not have the information to enable it to set out the total possible amount of alleged aid granted to TS that would result from these measures. The Authority must thus conclude that it has doubts as to whether the measures would respect the principle of proportionality and be limited to what is necessary to achieve the stated objective. |
| --- | --- |

(225)

| (226) | Furthermore, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projections for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. Consequently, the Authority cannot exclude cross-subsidization from the alleged aid measures to the other activities carried out by TS. |
| --- | --- |

(226)

| (227) | As to the claims of unlawful state aid granted to TS in the form of the implicit guarantee alleged to be granted in relation to the loan agreement and the alleged relief of infrastructure costs, the Norwegian authorities have not put forward any arguments, regarding possible compatibility with the functioning of the EEA Agreement, in case these measures are found to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority invites the Norwegian authorities to submit information in this regard. |
| --- | --- |

(227)

| (228) | As regards the capital increase, referred to as measure 6 in this decision, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (145). The Norwegian authorities have provided information relating to the increased and extra costs pertaining to the extension and renovation of Trondheim Spektrum, which led to the capital increase being granted to TS (146). In previous correspondence between the Authority and the Norwegian authorities, the Authority had raised the issue of whether the measure fulfilled the criteria set out in Article 6(2) of the GBER. The Norwegian authorities have stated that TS cannot complete the expansion without the requested capital. The Norwegian authorities therefore consider that the aid complies with Article 6 GBER. |
| --- | --- |

(228)

| (229) | Article 6(1) GBER states that the Regulation shall only apply to aid, which has an incentive effect. According to Article 6(2) GBER: ‘Aid shall be considered to have an incentive effect if the beneficiary has submitted written application for the aid to the Member State concerned before work on the project or activity starts. The application for the aid shall contain at least the following information: a) undertaking’s name and size; b) description of the project, including its start and end dates; c) location of the project; d) list of project costs; type of aid (grant, loan, guarantee, repayable advance, equity injection or other) and amount of public funding needed for the project’. |
| --- | --- |

(229)

| (230) | The Norwegian authorities have explained that originally the project costs were estimated to be approximately NOK 536 million (approximately EUR 55,37 million). However, the expectation now is that they will be approximately NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million), due, in particular, to the fact that the scope of the project increased. The increased costs of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) can be attributed two both, as described by the Norwegian authorities, new costs (increased scope of the project) and unexpected costs (budget overruns). |
| --- | --- |

(230)

| (231) | As explained by the Norwegian authorities in relation to the measure, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension project since summer 2017. TS applied for a capital increase of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) on 6 July 2018, and was granted the aid on 5 December 2018. It therefore seems that the aid was granted after the work on the renovation and extension project started. |
| --- | --- |

(231)

| (232) | In light of the above, the Authority has doubts, at this point, as to whether the measure fulfils the criteria set out in Article 6(2) GBER. The Authority invites the Norwegian authorities to provide further information in this regard. |
| --- | --- |

(232)

| (233) | The Norwegian authorities have not presented arguments concerning compatibility of the measure directly under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in the event that it would be considered that the GBER would not be applicable to the measure. The Authority invites the Norwegian authorities to provide information in this regard. |
| --- | --- |

(233)

| (234) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts as to whether the measures could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(234)

9.   Conclusion

| (235) | As set out above, the Authority considers that measures 4 to 7 and 9, as described above, may constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(235)

| (236) | The Authority has doubts as to whether these measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(236)

| (237) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that any aid is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(237)

| (238) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit, by Monday, 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of these measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(238)

| (239) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(239)

| (240) | The Authority must remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully granted to the beneficiary will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(240)

| (241) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 May 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (147). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, you will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/. |
| --- | --- |

(241)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Articles 4(4) and 13(1) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Documents No 847105 and 848590 to 848601.

2

(3)  Document No 849708.

3

(4)  Documents No 859505, 859499, 859501 and 859503.

4

(5)  Documents No 867151, 868181 and 868182.

5

(6)  Document No 870428.

6

(7)  Document No 870360.

7

(8)  Documents No 874440 and 874442.

8

(9)  Document No 876728.

