# Euroopa Liidu C 75/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 75 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik28. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 75

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik28. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Üheskoos eksistentsiaalse ohu vastu: sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond toetavad ambitsioonikate kliimameetmete rakendamist | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne suveräänsus kui ELi digiülemineku ja majanduskasvu oluline alustala (omaalgatuslik arvamus) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Hädaolukorraks valmisolek (omaalgatuslik arvamus) | 13 |
| 2023/C 75/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne euro (omaalgatuslik arvamus) | 22 |
| 2023/C 75/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi äriühingute rekapitaliseerimine – uuenduslik majanduse kestliku ja kaasava taastamise viis (omaalgatuslik arvamus) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiendavad kaalutlused komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs kohta(COM(2021) 740 final) (omaalgatuslik arvamus) | 35 |
| 2023/C 75/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiendavad kaalutlused seoses dokumendiga Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta(COM(2021) 742 final) (omaalgatuslik arvamus) | 43 |
| 2023/C 75/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööjõu liikuvuse suurendamine majanduse taastamise toetamiseks (omaalgatuslik arvamus) | 50 |
| 2023/C 75/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võrdõiguslikkuse parandamine ELis (omaalgatuslik arvamus) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tugeva Euroopa solidaarsuse tagamine harvikhaigusi põdevatele patsientidele (omaalgatuslik arvamus) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Puuetega inimesi ja eakaid hooldavad pereliikmed: pandeemia ajal plahvatuslikult kasvanud nähtus (omaalgatuslik arvamus) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalse innovatsiooni keskused ja VKEd (omaalgatuslik arvamus) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kestliku taimse valgu ja taimeõli strateegia väljatöötamine (omaalgatuslik arvamus) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestliku toidu märgistamise raamistiku loomine, et anda tarbijatele võimalus teha kestlikke toiduvalikuid (omaalgatuslik arvamus) | 97 |
| 2023/C 75/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Strateegiline visioon energiasüsteemi ümberkujundamisest, et võimaldada ELi strateegilist autonoomiat (omaalgatuslik arvamus) | 102 |
| 2023/C 75/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühistranspordi tähtsus Euroopa majanduse keskkonnahoidlikul taastamisel (omaalgatuslik arvamus) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kultuuridiplomaatia kui ELi välissuhete edendaja – uued partnerlused ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll (omaalgatuslik arvamus) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mitmepoolne vahekohus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks: UNCITRALi vaidluste lahendamise menetluse ja selle tulemuste hindamine kodanikuühiskonna soovituste seisukohast (omaalgatuslik arvamus) | 130 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Üheskoos eksistentsiaalse ohu vastu: sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond toetavad ambitsioonikate kliimameetmete rakendamist

1

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne suveräänsus kui ELi digiülemineku ja majanduskasvu oluline alustala (omaalgatuslik arvamus)

8

2023/C 75/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Hädaolukorraks valmisolek (omaalgatuslik arvamus)

13

2023/C 75/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne euro (omaalgatuslik arvamus)

22

2023/C 75/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi äriühingute rekapitaliseerimine – uuenduslik majanduse kestliku ja kaasava taastamise viis (omaalgatuslik arvamus)

28

2023/C 75/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiendavad kaalutlused komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs kohta(COM(2021) 740 final) (omaalgatuslik arvamus)

(COM(2021) 740 final)

35

2023/C 75/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiendavad kaalutlused seoses dokumendiga Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta(COM(2021) 742 final) (omaalgatuslik arvamus)

(COM(2021) 742 final)

43

2023/C 75/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööjõu liikuvuse suurendamine majanduse taastamise toetamiseks (omaalgatuslik arvamus)

50

2023/C 75/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Võrdõiguslikkuse parandamine ELis (omaalgatuslik arvamus)

56

2023/C 75/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tugeva Euroopa solidaarsuse tagamine harvikhaigusi põdevatele patsientidele (omaalgatuslik arvamus)

67

2023/C 75/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Puuetega inimesi ja eakaid hooldavad pereliikmed: pandeemia ajal plahvatuslikult kasvanud nähtus (omaalgatuslik arvamus)

75

2023/C 75/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalse innovatsiooni keskused ja VKEd (omaalgatuslik arvamus)

82

2023/C 75/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kestliku taimse valgu ja taimeõli strateegia väljatöötamine (omaalgatuslik arvamus)

88

2023/C 75/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestliku toidu märgistamise raamistiku loomine, et anda tarbijatele võimalus teha kestlikke toiduvalikuid (omaalgatuslik arvamus)

97

2023/C 75/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Strateegiline visioon energiasüsteemi ümberkujundamisest, et võimaldada ELi strateegilist autonoomiat (omaalgatuslik arvamus)

102

2023/C 75/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühistranspordi tähtsus Euroopa majanduse keskkonnahoidlikul taastamisel (omaalgatuslik arvamus)

115

2023/C 75/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kultuuridiplomaatia kui ELi välissuhete edendaja – uued partnerlused ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll (omaalgatuslik arvamus)

122

2023/C 75/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mitmepoolne vahekohus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks: UNCITRALi vaidluste lahendamise menetluse ja selle tulemuste hindamine kodanikuühiskonna soovituste seisukohast (omaalgatuslik arvamus)

130

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta(COM(2022) 650 final), Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta(COM(2022) 655 final), Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi(COM(2022) 657 final) | 136 |
| 2023/C 75/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikus elus osalevate inimeste kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid)(COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD) | 143 |
| 2023/C 75/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 767/2008, (EÜ) nr 810/2009 ja (EL) 2017/2226, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1683/95, (EÜ) nr 333/2002, (EÜ) nr 693/2003 ja (EÜ) nr 694/2003 ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni seoses viisamenetluse digiteerimisega(COM(2022) 658 final) | 150 |
| 2023/C 75/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)) | 154 |
| 2023/C 75/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused, muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 305/2011(COM(2022) 144 final) | 159 |
| 2023/C 75/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleminek põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule (FSDN)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)) | 164 |
| 2023/C 75/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga(COM(2022) 217 final) | 171 |
| 2023/C 75/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi päikeseenergia strateegia(COM(2022) 221 final) ja Komisjoni soovitus taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta(C(2022) 3219 final) | 178 |
| 2023/C 75/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis(COM(2022) 236 final) | 185 |
| 2023/C 75/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)) | 190 |
| 2023/C 75/29 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)) | 195 |
| 2023/C 75/30 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)) | 198 |
| 2023/C 75/31 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni ja intresside mahaarvamise piiramise kohta äriühingu tulumaksu kohaldamisel(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)) | 199 |
| 2023/C 75/32 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed (COM(2022) 381 final) | 204 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta(COM(2022) 650 final), Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta(COM(2022) 655 final), Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi(COM(2022) 657 final)

(COM(2022) 650 final)

(COM(2022) 655 final)

(COM(2022) 657 final)

136

2023/C 75/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikus elus osalevate inimeste kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid)(COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD)

(COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD)

143

2023/C 75/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 767/2008, (EÜ) nr 810/2009 ja (EL) 2017/2226, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1683/95, (EÜ) nr 333/2002, (EÜ) nr 693/2003 ja (EÜ) nr 694/2003 ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni seoses viisamenetluse digiteerimisega(COM(2022) 658 final)

(COM(2022) 658 final)

150

2023/C 75/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

154

2023/C 75/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused, muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 305/2011(COM(2022) 144 final)

(COM(2022) 144 final)

159

2023/C 75/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleminek põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule (FSDN)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

164

2023/C 75/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga(COM(2022) 217 final)

(COM(2022) 217 final)

171

2023/C 75/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi päikeseenergia strateegia(COM(2022) 221 final) ja Komisjoni soovitus taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta(C(2022) 3219 final)

(COM(2022) 221 final)

(C(2022) 3219 final)

178

2023/C 75/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis(COM(2022) 236 final)

(COM(2022) 236 final)

185

2023/C 75/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

190

2023/C 75/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

195

2023/C 75/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

198

2023/C 75/31

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni ja intresside mahaarvamise piiramise kohta äriühingu tulumaksu kohaldamisel(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

199

2023/C 75/32

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed (COM(2022) 381 final)

(COM(2022) 381 final)

204

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Üheskoos eksistentsiaalse ohu vastu: sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond toetavad ambitsioonikate kliimameetmete rakendamist“

(2023/C 75/01)

| Raportöörid: | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportöörid:

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Õiguslik alus | kodukorra artikkel 50
  resolutsioon |
| --- | --- |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 104/1/0 |

Õiguslik alus

kodukorra artikkel 50

resolutsioon

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

104/1/0

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärk (COP 27) toimub 6.–18. novembril Egiptuses Sharm el-Sheikhis.

Kooskõlas komitee juhatuse 22. veebruari 2022. aasta märgukirjaga moodustas komitee ajutise töörühma „Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents“, et valmistada ette komitee resolutsioon kliimamuutuste konverentsi jaoks, mis arvestaks järgmise osaliste konverentsi prioriteete ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimisprotsesse, ning tutvustada komiteele tervikuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi ja kaasata ta kliimamuutuste alastesse läbirääkimistesse.

Ajutisel töörühmal on kuus liiget NATi sektsioonist ja töörühma töös osaleb korrapäraselt ka noorte delegaat, kelle kaasamine lähtub omaalgatuslikust arvamusest „Noorte struktureeritud kaasamine ELi otsustusprotsessi kliima ja kestlikkuse valdkonnas“ (1). Viimastel kuudel kohtus ajutine töörühm asjaomaste organisatsioonide ja institutsioonidega, nagu Euroopa Komisjon, Euroopa Regioonide Komitee, kõrgetasemelise kliimaküsimuste esindaja ja kliimameetmete programmi „Climate Action Tracker“ vedajate, samuti kodanikuühiskonna esindajatega – noorte, ettevõtjate, põllumajandustootjate, ametiühingute ja valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonidega –, et vahetada teavet ja püüda leida koostoimet. Kõigis neis aruteludes oli kesksel kohal kliimakriis.

2022. aasta on kujunemas aastaks, mil kliimamuutuste põhjustatud äärmuslikud ilmastikunähtused on silmatorkavamad kui kunagi varem. Kõrvetavad kuumalained ja tulekahjud Euroopas ja Lõuna-Aasia osades piirkondades, katastroofilised üleujutused Pakistanis ja Bangladeshis ning pikaleveninud põud Ida-Aafrikas on põhjustanud tuhandete inimeste hukkumise ning miljonid on pidanud põgenema oma kodudest või neid ohustab näljahäda.

Sellega seoses märgiti valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (2) hiljutises aruandes, et globaalse soojenemise hoidmiseks 1,5 oC juures peab kasvuhoonegaaside heitkoguste tase hakkama pärast 2025. aastat langema, et vähendada heitkoguseid 2030. aastaks poole võrra ning et selle saavutamiseks on hädavajalik vähendada heidet järsult ja kohe kõigis sektorites. Ent praeguste poliitikameetmete tulemuseks prognoositakse umbes 2,7 oC soojenemist ja riikide praegused kohustused – riiklikult kindlaksmääratud panused – piiravad seda 2,4 oC-ni (3).

Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba niigi keerulist majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Kuid pakilist vajadust kliimakriisiga tegelemiseks ei saa ootele panna. Kõik erimeetmed peavad olema erandlikud ja ajaliselt piiratud ning Euroopa Liit peab kiirendama oma energia- ja kliimapoliitika ümberkujundamist, et tulla toime lühiajaliste šokkidega, liikudes samal ajal ühiskonna CO2 heite vältimatu vähendamise suunas. Euroopa peab olema kliimameetmete eestvedaja, kaotades lõhed ambitsioonide ja poliitikameetmete vahel.

Ajutise töörühma liikmete koostatud resolutsiooni eelnõus kutsutakse ELi institutsioone ja valitsusi üles suurendama kliimaeesmärke kooskõlas teaduse ja teadusliku teabega ning pööratakse erilist tähelepanu organiseeritud kodanikuühiskonna rollile kliimameetmete kiirendamisel. Sotsiaalset vastupanuvõimet saab tugevdada ainult kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja rohujuure tasandi liikumiste abil.

Meie põlvkond on viimane, kes saab kliimamuutused peatada, ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel kui Euroopa kodanikuühiskonna häälekandjal peaks olema juhtiv roll, suunates üleminekut CO2-neutraalsele, kaasavale ja sotsiaalselt õiglasele ühiskonnale.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee poliitilised soovitused

Kõrgemate kliimaalaste eesmärkide seadmine, et tegeleda kliimakriisiga ja tõhustada ELi kliimameetmeid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna häälekandja ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni nõuandev organ ning osa ülemaailmsest kodanikuühiskonna kogukonnast

| 1. | märgib, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon võeti vastu 30 aastat tagasi ja selle lõppeesmärk oli „saavutada kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerumine atmosfääris tasemel, mis hoiaks ära antropogeense sekkumise kliimasüsteemi häired“ (artikkel 2) ning et seda eesmärki ei ole saavutatud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et 2015. aasta Pariisi kokkuleppega läksime kõik kliimakonventsiooni kvalitatiivselt eesmärgilt, milleks on kliimasse sekkumise vältimine, üle kvantitatiivsele eesmärgile, „hoides ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu tuntavalt allpool 2 oC võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning püüdes piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega“ (4); |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et 1,5 oC eesmärk ei ole piisav, et hoida ära kliimamuutuste dramaatilisi tagajärgi. Tõenditest nähtub, on kliimamuutused juba mõjutavad kõiki piirkondi üle kogu maailma. Üleujutused, põuad, tormid, tulekahjud ja kuumalained sagenevad hüppeliselt, neil on laastavad sotsiaalsed tagajärjed ja iga-aastane majanduslik kahju ulatub miljarditesse (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et me elame kliimakriisi ajastul ning vaatamata sellele, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ei täida veel sellele pandud ootusi, ei tohiks me loobuda konventsiooni artiklis 2 seatud eesmärkide poole püüdlemisest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on sügavalt veendunud, et poliitilised otsused peavad olema kooskõlas teaduse ja teadusliku teabega, ning juhib tähelepanu sellele, et valitsustevaheline kliimamuutuste paneel on seadnud selged sihid: heitkoguste tase peab hakkama pärast 2025. aastat langema (6) ja 2030. aastaks tuleb maailmas heidet vähendada 45 % võrreldes 2010. aasta tasemega, et säilitada võimalus 1,5 oC eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi süvendanud juba niigi keerulist olukorda, mida iseloomustavad inflatsioon, kõrged energiahinnad ja võimalik energiapuudus, millel on kodanike elule ränk mõju ning mis tekitab tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme vähemalt lühiajalises perspektiivis. Komitee leiab, et praegune olukord muudab Euroopa kliimameetmete kiire elluviimise veelgi vajalikumaks ning et uus geopoliitiline olukord suurendab ELis vajadust kiirendada oma energia- ja kliimapoliitika ümberkujundamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et Euroopa rohelist kokkulepet tuleb tugevdada, et saavutada majanduse CO2 heite vähendamise eesmärk, vähendada veelgi välissõltuvust, tagada vastupanuvõime ja edendada õiglast üleminekut, ning et erakorralisi erandeid kokkulepitud eesmärkidest võib teha ainult piiratud ajaks; (7) usub, et avatud strateegilise autonoomia arendamine peaks vähendama meie sõltuvust energiast, kriitilise tähtsusega toorainetest ja toiduainetest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et EL võtaks enda kanda juhtrolli, ning kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles ajakohastama Glasgow kliimapakti alusel riiklikult kindlaksmääratud panuseid ning nõuab ülemaailmset õiglast jaotamist, mis rajaneb võrdsusel, ajaloolisel vastutusel ja suutlikkusel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi otsuste üle heitkogustega kauplemise süsteemi (8) ja süsiniku sidujate (9) kohta, mille tulemuseks on ELi heitkoguste vähendamise eesmärgi mõningane suurendamine, mis sisaldab üleskutset suurendada – kuigi mitte piisaval määral – ELi riiklikult kindlaksmääratud panuseid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret asjaolu pärast, et paljud riigid on teatanud pikaajalistest kavadest 2050. või 2060. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta, kuid neid ei toeta samaväärsed lühiajalised ja keskpika perioodi kavad, ning kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles suurendama ELi diplomaatilisi jõupingutusi, et edendada Euroopa rohelise kokkuleppe sarnaste poliitikaraamistike vastuvõtmist rahvusvahelise üldsuse poolt, ning on valmis seda püüdlust toetama, tehes koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega kogu maailmas ning hoides otsustavatel lähiaastatel kursi kestliku arengu tegevuskaval aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub ELil arendada edasi valdkondlikke lähenemisviise kohandatud meetmetele või nn kliimaklubidele, mida saaks arendada kõige ambitsioonikamate kliimameetmete programmidega riikides, et julgustada teisi riike kiiremini tegutsema – piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi rakendamine võiks olla üks vahend; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et vaja on otsustavaid ja selgelt määratletud meetmeid Pariisi kokkuleppe artikli 6 elluviimiseks ja selleks, et täiendada Pariisi reeglistikku, millega luuakse riikidele vabatahtliku rahvusvahelise koostöö raamistik heitkoguste vähendamiseks, et nad saaksid täita oma kohustusi, vältides mõningaid probleeme, mis võivad tekkida seoses topeltarvestuse või heitkoguste vähendamise ühikute võltsimisega; |
| --- | --- |

12.

