# Uradni list C 51/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 51 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6610. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 51

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6610. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 51/01 | Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM) | 1 |
| 2023/C 51/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  ) | 7 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 51/01

Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM)

1

2023/C 51/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 51/03 | Menjalni tečaji eura – 9. februar 2023 | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 51/03

Menjalni tečaji eura – 9. februar 2023

8

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 51/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 51/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  ) | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 51/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |
| 2023/C 51/07 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točko (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 51/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

2023/C 51/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  )

1

11

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 51/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

2023/C 51/07

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točko (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/1

---

Obvestilo Komisije o uporabi prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami uporabnicami (1) v panevro-mediteranskem območju (v nadaljnjem besedilu: PEM)

(2023/C 51/01)

Za namen uporabe diagonalne kumulacije porekla med pogodbenicami uporabnicami se zadevne pogodbenice uporabnice prek Evropske komisije medsebojno uradno obvestijo o pravilih o poreklu, ki veljajo v odnosih z drugimi pogodbenicami uporabnicami.

Treba je opozoriti, da se diagonalna kumulacija (dela, obdelave in/ali materialov) lahko uporablja le, če so pogodbenice uporabnice končne izdelave in namembnega kraja sklenile sporazume o prosti trgovini, ki vsebujejo enaka pravila o poreklu, z vsemi pogodbenicami uporabnicami, ki so sodelovale pri pridobitvi statusa blaga s poreklom.

Izdelki s poreklom iz pogodbenice uporabnice, ki s pogodbenicami uporabnicami končne izdelave in/ali namembnega kraja ni sklenila sporazuma, se obravnavajo kot izdelki brez porekla.

Na podlagi obvestil, ki so jih pogodbenice uporabnice predložile Evropski komisiji, priložene razpredelnice navajajo naslednje:

| | Razpredelnica 1 – poenostavljen pregled možnosti kumulacije na dan 1. februar 2023. |
| --- | --- |

Razpredelnica 1 – poenostavljen pregled možnosti kumulacije na dan 1. februar 2023.

| | Razpredelnica 2 – datum, s katerim diagonalna kumulacija začne veljati. |
| --- | --- |

Razpredelnica 2 – datum, s katerim diagonalna kumulacija začne veljati.

V Razpredelnici 1 „X“ označuje obstoj sporazuma o prosti trgovini, ki je sklenjen med dvema partnericama in vsebuje pravila o poreklu, ki dovoljujejo kumulacijo na podlagi prehodnih pravil o poreklu. Pri diagonalni kumulaciji, v kateri sodelujejo 3 partnerice (A, B in C), je treba „X“ vnesti v polja, ki se nanašajo na A–B, B–C in A–C („X“ je treba vnesti trikrat).

Datumi v Razpredelnici 2 se nanašajo na začetek uporabe diagonalne kumulacije na podlagi člena 8 Dodatka A k vsakemu protokolu o pravilih o poreklu med pogodbenicami uporabnicami. V tem primeru se pred datumom nahaja „(T)“.

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za enostransko razširitev uporabe člena 7(3) prehodnih pravil iz Dodatka A k dvostranskim protokolom o pravilih o poreklu pri uvozu izdelkov iz poglavij 50 do 63, je v Prilogi I.

Spodaj so navedene oznake za pogodbenice uporabnice iz razpredelnic.

| — | Evropska unija |
| --- | --- |

—

Evropska unija

EU

| — | Države Efte: |
| --- | --- |

—

Države Efte:

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

IS

| — | Švica (vključno z Lihtenštajnom) (2) |
| --- | --- |

—

Švica (vključno z Lihtenštajnom) (2)

CH (+ LI)

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

NO

| — | Ferski otoki |
| --- | --- |

—

Ferski otoki

FO

| — | Države, vključene v barcelonski proces: |
| --- | --- |

—

Države, vključene v barcelonski proces:

| — | Jordanija |
| --- | --- |

—

Jordanija

JO

| — | Palestina (3) |
| --- | --- |

—

Palestina (3)

PS

| — | Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU: |
| --- | --- |

—

Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU:

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

AL

| — | Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina

BA

| — | Kosovo (*1) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*1)

KO

| — | Severna Makedonija |
| --- | --- |

—

Severna Makedonija

MK

| — | Srbija |
| --- | --- |

—

Srbija

RS

| — | Črna gora |
| --- | --- |

—

Črna gora

ME

| — | Gruzija |
| --- | --- |

—

Gruzija

GE

| — | Republika Moldavija |
| --- | --- |

—

Republika Moldavija

MD

To obvestilo nadomesti obvestilo 2022/C 405/04 (UL C 405, 21.10.2022, str. 56).