9

(10)  Document No 877379.

10

(11)  Documents No 887522, 887524 and 887526.

11

(12)  Document No 874067.

12

(13)  Document No 881377.

13

(14)  Document No 888352.

14

(15)  Documents No 885827, 885829, 888351 and 888354.

15

(16)  Document No 936140.

16

(17)  Document No 888021.

17

(18)  Documents No 896729, 896727, 896725 and 896723.

18

(19)  Documents No 1059166, 1059170 and 1059171.

19

(20)  Documents No 1059842 to 1059848.

20

(21)  Documents No 1040641, 1040643, 1040645, 1040647 and 1040649.

21

(22)  Documents No 1054292, 1054294, 1054296 and 1054298.

22

(23)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement, see Joint Committee Decision No 152/2014, published in OJ L 342, 27.11.2014, p. 63 and EEA Supplement No 71, 27.11.2014, p. 61.

23

(24)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

24

(25)  Document No 874440, p. 6 and Document No 859501, p. 13 and 20.

25

(26)  Document No 859501, p. 20.

26

(27)  Document No 874440, p. 6.

27

(28)  Document No 859501, p. 14.

28

(29)  Document No 859501, p. 14.

29

(30)  Document No 859501, p. 22.

30

(31)  Document No 859501, p. 23.

31

(32)  Document 1054294. See section 4.10.

32

(33)  Lov om tomtefeste (tomtefesteloven) LOV-1996-12-20-106. The Norwegian authorities have explained that the conclusion of leasehold agreements and the contractual relationship between the landowner/lessor and the lessee was regulated for the first time in a statute from 1975, which entered into force on 1 January 1976. A new Ground Lease Act was enacted in 1996 and entered into force on 1 January 2002.

33

Lov om tomtefeste (tomtefesteloven)

(34)  Lov om tinglysing (tinglysingsloven) LOV-1935-06-07-2.

34

Lov om tinglysing (tinglysingsloven)

(35)  Document No 887522, p. 4.

35

(36)  Document 874440, p. 5.

36

(37)  Document 874440, p. 10.

37

(38)  Document 859501, p. 14.

38

(39)  Document No 859501, p. 14–15. However, it can be observed that there was a reduction in the capacity in 2016. This indicates that amendments were made at least that year. The Norwegian authorities have explained that this is due to the renovation of TS (Document 874440, p. 9).

39

(40)  Document 859501, p. 15.

40

(41)  The Norwegian authorities were not able to provide data from before 2010.

41

(42)  Document 896727, p. 6.

42

(43)  Article 12 of the 2019 lease agreement. Norwegian: ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’ Document No 887522, p. 7.

43

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.

(44)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

44

(45)  Document No 874440, p. 20-25. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

45

(46)  The Norwegian authorities refer to Section 11 of lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71.

46

lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(47)  ‘Procedural orders’ are requirements relating to the order in which work shall be carried out to ensure the establishment of public services, technical infrastructure and green structures before use is made of areas and the point in time when areas may be used for building and construction purposes, including requirements relating to the order in which development works shall be carried out. See Section 11-9 of the Planning and Building Act, referred to in footnote 46.

47

(48)  The Norwegian authorities refer to section 18 of the Planning and Building Act.

48

(49)  Document No 1059846, p. 2.

49

(50)  Document No 1059846, p. 2.

50

(51)  Document No 874440, p. 20 – 25 and Documents No 1059842 to 1059848. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

51

(52)  The Norwegian authorities refer to paragraph 203 of the Authority’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (‘NoA’), in this regard and Commission Decision of 8.1.2016. State aid No SA.36019 – Belgium – Financing of road infrastructure in the vicinity of a real estate project – Uplace, paragraph 38.

52

(53)  Lov om pengespill (pengespilloven) LOV-1992-08-28-103.

53

Lov om pengespill (pengespilloven)

(54)  Document No 859501, p. 16.

54

(55)  The Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball.

55

(56)  Document No 887522, p. 6.

56

(57)  Document No 1054294.

57

(58)  Document No 1054298, p. 6.

58

(59)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 1, paragraphs 5 and 6. Unofficial translation. Norwegian: ‘Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.’/‘Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.’