Meie praeguse majandusmudeli läbivaatamine, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega tegeletaks tõhusalt, ning piisava juurdepääsu tagamine kliimameetmete rahastamisele

| 13. | rõhutab, et kliimaneutraalsele ühiskonnale ülemineku kiirendamiseks peame oma praegust majandusmudelit muutma, vaatama ümber oma tarbimis- ja tootmisviisid ning selle, kuidas väärtustame piisavust. Komitee kutsub ELi üles esitama uue visiooni inimeste ja planeedi heaolust, mis põhineb keskkonnasäästlikkuse, inimväärse elu õiguse ja sotsiaalsete väärtuste kaitse põhimõtetel (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab nende põhjalike muutuste välja töötamiseks uut juhtimisraamistikku ning julgustab valitsusi ja piirkondlikke ametiasutusi looma õiglase ülemineku komisjone, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas noorte organisatsioonid, saaksid anda soovitusi, pidada läbirääkimisi ning töötada välja riiklikud ja piirkondlikud õiglase ülemineku kavad; (11) leiab, et olemasolevad algatused rohepöördega kaasnevate sotsiaalsete probleemide lahendamiseks on jäänud killustatuks (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | leiab, et kiire üleminek vähese CO2 heitega majandusele toob kaasa suuri raskusi kodanikele, töötajatele, ettevõtetele ja piirkondadele, eriti neile, kes sõltuvad kõige rohkem CO2-mahukatest sektoritest ja tööstusharudest (13) ning et riiklikult kindlaksmääratud panuste puhul peaks ka kirjeldama ja analüüsima üksikasjalikult mõju, mida üleminek avaldab tööhõivele ja oskustele riigis, piirkondades ja sektorites, sealhulgas alltöövõtjatele ja järgmise etapi väärtusahelatele, täiendades neid riiklike töökohtade loomise kavade ja ILO õiglase ülemineku põhimõttest lähtuvate õiglase ülemineku strateegiatega, (14) ning toetab seetõttu Euroopa tuleviku konverentsi (15) ettepanekut tagada õiglane üleminek, mis kaitseb töötajaid ja töökohti ülemineku ja edasiste teadusuuringute nõuetekohase rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et CO2 heite vähendamise eesmärgi saavutamine nõuab süsteemide kiiret ja enneolematult ulatuslikku ümberkujundamist, ning et erasektor peab võtma vastutuse ja tal on selles protsessis oluline roll; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustab kogu ELi ettevõtete ja ettevõtjate arvukaid ja eripalgelisi jõupingutusi, et töötada välja ärilahendused kliimamuutustega seotud probleemide leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, ning on veendunud, et uuenduslikud ja vastutustundlikud ärimudelid peaksid tegelema kliimamuutustega, keskendudes mõõdetavatele kestlikkuse eesmärkidele, sealhulgas vee, energia või kemikaalide kasutamise vähendamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb muret, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega ELis kaasneb heitkoguste suurenemine välismaal ELi tarbimise rahuldamiseks, tekitades kasvuhoonegaaside ülekanduva mõju, (16) ning on seisukohal, et ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmetel põhinev lähenemisviis peab hõlmama imporditud toodetega seotud kasvuhoonegaaside heitkogused, et sotsiaal-majandusliku arengu lahutamine negatiivsest liidusisesest ja imporditud mõjust kliimale ja bioloogilisele mitmekesisusele peab saama prioriteediks ning et piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism on selle eesmärgi saavutamist toetav meede; |
| --- | --- |

18.

| 19. | viitab teadusringkondade seisukohale, et elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused võimendavad teineteist; nõuab terviklikku lähenemisviisi keskkonnaalastele meetmetele, mis käsitlevad elurikkuse vähenemise ja kliimamuutuste vahelisi seoseid, ning teeb ettepaneku vaadata läbi kaitsealade suurus ja neid suurendada ning soovitab teha jõupingutusi olemasolevate loodusvarade kaitsmiseks ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 raames; (17) |
| --- | --- |

19.

| 20. | on mures asjaolu pärast, et kliimamuutused mõjutavad ebaproportsionaalselt kõige haavatavamaid inimesi ning et ülemaailmse heite tekitamise eest kõige vähem vastutavad kogukonnad on silmitsi halvimate tagajärgedega ja neil ei ole alati toimetulekuks vajalikke vahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et kohanemismeetmed muutuvad üha olulisemaks, kuna ebatavalised ilmastikunähtused sagenevad, ning et oluline on paremini prognoosida kliimamuutuste mõju; toonitab, et Pariisi kokkuleppes rõhutatakse riikliku tasandi kohanemise kavandamise tähtsust, kohustades kõiki riike andma aru tehtud edusammudest, ning nõuab tungivalt sujuvamat kaasamist, et vältida olemasoleva ebavõrdsuse suurenemist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab arengumaade kliimameetmete kogurahastamise suurendamist, omistades võrdse tähtsuse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise rahastamisele: eelkõige arengumaades jääb kohanemise kavandamine ja rakendamine ilma kohanemismeetmete lisarahastuseta piiratuks; kutsub üles võtma täiendavaid meetmeid selle põhimõtte tagamiseks, arvestades, et leevendamismeetmed kaitsevad tulevasi põlvkondi kliimakriisi süvenemise eest, samas kui kohanemine kaitseb praegust ja tulevasi põlvkondi juba olemasolevate kliimamuutuste põhjustatud ekstreemsete ilmastikunähtuste eest; (18) tuletab meelde, et kliimamuutustega kohanemise rahastamine moodustab praegu ainult 25 % ülemaailmse kliimamuutustega seotud rahastamisest ja varasemaid kohustusi suurendada rahastamist 2025. aastaks 40 %-le ei ole täidetud (19); |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt komisjoni 100 miljoni euro suuruse panuse üle kohanemisfondi, kutsudes samas ELi liikmesriike tungivalt üles kahekordistama 2025. aastaks kliimamuutustega kohanemise rahastamist võrreldes 2019. aasta tasemega, ning nõuab täiendavaid jõupingutusi 100 miljardi USA dollari mobiliseerimise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab tõika, et praegu puudub ülemaailmne rahastamisvahend, mis toetaks inimeste taastumist nende kaotusest ja kahjust, ning nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja komisjon võtaksid kasutusele „kahju ja kahjustuste rahastamisvahendi“, et leevendada kliimamuutuste tagajärgi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on veendunud, et kliimaõigluse meetmete osana peavad ELi riikide valitsused ja institutsioonid töötama välja tulevikku suunatud ja tervikliku Euroopa rände- ja varjupaigapoliitika, mis tagab kliimamuutuste eest pagevate inimeste kaitse ja mille esimeseks sammuks on kliimapõgenike ametlik tunnustamine; |
| --- | --- |

24.

Tõhusate valdkondlike meetmete hoogustamine kliimaneutraalsuse saavutamiseks

| 25. | rõhutab, et ringmajandus ja biomajandus võimaldavad luua uue nägemuse inimeste heaolust ja arengut tuleb veelgi kiirendada, (20) osutab asjaolule, et sektorite ja riikide lõikes rakendatavad ringmajanduse strateegiad võivad vähendada ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet 39 %; (21) väljendab muret selle pärast, et hoolimata 2015. aastal esimese ELi ringmajanduse tegevuskavaga algatatud ulatuslikust õigusaktide ajakohastamise protsessist, on ringmajanduse osakaal ELis vaid ligikaudu 12 %; on veendunud, et täiendavat edu on võimalik saavutada üksnes kodanikuühiskonna kõigi osalejate kaasamisega, et ületada eelkõige allesjäänud poliitilised, kultuurilised, taristu-, juhtimis- ja finantstõkked; (22) |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab üleminekustrateegiaid kestlike toidusüsteemide loomiseks, millega tuleks arvestada riiklikes kindlaksmääratud panustes; tõdeb, et kuigi mitu riiki on oma riiklikult kindlaksmääratud panustes maininud põllumajanduse potentsiaali kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, on vaid väga vähesed seadnud eesmärke toidusüsteemi muude etappide osas, (23) jättes võimalused suuresti kasutamata; (24) tuletab meelde oma soovitusi võtta vastu terviklikud toidupoliitikameetmed, näiteks strateegia „Talust taldrikule“, sealhulgas kliimameetmed, ja tagada sidusrühmade struktureeritud kaasamine kogu toiduainete tarneahealas (25) ning kõigil valitsustasanditel, seades eelkõige tootjad põllumajanduse strateegiate keskmesse ja kaasates neid poliitikaloomesse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on mures olukorra pärast Aafrikas, mille osaks langeb vähem kui 4 % ülemaailmsetest heitkogustest, kuid mis torkab ebaproportsionaalselt silma ühe kõige haavatavama piirkonnana maailmas; arvestades asjaolu, et COP27 toimub Aafrikas, esitab komitee ELile selge üleskutse seada prioriteediks Aafrikale suunatud rahalised, tehnilised ja suutlikkuse suurendamise vahendid, et toetada kontinendi võetud kohustusi Pariisi COP21-l ning võtta arvesse asjaolu, et enamik Aafrika riikide kindlaksmääratud panustest sisaldab leevendamis- ja kohanemiseesmärke, mis sõltuvad asjakohase rahvusvahelise toetuse saamisest, seades ohtu kaitsmisväärsete ökosüsteemide, näiteks savannide ja metsade kaitse ning toob taas päevakorda fossiilkütuste kaevandamise küsimuse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab fossiilkütuste toetuste kohest kaotamist; väljendab heameelt teatise „REPowerEU“ üle, kuna selles esitatud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega, (26); (27) on veendunud, et valitsused peavad teadusuuringute, innovatsiooni ja arendustegevuse toetamise kaudu looma raamistiku läbimurdetehnoloogiatesse investeerimiseks sellistes valdkondades nagu energiatõhusus ja taastuvenergia tootmine, ning et määrus tuleks kavandada nii, et see võimaldaks ja võimestaks uute tehnoloogiate arendamist ja turuleviimist, sealhulgas nõudlusega seotud meetmeid, et luua juhtivad turud ja soodustada vähese CO2 heitega toodete tarbimist (28); |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiidab heaks keskkonnakaitset ning transpordi, energiasüsteemide, hoonete, põllumajanduse ja teiste sektorite kestlikumaks muutumist toetavad digilahendused, kuid märgib samuti, et üldine digipööre ei ole seni aidanud vähendada energianõudlust ja CO2 heidet, mistõttu rõhutab vajadust toetavate poliitikameetmete järele, et leevendada tagasipõrke- ja induktsiooniefekti (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kliimamuutustel on tõsised tagajärjed ka ettevõtetele, eelkõige VKEdele, näiteks tarneahelate katkemine ja äärmuslikest ilmastikunähtustest tingitud kahjud tootmiskohtadele, mis sunnib neid tegema mõnikord kulukaid muudatusi oma äri- ja tegevusmudelites ning investeerima regulatiivsete või muude nõuetega toimetulekuks; on seisukohal, et uute ärimudelite varajasi kasutuselevõtjaid tuleks toetada, tagamaks et nende uuendused ei põhjusta ebasoodsat konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et toetus peab järgima VKEde rahastamisvahendite võrdse kättesaadavuse põhimõtet ja põhinema üksnes kliimaeesmärkidel (30) ning et vaja on teha ulatuslikku tööd väärtusahelates ja valdkondadevahelist koostööd; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et ühtlustamine ja standardimine on keskse tähtsusega, et saavutada lahenduste skaleeritavus kogu tööstusharus, kasutades selleks tehnoloogiat, oskuste täiendamist ja reguleerimist, mida ELi riikide valitsused peaksid toetama rahvusvahelisel tasandil, ning et just VKEde jaoks on oluline saada kaasnevaid vahendeid ja suurendada suutlikkust, et täita uusi nõudeid ja suurendada turulepääsu ELis; |
| --- | --- |

32.

Kodanikuühiskonna võimestamine kliimameetmete kiirendamiseks ja üleskutse uue juhtimisraamistiku loomiseks

| 33. | rõhutab, et vajalike meetmete ulatus nõuab integreeritud, mitmetasandilist poliitikat, valdkonnaüleseid lahendusi ja kodanikuühiskonna tõelist kaasamist ning teeb seetõttu ettepaneku luua uus juhtimisraamistik nende põhjalike muutuste arendamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et töökoha tasandil peaks uus juhtimisraamistik tagama sotsiaaldialoogi töötajate õiguste ja osalemise tagamise ning kollektiivlepingute tugevdamise abil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab vajalikuks tugevdada ka laiemat dialoogi regioonide, maapiirkondade osalejate ja linnade, sotsiaalpartnerite, ühistute ja kodanikuühiskonna osalusel, et tagada sotsiaalne õiglus ja usaldusväärsus ning anda konkreetne tähendus lubadusele mitte kedagi kõrvale jätta (31). Näiteks võib tootvate tarbijate lähenemisviisi lihtsustamine kiirendada üleminekut puhtamale energiasüsteemile, luua uusi majandusmudeleid ja aidata kaitsta meie ühiskonna kõige haavatavamaid rühmi näiteks soojusest, valgusest ja infotehnoloogiast ilmajäämise eest; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on kindlalt veendunud, et alt üles suunatud ja rohujuuretasandi algatusi tuleb aktiivselt toetada ja julgustada, et kiirendada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning tugevdada sotsiaalset vastupanuvõimet, vabastades seeläbi koostöökultuuri ja alt üles suunatud lahenduste potentsiaali; usub, et samavõrra ja ilmtingimata on vaja investeerida rohkem sotsiaalsesse innovatsiooni, et süvalaiendada kultuurilisi ja ühiskondlikke muutusi, mida on vaja kliimakaitse integreerimiseks ettevõtete, ametiasutuste ja kodumajapidamiste igapäevaellu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on veendunud, et soolist võrdõiguslikkust ei tohiks käsitleda eraldiseisva kapseldunud teemana, vaid seda tuleks pidada soopimedate meetmete ja poliitika vältimise aluseks. Kliimamuutused ei avalda kõigile elanikkonnarühmadele ühesugust mõju ning kliimamuutuste poliitika vale kavandamine võib seda ebaõiglust ja tasakaalustamatust kinnistada. Naiste ebavõrdne osalemine otsustusprotsessides ja tööturul suurendab näiteks ebavõrdsust ning takistab naistel sageli kliimapoliitika kavandamisse ja elluviimisse täiel määral panustamist; (32) |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et ulatuslikum noorte kaasamine otsustusprotsessidesse alates seadusandlike ettepanekute ja algatuste koostamisest kuni rakendamise, järelevalve ja järelmeetmeteni võtab kõige paremini arvesse nende muutuste põlvkondadevahelist mõõdet (33). Just seetõttu kaasab komitee 2021. aastast alates noorte delegaadi ELi ametlikku delegatsiooni ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi koosolekutel ning on võtnud kohustuse levitada noorte ja noorsooorganisatsioonide arvamusi komitee töö kaudu; soovitab tungivalt, et konventsiooni osalised ja muud sidusrühmad rakendaksid samasugust lähenemisviisi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnistab põlisrahvaste rolli kliimamuutuste eesliinil – põlisrahvaste valduses on üle 80 % planeedi allesjäänud bioloogilisest mitmekesisusest; (34) väljendab heameelt põlisrahvaste suurema kaasamise üle kliimapoliitikasse ja nõuab osalistelt tungivalt nende aktiivset kaasamist kliimameetmete rakendamisse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kohustub võtma meetmeid eespool nimetatud poliitiliste soovituste rakendamiseks. |
| --- | --- |

40.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease/

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures/

3

(4)  Pariisi kokkulepe.

4

(5)  Allikad: „Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years“ – Euroopa Keskkonnaamet; „New report: World counts the cost of a year of climate breakdown – UK charity fighting global poverty“ – Christian Aid, Media Centre; „The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change“ – CMCC; „Billion-Dollar Weather and Climate Disasters“ – National Centers for Environmental Information (NCEI).

5

(6)  Kliimamuutuste leevendamine – valitsustevaheline kliimamuutuste rühm – IPCC.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“ (ELT C 290, 29.7.2022, lk 1).

7

(8)  Kliimamuutused: parlament nõuab kiiremat tegutsemist ja energiasõltumatust.

8

(9)  „Eesmärk 55“: Euroopa Parlament nõustub ELi suuremate süsiniku sidujate ambitsioonidega 2030. aastaks.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Meile vajalik jätkusuutlik majandus“ (ELT C 106, 31.3.2020, lk 1).

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaaldialoog rohepöörde raames“ (ELT C 486, 21.12.2022, lk 95).

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

14

(15)  Euroopa tuleviku konverents – Euroopa kodanike paneelarutelul vastu võetud soovitused.

15

(16)  2021 Europe Sustainable Development Report – SDSN Europe.

16

(17)  Koostamisel olev Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus (NAT/841) „Looduse taastamise eesmärgid ELi elurikkuse strateegia raames“.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (ELT C 374, 16.9.2021, lk 84).

18

(19)  António Guterres: 50% of All Climate Finance Needed for Adaptation.

19

(20)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Koostoime loomine ringmajanduse tegevuskavade vahel“ (ELT C 14, 15.1.2020, lk 29).

20

(21)  Circularity Gap Report 2021 Climate Change Mitigation through the Circular Economy.

21

(22)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (ELT C 374, 16.9.2021, lk 84).

22

(23)  Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers, NDC Action Project.

23

(24)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Jätkusuutlikumad toidusüsteemid“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 72).

24

(25)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

25

(26)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused „Kliimaõiglus“ (ELT C 81, 2.3.2018, lk 22) ja „ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (ELT C 374, 16.9.2021, lk 84).

26

(27)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 123).

27

(28)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

28

(29)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Digiüleminek ja kestlikkus – praegune olukord ja vajadus meetmete järele kodanikuühiskonna seisukohast“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 187).

29

(30)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

30

(31)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

31

(32)  2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC – WEDO.

32

(33)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte struktureeritud kaasamine ELi otsustusprotsessi kliima ja kestlikkuse valdkonnas“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 44).

33

(34)  „Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger“.

34

---

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalne suveräänsus kui ELi digiülemineku ja majanduskasvu oluline alustala“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/02)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 185/0/3 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

185/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Hoolimata märkimisväärsetest edusammudest ELi digitaalse suveräänsuse suurendamisel sõltutakse endiselt palju ELi-välistest tehnoloogiaettevõtetest. See piirab ELi juhtpositsiooni ja strateegilist autonoomiat digitaalmaailmas ning seega ka ELi majanduskasvu potentsiaali. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veebikeskkonnas, kus domineerivad endiselt ELi-välised tehnoloogiaettevõtted, tekib küsimus, kui suur kontroll on ELi kodanikel, ettevõtjatel ja valitsustel oma digitaalandmete üle. Praeguses kriisis ei pruugi see tunduda prioriteetne, kuid digitaalse suveräänsuse tasakaalustamatusega tegelemise vajadust ei tohi alahinnata. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seda arvesse võttes on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et EL peab vähendama oma sõltuvust ELi-välistest tehnoloogiahiidudest, kahekordistades oma jõupingutusi sellise turvalise, kaasava ja väärtuspõhise digitaalmajanduse arendamiseks, mis suudaks konkureerida ELi-väliste tehnoloogiahiidudega, ning asetades rõhu usaldusväärsele ühendusele, andmeturbele ja tehisintellektile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seepärast nõuab komitee, et digisektorisse tehtavad investeeringud suunataks olulisel määral digimajanduse avatud strateegilisse autonoomiasse. See peaks hõlmama investeerimist digivõimekusse, haridusse ja kutseõppesse, taristusse ja tehnoloogiasse. Komitee kutsub samuti üles looma digiüleminekul võrdsed tingimused, kus töötajate õigused on kaitstud ja kus igas suuruses ettevõtted saavad koos eksisteerida ja areneda ilma ülereguleerimiseta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et sellised uuendused nagu pilvandmetöötlus ja tehisintellekt on muutunud ELis oluliseks strateegiliseks varaks, mis aitab positiivselt kaasa ELi majanduse potentsiaalsele kasvule. EL on aga kaotamas üleilmset võidujooksu uute tehnoloogiate väljatöötamises digitaalmaailmas ning mõne tehnoloogia puhul jäävad ELi erainvesteeringud maha sarnastest investeeringutest USAs ja Hiinas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub üles tegema uusi jõupingutusi avaliku ja erasektori partnerluste loomiseks digitehnoloogia valdkonnas ning toetama ulatuslikke ELi teadusuuringuid uute tehnoloogiate vallas. Konkreetne eesmärk on pidada sammu USA ja Hiina teadussuutlikkusega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et praegune tasakaalustamatus digitaalse suveräänsuse vallas on osaliselt tingitud riiklikest tõketest, mis takistavad jätkuvalt tõelise ühtse turu saavutamist. Praegu on ühtne turg sisuliselt mitme väiksema riikliku turu liit, mis ei ole piisavalt suur, et ükski ELis asuv äriühing suudaks konkureerida selle maailma digihiiglastega. Lisaks on digiarengu, -taristu ja -suutlikkuse tase ELis liikmesriigiti erinev. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub komisjoni üles liikuma edasi oma digitaalse õigusraamistikuga, mille eesmärk on kaitsta ELi kodanikke digitaalmaailma kahjulike mõjude eest, luues samal ajal raamistiku inimkesksema ja eetilisema keskkonna jaoks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sama oluline on muuta veebiplatvormid, ökosüsteemid ja veebitegevus avatumaks, õiglasemaks ja prognoositavamaks, kasutades eeskirju algoritmide läbipaistvuse ja neutraalsuse kohta ning pidades silmas andmejagamist ja koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab üleskutseid, et EL töötaks välja pilve- ja andmetaristu, et luua oma digitaalne suveräänsus ning tegeleda pilve- ja andmesalvestusturu tohutu tasakaalustamatusega, milles domineerivad peaaegu täielikult ELi-välised ettevõtjad. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab ka ELi potentsiaali saada üleilmseks liidriks andmete kogumisel ja töötlemisel, mis on digitaalmajanduse selgroog. ELi andmekogumise ja -jagamise andmeraamistikul on tohutu potentsiaal sellistes strateegilistes sektorites nagu tervishoid, tööturg ja transport. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub üles ajakohastama konkurentsi- ja tarbijapoliitikat ühtsel turul. Keskenduda tuleks ka ELi-väliste tehnoloogiaettevõtete turgu moonutavatele tavadele ning Hiina digitaalettevõtete kasvavale mõjule ELis. Sellega seoses väljendab komitee heameelt uute õigusaktide üle, nagu digiturgude määrus ja kavandatav Euroopa kiibimäärus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee tunnistab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) keskset rolli ELi digitaalse suveräänsuse kujundamisel, eelkõige oma suhtluse kaudu suurte ELi tehnoloogiaettevõtetega. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee rõhutab hariduse tähtsust kõigil tasanditel (nii kutsehariduse kui ka akadeemilisel tasandil), et arendada ELi digitaalset suveräänsust. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Taust