Razpredelnica 1

Poenostavljen pregled možnosti diagonalne kumulacije v okviru prehodnih pravil o poreklu v panevro-mediteranskem območju na dan 1. februar 2023

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | X | X | X | X | X | | X |
| BA | | | | | | | | X | | X | X | X | X | | X |
| KO | X | | | | | | | X | X | | X | X | X | | X |
| MK | X | X | X | X | | | | X | X | X | | X | X | | X |
| RS | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | | X | | X |
| ME | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | | | X |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | X | X | X | X | X | X | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X

X

KO

X

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

Razpredelnica 2

Začetek uporabe prehodnih pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo v panevro-mediteranskem območju

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| BA | | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | | (T)
  1.2.2023 |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

BA

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

KO

(T) 15.10.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

---

(1)  „pogodbenica uporabnica“ pomeni pogodbenico Konvencije PEM, ki prehodna pravila o poreklu vključi v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije PEM.

(2)  Švica in Kneževina Lihtenštajn tvorita carinsko unijo.

(3)  To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic glede tega vprašanja

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

PRILOGA I

Seznam pogodbenic uporabnic, ki so se odločile za razširitev uporabe člena 7(3)

A.

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švica (Lihtenštajn) |
| --- | --- |

—

Švica (Lihtenštajn)

B.

| — | Albanija – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Albanija – pri državah Efte

| — | Črna Gora – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Črna Gora – pri državah Efte

| — | Severna Makedonija – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Severna Makedonija – pri državah Efte

| — | Srbija – pri državah Efte |
| --- | --- |

—

Srbija – pri državah Efte

| — | Udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa EU in Republika Moldavija (pogodbenice Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini) – med seboj |
| --- | --- |

—

Udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa EU in Republika Moldavija (pogodbenice Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini) – med seboj

---

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 51/02)

Komisija se je 25. januarja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10995. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10995. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

9. februar 2023

(2023/C 51/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0771 |
| JPY | japonski jen | 140,80 |
| DKK | danska krona | 7,4419 |
| GBP | funt šterling | 0,88515 |
| SEK | švedska krona | 11,1390 |
| CHF | švicarski frank | 0,9890 |
| ISK | islandska krona | 151,10 |
| NOK | norveška krona | 10,9123 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,698 |
| HUF | madžarski forint | 385,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,7388 |
| RON | romunski lev | 4,8935 |
| TRY | turška lira | 20,2844 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5409 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4423 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4551 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6906 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4237 |
| KRW | južnokorejski won | 1 355,38 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,0134 |
| CNY | kitajski juan | 7,2992 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 279,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6488 |
| PHP | filipinski peso | 58,659 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,013 |
| BRL | brazilski real | 5,6165 |
| MXN | mehiški peso | 20,3293 |
| INR | indijska rupija | 88,8905 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0771

JPY

japonski jen

140,80

DKK

danska krona

7,4419

GBP

funt šterling

0,88515

SEK

švedska krona

11,1390

CHF

švicarski frank

0,9890

ISK

islandska krona

151,10

NOK

norveška krona

10,9123

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,698

HUF

madžarski forint

385,80

PLN

poljski zlot

4,7388

RON

romunski lev

4,8935

TRY

turška lira

20,2844

AUD

avstralski dolar

1,5409

CAD

kanadski dolar

1,4423

HKD

hongkonški dolar

8,4551

NZD

novozelandski dolar

1,6906

SGD

singapurski dolar

1,4237

KRW

južnokorejski won

1 355,38

ZAR

južnoafriški rand

19,0134

CNY

kitajski juan

7,2992

IDR

indonezijska rupija

16 279,95

MYR

malezijski ringit

4,6488

PHP

filipinski peso

58,659

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,013

BRL

brazilski real

5,6165

MXN

mehiški peso

20,3293

INR

indijska rupija

88,8905

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 51/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | BlackRock, Inc. („BlackRock“, ZDA), |
| --- | --- |

—

BlackRock, Inc. („BlackRock“, ZDA),

| — | AT&T Inc. („AT&T“, ZDA), |
| --- | --- |

—

AT&T Inc. („AT&T“, ZDA),

| — | Gigapower, LLC („Gigapower“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje AT&T. |
| --- | --- |

—

Gigapower, LLC („Gigapower“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje AT&T.