59

Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.

Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.

(60)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 3. Unofficial translation. Norwegian: ‘Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.’

60

Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.

(61)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke.’

61

Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke

(62)  Norwegian: ‘eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling’.

62

eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling

(63)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).’

63

Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).

(64)  Document No 1054298, p. 5.

64

(65)  Within the meaning of Article 1(c) of Part II of Protocol 3 SCA.

65

(66)  Documents No 859501, p. 13, and 859503, p. 76.

66

(67)  According to Article 1(e) of Part II of Protocol 3 SCA, ‘“individual aid” shall mean aid that is not awarded on the basis of an aid scheme and notifiable awards of aid on the basis of an aid scheme’.

67

(68)  See also Article 1(b)(iv) of Part II of Protocol 3 SCA, according to which ‘existing aid’ is ‘aid which is deemed to be existing aid pursuant to Article 15 of this Chapter’.

68

(69)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

69

(70)  This would be the case even if the limitation period would be calculated form the date of when the guarantee was last used in 2001.

70

(71)  Document No 887522, p. 5.

71

(72)  Available at http://www.eftasurv.int/media/decisions/537-09-COL.pdf. Further, see the Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, paragraph 57.

72

(73)  Case E-14/10 Konkurrenten.no AS v ESA [2011] EFTA Ct. Rep. 266, paragraph 53.

73

Konkurrenten.no AS

ESA

(74)  Document No 859501, p. 23.

74

(75)  Document No 868182, p. 4.

75

(76)  Document No 859501, p. 24.

76

(77)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation procedure into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, paragraph 180.

77

(78)  See the Authority’s Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 closing the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund, section II.2.3.1.

78

(79)  See Commission Decision No E-45/2000 Fiscal exemption in favour of Schiphol Group (OJ C 37, 11.2.2004, p. 13).

79

(80)  The Authority’s Decision No 491/09/COL of 2 December 2009 Norsk Film group, Chapter II.2 p. 8. See also the Authority’s Decision No 075/16/COL of 20 April 2016 to propose appropriate measures regarding the use of publicly owned land and natural resources by electricity producers in Iceland, paragraph 114, and Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.

80

(81)  See Commission Decision No E-10/2000 State guarantees for public banks in Germany (OJ C 150 22.6.2002, p. 7).

81

(82)  Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 corresponds to Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA.

82

(83)  Judgment in Belgium v Commission, T-131/16 and T-263/16, EU:T:2019:91, paragraphs 85–88.

83

Belgium

Commission

(84)  Document No 874440, p. 8.

84

(85)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

85

(86)  See judgment in Scott v Commission, T-366/00, EU:T:2003:113, paragraph 60: ‘It follows that the mere fact that the applicant was not aware of the existence of the Commission’s request for information from the French authorities beginning on 17 January 1997 [...] does not have the effect of depriving them of legal effect vis-á-vis the applicant. Consequently, the letter of 17 January 1997, sent by the Commission before the initiation of the administrative procedure and requesting further information from the French authorities, constitutes, under Article 15 of Regulation (EC) No 659/1999, a measure interrupting the 10-year limitation period’. Article 15 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (no longer in force) corresponds to Article 15 of Part II of Protocol 3 SCA.

86

Scott

Commission

vis-á-vis

(87)  Judgment in Département du Loiret v Commission, T-369/00, EU:T:2003:114, paragraphs 81 and 82.

87

Département du Loiret

Commission

(88)  Document No 849708.

88

(89)  Exhibit Q to Document No 859501.

89

(90)  Judgment in Germany v Commission, C-248/84, EU:C:1987:437, and NoA, paragraph 48.

90

Germany

Commission

(91)  Judgment in France v Ladbroke Racing Ltd and Commission, C-83/98 P, EU:C:2000:248, paragraphs 48 – 51.

91

France

Ladbroke Racing Ltd and Commission

(92)  NoA, p. 73 and 74.

92

(93)  Document 859501, p. 17.