| 2.1. | Digitaalset suveräänsust võib lihtsustatult kirjeldada kui valitsuste ja ettevõtjate autonoomiat oma andmete, riist- ja tarkvara haldamisel ja loomisel. Juba liiga kaua on väljendatud muret seoses ELi suure sõltuvusega väikesest arvust suurtest tehnoloogiaettevõtetest, kes tegutsevad väljaspool ELi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi suurt sõltuvust ELi-välistest tehnoloogiaettevõtetest tõendab asjaolu, et hinnanguliselt 92 % kõigist läänemaailma andmetest salvestatakse USA omanduses olevates serverites. See hõlmab veebiandmeid, sotsiaalmeediast saadud andmeid ja riikide valitsuste hallatavaid andmeid (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ei ole üllatav, et selline olukord tekitab üha suuremat muret, et ELi ettevõtjatel ja riikide valitsustel ei pruugi olla täielikku kontrolli andmete üle ja nad sõltuvad suurel määral suurtest ELi-välistest tehnoloogiaettevõtetest. See raskendab ELis asuvate tehnoloogiaettevõtete konkureerimist USA ettevõtetega. Teine mureküsimus on see, et EL on aeglaselt, kuid järjekindlalt kaotamas oma suutlikkust tagada õigusaktide tõhus jõustamine digikeskkonnas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Murettekitavalt piirab see suur sõltuvus USAs asuvatest tehnoloogiaettevõtetest ELi juhtpositsiooni ja strateegilist autonoomiat digitaalmaailmas, mis omakorda võib piirata ELi majanduskasvu potentsiaali. ELi-väliste tehnoloogiaettevõtete majandusmõju ei tohi alahinnata. Sama võib öelda nende mõju kohta ELi kodanikele ja nende tarbimisharjumustele, aga ka selle kohta, kuidas nad kujundavad suhtlust kaaskodanikega ELis ja mujal. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Praegu teavad ELi-välised suured tehnoloogiaettevõtted meie kohta rohkem kui meie lähimad pereliikmed ja sõbrad ning privaatsuse puudumine on murettekitav. Tegelikult ei kontrolli oma andmeid veebis mitte meie, vaid suured tehnoloogiaettevõtted, ning internet on endiselt suurel määral reguleerimata. Jõupingutustega, nagu ELi isikuandmete kaitse üldmäärus, (2) on püütud kehtestada uusi eeskirju. Probleem seisneb selles, et tehnoloogiaettevõtted liiguvad selle probleemiga tegelemisel kiiremini edasi kui EL. Suured tehnoloogiaettevõtted tegutsevad sageli valdkondades, kus neil on reguleerivate asutuste ees märkimisväärne teabe-eelis, ning neil on enamasti vabadus jälgida kodanike veebiliikumist, koguda protsessi käigus teavet ja kasutada neid teadmisi tulu saamise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Selle taustal nimetas komisjoni president oma 2019.–2024. aasta ametiaja üheks põhiprioriteediks digipoliitika, lubades tehnoloogilist suveräänsust. Siiski oleme selle saavutamisest veel kaugel ja komisjon ise on väljendanud muret selle pärast, et ELi-välised suured tehnoloogiaettevõtted eiravad ELi eeskirju ja põhiväärtusi. Viimastel aastatel on internetimajandus koondunud nende tehnoloogiahiiglaste ümber, kes kasutavad küpsiseid andmete kontrollimiseks ja oligopoolse turuvõimu säilitamiseks. Euroopa Parlament on omalt poolt väljendanud muret julgeolekuohtude pärast, mis on seotud Hiina kasvava tehnoloogilise kohalolekuga ELis, ning on konkreetselt nõudnud ELi tasandil meetmete võtmist, et vähendada Hiina kasvavat mõju 5G-taristule. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Murettekitav on see, et terved ELi majandussektorid sõltuvad suurel määral suurtest ELi-välistest veebiplatvormidest. See jätab liikmesriigid ilma nende digitaalsest suveräänsusest sellistes olulistes valdkondades nagu autoriõigus, andmekaitse ja maksustamine. See mure on laienenud ka teistesse valdkondadesse nagu e-kaubandus ja desinformatsioon veebis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Veebikeskkonnas, kus domineerivad ELi-välised tehnoloogiaettevõtted, tekib küsimus, kas ELi kodanikud saavad taastada kontrolli oma digitaalandmete üle ja kas EL suudab digitaalse suveräänsuse tasakaalustamatuse tõhusalt ja mõistliku aja jooksul kõrvaldada. Neid küsimusi käsitletakse punktides 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Kõigepealt peab EL vähendama oma sõltuvust ELi-välistest tehnoloogiahiidudest, kahekordistades oma jõupingutusi sellise turvalise, kaasava ja väärtuspõhise digitaalmajanduse arendamiseks, mis suudaks konkureerida ELi-väliste tehnoloogiahiidudega, ning asetades rõhu usaldusväärsele ühendusele, andmeturbele ja tehisintellektile. Komitee peab eriti tähtsaks väärtustel põhinevat aspekti ning rõhutab sotsiaalset ja eetilist mõõdet ja töötajate õigusi digitaalmajanduses. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisjon reageeris digimajanduses toimuvale, koostades 2021. aastal Euroopa digikümnendi jaoks digikompassi, milles keskendutakse taristule, juhtimisele, ettevõtjatele ja oskustele. Selles kompassis seati ELi ja liikmesriikide tasandi eesmärgid, pakuti välja tugev ühine juhtimisraamistik edusammude jälgimiseks ja puudustega tegelemiseks ning lisaks pakuti välja mitut riiki hõlmavad projektid, milles ühendatakse ELi, liikmesriikide ja erasektori investeeringud. Seda täiendati digiturgude määrusega, st õigusraamistikuga, mille eesmärk on tagada Euroopa digiturgudel suurem konkurents, takistades suurettevõtjatel oma turuvõimu kuritarvitamast ja võimaldades uutel turuosalistel turule siseneda. Hiljuti kavandatud Euroopa kiibimääruse eesmärk on suurendada mikrokiipide tootmist kogu ELis, et reageerida kasvavale nõudlusele ja vähendada sõltuvust ELi-välistest tarnijatest. See vähendaks Hiina domineerimist, eriti pooljuhtkiipide tootmises. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pidades silmas ELi majanduse pandeemiajärgset taastumist ja suurenevaid hindasid, nõuab komitee digikompassi edukat rakendamist ja seda, et ELi valitsused pakuksid ettevõtjatele stiimuleid aktiivsemaks investeerimiseks digivõimekusse ja inimressurssidesse. Sellised investeeringud aitaksid suurendada strateegilist autonoomiat ELi majanduse digiüleminekul. Oluliseks peetakse ka ELi valitsuste investeeringuid digivõimekuse, -taristu ja -tehnoloogia parandamisse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et sellised uuendused nagu pilvandmetöötlus ja tehisintellekt on muutunud ELis oluliseks strateegiliseks varaks, mis aitab positiivselt kaasa ELi majanduse potentsiaalsele kasvule. EL on aga ikka veel kaotamas üleilmset võidujooksu uute tehnoloogiate väljatöötamises digitaalmaailmas. Näiteks tehisintellekti valdkonnas jäävad ELi erainvesteeringud maha sarnastest investeeringutest USAs ja Hiinas. Sama kehtib andmekogumise ja andmetele juurdepääsu tehnoloogiate ning kvantarvutuse kohta, kus ELi investeeringud plokiahela tehnoloogiatesse ja esemevõrku jäävad samuti maha sarnastest investeeringutest USAs ja Hiinas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee juhib tähelepanu ka erinevatele olemasolevatele rahastamisvahenditele, et vähendada lõhet USA ja Hiina investeeringutega digitehnoloogiasse. Need vahendid võiksid kindlasti toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni digitehnoloogia valdkonnas, kuid nagu on märgitud punktis 3.3, on tarvis rohkem investeeringuid. Komitee kutsub üles tegema uusi jõupingutusi avaliku ja erasektori partnerluste loomiseks digitehnoloogia valdkonnas ning toetama ulatuslikke ELi teadusuuringuid uute tehnoloogiate vallas. Konkreetne eesmärk on pidada sammu USA ja Hiina teadussuutlikkusega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee on seisukohal, et digitaalne suveräänsus ei seisne üksnes ELi järelejõudmises või digikõvera tipus olemises. Samuti ei ole küsimus selles, kas digitaalne suveräänsus tähendab seda, et EL on oma olemuselt protektsionistlik. Eesmärk on luua ELis asuvatele tehnoloogiaettevõtetele võrdsed võimalused, et, nagu on märgitud käesoleva omaalgatusliku arvamuse pealkirjas, suurendada ELi majanduskasvu potentsiaali ja tuua seeläbi kasu kogu ELi ühiskonnale. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | On mõjuvaid põhjuseid, miks ELis asuvaid tehnoloogiaettevõtteid võib olla vaja kohelda soodsamalt kui väljaspool ELi asuvaid ettevõtteid, kui nad soovivad kuuluda maailma digivaldkonna liidrite hulka. Komitee leiab aga, et praegune digitaalse suveräänsuse tasakaalustamatus on osaliselt tingitud riiklikest tõketest, mis takistavad jätkuvalt tõelise ühtse turu saavutamist. Praegu on ühtne turg sisuliselt mitme väiksema riikliku turu liit, mis ei ole piisavalt suur, et ükski ELis asuv äriühing suudaks konkureerida selle maailma „Microsoftidega“. ELis on ka arengu ja taristu tase liikmesriigiti erinev. Seetõttu ei ole üllatav, et digitaalsel turul domineerivad jätkuvalt kolmandate riikide ettevõtjad. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee leiab samuti, et digitaalse suveräänsuse käsitlemine aitab lahendada privaatsuse ning isikuandmete, maksustamise, andmete ja riigihangetega seotud probleeme. Tugevamast õigusraamistikust hoolimata ei juhtu see üleöö. Just maksustamine on kujunenud vastuoluliseks valdkonnaks, sest USAs asuvad tehnoloogiaettevõtted võivad teenida tulu suhtlusest klientidega ELis, mis tõstatab füüsilise kohaloleku küsimuse, mis tavaliselt toob kaasa maksukohustuse. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee on oma varasemas arvamuses (3) juba rõhutanud digitaalse suveräänsuse tähtsust Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu alustalana ning on samuti toonitanud, et see suveräänsus peab põhinema ülemaailmsel konkurentsivõimel ja tihedal liikmesriikidevahelisel koostööl. See on oluline eeltingimus, et EList saaks rahvusvahelisel areenil üleilmne liider, eelkõige seoses digitehnoloogia usaldusväärsusega. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee kutsub liikmesriike üles tõhusalt rakendama digitaalset õigusraamistikku, mille eesmärk on kaitsta ELi kodanikke digitaalmaailma kahjulike mõjude eest, luues samal ajal raamistiku inimkesksema ja eetilisema keskkonna jaoks. Komitee on seisukohal, et õigusraamistik peaks aitama ELi digisektorit tõhusamalt hallata. Digiüleminekut peaksid hõlbustama ka töötajate kaitse ja kollektiivläbirääkimiste õigus. Samal ajal tuleks ELi tehnoloogiaettevõtetele jätta piisavalt ruumi innovatsiooniks ja arenguks, võrreldes ELi-väliste tehnoloogiaettevõtetega, soodustades võimaluse korral rahvusvahelisi partnerlusi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ELi andmeid käsitlevate eeskirjade kehtestamine aitab muuta ELi teoreetiliselt suveräänsemaks, kuid ei ole piisav selleks, et aidata ELi tehnoloogiaettevõtted võrdsele tasemele ELi-väliste ettevõtete ülemaailmse ulatusega. Seda on võimalik saavutada üksnes poliitilise suunamisega, investeeringutega teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning ühtse turu praeguste puuduste kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | See eeldab tulevikku suunatud lähenemisviisi õigusraamistikule, et kujundada digitaalmajandust eelolevatel aastatel. Sama oluline on muuta veebiplatvormid, ökosüsteemid- ja veebitegevus avatumaks, õiglasemaks ja prognoositavamaks, kasutades eeskirju algoritmide läbipaistvuse ja neutraalsuse kohta ning pidades silmas andmejagamist ja koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Seoses ELi digitaalse suveräänsuse ülesehitamisega nõuab komitee suuremat koordineerimist riikide jurisdiktsioonide ja eelkõige selle valdkonna reguleerivate asutuste vahel. Olemasolevad juhtimisstruktuurid tuleb uuesti läbi mõelda, et tugevdada liikmesriikidevahelist suhtlust ja hõlbustada ühist otsuste tegemist digivaldkonnas. Komitee arvates on see digitaalse suveräänsuse saavutamise jõupingutuste toetamisel äärmiselt oluline. Samal ajal hoiatab komitee ülereguleerimise eest, mis võib kahjustada potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee toetab üleskutseid, et EL töötaks välja pilve- ja andmetaristu, et luua oma digitaalne suveräänsus ning tegeleda pilve- ja andmesalvestusturu tohutu tasakaalustamatusega, milles domineerivad peaaegu täielikult ELi-välised ettevõtjad. See aitaks vähendada ka ELi kodanike julgeolekuriske. Sellega seoses kordab komitee oma toetust ELi Gaia-X projektialgatusele, mille eesmärk on luua kodanikele, ettevõtetele ja valitsustele turvaline keskkond andmete haldamiseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee tunnistab ka ELi potentsiaali saada üleilmseks liidriks andmete kogumisel ja töötlemisel, mis on digitaalmajanduse selgroog. ELi andmekogumise ja -jagamise andmeraamistikul on tohutu potentsiaal strateegilistes sektorites nagu tervishoid, tööturg ja transport. See võimaldaks kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu kogu ELi hõlmavatele andmetele (kooskõlas privaatsuse ja andmekaitse eeskirjadega) ning suurendaks tõhusust ühtsel turul. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Seoses sellega kutsub komitee üles ajakohastama konkurentsipoliitikat ühtsel turul ja kõrvaldama olemasolevad tasakaalunihked. Keskenduda tuleks ka ELi-väliste tehnoloogiaettevõtete turgu moonutavatele tavadele ning Hiina digitaalettevõtete kasvavale mõjule ELis. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunnistab, et digitaalse suveräänsuse saavutamine sõltub i) ELis asuvate tehnoloogiaettevõtete kohanemisest õigusraamistikuga, ii) meetmetest ühtse turu puuduste kõrvaldamiseks ning iii) ELi teadusuuringutest ja innovatsioonist digivaldkonnas ning investeerimisvõimalustest. Samal ajal ei saa komitee eirata VKEde võimalikku rolli ELi digitaalse suveräänsuse kujundamisel. VKEdel ei pruugi olla rahalisi vahendeid digitaalmajanduse otseseks kujundamiseks, kuid nad saavad kindlasti panustada suurte ELi tehnoloogiaettevõtetega suhtlemise kaudu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Lõpetuseks rõhutab komitee hariduse tähtsust kõigil tasanditel (nii kutsehariduse kui ka akadeemilisel tasandil), et arendada ELi digitaalset suveräänsust: haridusasutused peavad investeerima asjakohastesse teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning tuleb luua kvalifitseeritud personali raamistik, mis suudab toetada ELi digistrateegiat. Samuti on soovitatav võtta kõigis ELi haridusasutustes kasutusele koordineeritud lähenemisviis. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty/

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016. lk 1).

2

(3)  ELT C 365, 23.9.2022, lk 13.

3

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/13

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Hädaolukorraks valmisolek“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/03)

| Raportöör: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Raportöör:

Paul RÜBIG

| Täiskogu otsus | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 184/8/9 |

Täiskogu otsus

24.2.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

184/8/9

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel kiiresti välja töötada kava, et oluliselt suurendada ELi ühtse turu sõltumatust energiatootmisrajatiste, toidu ja vee tootmise ning vajalike toorainete kaevandamise valdkonnas, sealhulgas ka vajalike tehnoloogiate suveräänsust/autonoomiat. See ELi autonoomia/suveräänsus peab hõlmama asjaomast teadus- ja arendustegevust, materjalide töötlemist, projekteerimist, tootmist, paigaldamist, käivitamist ja hooldamist ELi ühtsel turul, et vältida energiaostuvõimetust ning ELi kodanike ja tarbijate töötust. Kõige tõhusam valmisolek hädaolukordadeks põhineb vastupanuvõimel, olgu see siis tehniline või sotsiaalne. Energiasüsteemide vastupanuvõime pidev parandamine looduslike, poliitiliste või muude ohtude suhtes tuleks integreerida kõikidesse energiapoliitikameetmetesse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee soovitab ELil kiiresti määratleda lühiajalised meetmed energiatootmisrajatiste ehitamiseks ELi ühtsel turul, et saavutada ELi autonoomia/suveräänsuse eesmärk. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee hinnangul on võimalik Euroopa ulatuslikku ja pikaajalist energianappust vältida järgmiste meetmetega:






  — | tehnoloogia avatus (seoses energiatootmise ja -kasutuse rakendustega); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

tehnoloogia avatus (seoses energiatootmise ja -kasutuse rakendustega);

| — | Euroopa ühtse energiaturu tugevdamine ja arendamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühtse energiaturu tugevdamine ja arendamine;

| — | koostöö ja koordineerimise tõhustamine sarnaselt meelestatud partneritega ning tihedam koostöö naaberriikide ja kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

koostöö ja koordineerimise tõhustamine sarnaselt meelestatud partneritega ning tihedam koostöö naaberriikide ja kolmandate riikidega;

| — | kaugeleulatuva kaubanduspoliitika järgimine ja tarnete mitmekesistamine; |
| --- | --- |

—

kaugeleulatuva kaubanduspoliitika järgimine ja tarnete mitmekesistamine;

| — | tööturu nõudlusele mittevastavuse vähendamine; |
| --- | --- |

—

tööturu nõudlusele mittevastavuse vähendamine;

| — | teabevahetuse parandamine ja teadlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

teabevahetuse parandamine ja teadlikkuse suurendamine;

| — | innovatsiooni ja digiülemineku kiirendamine; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni ja digiülemineku kiirendamine;

| — | rahalistele vahenditele juurdepääsu hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

rahalistele vahenditele juurdepääsu hõlbustamine;

| — | piisavate investeeringute tagamine (muu hulgas rohepöörde hõlbustamiseks); |
| --- | --- |

—

piisavate investeeringute tagamine (muu hulgas rohepöörde hõlbustamiseks);

| — | poliitika teostatavuse tagamine. Näiteks energia ja kliima valdkonnas peame paketi „Eesmärk 55“ ümber hindama, et saavutada tasakaal 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamise ning selleks üleminekuks majanduslikult ja sotsiaalselt talutava tee leidmise vahel. Heitkogustega kauplemisest saadavat kasumit tuleks kasutada selleks, et rahastada gaasi hinnalage USA Henry Hubi indeksi alusel ja investeeringuid uutesse energiatootmisrajatistesse ELis. |
| --- | --- |

—

poliitika teostatavuse tagamine. Näiteks energia ja kliima valdkonnas peame paketi „Eesmärk 55“ ümber hindama, et saavutada tasakaal 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamise ning selleks üleminekuks majanduslikult ja sotsiaalselt talutava tee leidmise vahel. Heitkogustega kauplemisest saadavat kasumit tuleks kasutada selleks, et rahastada gaasi hinnalage USA Henry Hubi indeksi alusel ja investeeringuid uutesse energiatootmisrajatistesse ELis.

| 1.4. | Selleks et vältida vajadust vaadata uuesti läbi rohelise kokkuleppe ajakava ja et rakendada realistlikku energiapoliitikat, ei peaks ELi rohelise kokkuleppe ja energiapoliitika hindamismenetlused hõlmama mitte ainult meetmete mõju kliimale, vaid ka mõju ELi tarbijate ostujõule ja ELi majanduse konkurentsivõimele, kaitstes seega töökohti ELis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Võttes arvesse kriisi tõsidust, on komitee seisukohal, et kriisile reageerimisel ei tohiks välistada ühtegi meedet. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Võetavate meetmete raames peaks komitee arvates osa reageerimisest sisaldama ELi energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ja kava „REPowerEU“ rakendamist, eelkõige:






  — | energiatõhususe parandamine ja ringluse edendamine; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

energiatõhususe parandamine ja ringluse edendamine;

| — | „REPowerEU“ kava rakendamine, et lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest; |
| --- | --- |