Podjetji BlackRock in AT&T pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Gigapower.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za BlackRock: upravljanje naložb. BlackRock Alternatives Management, LLC, hčerinsko podjetje BlackRock, ki bo pridobilo skupni nadzor nad podjetjem Gigapower, nadzira in upravlja naložbene odločitve sklada, ki se osredotoča na naložbe v vrednostno verigo digitalne, prometne, energetske in elektroenergetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

za BlackRock: upravljanje naložb. BlackRock Alternatives Management, LLC, hčerinsko podjetje BlackRock, ki bo pridobilo skupni nadzor nad podjetjem Gigapower, nadzira in upravlja naložbene odločitve sklada, ki se osredotoča na naložbe v vrednostno verigo digitalne, prometne, energetske in elektroenergetske infrastrukture,

| — | za AT&T: ponudnik komunikacijskih in tehnoloških storitev. |
| --- | --- |

—

za AT&T: ponudnik komunikacijskih in tehnoloških storitev.

3.

Poslovne dejavnosti družbe Gigapower bodo inženiring, gradnja, lastništvo in upravljanje optičnih omrežij v Združenih državah ter veleprodaja optičnih vlaken ponudnikom internetnih storitev in drugim podjetjem v Združenih državah.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 51/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG („Kaufland“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje SB Kaufland KG („skupina Kaufland“, Nemčija), ki je del skupine Schwarz, |
| --- | --- |

—

Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG („Kaufland“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje SB Kaufland KG („skupina Kaufland“, Nemčija), ki je del skupine Schwarz,

| — | nepremičnine v Kölnu, Staßfurtu in Waiblingenu (v nadaljnjem besedilu skupaj: „SCP Real Assets“, Nemčija), ki jih obvladujejo podjetja SCP Retail Properties A XII s.à r.l., SCP Retail Properties C XII s.à r.l. in SCP Retail Properties C XXII s.à r.l., pri čemer vsak del skupine SCP obvladuje gospa Marjorie Brabet-Friel. |
| --- | --- |

—

nepremičnine v Kölnu, Staßfurtu in Waiblingenu (v nadaljnjem besedilu skupaj: „SCP Real Assets“, Nemčija), ki jih obvladujejo podjetja SCP Retail Properties A XII s.à r.l., SCP Retail Properties C XII s.à r.l. in SCP Retail Properties C XXII s.à r.l., pri čemer vsak del skupine SCP obvladuje gospa Marjorie Brabet-Friel.

Podjetje Kaufland bo pridobilo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem SCP Real Assets.

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

| — | za skupino Schwarz: dejavna predvsem na področju prodaje hrane na drobno prek verig Kaufland in Lidl. Skupina Schwarz proizvaja tudi brezalkoholne pijače, pečene izdelke, sladoled, testenine in kavo ter je dejavna na področju zbiranja, distribucije in trženja materialov, ki jih je mogoče reciklirati. Skupina Schwarz je pred kratkim začela ponujati tudi storitve v oblaku, |
| --- | --- |

—

za skupino Schwarz: dejavna predvsem na področju prodaje hrane na drobno prek verig Kaufland in Lidl. Skupina Schwarz proizvaja tudi brezalkoholne pijače, pečene izdelke, sladoled, testenine in kavo ter je dejavna na področju zbiranja, distribucije in trženja materialov, ki jih je mogoče reciklirati. Skupina Schwarz je pred kratkim začela ponujati tudi storitve v oblaku,

| — | za SCP Real Assets: nepremičnine v Kölnu, Staßfurtu in Waiblingenu v Nemčiji, ki se uporabljajo namestitev supermarketov Real. Skupina SCP vlaga in/ali svetuje predvsem v nepremičninskem sektorju, vključno z najemom in upravljanjem poslovnih prostorov v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

za SCP Real Assets: nepremičnine v Kölnu, Staßfurtu in Waiblingenu v Nemčiji, ki se uporabljajo namestitev supermarketov Real. Skupina SCP vlaga in/ali svetuje predvsem v nepremičninskem sektorju, vključno z najemom in upravljanjem poslovnih prostorov v Nemčiji.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/12

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 51/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Savennières“

PDO-FR-A0158-AM02

Datum obvestila: 14. november 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

To ne vpliva na obseg razmejenega geografskega območja.

Spremenjeni sta točki 6 in 9 enotnega dokumenta.

2.   Razmik med trsi

Najmanjši razmik med trsi je bil zmanjšan z 1 m na 0,90 m.

Namen te spremembe je povečati gostoto zasaditve vinske trte, ne da bi spreminjali razdaljo med vrstami.

Dodana je bila tudi posebna določba za vinsko trto, zasajeno na pobočjih z več kot 10-odstotnim naklonom, kjer je dovoljen najmanjši razmik med trsi v razdalji 0,80 m.