93

(94)  Document No 859501, p. 17–18. The Norwegian authorities have further referred to a management interview with Trondheim Messeselskap AS, a company that organizes fairs all over Norway in which the Municipality was informed that Trondheim Spektrum is not perceived as a particularly cheap location. The Norwegian authorities have referred to this interview for further details on price comparison.

94

(95)  Presumably by dividing the total price paid by number of hours, 14 679 522/12 500 = 1174.36.

95

(96)  Document No 859501, p. 18.

96

(97)  As explained by the Norwegian authorities, not all daytimes are equally valuable.

97

(98)  NoA, paragraph 98.

98

(99)  NoA, paragraph 99.

99

(100)  Document No 874440, p. 8. In 1994, the rent was reduced by NOK 2 million unilaterally by the City Council. The reason behind this was threefold; (i) overall economic downturn demanding overall cuts in the city budget, (ii) the City Council was focusing on elderly care, and (iii) after refinancing in 1992, TS had reduced their cost of loan-capital and was deemed able to withstand such a cut.

100

(101)  Document No 896727, p. 6.

101

(102)  Numbers from 2017.

102

(103)  See section 5.4.2 of this decision.

103

(104)  Document No 1040641, p. 9.

104

(105)  Document Nos 1040641, p. 10, and 1054298, p. 5.

105

(106)  NoA, paragraph 68.

106

(107)  NoA, paragraph 68.

107

(108)  Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71, available at https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2008-06-27-71.

108

Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(109)  Document No 1059170.

109

(110)  The Authority understands that ‘BRA’ stands for ‘area of use’.

110

(111)  Document No 1054294.

111

(112)  Document No 1054298, p. 6.

112

(113)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 3.

113

(114)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 4.

114

(115)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 4, ‘Change of ownership – mandatory mandatory early repayment’ – first paragraph.

115

(116)  Document No 1054298, p. 7.

116

(117)  Judgment in Höfner and Elser v Macrotron, Case C-41/90, EU:C:1991:161, paragraphs 21 – 23 and

117

Höfner and Elser

Macrotron

(118)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

118

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(119)  Judgment in Cassa di Risparmio di Firenze and Others, Case C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 108.

119

Cassa di Risparmio di Firenze and Others

(120)  Judgment in Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v Commission, Case C-288/11 P, EU:C:2012:821, paragraphs 40 – 43.

120

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Commission

(121)  The Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 50.

121

(122)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

122

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(123)  Document No 859501, p. 20.

123

(124)  Document No 859501, p. 19.

124

(125)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Ct. Rep. 76, paragraph 59; and judgment in Philip Morris v Commission, C-730/79, EU:C:1980:209, paragraph 11.

125

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(126)  Judgment in Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

126

Eventech

The Parking Adjudicator

(127)  Document No 859501, p. 22.

127

(128)  Document No 859501, p. 22.

128

(129)  See, for instance, judgment in AITEC and others v Commission, T-447/93, T-448/93 and T-449/93, EU:T:1995:130, paragraph 141.

129

AITEC and others

Commission

(130)  See, for instance, Commission Decisions in cases N 258/2000 Leisure Pool Dorsten (OJ C 172, 16.6.2001, p. 16); Commission Decision 2004/114/EC of 29 October 2003 on measures in favour of non-profit harbours for recreational crafts, the Netherlands (OJ L 34, 6.2.2004, p. 63); SA.37963 – United Kingdom – Alleged State aid to Glenmore Lodge (OJ C 277, 21.8.2015, p. 3); SA.38208 – United Kingdom – Alleged State aid to UK member-owned golf clubs (OJ C 277, 21.8.2015, p. 4); the Authority’s Decision No 459/12/COL of 5 December 2012 on aid to Bømlabadet Bygg AS for the construction of the Bømlabadet aqua park in the Municipality of Bømlo; and Decision No 20/19/COL of 2 April 2019 Leangbukten Båtforenings Andelslag.

130

(131)  See to that effect the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 75.

131

(132)  See further section 2.6. The Authority requested additional information from the Norwegian authorities on 28 January 2019, which the Norwegian authorities provided on 21 February 2019.

132

(133)  Article 12 of the new lease agreement of 2019 states (in Norwegian): ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’

133

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet

(134)  See section 4.7 above.