—

„REPowerEU“ kava rakendamine, et lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest;

| — | gaasi hoiustamise suurendamine ja hoidlate koordineeritud täitmise toimingud; energiasüsteemidesse tehtavate investeeringute suunamine ja ühenduvuse parandamine lähinaabruses äriühingute ACER, (1) BEREC, ENTSO-G, (2) ENTSO-E (3) ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) teadmus- ja innovatsioonikogukondade (innovatsiooniline energia, toorained ja tootmine) kaudu, võttes arvesse Euroopa vesinikumagistraali, H2 ja CO2 säilitamise arengut. |
| --- | --- |

—

gaasi hoiustamise suurendamine ja hoidlate koordineeritud täitmise toimingud; energiasüsteemidesse tehtavate investeeringute suunamine ja ühenduvuse parandamine lähinaabruses äriühingute ACER, (1) BEREC, ENTSO-G, (2) ENTSO-E (3) ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) teadmus- ja innovatsioonikogukondade (innovatsiooniline energia, toorained ja tootmine) kaudu, võttes arvesse Euroopa vesinikumagistraali, H2 ja CO2 säilitamise arengut.

| — | Loogem 14-päevase loamenetlusega 1 000 ELi energiatootmisjaama ja alustagem kohe investeeringuid ELi 50 % rahalise toetusega heitkogustega kauplemise tuludest. |
| --- | --- |

—

Loogem 14-päevase loamenetlusega 1 000 ELi energiatootmisjaama ja alustagem kohe investeeringuid ELi 50 % rahalise toetusega heitkogustega kauplemise tuludest.

| 1.7. | Komitee soovitab julgustada tarbijaid investeerima oma energiatootmisse ja -tõhususse ning neid selles toetada. Selleks on vaja teavituskampaaniaid ja maksusoodustusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lisaks leiab komitee, et EL peaks looma uue transporditaristu energia ja energiaallikate ülekandmiseks (torujuhe Põhja-Aafrikast Hispaaniasse) ning taastuvate energiaallikate jaoks, nagu vesinik, biometaan ja ammoniaak (Campfire). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kriisile reageerimiseks soovitab komitee võtta mitmesuguseid lühiajalisi meetmeid:






  — | tagada muude ressursside, eelkõige nafta, söe, gaasi, uraani, vee, toidu ja sööda varud; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

tagada muude ressursside, eelkõige nafta, söe, gaasi, uraani, vee, toidu ja sööda varud;

| — | töötada välja kavad ja kontseptsioonid energia säästmiseks ja jaotamiseks kõigis 27 ELi liikmesriigis:






  — | jaotamisel peaksid olema selged prioriteedid, nt tuleks energiamahukate tööstusharudega pidada läbirääkimisi energia jaotuskavade ning uute WTO kaubanduslepingute üle, millel on uued prioriteedid toidu, sööda, vee ja kanalisatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

—

töötada välja kavad ja kontseptsioonid energia säästmiseks ja jaotamiseks kõigis 27 ELi liikmesriigis:

—

jaotamisel peaksid olema selged prioriteedid, nt tuleks energiamahukate tööstusharudega pidada läbirääkimisi energia jaotuskavade ning uute WTO kaubanduslepingute üle, millel on uued prioriteedid toidu, sööda, vee ja kanalisatsiooni valdkonnas;

| — | seada prioriteediks elektri ja gaasi hoiustamine ning haiglate, arstiabi, päästeteenistuste varustamine ning eakate ja haavatavate inimeste hooldamine; |
| --- | --- |

—

seada prioriteediks elektri ja gaasi hoiustamine ning haiglate, arstiabi, päästeteenistuste varustamine ning eakate ja haavatavate inimeste hooldamine;

| — | anda välja eeskirjad nafta- ja gaasivarude piisava taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

—

anda välja eeskirjad nafta- ja gaasivarude piisava taseme tagamiseks;

| — | edendada energiasäästu ja uusi energiaallikaid; |
| --- | --- |

—

edendada energiasäästu ja uusi energiaallikaid;

| — | tõhustada ELi teadus- ja arendustegevust energiaalaste teadusuuringute valdkonnas, eelkõige alternatiivsete energiaallikate, tuumasünteesienergia, energia salvestamise, vesiniku- ja ammoniaagitehnoloogiate, energiamahukate tööstusprotsesside energiatõhususe ja tarbeseadmete valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tõhustada ELi teadus- ja arendustegevust energiaalaste teadusuuringute valdkonnas, eelkõige alternatiivsete energiaallikate, tuumasünteesienergia, energia salvestamise, vesiniku- ja ammoniaagitehnoloogiate, energiamahukate tööstusprotsesside energiatõhususe ja tarbeseadmete valdkonnas;

| — | kiirendada avaliku sektori heakskiitmise menetlusi uute projektide puhul, mis pakuvad lisaenergiat lühikeses ja keskpikas plaanis, nt vesiniku mahalaadimisjaamad ELi sadamates, torujuhtmed ja sadamarajatised veeldatud maagaasi (LNG) taasgaasistamiseks; |
| --- | --- |

—

kiirendada avaliku sektori heakskiitmise menetlusi uute projektide puhul, mis pakuvad lisaenergiat lühikeses ja keskpikas plaanis, nt vesiniku mahalaadimisjaamad ELi sadamates, torujuhtmed ja sadamarajatised veeldatud maagaasi (LNG) taasgaasistamiseks;

| — | palub teha kõigile ELi ettevõtetele, kes toodavad või pakuvad hädaolukorras vajalikke tooteid ja teenuseid (näiteks telekommunikatsiooni ja ringhäälingu, hädaabiteenistuste, avalike IT-serverite ja elektritarnijate ettevõtted), ülesandeks ajakohastada oma hädaolukorra lahendamise kavad ja korraldada korrapäraselt hädaolukorras tegutsemise koolitusi. |
| --- | --- |

—

palub teha kõigile ELi ettevõtetele, kes toodavad või pakuvad hädaolukorras vajalikke tooteid ja teenuseid (näiteks telekommunikatsiooni ja ringhäälingu, hädaabiteenistuste, avalike IT-serverite ja elektritarnijate ettevõtted), ülesandeks ajakohastada oma hädaolukorra lahendamise kavad ja korraldada korrapäraselt hädaolukorras tegutsemise koolitusi.

| 1.10. | Lisaks lühiajalistele meetmetele soovitab komitee ka keskpikki ja pikaajalisi meetmeid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Komitee palub Euroopa Komisjonil töötada välja kavad ning rakendada järgmised kogu ELi hõlmavad kooskõlastatud meetmed ja tegevused:






  — | rakendada metaani lõhustamist elektrolüüsi/pürolüüsi ja aurumetaani abil vesiniku ja tahke süsiniku tootmiseks; |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

—

rakendada metaani lõhustamist elektrolüüsi/pürolüüsi ja aurumetaani abil vesiniku ja tahke süsiniku tootmiseks;

| — | kasutada mitmekesiseid ja pikaajalisi metaanivarusid vesiniku (energiakandja) ja süsiniku toorainena ning uurida põhjalikult nende eelised mullaparandusainetena põllumajanduses, et suurendada saagikust ja parandada toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

—

kasutada mitmekesiseid ja pikaajalisi metaanivarusid vesiniku (energiakandja) ja süsiniku toorainena ning uurida põhjalikult nende eelised mullaparandusainetena põllumajanduses, et suurendada saagikust ja parandada toiduga kindlustatust;

| — | kiirendada märkimisväärselt elutähtsa energiataristu hankeid, st lihtsustada ja ühtlustada ELi õigusakte, mis aeglustavad elutähtsa energiataristu hankeid; |
| --- | --- |

—

kiirendada märkimisväärselt elutähtsa energiataristu hankeid, st lihtsustada ja ühtlustada ELi õigusakte, mis aeglustavad elutähtsa energiataristu hankeid;

| — | uus ELi veepoliitika raamdirektiiv. Esmatähtsaks tuleb pidada kiire energiavarustuse tagamist; |
| --- | --- |

—

uus ELi veepoliitika raamdirektiiv. Esmatähtsaks tuleb pidada kiire energiavarustuse tagamist;

| — | ELi uut tarneahelat käsitlevat määrust tuleb lihtsustada. Keskenduda tuleks kriitilise tähtsusega toorainete ja kaupade kestliku tarnimise tagamisele ELi, mille üle peetakse läbirääkimisi kahepoolsetes kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

—

ELi uut tarneahelat käsitlevat määrust tuleb lihtsustada. Keskenduda tuleks kriitilise tähtsusega toorainete ja kaupade kestliku tarnimise tagamisele ELi, mille üle peetakse läbirääkimisi kahepoolsetes kaubanduslepingutes;

| — | tugevdada tootmisahelaid ja transpordisüsteeme, et korvata võimalikke tulevasi häireid kriitilise tähtsusega toorainete kättesaadavuses ELi ettevõtetele (tööstus ja kaubandus); |
| --- | --- |

—

tugevdada tootmisahelaid ja transpordisüsteeme, et korvata võimalikke tulevasi häireid kriitilise tähtsusega toorainete kättesaadavuses ELi ettevõtetele (tööstus ja kaubandus);

| — | vähendada sõltuvust kriitilise tähtsusega materjalide ja valmistoodete impordist; |
| --- | --- |

—

vähendada sõltuvust kriitilise tähtsusega materjalide ja valmistoodete impordist;

| — | keskenduda ELi tehnoloogilisele suveräänsusele/autonoomiale; |
| --- | --- |

—

keskenduda ELi tehnoloogilisele suveräänsusele/autonoomiale;

| — | arendada välja piiriülene elektrivõrgu taristu (380 kV või kõrgem); |
| --- | --- |

—

arendada välja piiriülene elektrivõrgu taristu (380 kV või kõrgem);

| — | tagada trafode tootmine elektripinge muutmiseks (kõrge/madal, vahelduvvool/alalisvool); |
| --- | --- |

—

tagada trafode tootmine elektripinge muutmiseks (kõrge/madal, vahelduvvool/alalisvool);

| — | taasalustada tuhandeid energia tootmise projekte (hüdroenergia, geotermiline energia, hüdrohoidlad jne), mis on juba aastaid tagaplaanil olnud, sest nende tasuvusmäär oli halb (Venemaa odava gaasi tõttu) või on esinenud bürokraatlikke tõkkeid; |
| --- | --- |

—

taasalustada tuhandeid energia tootmise projekte (hüdroenergia, geotermiline energia, hüdrohoidlad jne), mis on juba aastaid tagaplaanil olnud, sest nende tasuvusmäär oli halb (Venemaa odava gaasi tõttu) või on esinenud bürokraatlikke tõkkeid;

| — | uurida uusi kasutustehnoloogiaid. ELis on mitu piirkonda, kus on suured maagaasihoidlad, millest on võimalik kaevandada Euroopa ülikoolides hiljuti välja töötatud uute tehnoloogiate abil. Pidades silmas ELi energia suveräänsuse/autonoomia eesmärki, peaks EL neid uusi tehnoloogiaid tõsiselt uurima ja julgustama piirkondi neid proovima; |
| --- | --- |

—

uurida uusi kasutustehnoloogiaid. ELis on mitu piirkonda, kus on suured maagaasihoidlad, millest on võimalik kaevandada Euroopa ülikoolides hiljuti välja töötatud uute tehnoloogiate abil. Pidades silmas ELi energia suveräänsuse/autonoomia eesmärki, peaks EL neid uusi tehnoloogiaid tõsiselt uurima ja julgustama piirkondi neid proovima;

| — | vaadata üle kohalik gaasi/õli ja sünteetilise kütuse tootmine, kui see on võimalik ja vajalik, või suurendada olemasolevat tootmist lühiajalise meetmena. |
| --- | --- |

—

vaadata üle kohalik gaasi/õli ja sünteetilise kütuse tootmine, kui see on võimalik ja vajalik, või suurendada olemasolevat tootmist lühiajalise meetmena.

| 1.10.2. | Suurendada tuleb elektrikute ja põllumajandustootjate kutseõpet ja oskusi ning luua töökohti veemajanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Komitee soovitab suurendada Euroopa teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna (STEM) üliõpilaste arvu, kuna see püsib muutumatuna, samal ajal kui Aasia riigid on oma füüsika-, IKT- ja inseneriüliõpilaste arvu märkimisväärselt suurendanud. Komitee soovitab luua algatusi ja stiimuleid inseneride, tehnikute ja kõrgtehnoloogiliste töökohtade arvu suurendamiseks Euroopas, et saavutada tehnoloogilise suveräänsuse/autonoomia eesmärgid. |
| --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Komitee hinnangul on vaja hoida ELi kodanike ja tarbijate ostujõud kõrge, keskendudes ELi tehnoloogilisele suveräänsusele/autonoomiale ja vähendades seeläbi liidu sõltuvust impordist (tehnoloogia ja energia import) ning suurendades kõrgtehnoloogiliste töökohtade arvu Euroopas. |
| --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | Järelduste ja soovituste kokkuvõtteks on küsimus, kas tarbijate jaoks on prioriteetide järjekord muutunud: enne – 1 keskkond, 2 hind, 3 varustuskindlus; pärast – 1 varustuskindlus, 2 hind ja 3 keskkond. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Mõiste „hädaolukordade ohjamine“ määratlus: „hädaolukordade ohjamine“ – ressursside ja vastutuse korraldamine ja haldamine hädaolukordade kõigi humanitaaraspektidega tegelemisel, st:






  — | ennetamine; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

ennetamine;

| — | valmisolek; |
| --- | --- |

—

valmisolek;

| — | reageerimine; |
| --- | --- |

—

reageerimine;

| — | leevendamine; |
| --- | --- |

—

leevendamine;

| — | taastumine. |
| --- | --- |

—

taastumine.

| 2.2. | Keegi ei tea, kui kaua see jõhker sõda Ukrainas kestab, kui palju taristut hävitatakse või mitu miljonit Ukraina pagulast põgeneb ELi liikmesriikidesse, mis lisab ühtsele turule miljoneid uusi tarbijaid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sõjal Ukrainas on ELi jaoks kindlasti pöördelised tagajärjed, kuna EL sõltub suurel määral Venemaalt ja Ukrainast imporditud fossiilkütustest ja toorainetest. Suveräänsuse/autonoomsuse saavutamiseks soovitatakse kiiremas korras investeerida oma kaevandamisse ja energiatootmisrajatistesse, mis on üks ELi peamisi eesmärke. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2021. aastal importisid mõned Euroopa riigid 100 % maagaasist Venemaalt ja mõned riigid umbes 70 % oma naftast Venemaalt. 2022. aasta septembri seisuga oli osa ELi riike (nt Poola, Bulgaaria ja kõik kolm Balti riiki) peatanud gaasi importimise Venemaalt ning paljud ELi riigid on suutnud Venemaa maagaasi importi oluliselt vähendada, suurendades importi teistest riikidest, peamiselt veeldatud maagaasi terminalide kaudu. Seetõttu on gaasihinnad ELis tõusnud ja tõusevad veel praegugi. 2022. aasta juuli seisuga on keskmised gaasihinnad ELis olnud ligikaudu kaheksa korda kõrgemad kui USAs, kahjustades seega ELi konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sellest tulenevalt suureneb ELis töökohtade massilise kadumise oht. Euroopa Teraseühenduse andmetel annab ELi terasetööstus otseselt tööd 330 000 kõrge kvalifikatsiooniga inimesele ja toetab kaudselt veel kuni 2,2 miljonit inimest. Alumiiniumi-, tsemendi-, paberi-, klaasi- ja keemiatööstus annab otseselt ja kaudselt tööd sadadele tuhandetele inimestele. Ühtsel turul võivad energiatootmiseks mõeldud tootmisrajatised pakkuda sadu tuhandeid uusi hästitasustatud töökohti ja suurendada seega ELi tarbijate ostujõudu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mis puudutab toiduga kindlustatust, siis püüavad Euroopa riigid süsteemselt vähendada sõltuvust Ukrainast ja Venemaalt pärit nisu tarnimisest. Peame uurima väetisetoetusi, võtma maad kasutusele toidu- ja söödatootmiseks ning kasutama biogaasi tootmiseks põllumajanduslikke toiduainejäätmeid. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Katastroofiks valmisolek (4)

| 3.1. | EL on hädaolukordadeks valmistumisel palju ära teinud, kuid sõda Ukrainas on näidanud, et EL peab jätkama ja isegi suurendama oma jõupingutusi järgmistes valdkondades:






  — | tehnilistest riketest, küberrünnakutest jne põhjustatud elektrikatkestused (voolukatkestused), mis võivad mõjutada järgnevat:






  — | sidesüsteemid; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

tehnilistest riketest, küberrünnakutest jne põhjustatud elektrikatkestused (voolukatkestused), mis võivad mõjutada järgnevat:

—

sidesüsteemid;

| — | kanalisatsioonisüsteemid, veevarustus ja reovee puhastamine; |
| --- | --- |

—

kanalisatsioonisüsteemid, veevarustus ja reovee puhastamine;

| — | tööstuse talitluspidevus; |
| --- | --- |

—

tööstuse talitluspidevus;

| — | elektri ja gaasi jaotuskavad ELi tarbijate ja ELi tööstuse jaoks. See oht on pärast Ukrainas toimuva sõja algust järsult suurenenud; |
| --- | --- |

—

elektri ja gaasi jaotuskavad ELi tarbijate ja ELi tööstuse jaoks. See oht on pärast Ukrainas toimuva sõja algust järsult suurenenud;

| — | tooraine kättesaadavuse häired tootmisahela või transpordisüsteemi rikete tõttu (nt Shanghai sadamas 2022. aasta aprillis toimunud 400 suure kaubalaevaga seotud liiklusummik Shanghai COVID-19 liikumispiirangute tõttu); |
| --- | --- |

—

tooraine kättesaadavuse häired tootmisahela või transpordisüsteemi rikete tõttu (nt Shanghai sadamas 2022. aasta aprillis toimunud 400 suure kaubalaevaga seotud liiklusummik Shanghai COVID-19 liikumispiirangute tõttu);

| — | küberohud või -intsidendid: kuidas saaks EL suurendada ettevõtete vastupanuvõimet ja tagada talitluspidevus, et tagada ELi tarbijatele vajalik varustamine? |
| --- | --- |

—

küberohud või -intsidendid: kuidas saaks EL suurendada ettevõtete vastupanuvõimet ja tagada talitluspidevus, et tagada ELi tarbijatele vajalik varustamine?

| — | muud rünnakud: ettevõtted peavad olema varustatud, et tulla toime rünnakutega ja neist kiiresti taastuda. |
| --- | --- |

—

muud rünnakud: ettevõtted peavad olema varustatud, et tulla toime rünnakutega ja neist kiiresti taastuda.

| 3.2. | Hädaolukorrad ja katastroofid rõhutavad ÜRO 17 kestliku arengu eesmärgi tähtsust (5). Katastroofid võivad olla looduskatastroofid, (6) tööstuslikest või tehnoloogiaalastest õnnetusjuhtumitest põhjustatud katastroofid (inimtegevusest tingitud õnnetused masinatega, tuuma-, bioloogilised ja keemiakatastroofid), sõja-, poliitilised ja tsiviilkatastroofid, (7) epideemiad ja näljahädad ning toidu- ja söödatootmise mõju. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Euroopa Komisjoni olulised organisatsioonid

| 4.1. | ELil ei ole puudust pädevatest ja spetsialiseerunud organitest, kes aitaksid suunata hädaolukorraks valmisoleku teemalist arutelu ja ettevalmistusi. Nende organite seas on muu hulgas






  — | Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO) (8); |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO) (8);

| — | hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (9): |
| --- | --- |

—

hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (9):

| — | liidu elanikkonnakaitse teadmusvõrgustik (10); |
| --- | --- |

—

liidu elanikkonnakaitse teadmusvõrgustik (10);

| — | Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (11). |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (11).