S tem dodatkom se upošteva posebni primer vinskih trt, zasajenih na strmih pobočjih, zaradi česar so pri sajenju potrebne posebne prilagoditve (sajenje vzporedno z brežino namesto pravokotno nanjo).

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

3.   Rez

Pravila rezi so bila usklajena na ravni označb območja Anjou Saumur v dolini reke Loare.

Namen te uskladitve je izboljšati znanje gospodarskih subjektov in poenostaviti nadzor. S to spremembo je za vinogradnike uvedena možnost prilagoditve obdobjem zmrzali, ki so vse pogostejša.

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

4.   Trgatev

Pojasnjeno je bilo, da se trgatev grozdja opravlja ročno.

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

5.   Označevanje

Pojasnjen je regulativni okvir neobveznih navedb.

Spremenjena je točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

7.   Redakcijske spremembe

V specifikacijo proizvoda so bile vključene nekatere redakcijske prilagoditve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

8.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Savennières

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Lastnosti proizvoda

KRATEK OPIS

To so mirna suha, polsuha, polsladka ali sladka bela vina, katerih glavne analitske lastnosti so naslednje: — Suha vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. — Druga vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. — Suha vina po vrenju vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 8 gramov na liter, kadar vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. — Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Opis

KRATEK OPIS

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve. Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti. Okus je širok in oljnat ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Pookus zaznamuje mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, kar daje skladnost in uravnoteženost. Ta vina se popolnoma razvijejo več let po stekleničenju. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %. Pri drugih vinih so prepovedani kakršni koli postopki obogatitve. Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Vina zorijo vsaj do 15. februarja leta, ki sledi letu trgatve.

2.   Gostota zasaditve — razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,90 metra. Za pridelek vinogradniških parcel, na katerih je razmik med trsi v isti vrsti manjši od 0,90 metra, vendar znaša najmanj 0,80 metra, in ki imajo več kot 10-odstotni naklon, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar znaša najmanj 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

3.   Pravila o obrezovanju in oblikovanju v špalir

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje s kratko, dolgo rezjo ali mešano rezjo z največ 12 očesi na trs.

Vinska trta se lahko obreže na dve dodatni očesi na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov (ločeni cvetni brsti), število enoletnih rodnih mladik na trs največ 12,

Višina listja, privezanega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar znaša najmanj 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: najvišja višina kolov za špalirno obliko nad zemljo je 1,90 metra; špalir vključuje 4 ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

4.   Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

5.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Grozdje se trga ročno z odbiranjem grozdov na trsih. Strojna trgatev je prepovedana.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Suha in polsuha vina

  50 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Suha in polsuha vina

50 hektolitrov na hektar

| 2. | Druga vina

  35 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Druga vina

35 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière in Savennières.

7.   Sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na desnem bregu Loare, približno 15 kilometrov od mesta Angers. Zaznamuje ga skupina gričev, obrnjenih proti jugu/jugovzhodu, ki se razprostirajo od Loare v pasu od 500 do 1 500 metrov in nizajo približno 6 kilometrov vzdolž Loare. Na severu geografskega območja je obsežna, hladnejša planota, izpostavljena vetru, ki je večinoma namenjena živinoreji in pridelavi žit.

Geološko podlago sestavljajo formacije skrilavca in skrilastega peščenjaka iz obdobja od zgornjega ordovicija do spodnjega devona, ponekod pa jo prepredajo žilnine vulkanskih kamnin (rioliti in spiliti). Ob vznožju planote je v bolj ali manj debelih slojih naloženega nekaj eolskega peska iz kvartarja. Na pobočjih pa je matična kamnina najpogosteje zelo blizu površine.

Geografsko območje se razprostira na ozemlju treh občin: Bouchemaine, La Possonnière in Savennières.

Podnebje je oceansko. Zaradi masiva Mauges, ki se nahaja zahodno od vinogradov, pa se ta oceanska značilnost nekoliko razlikuje z ustvarjanjem učinka fena. Povprečna letna količina padavin znaša 650 mm in zaznamuje celoto, ki je v zavetju pred vlažnimi vetrovi, medtem ko na pobočjih masiva Mauges presega 800 mm. Ta razlika v količini padavin je še izrazitejša med rastnim ciklom trte, zlasti od junija do obdobja trgatve. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C). Loara bistveno prispeva k uravnavanju temperatur na bližnjem griču, izpostavljenemu prevladujočemu vetru, in tako ponoči ohranja visoke temperature. Pomembno vlogo ima tudi zato, ker v obdobju trgatve spodbuja pojav jutranjih meglic, ki so bistvene za razvoj plemenite plesni.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo, ki je bilo najprej omejeno na parcele v bližini velikih anžujskih opatij, se je razširilo vse okoli Angersa, nato pa v 4. stoletju na griča Pruniers in Bouchemaine. Proti letu 1130 so menihi iz opatije Saint-Nicolas d'Angers zasadili vinsko trto na griču nad Loaro, po katerem je dobil ime grad La Roche aux Moines. Leta 1140 so benediktinke v tržni naselbini La Possonnière zgradile samostan, imenovan Le Prieuré. Obkrožali so ga obsežni vinogradi. Od tedaj je bilo vino „Savennières“ cenjeno na mizah plemstva, zlasti v 15. stoletju na mizi „dobrega kralja Reneja“ (Rene I. Anžujski). Ta je ob postanku v občini pokusil čašo vina s parcele zahodno od tržne naselbine in ga označil za zlato kapljico (goutte d’or). Ta parcela je od takrat znana pod imenom Clos de la Goutte d’Or.