134

(135)  Judgment in Italy v Commission, C-364/90 EU:C:1993:157, paragraph 20.

135

Italy

Commission

(136)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

136

(137)  The Norwegian authorities refer to Commission Decision in case SA.33728 on the financing of a new multiarena in Copenhagen.

137

(138)  The Norwegian authorities refer to Article 53 of the GBER, in particular paragraph 2 thereof, and the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre.

138

(139)  Document No 1046041, p. 13.

139

(140)  Document No 1040641, p. 14.

140

(141)  Document No 1040641, p. 15.

141

(142)  Document No 859501, p. 25.

142

(143)  See e.g. Commission Decision in case SA.33728 Financing of a new multiarena in Copenhagen, Commission Decision in case SA.33618 Sweden – Uppsala arena, Commission Decision in case SA.47683 Finland – Tampere Arena.

143

(144)  The Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

144

(145)  See section 4.7 above.

145

(146)  Document No 930813. Letter from the Norwegian authorities dated 21 September 2018.

146

(147)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 8.6.2006, p. 1.

147

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/55

---

Pranešimas apie viešąjį konkursą

(2019/C 177/05)

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia šį viešąjį konkursą:

| | EPSO/AD/373/19 – ADMINISTRATORIAI (AD 5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/373/19 – ADMINISTRATORIAI (AD 5)

Pranešimas apie konkursą 24 kalbomis skelbiamas 2019 m. gegužės 23 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 177 A.

Daugiau informacijos galima rasti EPSO svetainėje https://epso.europa.eu/.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/56

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 177/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „RheinEnergie AG“ (toliau – „RheinEnergie“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„RheinEnergie AG“ (toliau – „RheinEnergie“, Vokietija),

| — | „SPIE“„Deutschland & Zentraleuropa GmbH“ (toliau – SPIE, Vokietija), priklausanti „SPIE Group“ (Prancūzija). |
| --- | --- |

—

„SPIE“„Deutschland & Zentraleuropa GmbH“ (toliau – SPIE, Vokietija), priklausanti „SPIE Group“ (Prancūzija).

„RheinEnergie“ ir SPIE įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą naujos įsteigiamos bendrosios įmonės TankE, kuri teiks paslaugas elektromobilumo sektoriuje, visų pirma susijusias su elektra varomų visų rūšių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros įsigijimu ir įrengimu, taip pat susijusias konsultacines, veiklos ir valdymo paslaugas, kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

—   „RheinEnergie“: regioninė, vertikaliai integruota energijos ir vandens tiekimo įmonė, kurią netiesiogiai kontroliuoja Kelno miestas,

—   SPIE: įvairios techninės paslaugos, susijusios su pastatais, įranga ir infrastruktūra. „SPIE Group“ siūlo mechaninės ir elektrotechnikos inžinerijos, techninės bazės valdymo bei informacijos ir ryšių technologijų paslaugas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9323 – RheinEnergie / SPIE / TankE

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 23.5.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/58

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 177/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Platinum Equity Group“ (Jungtinės Valstijos), |
| --- | --- |

—

„Platinum Equity Group“ (Jungtinės Valstijos),

| — | „Multi-Color Corporation“ (Jungtinės Valstijos). |
| --- | --- |

—

„Multi-Color Corporation“ (Jungtinės Valstijos).

Įmonė „Platinum Equity Group“ (toliau – „Platinum Equity“) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Multi-Color Corporation“ (toliau – MCC) kontrolę.

Ši koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

—   „Platinum Equity“: bendrovių, kurios įvairiems klientams teikia paslaugas ir sprendimus įvairiose srityse, įskaitant informacines technologijas, telekomunikacijas, logistiką, su metalais susijusias paslaugas, gamybą ir platinimą, susijungimas, įsigijimas ir valdymas.

—   MCC: etikečių gamyba ir tiekimas verslo klientams įvairiuose – namų ir asmens priežiūros produktų, maisto ir gėrimų, sveikatos priežiūros, tradicinių patiekalų, ilgalaikio vartojimo prekių, vyno ir stipriųjų gėrimų – sektoriuose.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---