5.   Praegused näited võimalikest kriitilistest hädaolukordadest ELi liikmesriikide jaoks, eelkõige energiatootmisrajatiste valdkonnas

| 5.1. | Tõrge fossiilse energia tootmise tarneahelas (süsi, nafta, maagaas, uraan). 2021. aastal moodustasid fossiilkütused ligikaudu 80 % kogu ELis kasutatavast primaarenergiast, millest enamik oli imporditud. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tehnilistest riketest, kübersõjast või terrorirünnakutest põhjustatud elektrikatkestused ja sellele järgnevad sidehäired. Taastuvelektri tootmine on ebastabiilne: tuul ei puhu alati ja päike ei paista alati siis, kui EL vajab suurt energiahulka, mistõttu tuule- ja päikeseenergia tootmise võimsuse suurenemisega ELis peab kaasnema tohutute energiasalvestusrajatiste rajamine. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Võime tagada kriitilise tähtsusega toorainete (vask, liitium, koobalt, haruldased muldmetallid jne) varud uute ELi ühtse turu strateegiate kaudu kaevandamise, ringlussevõtu jne valdkonnas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Võime kindlustada konkurentsivõimeline ühtne turg pooltoodete tarnetele (nt ELi autotööstus on alates Ukraina sõja algusest näinud tõsist Ukrainas toodetud kaablite nappust). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Elektrienergia tootmisega seotud CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamiseks vajaliku tohutu arvu tuulegeneraatorite materjalivajadus ületab ülemaailmse vasetoodangu 14 korda (25 miljonit tonni vs. 350 miljonit tonni), ülemaailmse aastase alumiiniumitoodangu 7,2 korda ja tuulegeneraatorite jaoks vajaliku spetsiaalse terase aastatoodangu 3,9 korda. Päikesepaneele toodetakse peamiselt Hiinas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kiiresti on vaja tohutuid fossiilkütuse tarneid, kuni ELis on ehitatud piisaval hulgal taastuvenergiaseadmete tootmisrajatisi. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Reageerimine

| 6.1. | Võttes arvesse ELi energiatarbimise suurust, kestab ELi rohepööre ligikaudu 20 aastat. Versailles’s toimunud nõukogu istungil soovitati kiirendada rohepööret, mis oleks väga keeruline ülesanne. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Peamine kitsaskoht, mis takistab kiiremat üleminekut, ei seisne mitte üksnes rahas, vaid materjalides, mida on vaja ligikaudu 700 000 suure 5 MW tuulegeneraatori jaoks kogu ELis, ning miljonites fotogalvaanilistes seadmetes, tuumasünteesienergias, vee- ja energiasalvestusrajatistes. Lisaks tuleb ehitada geotermilised rajatised ning vesiniku, ammoniaagi ja CO2 salvestamise rajatised. Selleks et jaotada palju suurem kogus toodetud detsentraliseeritud elektrienergiat, tuleb kõrg- ja keskpinge ülekandeliine kolossaalselt laiendada. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kõik need 700 000 suurt 5 MW tuulegeneraatorit (mis toodavad tavaliselt 12,5 GWh elektrienergiat aastas) on umbes 200 meetri kõrgused, nende vundament koosneb 2 000 tonnist raudbetoonist ning nende jaoks on vaja ligikaudu 600 tonni eriterast, 20 tonni vaske ja väga nappe haruldasi muldmetalle, mida tuleb importida peamiselt Hiinast või Venemaalt. Kui need vajalikud tonnid korrutada ELis vajamineva umbes 700 000 tuulegeneraatoriga, siis saab selgeks, et me vajame väga suures koguses betooni, terast, vaske ja muid materjale, mille tootmine tekitaks tohutus koguses CO2 heidet. Haruldaste muldmetallide (mida on vaja elektrigeneraatorite ja -akude jaoks), neodüümi, düsproosiumi jms puhul on nappuse probleem veelgi tõsisem ja seda oleks 2050. aastaks väga raske lahendada. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Leevendamine

| 7.1. | Kui Saksamaa jätkab tuulegeneraatorite ehitamist 2021. aasta kiirusega, kuluks rohelise kokkuleppe jaoks vajaliku 70 000 tuulegeneraatori ehitamiseks 160 aastat. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kokkuvõtteks väidavad paljud insenerid, et rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamine 2050. aastaks on ELi rohelise kokkuleppe jaoks vajalike materjalide (raudmuldmetallid, vask, teras jne) ning inseneride ja kvalifitseeritud töötajate (nt elektrikud) nappuse tõttu väga keeruline. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Ennetamine

| 8.1. | Paljud energiamahukad tööstusharud, sh hulgas terase-, keemia- ja tsemenditööstus, tuleb 2050. aastaks üle viia taastuvallikatest toodetud saastevabale vesinikule. Paljud inimesed ei ole teadlikud sellest, et kõigi nende energiamahukate tööstusharude üleminekuks on vaja umbes 10 korda rohkem taastuvenergiat kui üleminekul e-liikuvusele ja terasetööstuse CO2 heite vähendamisele. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Raua- ja terasetootmine moodustab neljandiku kogu maailma tööstuse CO2 heitest. 2020. aastal toodeti kogu maailmas ligikaudu 1 870 miljonit tonni terast; sellest umbes 57 % Hiinas ja 7 % ELis. Kogu maailmas toodetud 1 870 miljonist tonnist terasest toodetakse umbes 1 300 miljonit tonni (65 %) integreeritud kõrgahjuprotsessiga, kus rauamaaki redutseeritakse koksiga, tekitades väga suurt CO2 heidet (ligikaudu 1,4 tonni CO2 tonni terase kohta). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | ELi 27 liikmesriigis toodetakse aastas ligikaudu 150 miljonit tonni terast, millest umbes 90 miljonit tonni toodetakse kõrgahjuprotsessiga. Nende 90 miljoni tonni (kõrgahjudes koksiga redutseeritud) toormalmi tootmise üleviimiseks taastuva vesiniku abil toodetud rohelisele terasele oleks 2050. aastaks vaja umbes 360 TWh taastuvelektrit aastas. 360 TWh aastas on väga suur taastuvenergia hulk. See on rohkem taastuvelektrit kui kogus, mida on vaja kõigi sõiduautode elektrifitseerimiseks kogu ELis. Selle taastuvelektri tootmiseks ELi terasetööstuse jaoks on vaja vähemalt 30 000 suurt tuulegeneraatorit. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Euroopa Liidus oli elektritoodang 2019. aastal ligikaudu 2 904 TWh, millest ainult umbes 35 % oli taastuvatest energiaallikatest. Kuid umbes 38 % (1 112 TWh) toodeti fossiilkütustest ja ligikaudu 26 % tuumaenergiast (765 TWh). Ainult 13 % toodeti tuuleenergiast, 12 % hüdroelektrijaamadest, 4 % päikeseelektrijaamadest, 4 % bioenergiast ja 2 % geotermilistest energiaallikatest. Suurem osa Euroopa Liidus 2019. aastal toodetud taastuvenergiast (1 005 TWh) pärines tuuleenergiast (367 TWh, 42 % kõigist taastuvenergiaallikatest). Veel 39 % toodeti hüdroelektrijaamades (345 TWh), 12 % päikeseenergiajaamades (125 TWh) ja ülejäänud 6 % bioenergiast (55 TWh). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Pumphüdroelektrijaamade laiendamine on vajalik võrgu stabiliseerimiseks võimaliku elektrikatkestuse korral. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Hüdroenergiale tuleb energia- ja kliimapoliitika tegevuskavas suuremat tähtsust omistada. Kestlikult arendatud hüdroelektrijaamu tuleb tunnustada taastuvate energiaallikatena. Valitsused peaksid lisama suure ja väikese hüdroenergia oma pikaajalistesse kasutuselevõtu eesmärkidesse, energiakavadesse ja taastuvenergia stimuleerimiskavadesse, samadel alustel muutuvate taastuvate energiaallikatega. |
| --- | --- |

8.6.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet.

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_de

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://ec.europa.eu/echo/index_de

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_de

11

---

LISA

Sektsiooni arvamuse järgmine tekst, mille poolt hääletas vähemalt veerand hääletanutest, asendati täiskogu istungjärgul vastuvõetud muudatusettepanekutega:

| „1.3. | Komitee hinnangul on võimalik Euroopa ulatuslikku ja pikaajalist energianappust vältida järgmiste meetmetega:






  — | Euroopa ühtse energiaturu tugevdamine ja arendamine; |
| --- | --- | --- |

„1.3.

—

Euroopa ühtse energiaturu tugevdamine ja arendamine;

| — | koostöö ja koordineerimise tõhustamine sarnaselt meelestatud partneritega; |
| --- | --- |

—

koostöö ja koordineerimise tõhustamine sarnaselt meelestatud partneritega;

| — | kaugeleulatuva kaubanduspoliitika järgimine ja tarnete mitmekesistamine; |
| --- | --- |

—

kaugeleulatuva kaubanduspoliitika järgimine ja tarnete mitmekesistamine;

| — | tööturu nõudlusele mittevastavuse vähendamine; |
| --- | --- |

—

tööturu nõudlusele mittevastavuse vähendamine;

| — | teabevahetuse parandamine ja teadlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

teabevahetuse parandamine ja teadlikkuse suurendamine;

| — | innovatsiooni ja digiülemineku kiirendamine; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni ja digiülemineku kiirendamine;

| — | rahalistele vahenditele juurdepääsu hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

rahalistele vahenditele juurdepääsu hõlbustamine;

| — | piisavate investeeringute tagamine (muu hulgas rohepöörde hõlbustamiseks); |
| --- | --- |

—

piisavate investeeringute tagamine (muu hulgas rohepöörde hõlbustamiseks);

| — | poliitika teostatavuse tagamine. Näiteks energia ja kliima valdkonnas peame paketi „Eesmärk 55“ ümber hindama, et saavutada tasakaal 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamise ning selleks üleminekuks majanduslikult ja sotsiaalselt talutava tee leidmise vahel.“ |
| --- | --- |

—

poliitika teostatavuse tagamine. Näiteks energia ja kliima valdkonnas peame paketi „Eesmärk 55“ ümber hindama, et saavutada tasakaal 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamise ning selleks üleminekuks majanduslikult ja sotsiaalselt talutava tee leidmise vahel.“

Hääletuse tulemus

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 95 |
| --- | --- |
| Vastu: | 67 |
| Erapooletud: | 25 |

Poolt:

95

Vastu:

67

Erapooletud:

25

| „1.6. | Võetavate meetmete raames peaks komitee arvates osa reageerimisest sisaldama ELi energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ja kava „REPowerEU“ rakendamist, eelkõige:






  — | energiatõhususe parandamine ja ringluse edendamine; |
| --- | --- | --- |

„1.6.

—

energiatõhususe parandamine ja ringluse edendamine;

| — | „REPowerEU“ kava rakendamine, et lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest; |
| --- | --- |

—

„REPowerEU“ kava rakendamine, et lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest;

| — | gaasi hoiustamise suurendamine ja hoidlate koordineeritud täitmise toimingud; energiasüsteemidesse tehtavate investeeringute suunamine ja ühenduvuse parandamine lähinaabruses äriühingute ACER, (*1) BEREC, ENTSO-G, ENTSO-E ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) teadmus- ja innovatsioonikogukondade (innovatsiooniline energia, toorained ja tootmine) kaudu. |
| --- | --- |

—

gaasi hoiustamise suurendamine ja hoidlate koordineeritud täitmise toimingud; energiasüsteemidesse tehtavate investeeringute suunamine ja ühenduvuse parandamine lähinaabruses äriühingute ACER, (*1) BEREC, ENTSO-G, ENTSO-E ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) teadmus- ja innovatsioonikogukondade (innovatsiooniline energia, toorained ja tootmine) kaudu.

Hääletuse tulemus

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 104 |
| --- | --- |
| Vastu: | 61 |
| Erapooletud: | 18 |

Poolt:

104

Vastu:

61

Erapooletud:

18

| „1.10.1. | Komitee palub Euroopa Komisjonil töötada välja kavad ning rakendada järgmised kogu ELi hõlmavad kooskõlastatud meetmed ja tegevused:






  — | kiirendada märkimisväärselt elutähtsa energiataristu hankeid, st lihtsustada ja ühtlustada ELi õigusakte, mis aeglustavad elutähtsa energiataristu hankeid;






  — | uus ELi veepoliitika raamdirektiiv; Esmatähtsaks tuleb pidada kiire energiavarustuse tagamist; |
| --- | --- | --- | --- |

„1.10.1.

—

kiirendada märkimisväärselt elutähtsa energiataristu hankeid, st lihtsustada ja ühtlustada ELi õigusakte, mis aeglustavad elutähtsa energiataristu hankeid;

—

uus ELi veepoliitika raamdirektiiv; Esmatähtsaks tuleb pidada kiire energiavarustuse tagamist;

| — | ELi uut tarneahelat käsitlevat määrust tuleb lihtsustada. Keskenduda tuleks kriitilise tähtsusega toorainete ja kaupade kestliku tarnimise tagamisele ELi, mille üle peetakse läbirääkimisi kahepoolsetes kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

—

ELi uut tarneahelat käsitlevat määrust tuleb lihtsustada. Keskenduda tuleks kriitilise tähtsusega toorainete ja kaupade kestliku tarnimise tagamisele ELi, mille üle peetakse läbirääkimisi kahepoolsetes kaubanduslepingutes;

| — | tugevdada tootmisahelaid ja transpordisüsteeme, et korvata võimalikke tulevasi häireid kriitilise tähtsusega toorainete kättesaadavuses ELi ettevõtetele (tööstus ja kaubandus); |
| --- | --- |

—

tugevdada tootmisahelaid ja transpordisüsteeme, et korvata võimalikke tulevasi häireid kriitilise tähtsusega toorainete kättesaadavuses ELi ettevõtetele (tööstus ja kaubandus);

| — | vähendada sõltuvust kriitilise tähtsusega materjalide ja valmistoodete impordist; |
| --- | --- |

—

vähendada sõltuvust kriitilise tähtsusega materjalide ja valmistoodete impordist;

| — | keskenduda ELi tehnoloogilisele suveräänsusele/autonoomiale; |
| --- | --- |

—

keskenduda ELi tehnoloogilisele suveräänsusele/autonoomiale;

| — | arendada välja piiriülene elektrivõrgu taristu (380 kV või kõrgem); |
| --- | --- |

—

arendada välja piiriülene elektrivõrgu taristu (380 kV või kõrgem);

| — | tagada trafode tootmine elektripinge muutmiseks (kõrge/madal, vahelduvvool/alalisvool); |
| --- | --- |

—

tagada trafode tootmine elektripinge muutmiseks (kõrge/madal, vahelduvvool/alalisvool);

| — | taasalustada tuhandeid energia tootmise projekte (hüdroenergia, geotermiline energia, hüdrohoidlad jne), mis on juba aastaid tagaplaanil olnud, sest nende tasuvusmäär oli halb (Venemaa odava gaasi tõttu) või on esinenud bürokraatlikke tõkkeid; |
| --- | --- |

—

taasalustada tuhandeid energia tootmise projekte (hüdroenergia, geotermiline energia, hüdrohoidlad jne), mis on juba aastaid tagaplaanil olnud, sest nende tasuvusmäär oli halb (Venemaa odava gaasi tõttu) või on esinenud bürokraatlikke tõkkeid;

| — | uurida uusi kasutustehnoloogiaid. ELis on mitu piirkonda, kus on suured maagaasihoidlad, millest on võimalik kaevandada Euroopa ülikoolides hiljuti välja töötatud uute tehnoloogiate abil. Pidades silmas ELi energia suveräänsuse/autonoomia eesmärki, peaks EL neid uusi tehnoloogiaid tõsiselt uurima ja julgustama piirkondi neid proovima;“ |
| --- | --- |

—

uurida uusi kasutustehnoloogiaid. ELis on mitu piirkonda, kus on suured maagaasihoidlad, millest on võimalik kaevandada Euroopa ülikoolides hiljuti välja töötatud uute tehnoloogiate abil. Pidades silmas ELi energia suveräänsuse/autonoomia eesmärki, peaks EL neid uusi tehnoloogiaid tõsiselt uurima ja julgustama piirkondi neid proovima;“

Hääletuse tulemus

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 96 |
| --- | --- |
| Vastu: | 66 |
| Erapooletud: | 30 |

Poolt:

96

Vastu:

66

Erapooletud:

30

---

(*1)  Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet.““

*1

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalne euro“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/04)

| Raportöör | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportöör

Juraj SIPKO

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 183/1/1 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

183/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Tehnoloogilise innovatsiooni kiire areng finantssektoris on viinud selleni, et keskpangad üle maailma on hakanud järk-järgult arendama digiraha. Nagu teised keskpangad üle maailma, võttis ka Euroopa Keskpank (EKP eurosüsteem) 2021. aasta juulis vastu otsuse algatada digitaalse euro võimalikule kasutuselevõtule eelnev uurimisetapp. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on hea meel, et EKP jätkab tööd digitaalse euro kasutuselevõtu nimel. Praegu on EKP eurosüsteem valinud digitaalse euro kasutuselevõtuks järkjärgulise lähenemisviisi, järgides kindlaksmääratud ajakava. Ent otsust digitaalse euro kasutuselevõtu kohta ei ole siiski veel vastu võetud. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee arvates on finantsalane ja digitaalne kaasatus digitaalse euro kasutuselevõtul ülimalt oluline. Seepärast eeldab ta, et digitaalne euro toob euroalal kasu kõigile. Digitaalne euro peaks võimaldama teha maksetehinguid kiiremini ja tõhusamalt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et digitaalne euro on uus rahavorm. Sellega seoses rõhutab komitee, et kuigi selle kasutuselevõtu kaalumisel tuleb silmas pidada kõiki positiivseid aspekte ja avanevaid võimalusi, tuleb tähelepanu juhtida ka kõikvõimalikele riskidele, iseäranis finantssektoris. Seepärast tuleb digitaalse euro kavandamisel arvesse võtta võimalike riskide kontrolli, järelevalvet ja juhtimist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab finantsstabiilsust üheks põhiküsimuseks digitaalse euro kasutuselevõtu suunas liikumisel. Seepärast on oluline, et EKP võtaks järelevalve valdkonnas kõik vajalikud meetmed, et tõkestada eelkõige rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil tehtavaid ebaseaduslikke tehinguid ning võidelda küberrünnete vastu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Käimasolevad ettevalmistused digitaalse euro võimalikuks kasutuselevõtuks loovad komitee arvates võimaluse muuta maksesüsteem tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks. Digitaalne euro võib üheaegselt vähendada riske ja edendada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab samme, mida EKP eurosüsteem on astunud digitaalse euro kasutuselevõtuks. Arvestades, et tegemist on väga keerulise projektiga, mida mõjutab tugevalt ka uuenduslike tehnoloogiate praegune dünaamiline areng, on oluline, et EKP määraks kindlaks erinevad lahendused digitaalse euro ülesehituseks. Seega on tähtis võimaldada nii veebipõhiseid kui ka veebiväliseid tehinguid. Lisaks peavad piiriüleste maksetehingute süsteemid olema üksteisega ühilduvad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee jälgib tähelepanelikult EKP tööd digitaalse euro kasutuselevõtul ja jätkab seda ka tulevikus. Seepärast on oluline, et EKP eurosüsteemi tasandi edasises otsustussprotsessis võetakse kõik sisulised ja süsteemsed meetmed, et valida kõige sobivam mudel, mis tagab finantsalase kaasatuse, finantsstabiilsuse ja privaatsuse. EKP uurib ja vaatab praegu läbi erinevaid lahendusi digitaalse euro ülesehituseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Arvestades et tegemist on keeruka ja ülimalt nõudliku projektiga, mis puudutab Euroopa Liidu liikmesriikide kõiki elanikke, rõhutab komitee vajadust kaasata kodanikuühiskond digitaalse euro kasutuselevõttu puudutavate ettevalmistuste, läbirääkimiste ja arutelude järgmistesse etappidesse. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Tehnoloogia jätkuv areng toob kaasa kiire digiülemineku kõigis majandussektorites, sealhulgas üldises sotsiaalses struktuuris. Tehnoloogilise innovatsiooni kiiret arengut ja mõju võib näha ka finantssektoris ja makseteenuseid pakkuvates asutustes. Kiire digiüleminek jätkub samuti avalikus sektoris. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Keskpangad üle kogu maailma arutavad hetkel, kas võtta kasutusele keskpanga digiraha, ja võtavad vastu sellekohaseid otsuseid. Praeguseks on Bahama ja Nigeeria keskpangad võtnud digiraha kasutusele seadusliku maksevahendina. Lisaks uurib rohkem kui 110 riiki maailma eri paigus võimalusi digiraha kasutusele võtta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hiina Rahvavabariik (1) on esimene G20 riik, kus käivitati edukalt digiraha projekt, mis ei ole aga seni maailma teiste keskpankadega seotud. 2022. aasta jaanuaris avaldas USA Föderaalreservi Süsteem uuringu digitaalse dollari kasutuselevõtu eeliste ja puuduste kohta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ligikaudu 90 % keskpankadest, mis esindavad 95 % maailma SKPst, on kaalumas digiraha vastuvõtmist (2). Umbes pooled maailma keskpankadest töötavad välja või viivad läbi konkreetseid katseid seoses keskpanga digiraha kasutuselevõtuga. Lisaks kavatseb kaks kolmandikku keskpankadest võtta lühikeses või keskpikas perspektiivis keskpanga digiraha kasutusele jaemüügitehingute jaoks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Üldiselt ollakse ühel meelel selles, et kui keskpangad võtavad kasutusele digiraha, hakkavad kulud suure tõenäosusega vähenema ning maksetehingud muutuvad tõhusamaks, kiiremaks ja turvalisemaks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | See keskpankade digiraha kasutuselevõtu protsess on seotud krüptorahaturu dünaamiliste arengutega. COVID-19 puhkemine ja kiire levik on kiirendanud seda digiülemineku protsessi veelgi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tehes otsuseid keskpanga digiraha kasutuselevõtu kohta, on oluline võtta arvesse selle mõju makromajanduslikule finantsstabiilsusele. Riigid, kes on otsustanud digiraha vastu võtta ja potentsiaalselt ka kasutada, saavad sellest eeldatavasti märkimisväärset kasu, mis ei tulene üksnes maksetehingute kiirusest, tõhususest ja mahust, vaid ka makse- ja arveldussüsteemi katkematust toimimisest. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Digitaalse euro kasutuselevõtt Euroopa Keskpanga poolt peaks olema suunatud sellele, et säilitada avaliku sektori raha roll maksesüsteemi alusena ning edendada Euroopa strateegilist autonoomiat ja majanduslikku tõhusust. Lisaks peaks see aitama luua õiglasema, mitmekesisema ja vastupidavama Euroopa jaemaksete turu, tagades samal ajal kõrgetasemelise privaatsuse ja turvalisuse. Eurosüsteemi eesmärk on tagada kõrged privaatsusstandardid. Siiski tuleks õigusraamistikuga ette näha suurem privaatsus kui on praegustel makselahendustel. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Põhimärkused