Vinorodno območje se je razvilo predvsem v 17. in 18. stoletju. Bidet in Duhamel de Monceau sta v delu „Traité sur la nature et la culture de la vigne“ (Razprava o naravi in gojenju vinske trte), ki je izšlo leta 1749, zapisala: „Na gričih, ki kraljujejo ob Loari na obeh bregovih, se razprostirajo različni anžujski vinogradi; ti griči so medsebojno oddaljeni pol ali četrt [nekdanje] milje, raztezajo pa se do 7 ali 8 milj od Angersa proti Bretaniji. Tu so samo skale, ki so bile nekdaj povsem nerodovitne, porasle z grmičevjem, goščavo in starimi drevesi; zato je bilo to območje nedostopno in nepredirno ter je dajalo zatočišče vsem vrstam divjih zveri in strupenih živali. Območje, ki ga je zelo težko krčiti, je zdaj popolnoma obdelano in zasajeno z vinsko trto vse do tam, kjer grič začne na severni strani postajati položnejši in se obračati, kar meri četrt ali pol [nekdanje] milje. Griči na desnem bregu Loare, če se spuščamo proti Nantesu, so obrnjeni proti jugu, zato je vino tam boljše in močnejše kot na levem bregu ....“ Griči in zemljišča ob tržni naselbini Savennières so pokriti z vinogradi in vsaka hiša na podeželju ima nekaj brajd. Pred francosko revolucijo je bilo v cahiers de doléances (pritožbeni zvezki), ki so jih uredili generalni stanovi, opisano stanje vinogradov na gričevju. „Savennières: 2 460 prebivalcev, ena tretjina vinogradov z odličnim pridelkom [...] Nisem še videl tako obdavčene župnije, kot je Savennières,“ je takrat napisal M. Dertrou, upravitelj.

V 19. stoletju je vinogradništvo zaradi precejšnjega napredka v enologiji in varstvu rastlin doživelo temeljito preobrazbo pod vodstvom lastnikov, kot je bil Guillory, ki so skrbeli za pridobivanje kakovostnih vin in ohranjanje slovesa vin „Savennières“. Pridobili so torej številne izkušnje, tako s poskusi z uvedbo drugih sort vinske trte, med drugim sorte verdelho z Madeire, katere približno 60 trsov je bilo po navedbah profesorja Maisonneuva gojenih v kraju Coulée de Serrant, kot z urejanjem teras ali poskusi uporabe špalirne oblike. Kljub temu sorta chenin B ostaja sorta vinske trte, ki je idealna za to vinorodno območje. Jules Guyot je med enim svojih obiskov leta 1865 odlično opisal način ravnanja, ko je govoril o rezi na reznike, pletju mladik in trgatvi, pri kateri „velik del grozdov zmehčan ...“.

Kontrolirana označba porekla „Savennières“ je bila priznana z odlokom z dne 8. decembra 1952, ki je pretežno določal vina s fermentirnimi sladkorji. Ta odlok se je na pobudo kasnejših predsednikov sindikata za zaščito, med katerimi je bil Michèle Bazin de Jessey, razvil bolj v smeri suhih vin z možnostjo pridelave vin s fermentirnimi sladkorji, ki tako izražajo vinogradniške prakse in izvirnost okolja.

Leta 2009 je vinorodno območje obdelovalo 34 izvajalcev.

2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve.

Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti.

Okus je širok in oljnat ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Pookus zaznamuje mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, kar daje skladnost in uravnoteženost.