| 3.1. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et digitaalse euro kasutuselevõtu ettevalmistamisel peaks EKP keskenduma võimalike riskide vähendamisele ja kõrvaldamisele. Mis puudutab konkreetselt digitaalset eurot, siis on arutlusel mitu mudelit, sealhulgas need, mis põhinevad kolmanda poole valideerimisel ja vastastikusel valideerimisel ning millel on veebivälised või veebipõhised funktsioonid (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee loodab, et EKP digitaalse euro kasutuselevõtu strateegia hõlmab igat liiki riskide uurimist ja keskendumist võimalike riskide kõrvaldamiseks võetavatele meetmetele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab, et EKP plaan võtta kasutusele digitaalne euro peaks keskenduma ka finantsstabiilsuse säilitamisele ja sujuva rahapoliitilise ülemineku tagamisele. Seepärast on oluline analüüsida põhjalikumalt digitaalse euro erinevaid omadusi, sh mis puudutab digitaalse euro tulevast mõju makromajanduslikule finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee arvates tuleb tehnoloogilise arendamise protsessis arvesse võtta ka muid selle protsessiga seotud võimalikke riske. EKP digitaalse euro strateegia peab seega toime tulema kahe katsumusega: ühelt poolt tuleb tagada finantsstabiilsus ja sujuv rahapoliitiline üleminek ning teisalt dünaamiline tehnoloogiline areng ja innovatsioon. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee eeldab, et välismaksete tegemisel võetakse kõik vajalikud meetmed terrorismi rahastamise ja muu ebaseadusliku tegevuse ärahoidmiseks (4). Sellega seoses näeb komitee märkimisväärselt ruumi vastastikku kasulikuks rahvusvaheliseks koostööks ja koordineerimiseks keskpankade ning rahvusvaheliste rahaloome- ja majandusasutuste vahel (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee märgib, et raha eri vormide hindamisel tuleks arvesse võtta nende täidetavaid funktsioone väärtuse säilitaja, arvestusühiku ja vahetusvahendina. Digitaalset eurot tuleks kasutada peamiselt maksevahendina; see ei tohiks muutuda finantsinvesteeringute vahendiks, et vältida negatiivset mõju finantssektorile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee leiab, et selle maksefunktsiooni maksimaalse mõju saavutamiseks on oluline eraldada piisavalt rahalisi vahendid seejuures piiranguid kehtestamata. Komitee juhib samuti tähelepanu sellele, et vastastikuseid makse- ja arveldustehinguid peavad saama teha nii füüsilised kui ka juriidilised isikud. Siiski tuleb ette näha vahendid, et hoida ära digitaalse euro kasutamine investeerimise eesmärgil (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee eeldab, et digitaalse euro kasutuselevõtu kaalumisel tuleb Euroopa Keskpangal lahendada teatavad kitsaskohad, eelkõige mis puudutab maksete turvalisust, tõhusust, finantsalast kaasatust, sealhulgas finantsstabiilsust ja rahapoliitika ülekandumist jne. Erasektori ettevõtete plaan digiraha kasutusele võtta on kiirendanud keskpanga digiraha projekte. On äärmiselt oluline, et EKP oleks valmis kasvavaks konkurentsiks erasektori digirahaga (7). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et EKP peab otsustama, kuidas seada tingimused võimaliku turutõrke ärahoidmiseks. Lisaks on vaja kindlaks määrata, kuidas käsitleda erapanku ja finantsasutusi, kes pakuvad riigisiseseid ja välismakseteenuseid. Seepärast peab EKP tegema ettevalmistavas etapis tähtsa otsuse selles osas, milline keskpanga digiraha mudel valida. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Praegu tunnustatakse keskpanga digiraha järgmisi mudeleid: otsene mudel, kaudne mudel, vahendatud mudel ja hübriidmudel. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et üks suurimaid probleeme ühe võimaliku EKP digiraha mudeli kasuks otsustamisel on keskpankade omavaheline koostalitlusvõime (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee ootab, et digitaalset eurot kasutavad jaetehingute piiriülesed maksesüsteemid on piisavalt kiired, odavamad, läbipaistvamad, turvalisemad ja paremini ligipääsetavad. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee rõhutab, et jaemaksete omavaheline ühendamine lihtsustab üksikute tehingute sooritamist eri mudelite alusel, mille kasuks erinevad keskpangad digitaalse euro kasutuselevõtul otsustavad. Mida parem on koostalitlusvõime makseteenuse pakkujate vahel, seda suurem on kasutajate ja teenuseosutajate rahulolu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee arvates tekib digitaalse euro kasutuselevõtul uus rahavorm. Tehnoloogilise innovatsiooni tulemusel kujuneb välja kaks digiraha vormi, nimelt a) keskpanga digivara ja b) erasektori digivara. Siin tuleb arvesse võtta mitte ainult potentsiaalset konkurentsi, vaid ka digitaalse euro staatust rahvusvahelistes rahandussuhetes tähtsuselt teise reservvaluutana. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed soovitused

| 4.1. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et digitaalse euro kasutuselevõtu korral tagab EKP koostöös kommertspankadega, et sularaha on jätkuvalt saadaval ja seda saab jaetehingutes jätkuvalt kasutada (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et EKP peaks kontrollima kõiki võimalikke riske. Stabiilne krüptovara on üks oluline meede, et tagada valuuta stabiilsus plokiahelas (10). Seega on oluline täpsustada, kuidas EKP tegeleb sellise digiraha vormiga – stabiilse krüptovaraga –, mille võiks samuti siduda digitaalse euroga. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et sularaha jääb valuuta kaasavuse seisukohast väga oluliseks. Teatavatel ühiskonnarühmadel – eriti eakatel ja majanduslikult haavatavatel inimestel – ei ole alati juurdepääsu digitaalsetele kontodele ja krediitkaartidele. Nende jaoks on sularaha ainus makseviis. Pealegi hoitakse sularahaga ära liigne sekkumine kodanike eraellu. Pangatähtede kasvav hulk majanduses näitab usaldust selle rahavormi vastu; see on tõenäoliselt seotud 2008. aasta finantskriisiga. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et praegu püüavad peaaegu kõik maailma keskpangad, kes on vastu võtnud strateegia keskpanga digiraha kasutuselevõtuks, luua ja testida oma tulevase digiraha vormi, süsteemi, ülesehitust ja mudelit. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee arvates seisab Euroopa Keskpank tehnoloogilise innovatsiooni protsessi (11) tulemusel silmitsi dilemmaga: kuidas ühelt poolt jätkata käimasolevat euro digiteerimise protsessi, tagades seosed keskpankade teiste digirahadega, ja teisalt kindlustada finantsalane kaasatus ning makromajanduslik ja finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee eeldab, et digitaalse euro kasutuselevõtt ei lahenda kõiki käimasoleva tehnoloogilise revolutsiooniga seotud probleeme. Võib eeldada, et sularahamaksed vähenevad märkimisväärselt. Lisaks tuleb tegeleda rahalise suveräänsuse küsimusega, toetades muu hulgas välismaksete ja -ülekannetega seotud digiülemineku protsessi ja käsitledes finantsalase kaasatuse keskset küsimust. Euroopa Keskpank seisab täna silmitsi kõigi nende lahendamata küsimustega. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee märgib, et riikidevahelisi erinevusi silmas pidades ei saa digitaalse euro puhul olla kõigile liikmesriikidele sobivat ühtset lähenemisviisi. Seepärast tuleb digitaalsele eurole üleminekul esikohale seada selle kasutamise viis igas riigis. Digitaalne euro tehakse kättesaadavaks kõigile euroala kodanikele, nii nagu ka sularaha on kättesaadav kõigile euroala kodanikele, olenemata nende elukohariigist. Selle kasutamises võib esineda erinevusi sõltuvalt riikide harjumustest ja normidest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee mõistab, et püüdes kujundada digitaalse euro kasutuselevõtu erinevaid aspekte, on oluline võtta iseäranis arvesse privaatsusnõudeid ja turuletoomise ajastust. Samuti on oluline kasutada olemasolevat taristut ja uut tehnilist ülesehitust, et tagada maksetehingute turvalisus ja kliendi tuvastamise kord. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee usub, et tegelikkuses pakub digitaalne euro kõrgel tasemel privaatsuse kaitset. Kuigi ajakava ei ole veel täpselt kindlaks määratud, on väga oluline teha praeguses etapis hoolikaid ettevalmistusi. Lisaks märgib komitee, et digitaalse euro kasutuselevõtul peab Euroopa Keskpank võtma arvesse kõiki rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõudeid, kuid see ei tähenda, et EKP ise kontrollib põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimist. Seda võiks teha näiteks järelevalvealused üksused, sõltuvalt digitaalse euro ülesehitusest. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee leiab, et oluline on ka hinnata riiklikku suveräänsust ja mõju Euroopa pangandussüsteemile. Kuigi kogu Euroopa maksesüsteem ei ole praegu täiesti ühtne, on selle suur eelis, et see on kättesaadav nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele. Siiani ja alates ülemaailmsest finantskriisist on see olnud suhteliselt tõhus, stabiilne ja turvaline. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee kutsub üles kujundama välja pangandusliidu. Täielik ja tõeline pangandusliit aitaks veelgi tugevdada Euroopa pangandussektori vastupanuvõimet ja ühtsust. See on väga oluline ja kasulik ka digitaalse euro võimaliku kasutuselevõtu seisukohalt. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et euroala riikide kommertspangad võidavad praegu soodsatest maksetehingute tingimustest. Seda arvesse võttes eeldatakse, et kommertspangad ja muud finantssektori asutused, sealhulgas makseteenuseid osutavad asutused, teevad Euroopa Keskpangaga digitaalse euro väljatöötamisel ja kasutuselevõtmisel tihedat koostööd. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Keskpanga digiraha kasutuselevõtmisel ja kasutamisel euroala riikides tuleb arvesse võtta vähemalt järgmisi äärmiselt olulisi aspekte:






  i) | kui digitaalne euro võetakse kasutusele põhimaksevahendina, peab endiselt olema võimalik teha maksetehinguid ka sularahas; |
| --- | --- | --- |

4.13.

i)

kui digitaalne euro võetakse kasutusele põhimaksevahendina, peab endiselt olema võimalik teha maksetehinguid ka sularahas;

| ii) | digitaalne euro peab olema kasutatav ja kättesaadav nii euroalal kui ka võimaluse korral välismaal; |
| --- | --- |

ii)

digitaalne euro peab olema kasutatav ja kättesaadav nii euroalal kui ka võimaluse korral välismaal;

| iii) | digiülemineku protsess peaks tähendama, et digitaalset eurot saab kasutada tehingutes uutel tingimustel, mida sularahamaksete puhul ei eksisteerinud. |
| --- | --- |

iii)

digiülemineku protsess peaks tähendama, et digitaalset eurot saab kasutada tehingutes uutel tingimustel, mida sularahamaksete puhul ei eksisteerinud.

| 4.14. | Komitee loodab, et EKP valmistab ette ja kavatseb rakendada mitmesuguseid meetmeid digitaalse euro kasutuselevõtuks vastavalt vastuvõetud ajakavale. Lisaks rõhutab komitee vajadust väga tiheda koostöö järele maksesüsteemide ulatusliku omavahelise ühenduvuse tagamiseks mitte ainult euroala liikmesriikides, vaid ka teiste maailma keskpankadega ja asjaomaste rahaloomeasutustega, kes pakuvad ka vajalikku tehnilist abi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Digitaalse euro tõhusa toimimise tagamiseks tuleb selle kasutuselevõtule kehtestada terve rida sisulisi ja süsteemseid tingimusi. Kuna see mõjutab euroala liikmesriikide kõiki kodanikke, sealhulgas ELi liikmesriike, on väga oluline kaasata kodanikuühiskond, teadlased ja akadeemilised ringkonnad digitaalse euro heakskiitu ja kasutuselevõttu puudutavate arutelude järgmistesse etappidesse. |
| --- | --- |

4.15.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Hiina käivitas juba 2014. aastal digitaalse jüaani projekti ja seda valuutat kasutati reaalselt 2022. aasta taliolümpiamängudel. Seni on digitaalset jüaani kasutatud ainult Hiina territooriumil.

1

(2)  Lisateave: https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows/.

2

(3)  Lisateabe saamiseks vt: https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79.

3

(4)  Lisateabe saamiseks vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viimane sellekohane arvamus rahapesuvastase võitluse õigusaktide paketi kohta (ELT C 152, 6.4.2022, lk 89).

4

(5)  Keskpanga digiraha kasutuselevõtu protsessi on kõige tihedamalt kaasatud järgmised institutsioonid: Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, Maailmapank ning muud avaliku ja erasektori rahaloome- ja majandusasutused.

5

(6)  Lisateabe saamiseks vt: https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220711_tools.en.pdf?fb2430528d8f964513dd66ffcd8cbaf7.

6

(7)  Erasektori digiraha (krüptoraha) võib konkureerida keskpanga digirahaga. Alates ülemaailmsest finantskriisist on erasektori digivääringute hulk märkimisväärselt kasvanud.

7

(8)  Piiriüleste maksesüsteemide erinevate mudelite ühendamisel on oluline nende ühilduvus.

8

(9)  Lisateabe saamiseks vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee varasem arvamus ELi jaemaksete strateegia kohta (ELT C 220, 9.6.2021, lk 72).

9

(10)  Stabiilne krüptovara on fikseeritud hinnaga krüptoraha, mille turuväärtus on seotud muude varadega. Erinevalt muudest krüptovääringutest, nagu bitcoin, võib stabiilse krüptovara siduda selliste varadega nagu teatavad reservid või konverteeritavad valuutad, millega on võimalik börsil kaubelda, sealhulgas USA dollar või euro.

10

(11)  See tehnoloogiline areng põhineb rahanduse detsentraliseerimise protsessil, nagu näiteks suurte tehnoloogiaettevõtete eksperimendid. Diem/Libra ja e-RMB kasutuselevõtt on revolutsioonilise tehnoloogilise protsessi tulemus.

11

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/28

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi äriühingute rekapitaliseerimine – uuenduslik majanduse kestliku ja kaasava taastamise viis“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/05)

| Raportöör: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Raportöör:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 186/0/2 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

186/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Hiljutiste tõendite kohaselt on oma- ja hübriidkapitali puudujääk 450–600 miljardit eurot. See seab ohtu paljud äriühingud, eriti arvestades, et tekivad uued majanduspinged ja et Euroopa Liidu ettevõtjatel on ülemäärased võlad. ELi äriühingud sõltuvad peamiselt pankadepoolsest rahastamisest, seega tuleks julgustada neid kasutama muid rahastamisallikaid. Selleks on vaja kaasata selliseid osalejaid nagu varahaldurid, kindlustusandjad ja pensionifondid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sellega seoses soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee töötada välja raamistiku, mis tõhustaks hübriidfinantsinstrumente, et neid oleks lihtne rakendada, nad tugevdaksid äriühingute bilansse ja võimaldaksid ettevõtjatel säilitada oma investeeringute taseme ilma äriühingu võlakoormust suurendamata. See võimaldaks neil jääda konkurentsivõimeliseks ja kohaneda tulevikuga, edendades rohe- ja digipööret. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Suurel määral allutatud instrumendid on parim võimalik alternatiiv mitmel põhjusel:






  i) | need on juba olemas ja reguleeritud eri Euroopa riikides, mis muudab need mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks turvaliseks vahendiks; |
| --- | --- | --- |

1.3.

i)

need on juba olemas ja reguleeritud eri Euroopa riikides, mis muudab need mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks turvaliseks vahendiks;

| ii) | need on paindlik pikaajaline lahendus, mida on lihtne rakendada igas suuruses äriühingute jaoks, võrreldes keerukamate alternatiividega, nagu võlakirjad või aktsiad; |
| --- | --- |

ii)

need on paindlik pikaajaline lahendus, mida on lihtne rakendada igas suuruses äriühingute jaoks, võrreldes keerukamate alternatiividega, nagu võlakirjad või aktsiad;

| iii) | tegemist on tootega, mis sobib kokku pereettevõtetega, mis moodustavad 60 % ELi äriühingutest, sest tavaliselt soovivad perekonnad säilitada kontrolli oma äriühingu üle. |
| --- | --- |

iii)

tegemist on tootega, mis sobib kokku pereettevõtetega, mis moodustavad 60 % ELi äriühingutest, sest tavaliselt soovivad perekonnad säilitada kontrolli oma äriühingu üle.