Ta vina se popolnoma razvijejo več let po stekleničenju. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

3.   Medsebojni vzročni vplivi

Razmejeno območje parcel za pridelavo grozdja vključuje parcele, ki ležijo na gričih, zaščitenih pred vetrom, so obrnjene proti jugu in imajo plitva tla, ki so nastala na formacijah skrilavca in skrilastega peščenjaka paleozojskega masiva, ali plitva tla, ki so nastala na eolskem pesku. Tla, ki so slabo rodovitna in zelo prodnata, imajo dobro sposobnost odvajanja vode in majhno zalogo vode.

Te vinogradniške lege zahtevajo optimalno vzgojo rastline in njenega proizvodnega potenciala, ki se izraža v gojitveni obliki vinske trte, strogih pravilih rezi in trgatvi z odbiranjem grozdov, vključno za proizvodnjo suhih vin.

Znanje izvajalcev je izraženo v njihovi navezanosti na sorto vinske trte chenin B, odporno sorto, ki v takih razmerah razvije vso svojo izvirnost in polnost. Na njene posebnosti in bogastvo so se prilagodili tako, da so ustvarili različne tehnične načrte. Vsebnost fermentirnih sladkorjev v pridelanih vinih je tradicionalno odvisna od mesta zasaditve, gojitvene oblike vinske trte in vremenskih razmer letnika. Kadar so vremenske razmere ob koncu trgatve ugodne zaradi vloge Loare kot termoregulatorja, vetrov, ki jih usmerja reka in ki mehansko spodbujajo sušenje jagod, ali prisotnosti jutranjih meglic, se „polsladka“ ali „sladka“ vina pridelujejo iz jagod, bogatih s sladkorjem, ker so se sušile na trti ali je na njih nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea.

Izvajalci so tako zelo hitro prevzeli tehnike, ki jim omogočajo, da s prilagoditvijo tehnik pridelave vina iz grozdja potegnejo najboljše. Uveljavilo se je zorenje v cisternah po vrenju, da vino pridobi kompleksne arome. Za dosego tega cilja je v specifikaciji proizvoda določeno najkrajše obdobje zorenja do 15. marca leta, ki sledu letu trgatve.

Izvirna in posebna vina z zgodovinskim slovesom je mogoče pridobivati zaradi prepleta posebnega naravnega okolja, sorte vinske trte, ki je nanj povsem prilagojena, in ljudi, ki znajo izkoristiti ves njen potencial. André Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) ta vina hitro uvrstil v prvo kategorijo ter jim s tem priznal izvirnost, kakovost in sloves.

Vinorodno območje „Savennières“, simbol milega anžujskega podnebja (douceur angevine), je od leta 2001 vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (samo ozemlje pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo ozemlje pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (samo ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes sur Loire, Mauges-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou in Val-du-Layon.

Označevanje

Pravni okvir

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda. Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Vina so v trgovinskih dokumentih, dovoljenjih za promet in označevanju obvezno predstavljena z izrazi „polsuho“, „polsladko“ ali „sladko“, ki ustrezajo vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v zakonodaji Unije. Pri označevanju so ti izrazi navedeni v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7cc8c3cc-9ee0-4faf-aca5-058e37d4206d

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 10.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/19

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točko (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 51/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Suruç Narı“

EU št.: PDO-TR-02850 – 7. junij 2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Suruç Narı“

2.   Država članica ali tretja država

Turčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda (v skladu s Prilogo XI)

Razred 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Granatno jabolko „Suruç Narı“ je velik do srednje velik sadež z rdečimi in rožnatimi odtenki na osrednjem rumenem ozadju v obliki sadne lupine. Oblika sadeža „Suruç Narı“ ni popolnoma okrogla, temveč je po osi med pecljem in krono nekoliko sploščena, pri čemer je razmerje med premerom in dolžino sadeža večje od 1. „Suruç Narı“ sestavljajo štirje glavni deli, in sicer zrna, lupina, membrana granatnega jabolka (mezokarp) in seme granatnega jabolka. „Suruç Narı“ je rožnato svetlo rdeč sadež z mehkimi zrni, srednje tanko in elastično skorjasto strukturo ter rdeče rožnatimi odtenki na rumenem ozadju. Njegova zrna so velika in jih je mogoče zlahka zrniti. Predstavljajo približno 60 % sadeža. Sadež se običajno zaužije kot namizno granatno jabolko zaradi njegovega trpko-sladkega okusa.