| 1.4. | Selleks et need vahendid oleksid tõhusad, peaks neil olema kvaasiomakapitali staatus, et neid ei arvestataks bilansis võlana, asudes maksete tegemise järjestuses vahetult enne omakapitali juhul, kui äriühing likvideeritakse. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Selleks et mõju oleks suur ja jõuaks igas suuruses äriühinguteni, on parimaks võimaluseks mehhanism, milles toimub koostöö era- ja avaliku sektori asutuste, sealhulgas pankade, varahaldurite, avaliku sektori ja institutsionaalsete investorite (kindlustusandjad ja pensionifondid) vahel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | See soovitus teenib pikaajalist eesmärki koos lahendusega, mida saab rakendada lühikeses perspektiivis, ning toetaks kapitaliturgude liitu. Kogu ELi hõlmav instrumendimudel võiks saada kasu ühtse turu nähtavusest, likviidsusest ja ulatusest ning tekitada suurt huvi institutsionaalsetes investorites, kes otsivad tulusamaid võla- ja hübriidriskiprofiile, ning samal ajal võetaks mudelis arvesse väiksemate ettevõtjate vajadusi. Piisava ELi-ülese ulatusega võib edukas raamistik areneda selgelt määratletud varaklassiks, soodustades investeeringuid ja ELi integreerumist. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on majanduse süda: ELi 27 liikmesriigis moodustavad need 99,8 % kõikidest ettevõtjatest, peaaegu kaks kolmandikku (65 %) tööhõivest ja üle poole (53 %) finantssektorivälise ettevõtlussektori loodud lisandväärtusest (1). Nemad ongi reaalmajandus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse peamine tegur paljudes Euroopa piirkondades. 2020. aastal oli VKEsid rohkem kui 22,5 miljonit. Keskmise suurusega VKEsid on veidi alla 200 000, kuid nende arvele langeb 17,3 % lisandväärtusest ja 16 % tööhõivest (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 mõjutas majandust rängalt kogu 2020. aasta jooksul ja osaliselt ka 2021. aastal, kuid valitsuste kiire reageerimine ajutiste avaliku sektori meetmetega hoidis ära COVID-19-ga seotud ulatusliku pankrottide laine. See saavutati peamiselt tänu meetmetele, mille abil lahendati likviidsus- ja lühiajalisi probleeme, mis on põhjustanud ELi ettevõtjate ülemäärased võlad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Enamiku juba võetud avaliku sektori toetusmeetmete lõpp langeb kokku uute pingetega, mis mõjutavad maailma ja Euroopa majandust. Nende hulgas on energiakriis, inflatsioon, Euroopa Keskpanga soodsa rahanduspoliitika lõppemine, riskipreemiate laiendamine, rahastamiskulude suurenemine, probleemid tarneahelates ja Venemaa sissetung Ukrainasse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa kui rohepöörde eestvedaja positsioon vajab avaliku ja erasektori esindajatelt suuri investeeringuid. VKEde nõrgenenud positsioon võib raskendada nende kohanemist uute standarditega ja sundida neid teistest maailmajagudest pärit suurtest või keskmise suurusega ettevõtjatest maha jääma. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Arvestades, et suur osa äriühingutest on liiga suure võlakoormusega (3) ja samal ajal vajavad nad eesseisvate probleemidega toimetulekuks pikaajalisi vahendeid, on vaja uusi lahendusi, mis suurendaksid mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate kapitali. Olemasolevad Euroopa tasandi algatused, näiteks Euroopa Investeerimispanga programm ESCALAR, on tavaliselt suunatud suure kasvupotentsiaaliga äriühingutele, keda peetakse kasvufirmadeks, või varajases arengujärgus äriühingutele, mida rahastatakse riskikapitalifondidest. Uued lahendused peaksid täiendama olemasolevaid lahendusi ning keskenduma olemasolevatele ja väljakujunenud mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes moodustavad enamiku Euroopa ettevõtjatest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mõned riigid on käivitanud valikulised meetmed äriühingute investeerimissuutlikkuse suurendamiseks, vältides samas nn zombistumise ohtu. Hispaanias ja Prantsusmaal saab nende programmide raames 15 000 ettevõtjat üle 30 miljardi euro (4) ning neis kasutatakse valikukriteeriumina suurel määral allutatud laene kui peamist vahendit ja krediidireitingut, tagamaks, et abisaajad on elujõulised äriühingud. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Euroopa ettevõtjate ülemäärane võlgnevus vajab teatavat rekapitaliseerimisinstrumenti, mis võimaldab neil säilitada oma investeeringud või neid suurendada. Avalikud turud on seni toetanud olemasolevaid börsil noteeritud äriühinguid piisavalt hästi, kuid eraturud ei ole piisavalt sügavad, et toetada väiksemaid äriühinguid. Omakapitali ja hübriidkapitali lõhet, mis ELi võib pandeemia tõttu tabada, ja riiklike toetusmeetmete vähendamist hinnatakse 450–600 miljardit eurole (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad on üldiselt teatanud, et neil on raskem pääseda ligi rahastamisele kui suurettevõtjatel, eelkõige pikaajalise rahastamise puhul: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Suurem osa väidab, et neil on takistusi laenu taotlemisel (7 % VKEdest ja 4 %-ga suurtest äriühingutest), nende edukuse määr on madalam (72 % vs. 85 %) ja tagasilükkamise määr on kõrgem (6 % vs. 2 %) ning nende olukord on uuringu SAFE kohaselt kehvem (6). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pereettevõtted moodustavad üle 60 % kõigist Euroopa äriühingutest (Hispaanias 85 % ning Itaalias, Prantsusmaal ja Saksamaal 75 %) (7). Need ettevõtjad otsivad pikaajalisele rahastamisele väiksema tõenäosusega omakapitali alternatiive, mille puhul on vaja loobuda kontrollist äriühingu üle. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Lisaks sellele kipub VKEde välisrahastamisvahendite portfell olema vähem hajutatud, sageli pangapõhine ja rohkem suunatud lühiajalisele kasutamisele.






  i) | VKEde sõltuvus pankadest on euroalal endiselt suur – 70 % välisrahastamisest sõltub pankadest, võrreldes 40 % ga USAs (8). |
| --- | --- | --- |

3.3.

i)

VKEde sõltuvus pankadest on euroalal endiselt suur – 70 % välisrahastamisest sõltub pankadest, võrreldes 40 % ga USAs (8).

| ii) | 63 % suurettevõtjatest on teatanud, et nad kasutavad rahalisi vahendeid kapitali mahutuseks põhivarasse (9). Võrdluseks: VKEdest 38 % ja mikroettevõtjatest ainult 28 %. |
| --- | --- |

ii)

63 % suurettevõtjatest on teatanud, et nad kasutavad rahalisi vahendeid kapitali mahutuseks põhivarasse (9). Võrdluseks: VKEdest 38 % ja mikroettevõtjatest ainult 28 %.

| 3.4. | Seepärast soovitatakse käesolevas omaalgatuslikus arvamuses töötada välja suurel määral allutatud finantsinstrumentide ühine raamistik, mis hoogustaks ELi äriühingute rekapitaliseerimist. See raamistik peaks tagama, et neil instrumentidel on kvaasiomakapitali staatus, nii et see ei mõjuta ettevõtjate võlamäära ega nende äriühingute reitingut. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Käesolevas arvamuses kutsutakse ELi üles võtma kollektiivseid meetmeid selle ühise raamistiku nõuetekohaseks arendamiseks kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Seega lubataks liidul sekkuda, kui meetme eesmärke saab kavandatud meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | See suurel määral allutatud instrumentide raamistik peaks:






  i) | kõrvaldama eespool nimetatud rahastamispuudujäägi pikaajalises rahastamises, et tugevdada bilansse ja toetada investeeringuid; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

i)

kõrvaldama eespool nimetatud rahastamispuudujäägi pikaajalises rahastamises, et tugevdada bilansse ja toetada investeeringuid;

| ii) | andma pereettevõtetele vahendi pikaajaliste investeeringute suurendamiseks, ilma et nad loobuksid kontrollist oma äriühingu üle, kuna uuringud näitavad, et nad on valmis välja jaotama osa kasumist ja/või emiteerima hübriidinstrumente (10); |
| --- | --- |

ii)

andma pereettevõtetele vahendi pikaajaliste investeeringute suurendamiseks, ilma et nad loobuksid kontrollist oma äriühingu üle, kuna uuringud näitavad, et nad on valmis välja jaotama osa kasumist ja/või emiteerima hübriidinstrumente (10);

| iii) | olema kooskõlas peamiste finantsteenuste pakkujate (kommertspangad, varahaldurid, avalik sektor) tavadega, et jõuda enamiku ettevõtjateni; |
| --- | --- |

iii)

olema kooskõlas peamiste finantsteenuste pakkujate (kommertspangad, varahaldurid, avalik sektor) tavadega, et jõuda enamiku ettevõtjateni;

| iv) | aitama meelitada ligi institutsionaalseid investoreid, nagu kindlustusandjad ja pensionifondid, kelle suhtes kohaldatakse kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete määrust, (11) kes haldavad sääste ja kellel on oluline roll suurema hulga varade suunamisel reaalmajandusse. |
| --- | --- |

iv)

aitama meelitada ligi institutsionaalseid investoreid, nagu kindlustusandjad ja pensionifondid, kelle suhtes kohaldatakse kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete määrust, (11) kes haldavad sääste ja kellel on oluline roll suurema hulga varade suunamisel reaalmajandusse.

| 3.5. | VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate bilansside tugevdamiseks on mitmesuguseid suurel määral allutatud instrumente, nagu võlakirjad, vahetusvõlakirjad, kahe erineva hääleõigusega aktsiate skeemid ja hübriidlaenud (nt kasumiosaluslaenud).






  i) | Võlakirjade emiteerimist kasutatakse peamiselt suure turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurte emiteerimiskoguste puhul. Need on keerukad ja kallid. Näiteks isegi kui äriühingu võlakirjade kasutamine on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud, on kokku ainult 2 000 tegutsevat emitenti, peamiselt suuremad äriühingud (12). |
| --- | --- | --- |

3.5.

i)

Võlakirjade emiteerimist kasutatakse peamiselt suure turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurte emiteerimiskoguste puhul. Need on keerukad ja kallid. Näiteks isegi kui äriühingu võlakirjade kasutamine on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud, on kokku ainult 2 000 tegutsevat emitenti, peamiselt suuremad äriühingud (12).

| ii) | Erasektori vahetusvõlakirjade peamine eelis on äärmiselt paindlik struktuur, sest tegemist on eralepingutega. See tähendab aga ka vähem turvalisust ja suuri tehingukulusid väikeste ettevõtjate jaoks, kellel on tavaliselt väiksem finantskirjaoskus. Neid kasutavad peamiselt kogenud riskikapitali pakkujad. |
| --- | --- |

ii)

Erasektori vahetusvõlakirjade peamine eelis on äärmiselt paindlik struktuur, sest tegemist on eralepingutega. See tähendab aga ka vähem turvalisust ja suuri tehingukulusid väikeste ettevõtjate jaoks, kellel on tavaliselt väiksem finantskirjaoskus. Neid kasutavad peamiselt kogenud riskikapitali pakkujad.

| iii) | Kahe erineva hääleõigusega aktsiate skeemid tähendavad kahte liiki aktsiate emiteerimist, millest ühel on tavaliselt piiratud hääleõigus või puudub see üldse, hõlmates samal ajal omakapitali. Kuigi mõnes liikmesriigis on see vahend lubatud (13) (nt Põhjamaad, Poola, Portugal ja Itaalia), siis paljudes teistes liikmesriikides (nt Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania) see nii ei ole ning selle ulatuslik kasutuselevõtt näib olevat raskem, kuna see nõuaks aktsiaid emiteeriva äriühingu suurt kohanemist. |
| --- | --- |

iii)

Kahe erineva hääleõigusega aktsiate skeemid tähendavad kahte liiki aktsiate emiteerimist, millest ühel on tavaliselt piiratud hääleõigus või puudub see üldse, hõlmates samal ajal omakapitali. Kuigi mõnes liikmesriigis on see vahend lubatud (13) (nt Põhjamaad, Poola, Portugal ja Itaalia), siis paljudes teistes liikmesriikides (nt Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania) see nii ei ole ning selle ulatuslik kasutuselevõtt näib olevat raskem, kuna see nõuaks aktsiaid emiteeriva äriühingu suurt kohanemist.

| iv) | Hübriidlaenud on võlainstrumendid, mis on suurel määral allutatud ja pikaajalise suunitlusega (tavaliselt koos maksepuhkustega). See on paljudes jurisdiktsioonides reguleeritud vahend, mis annab ettevõtjatele suurema kindluse ja muudab protsessi paindlikumaks, kuna toodet ei looda igas tehingus. Lisaks sellele ei karistata sellega ettevõtjaid võlakoormuse osas, kuna ta on tagasimakse järjestuses viimane, enne omakapitali. |
| --- | --- |

iv)

Hübriidlaenud on võlainstrumendid, mis on suurel määral allutatud ja pikaajalise suunitlusega (tavaliselt koos maksepuhkustega). See on paljudes jurisdiktsioonides reguleeritud vahend, mis annab ettevõtjatele suurema kindluse ja muudab protsessi paindlikumaks, kuna toodet ei looda igas tehingus. Lisaks sellele ei karistata sellega ettevõtjaid võlakoormuse osas, kuna ta on tagasimakse järjestuses viimane, enne omakapitali.

| | Kasutuselevõtt | Teostatavus | Senised tulemused | Äriühingu kaitse | Investorite kaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Võlakirjad | Vähene | Hea | Halvad | Keskmine | Hea |
| Vahetusvõlakirjad | Keskmine | Keskmine | Halvad | Vähene | Hea |
| Erineva hääleõigusega aktsiad | Vähene | Keskmised | Keskmised | Hea | Keskmine |
| Hübriidlaenud | Hea | Hea | Keskmised kuni head | Hea | Keskmine |

Kasutuselevõtt

Teostatavus

Senised tulemused

Äriühingu kaitse

Investorite kaitse

Võlakirjad

Vähene

Hea

Halvad

Keskmine

Hea

Vahetusvõlakirjad

Keskmine

Keskmine

Halvad

Vähene

Hea

Erineva hääleõigusega aktsiad

Vähene

Keskmised

Keskmised

Hea

Keskmine

Hübriidlaenud

Hea

Hea

Keskmised kuni head

Hea

Keskmine

Allikas: Inbonis Rating.

| 3.6. | Hübriidlaenuinstrument on parim alternatiiv mitmel järgnevalt toodud põhjusel.






  i) | Need kujutavad endast pikaajalist lahendust, mida on lihtne rakendada ja mis pakub äriühingutele võlakirjade või aktsiatega võrreldes suuremat kaitset. |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

Need kujutavad endast pikaajalist lahendust, mida on lihtne rakendada ja mis pakub äriühingutele võlakirjade või aktsiatega võrreldes suuremat kaitset.

| ii) | Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tagatakse, et kontrolli ei vähendata ega kaotata, samal ajal kui neil on kuludega seotud eeliseid, nagu kulude mahaarvamine maksubaasist või väiksemad emiteerimiskulud). |
| --- | --- |

ii)

Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tagatakse, et kontrolli ei vähendata ega kaotata, samal ajal kui neil on kuludega seotud eeliseid, nagu kulude mahaarvamine maksubaasist või väiksemad emiteerimiskulud).

| iii) | Laenuandjatele pakub see atraktiivset tulu, ilma et oleks vaja kaasata omanikke äriühingu otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

iii)

Laenuandjatele pakub see atraktiivset tulu, ilma et oleks vaja kaasata omanikke äriühingu otsuste tegemisse.

| iv) | Kasumiosaluslaenud – üks hübriidlaenude liik – on juba olemas ja reguleeritud paljudes Euroopa riikides, näiteks Hispaanias (préstamos participativos), Prantsusmaal (prêts participatifs), Saksamaal (partiarisches Darlehen), ja loodi hiljuti ka Portugalis (empréstimos participativos) (14). |
| --- | --- |

iv)

Kasumiosaluslaenud – üks hübriidlaenude liik – on juba olemas ja reguleeritud paljudes Euroopa riikides, näiteks Hispaanias (préstamos participativos), Prantsusmaal (prêts participatifs), Saksamaal (partiarisches Darlehen), ja loodi hiljuti ka Portugalis (empréstimos participativos) (14).

| 3.6.1. | Hübriidlaenud on valitud vahend erinevate avaliku ja erasektori algatuste jaoks, et tegeleda puuduliku kapitalirahastusega kogu ELis: seda hübriidlaenu liiki kasutatakse vähemalt kuues programmis kolmes liikmesriigis ja mõnes Euroopa Investeerimisfondi programmis.






  i) | Prantsusmaal on 12,7 miljardi euro suurune valitsuse toetatav allutatud võla programm Relance, mis on suunatud 10 000 äriühingule, peamiselt VKEdele, kes kasutavad kasumiosaluslaene ja allutatud võlakirju. Selle programmi turustajad on pangad ja seda rahastavad institutsioonilised investorid. |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

i)

Prantsusmaal on 12,7 miljardi euro suurune valitsuse toetatav allutatud võla programm Relance, mis on suunatud 10 000 äriühingule, peamiselt VKEdele, kes kasutavad kasumiosaluslaene ja allutatud võlakirju. Selle programmi turustajad on pangad ja seda rahastavad institutsioonilised investorid.

| ii) | Hispaanias on 1 miljardi euro suurune fond COVID-19st mõjutatud äriühingute rekapitaliseerimiseks VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, kellel on maksevõimeprobleeme, kuid kes on elujõulised, kasutades kasumiosaluslaene; |
| --- | --- |

ii)

Hispaanias on 1 miljardi euro suurune fond COVID-19st mõjutatud äriühingute rekapitaliseerimiseks VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, kellel on maksevõimeprobleeme, kuid kes on elujõulised, kasutades kasumiosaluslaene;

| iii) | Lisaks on Hispaanias 15 aasta jooksul tegutsenud 9 miljardi euro suurune toetusfond tootlike tööstusinvesteeringute jaoks (600 miljonit eurot aastas), mida rahastatakse avaliku sektori vahenditest, kasutades tavapäraseid laene, kasumiosaluslaene ja omakapitali ja mis on suunatud tööstusinvesteeringute projektidega tegelevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

iii)

Lisaks on Hispaanias 15 aasta jooksul tegutsenud 9 miljardi euro suurune toetusfond tootlike tööstusinvesteeringute jaoks (600 miljonit eurot aastas), mida rahastatakse avaliku sektori vahenditest, kasutades tavapäraseid laene, kasumiosaluslaene ja omakapitali ja mis on suunatud tööstusinvesteeringute projektidega tegelevatele ettevõtjatele.

| iv) | Valencias on piirkondlik arengupank Instituto Valenciano de Finanzas käivitanud mitu rahastamisprogrammi, milles kasutatakse kasumiosaluslaenu VKEde ja strateegiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamiseks investeerimisprojektiga, mille maht on 400 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

iv)

Valencias on piirkondlik arengupank Instituto Valenciano de Finanzas käivitanud mitu rahastamisprogrammi, milles kasutatakse kasumiosaluslaenu VKEde ja strateegiliste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamiseks investeerimisprojektiga, mille maht on 400 miljonit eurot aastas.

| v) | Madalmaad lõid VKEde jaoks allutatud laenude 400 miljoni euro suuruse toetusprogrammi. |
| --- | --- |

v)

Madalmaad lõid VKEde jaoks allutatud laenude 400 miljoni euro suuruse toetusprogrammi.

| 3.7. | Et tagada tõhus rakendamine, mis jõuaks kõigi mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjateni ja millel oleks maksimaalne mõju, on parim toimimisskeem selline, kus on palju avaliku ja erasektori algatajaid ja turustajaid, kes ei pruugi olla samad. Algatajate hulka kuuluvad pangad, varahaldurid ja avalik sektor, samas kui investorid võivad olla nende oma pangad, avalik sektor või institutsionaalsed investorid (kindlustusandjad ja pensionifondid). See raamistik hõlmab äsja algatatud tehinguid, mitte olemasolevate väärtpaberistamist. Nii tehti näiteks Prantsusmaal programmi „Relance“ raames (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Hübriidlaenukava potentsiaalselt tajutavate riskide leevendamine kogu Euroopas:






  Tajutav risk | Lahendus |
| --- | --- | --- |
| Pangandussektorivälise laenutegevuse järelevalve | Riskide juhtimise vahendite, näiteks krediidireitingu lisamine, kõrvaldaks pangandussektorivälise laenutegevuse riski. |
| Pankade väljatõrjumine | Hübriidlaenuvahend taastaks ettevõtjate maksevõime ja pangad oleksid seetõttu valmis neile jätkuvalt laenu andma. |
| Kokkusobivus laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsiooni (DEBRA) algatusega | Algatuse eesmärk on vältida ka ettevõtjate ülemäärast võlgnevust, seega on see kooskõlas DEBRA algatuse peamise eesmärgiga. |
| Mitteelujõuliste äriühingute maksevõime taastamine | Turustandardite, näiteks krediidireitingu kehtestamine takistaks mitteelujõulistel äriühingutel nendele vahenditele juurde pääseda. Seda nõuet sisaldavad paljud riiklikud programmid, milles kasutatakse kasumiosaluslaene. |

3.8.