Lastnosti sadeža „Suruç Narı“ so naslednje:

| — | delež lupine: 39,4–40,3 %, |
| --- | --- |

—

delež lupine: 39,4–40,3 %,

| — | delež soka: najmanj 45 %, |
| --- | --- |

—

delež soka: najmanj 45 %,

| — | gostota soka: 1 072–1 075 g/cm3, |
| --- | --- |

—

gostota soka: 1 072–1 075 g/cm3,

| — | delež v vodi topnih trdnih snovi: najmanj 15 %, |
| --- | --- |

—

delež v vodi topnih trdnih snovi: najmanj 15 %,

| — | vsebnost titrabilnih kislin (v snoveh, enakovrednih citronski kislini): manj kot 1 % za sladke snovi in 1–2 % za kisle snovi, |
| --- | --- |

—

vsebnost titrabilnih kislin (v snoveh, enakovrednih citronski kislini): manj kot 1 % za sladke snovi in 1–2 % za kisle snovi,

| — | vsebnost skupnega sladkorja: najmanj 12,8 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega sladkorja: najmanj 12,8 %,

| — | vsebnost pepela: 0,52–0,55 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost pepela: 0,52–0,55 %,

| — | vrednost pH: 2,9–3,3, |
| --- | --- |

—

vrednost pH: 2,9–3,3,

| — | vsebnost antocianina: največ 110 mg Cy-3-glu/l sadnega soka, |
| --- | --- |

—

vsebnost antocianina: največ 110 mg Cy-3-glu/l sadnega soka,

| — | vsebnost skupnih fenolov: najmanj 1 300 mg galne kisline/ml soka, |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnih fenolov: najmanj 1 300 mg galne kisline/ml soka,

| — | najbolj prisotne organske kisline: citronska kislina (v povprečju 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinska kislina (v povprečju 6,1 ± 2,83 g/l) in jabolčna kislina (v povprečju 0,26 ± 0,16 g/l), |
| --- | --- |

—

najbolj prisotne organske kisline: citronska kislina (v povprečju 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinska kislina (v povprečju 6,1 ± 2,83 g/l) in jabolčna kislina (v povprečju 0,26 ± 0,16 g/l),

| — | najbolj prisotne fenolne spojine: kvercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), kavna kislina (46,2 ± 9,5 mg/l) in katehin (11,3 ± 3,8 mg/l), |
| --- | --- |

—

najbolj prisotne fenolne spojine: kvercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), kavna kislina (46,2 ± 9,5 mg/l) in katehin (11,3 ± 3,8 mg/l),

| — | teža sadeža je 250–650 gramov. |
| --- | --- |

—

teža sadeža je 250–650 gramov.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze gojenja sadeža „Suruç Narı“ morajo potekati znotraj opredeljene geografske meje. Te faze so predvsem saditev, obrezovanje, namakanje, gnojenje, obiranje in kmetijski nadzor.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki se zahtevajo z zakonodajo o označevanju in predstavitvi živil, morajo biti na etiketi navedeni:

| — | ime označbe „Suruç Narı“, |
| --- | --- |

—

ime označbe „Suruç Narı“,

| — | ime podjetja in naslov ali kratko ime in naslov ali registrirana znamka proizvajalca, |
| --- | --- |

—

ime podjetja in naslov ali kratko ime in naslov ali registrirana znamka proizvajalca,

| — | znak ZOP Evropske unije. |
| --- | --- |

—

znak ZOP Evropske unije.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Suruç Narı“ se goji znotraj meja pokrajine Şanlıurfa. V južnem delu pokrajine so zaradi tektonskih razpadov nastale planjave Birecik, Suruç, Harran in Ceylanpınar. Na jugu pokrajine poteka meja s Sirijo, na severu pa je jezero z jezom Atatürk. Na vzhodu pokrajine ležijo planote Karacadağ, Siverek in Viranşehir, kamor se steka tudi rečni tok Cırcıp, reka Fırat (Evfrat) pa teče na zahod.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Provinca Şanlıurfa leži na najnižji nadmorski višini v Turčiji. Njena površinska struktura se nagiba od severa proti jugu. Na jugu je nadmorska višina nižja od 500 m, na severu pa se lahko povzpne do 750 m.

V regiji prevladujejo značilnosti celinskega podnebja. Poletja so zelo sušna in vroča, zime pa so deževne in razmeroma blage. Razlike v dnevnih in letnih temperaturah na območju so zelo izrazite. Na podlagi meteoroloških podatkov se povprečna mesečna temperatura v nobenem mesecu leta ne spusti pod 0 °C. Povprečna temperatura v januarju, ki je najhladnejši mesec, je 5,2 °C. Temperatura začne rasti februarja in raste vsak mesec, maja pa preseže 20 °C. Dnevna temperatura od junija do avgusta je pogosto višja od 40 °C. Povprečno število dni od marca do konca septembra, v katerih povprečna temperatura znaša med +20 °C in +25 °C, je 177. Število dni, v katerih je povprečna dnevna temperatura enaka +25 °C ali jih presega, je približno 120.

V Şanlıurfi se količina padavin pozimi poveča, poleti pa zmanjša. Količine letnih padavin se spreminjajo obratno kot temperatura; proti severu jih je več, proti jugu pa manj. Padavine v Şanlıurfi na splošno padajo v obliki dežja. Sneg je zelo redek, pri čemer se na tleh ne obdrži več kot 1–2 dni. Na namakalnih območjih Şanlıurfe, na jugu in v okrožju Halfeti je veliko vlage, v središču mesta in v okrožju Suruç pa malo.

Po podatkih vodne bilance Şanlıurfe se začnejo padavine v tleh kopičiti od novembra. Januarja so tla nasičena z vodo. Presežek vode traja do aprila. Maja se razmere spremenijo, saj izhlapevanje vode postane pogostejše od padavin. Pomanjkanje padavin maja in junija nadomesti voda, ki se je kopičila v tleh. Nakopičene vode začne primanjkovati do konca maja. Od junija nakopičene vode v tleh ni več. Te razmere trajajo do novembra. Po podatkih hidrogeoloških študij v okrožju Suruç obstajata dva podzemna vodonosnika. Plast prvega vodonosnika je pomembna za vzdrževanje vlažnosti tal in sega približno 50–80 m pod površje tal. V tej plasti se pozimi in pomladi kopiči odvečna površinska voda, ki se uporablja v sušnih razmerah.

Poleg tega vetrovi iz sirske puščave na kmetijske površine v Şanlıurfi s prahom prinašajo številne minerale.

Človeški dejavniki

Şanlıurfa je del rodovitnega polmeseca, zgodovinsko znanega kot Mezopotamija, kjer se ljudje obsežno ukvarjajo s kmetijstvom. Po mnenju mnogih so sadež „Suruç Narı“ v regijo prinesli iz babilonskih vrtov. Şanlıurfa je eden od genskih virov granatnega jabolka v Turčiji. Zato se granatno jabolko v regiji goji že več stoletij. Kmetje sadež „Suruç Narı“ že več stoletij gojijo na tradicionalen način. Namakanje se začne, ko cveti polovica dreves. Julij in avgust sta kritična meseca z vidika namakanja, ki se zaradi rasti sadeža ne bi smelo zanemariti. Čas za namakanje se določi glede na barvo dreves. Zaradi pomanjkanja vode drevesa potemnijo, lupina sadeža pa poči. Zadnje namakanje, s katerim se izpirajo drevesa, da se odstranijo žuželke in pajkove mreže, poteka le en teden ali dva pred obiranjem. Obiranje je občutljiv postopek. Sadež se obere skupaj z vejo, s katero je pritrjen na drevo. Sadež „Suruç Narı“ je mogoče v senci pri sobni temperaturi hraniti vsaj dva meseca.

Posebnosti proizvoda

Sadež „Suruç Narı“ je postal prepoznaven v regiji, zlasti zaradi imena, ki ga je prevzel od okrožja Suruç. To je kmetijski proizvod, ki se od drugih granatnih jabolk, gojenih v Turčiji, razlikuje po tanki in elastični koži, rumenkasti barvi kože, rahlo zrnatih odtenkih, sladko-kislem okusu in aromi. V primerjavi z drugimi sortami je sadež „Suruç Narı“ edinstven zaradi visoke vsebnosti soka ter velikega deleža fenolnih spojin in v vodi topne suhe snovi. K njegovemu edinstvenemu sladko-kislemu okusu prispeva zlasti visoka vsebnost citronske kisline, ki je približno desetkrat višja od vsebnosti večine drugih sort v Turčiji, in vsebnosti titrabilnih kislin (v %).

Vzročni dejavniki

Na pomološke in organoleptične lastnosti vplivata podnebje (visoka temperatura, veliko sončnih dni, razmeroma nizka relativna vlažnost) in vsebnost vode v tleh. To, da je okrožje Suruç genski vir tega granatnega jabolka, pomeni, da se v regiji prideluje že več stoletij. Za razvoj značilnih lastnosti sadeža „Suruç Narı“ je bistvenega pomena voda, pri čemer potrebe sadeža „Suruç Narı“ po vodi med rastjo v dolgi in vroči poletni sezoni izpolnjujejo vodonosniki pod površjem tal. Zaradi dolgih sončnih dni ter stalne oskrbe z vodo in razmeroma nizke relativne vlažnosti ima sadež „Suruç Narı“ edinstven okus, barvo in teksturo kože. K tem lastnostim prispevajo dolgoletne izkušnje pri določanju časa za namakanje in čiščenje dreves pred obiranjem.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

—

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---