Tajutav risk

Lahendus

Pangandussektorivälise laenutegevuse järelevalve

Riskide juhtimise vahendite, näiteks krediidireitingu lisamine, kõrvaldaks pangandussektorivälise laenutegevuse riski.

Pankade väljatõrjumine

Hübriidlaenuvahend taastaks ettevõtjate maksevõime ja pangad oleksid seetõttu valmis neile jätkuvalt laenu andma.

Kokkusobivus laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsiooni (DEBRA) algatusega

Algatuse eesmärk on vältida ka ettevõtjate ülemäärast võlgnevust, seega on see kooskõlas DEBRA algatuse peamise eesmärgiga.

Mitteelujõuliste äriühingute maksevõime taastamine

Turustandardite, näiteks krediidireitingu kehtestamine takistaks mitteelujõulistel äriühingutel nendele vahenditele juurde pääseda. Seda nõuet sisaldavad paljud riiklikud programmid, milles kasutatakse kasumiosaluslaene.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Kavandatud hübriidlaenude raamistik peaks vastama teatavatele standarditele, mis muudavad selle atraktiivseks kõigile sidusrühmadele: äriühingutele, turustajatena tegutsevatele finantsteenuste pakkujatele ja institutsionaalsetele investoritele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | On oluline, et raamistik tagaks seda liiki hübriidlaenudele omakapitali tunnused, millel on järgnevalt kirjeldatud mõju.






  i) | Võla ja omavahendite suhtarvu arvutamiseks ei lisandu see olemasolevale võlakoormusele ega avalda ülemäärast mõju võla ja omavahendite suhtarvule. Näiteks Prantsusmaal on Code monétaire et financier’i (raha- ja finantsseadustik) artiklis 313–14 sätestatud, et kasumiosaluslaene käsitatakse neid saavate äriühingute finantsseisundi hindamisel omakapitalina. |
| --- | --- | --- |

4.2.

i)

Võla ja omavahendite suhtarvu arvutamiseks ei lisandu see olemasolevale võlakoormusele ega avalda ülemäärast mõju võla ja omavahendite suhtarvule. Näiteks Prantsusmaal on Code monétaire et financier’i (raha- ja finantsseadustik) artiklis 313–14 sätestatud, et kasumiosaluslaene käsitatakse neid saavate äriühingute finantsseisundi hindamisel omakapitalina.

| ii) | Kapitali vähendamise eesmärgil. Nii on see näiteks Hispaania regulatsiooni puhul, milles on sätestatud, et kasumiosaluslaene võetakse omakapitali arvutamisel arvesse kapitali vähendamise ja äriühingute likvideerimise eesmärgil ning et kasumiosaluslaenude ennetähtaegne tagasimaksmine või amortiseerimine saab toimuda ainult siis, kui sellele järgneb kapitali suurendamine samas summas (16). |
| --- | --- |

ii)

Kapitali vähendamise eesmärgil. Nii on see näiteks Hispaania regulatsiooni puhul, milles on sätestatud, et kasumiosaluslaene võetakse omakapitali arvutamisel arvesse kapitali vähendamise ja äriühingute likvideerimise eesmärgil ning et kasumiosaluslaenude ennetähtaegne tagasimaksmine või amortiseerimine saab toimuda ainult siis, kui sellele järgneb kapitali suurendamine samas summas (16).

| iii) | Maksejõuetuse korral peaks sellel hübriidlaenul olema allutatud staatus, mis rahuldatakse tavaliste võlgade ning ühiste võlausaldajate järel ja enne aktsionäre. Kui võlga sel viisil ei struktureerita, kahjustaks see tõenäoliselt ettevõtjate võimet koguda võlga traditsioonilistest allikatest. Kapitaliturgude liidu tegevuskava üks eesmärke on ühtlustada ELi liikmesriikide erinevaid maksejõuetusmenetlusi omavahel rohkem. |
| --- | --- |

iii)

Maksejõuetuse korral peaks sellel hübriidlaenul olema allutatud staatus, mis rahuldatakse tavaliste võlgade ning ühiste võlausaldajate järel ja enne aktsionäre. Kui võlga sel viisil ei struktureerita, kahjustaks see tõenäoliselt ettevõtjate võimet koguda võlga traditsioonilistest allikatest. Kapitaliturgude liidu tegevuskava üks eesmärke on ühtlustada ELi liikmesriikide erinevaid maksejõuetusmenetlusi omavahel rohkem.

| 4.2.1. | On juhtumeid, kus hübriidlaenudel on omakapitali tunnused vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS) ja Basel II raamistikule. Näiteks kui hübriidlaen on tähtajatu, kvalifitseerub see IFRSi eeskirjade kohaselt omakapitaliks, kuna see on suurel määral allutatud (17). Üldiselt võib hübriidinstrumente pidada omakapitaliks, kui need on tagamata, allutatud ja täielikult välja makstud, kui need ei ole omaniku algatusel lunastatavad, kui neid saab kasutada kahjumi katmiseks ja kui intressi maksmise kohustuse saab edasi lükata (18). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee soovitab muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu raamatupidamisdirektiivi 2013/34/EL (19) nii, et arvestusmenetlus oleks ühtlustatud hübriidlaenude või muud liiki laenude puhul, mille tähtaeg on pikem kui kaheksa aastat (20) ja mille ajapikendus on vähemalt kolm aastat ja muutuva intressimääraga, kusjuures osa sellest on seotud omal äranägemisel määratletud n-ö eduga (nt kasv, kasumlikkus jne). See muudatus hõlbustab hübriidlaenude arvestamist omakapitalina äriühingu netoväärtuse arvutamisel äriõiguse mõistes ja nende käsitlemist raamatupidamisarvestuses omakapitalina või omavahenditena. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Ebakindluse vältimiseks peaks instrument säilitama oma võlakaalutluse muudel eesmärkidel (st maksude ja õiguslikel eesmärkidel), seetõttu ei tohiks omakapitalilaadse instrumendi emiteerimine kaasa tuua kontrolli kaotamist äriühingute üle hääletamisel. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Veel üks oluline asjaolu nii ettevõtjatele kui ka investoritele on see, et allutatud võlavahendilt makstava perioodilise intressi suhtes ei tohi kohaldada maksude kinnipidamist ega mahaarvamist, nii et intressitulu laekub brutosummana. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | Mis puutub investeeringutesse, siis sellisena kavandatud kvaasiomakapitali vahend kvalifitseeruks Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) rahastamiskõlblikuks vahendiks vastavalt Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide määruse (21) artiklile 10, mis võimaldab sellel kohe finantsökosüsteemi osaks saada. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | ELTIFe võiks hiljem ELis turustada, avaldades prospekti või põhiteabedokumendi, mis vastab vastavalt prospektidirektiivi või kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete määruse (22) nõuetele. See aitaks integreerida jaeinvestoreid erasektori laenudesse ja reaalmajandusse, mida ei ole ühisrahastamisalgatustega veel saavutatud. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ideaaljuhul peaks instrument hõlmama selliseid turustandardeid nagu ESMA registreeritud asutuste antud krediidireitingud või keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisnäitajate hindamine, et suurendada investorite baasi. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Lisaks toetaks see algatus kapitaliturgude liitu. Kogu ELi hõlmav lähenemisviis: ühine Euroopa finantsinstrumendimudel võiks kasu saada ühtse turu nähtavusest, likviidsusest ja ulatusest ning tekitada suurt huvi institutsionaalsetes investorites, kes otsivad tulusamaid võla- ja hübriidriskiprofiile, ning samal ajal võetaks mudelis arvesse väiksemate äriühingute vajadusi. Piisava üleliidulise ulatusega võib edukas raamistik areneda selgelt määratletud varaklassiks, mis soodustab investeeringuid ja integratsiooni ELis. |
| --- | --- |

4.5.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Annual Report on European SMEs 2020/2021, Euroopa Komisjon, juuli 2021.

1

(2)  Annual Report on European SMEs 2020/2021, Euroopa Komisjon, juuli 2021.

2

(3)  Võla ja vara suhe suurenes 2019. aasta lõpust 2021. aasta alguseni 18,8 protsendipunkti, saavutades haripunkti 164,4 %-ga. EKP majandusülevaade, väljaanne 2/2022.

3

(4)  Prantsusmaa majandusministeerium, COFIDES, SEPIDES, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ja PwC.

5

(6)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Euroopa Komisjon, november 2021.

6

(7)  European Family Businesses, EFB.

7

(8)  European SMEs Financing Gap, Euler Hermes.

8

(9)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Euroopa Komisjon, november 2021.

9

(10)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ja PwC.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (ELT L 352, 9.12.2014, lk 1).

11

(12)  The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission, 2021, Euroopa Keskpank.

12

(13)  Study on minority shareholders protection, lõpparuanne, Euroopa Komisjon.

13

(14)  Legal framework of participative loans approved by Decree Law 11/2022, 12. jaanuar.

14

(15)  Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées, Euroopa Komisjon.

15

Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées

(16)  20. detsembri 1996. aasta resolutsioon, Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas.

16

(17)  Komisjoni otsus SA.60113 (2021/N) – Soome – COVID-19 riigiabi Finnairile.

17

(18)  Basel II. 4. Hübriidvõla-/kapitaliinstrumendid, lisa 1a. Kapitali määratlus. (d) Hübriidvõlad/kapitaliinstrumendid.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/ELteatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

19

(20)  Tuleb meeles pidada, et äriühingute keskmine eluiga on selle arvu lähedal ja erakapitali puhul on see veelgi lühem (viis aastat).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 98).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12).

22

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/35

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Täiendavad kaalutlused komisjoni teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs“ kohta“

(COM(2021) 740 final)

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/06)

| Raportöör: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportöör:

Judith VORBACH

| Täiskogu otsus | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 133/0/0 |

Täiskogu otsus

24.3.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

133/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Alates esimese arvamuse vastuvõtmisest 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi kohta on olukord tohutult muutunud tingituna Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Sellest tulenevalt on alandatud ELi SKP reaalkasvu hinnangut ja euroala inflatsiooniprognoosi korrigeeriti kõigi aegade kõrgeimale tasemele, mille põhjustas peamiselt gaasituru hinnatõus. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et kõik heaolule suunatud majanduspoliitika põhieesmärgid on surve all, samas on nii geomajanduslik killustatus ja pinged kui ka COVID-19 endiselt olulised riskitegurid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kordab oma selget üleskutset tasakaalustatud majanduspoliitilise lähenemisviisi järele, et lahendada pikaajalised probleemid ja reageerida praegustele kriisidele. Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud ELi eesmärgid on ELi endise, praeguse ja tulevase heaolu, poliitilise stabiilsuse, ülespoole suunatud lähenemise, konkurentsi- ja vastupanuvõime alustalad. Praegusel kriisil ei tohi lasta ohtu seada õiglust ega keskkonnaeesmärke. Seoses hinnatõusuga on tungiv vajadus kaitsta kõige vähem kaitstud ja enim ohustatud ettevõtjaid, eelkõige VKEsid. Lisaks tuleb säilitada ostujõud madala ja keskmise sissetulekuga leibkondades, kes moodustavad suurema osa majandusnõudlusest. Kesksel kohal peaks olema ka solidaarsus Ukraina rahvaga, ELi strateegilise autonoomia tugevdamine ja rahu poole püüdlemine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Taaste- ja vastupidavusrahastust on saanud peamine vahend ELi poliitiliste prioriteetide elluviimisel Euroopa poolaasta raames. See on aidanud pandeemia ajal majandust stabiliseerida ja sellel on oluline roll praegusele kriisile reageerimisel. Komitee kutsub üles rakendama riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid nii, et neil oleks reaalne mõju inimeste heaolule. Kuna riigipõhiste soovituste roll suureneb märkimisväärselt, nõuab komitee hoolikat järelevalvet ja tasakaalustatud lähenemisviisi. Komitee kutsub üles reformima Euroopa poolaastat, mis tagab organiseeritud kodanikuühiskonna kvaliteetse osalemise. Seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega peab komitee kiiduväärseks soovitust kasutada edukalt partnerluspõhimõtet ja nõuab, et organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine saaks kohustuslikuks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tervitab taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide suurendamist ning rõhutab, et kesksel kohal peab olema keskkonnasäästlikkus ning kutsub ka ühtlasi üles viivitamatult ja kiiremas korras toetama Euroopa elektrituru reformi. Rohepöörde edendamiseks ja strateegilise autonoomia tugevdamiseks on vaja teha ülisuuri investeeringuid ning komitee kutsub komisjoni üles esitama struktuurse seisukoha, osutades, milliseid ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada ja mil määral tuleks investeeringud katta ELi programmidest, liikmesriikide poolt või era- või segarahastamisvahenditest. Komitee soovitab rakendada kliimamuutustega kohanemise fond ja edaspidi kaaluda ka taasterahastu „NextGenerationEU“ ja/või programmi „InvestEU“ tugevdamist. Fondide ümberstruktureerimisel või uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel hoiatab komitee sotsiaalsete eesmärkidega seotud rahaliste vahendite kärpimise eest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ühtse turu väljakujundamine peaks soodustama ülespoole suunatud lähenemist liikmesriikide vahel. Moonutuste ja tõkete vastu tuleks võidelda ning piirkondi tuleks toetada, et nende potentsiaali saaks täielikult ära kasutada. Edusamme on vaja nii kapitalituru ja pangandusliidu väljakujundamisel kui ka kestliku rahanduse strateegia elluviimisel ja finantsturgude stabiilsuse tagamisel. Komitee nõuab õiglast ja tasakaalustatud lähenemisviisi ettevõtluskeskkonna ja tootlikkuse parandamiseks. Koolitus ja teadusuuringud on jätkuvalt olulised vahendid konkurentsivõime ning õiglase kaksikülemineku ja strateegilise autonoomia edendamiseks. Komitee peab kiiduväärseks Euroopa kasvumudeli teatises esile tõstetud ettepanekuid, kuid rõhutab ka strateegilise autonoomia säilitamise tähtsust, oluliste toodete tootmise ümberpaigutamist ELis ning sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide silmaspidamist tarneahelates. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisjon väidab õigustatult, et avaliku sektori toetus erainvesteeringute stimuleerimiseks peab olema suunatud selge lisaväärtusega projektidele ja et konkurentsipoliitikal peaks olema oluline roll. Komitee rõhutab läbipaistvuse ja järelevalve tähtsust terviklikkuse tagamisel ja kavandatud eesmärkide saavutamisel. Soovimatuid tagajärgi saab vältida, kui me ei subsideeri selliseid investeeringuid, mida oleks niikuinii tehtud, samuti ei tohiks riigieelarvet riskidega liigselt koormata. Kokkuvõttes tuleb riigiabimeetmed siduda ka kvaliteetsete töökohtade loomisega ning töötajate õiguste, keskkonnastandardite ja maksukohustuste austamisega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab komisjoni soovitusi võimaldada automaatsetel stabilisaatoritel toimida investeeringute suurendamiseks ja jätkata üldise vabastusklausli kohaldamist 2023. aastal. Siiski väljendab komitee kahtlust seoses riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piiramisega nii, et see jääks allapoole keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu, ja seoses kavatsusega hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise asjakohasust 2023. aasta kevadel. Seni on ELi eelarve-eeskirju vaevu rakendatud ja sanktsioone ei ole kunagi kohaldatud. Komitee kordab oma üleskutset eelarveraamistiku ajakohastamiseks, püstitades realistlikud eesmärgid ja järgides tasakaalus eelarve nõuet, seadmata ohtu eelarve kestlikkust keskpikas plaanis, kusjuures samal ajal tuleks esitada suunised üleminekuperioodiks. Euro tugevat väärtust tuleb kaitsta tasakaalustatud raha- ja fiskaalpoliitilise lähenemise kaudu, mis on kooskõlas usaldusväärse makromajandusliku juhtimisega. Lõpuks rõhutab komitee, et õiglane kulude ja tulude süsteem on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse eeltingimus. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee võttis 2022. aasta veebruaris vastu arvamuse 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi kohta (1). EL oli just kogenud oma senise ajaloo sügavaimat majanduslangust (2) ning samal ajal rakendati löögi pehmendamiseks ja ebastabiilse olukorra tõrjumiseks enneolematuid toetusmeetmeid. Taasterahastu „NextGenerationEU“ tähistas EL jõudmist majanduspoliitika ja solidaarsuse uude etappi. Kuna komisjon omistas taaste- ja vastupidavusrahastus Euroopa poolaastale märkimisväärse rolli ning suurendas seepärast selle tähtsust poliitika koordineerimisel, kordas komitee oma üleskutset organiseeritud kodanikuühiskonna suuremale kaasamisele. Komitee peab kiiduväärseks konkurentsivõimelise kestlikkuse tegevuskava, rõhutades samal ajal, et selle neli mõõdet – keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus – tuleks seada võrdsetele alustele, et saavutada soovitud tugevdav mõju ning õiglane rohe- ja digipööre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sarnaselt varasemate aastatega võetakse täiendavas arvamuses arvesse poolaasta käimasolev protsess ja antakse panus järgmise tsükli jaoks. Sel aastal on see eriti oluline. Alates Venemaa agressioonist Ukraina vastu on geopoliitiline maastik tohutult muutunud, prioriteedid on nihkunud ja poliitikat on kohandatud, nagu on kajastatud teatistes kava „RepowerEU“ (3) ja Euroopa kasvumudeli (4) kohta. Euroopa poolaasta, milles on käimas süsteemsed muutused, on osutunud usaldusväärseks raamistikuks ELi poliitika koordineerimisel pandeemia ajal. Kevadpaketis on praeguse kriisi mõju taas igakülgselt kajastatud. Sarnaselt teatisele (5) tugineb arvamuski ELi konkurentsivõimelise kestlikkuse tegevuskava mõõtmetele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ukrainas toimuv sõda ja sellele järgnenud sanktsioonid, Hiinas rakendatud piirangumeetmed ning USA majanduskasvu aeglustumine kahjustavad ELi majandust. Energia ja toiduainete hindade kiire tõus soodustab inflatsiooni, mis vähendab ostujõudu ja pärsib konkurentsivõimet. EL on haavatav oma geograafilise asukoha, suure importkütusest sõltuvuse ja ulatusliku integreerituse tõttu ülemaailmsetesse väärtusahelatesse. Suvises prognoosis alandati 2022. aasta SKP reaalkasvu prognoosi 2,7 %-le, samal ajal kui 2022. aasta inflatsiooniprognoosi korrigeeriti ülespoole 8,3 %-le, mis on kõigi aegade kõrgeim keskmine näitaja (6). Komisjon rõhutab, et sõjast põhjustatud šokkide seniolematu olemus ja ulatus muudab prognoosid väga ebakindlaks. Edasine hinnatõus koos järelmõjuga võib tugevdada stagflatsiooni toimet ja poliitilised tagajärjed on tõenäolised. Geopoliitilised pinged ja COVID-19 on endiselt olulised riskitegurid (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hiljutine kriis avaldab survet kõigile heaolule suunatud majanduspoliitika põhieesmärkidele: (8) keskkonnasäästlikkus, kestlik ja kaasav majanduskasv, täielik ja kvaliteetne tööhõive, õiglane jaotus, tervis ja elukvaliteet, finantsstabiilsus, hindade stabiilsus, õiglasel ja konkurentsivõimelisel tööstus- ja majandusstruktuuril põhinev tasakaalustatud kaubandus ning riigi rahanduse stabiilsus. Komitee kordab oma selgelt nõuet tasakaalustatud poliitilise lähenemisviisi järele, mis keskendub kõigile neile eesmärkidele, et lahendada pikaajalised probleemid ja reageerida adekvaatselt praegustele hiljutistele kriisidele kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 3. ELi eesmärkidest ja põhimõtetest kinnipidamine oli ELi heaolu aluseks varem ning see on aluseks ka praegusele ja tulevasele poliitilisele stabiilsusele, ülespoole suunatud lähenemisele, konkurentsivõimele ja uutele kriisidele vastupanuvõimele. ELi reaktsioon Venemaa agressioonile ei tohi seada ohtu õiglust ja keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Enneolematu hinnatõusu põhjused on mitmesugused, sealhulgas puudused Euroopa poliitikas. Komisjoni president Ursula von der Leyen märkis õigesti, et praegune elektrituru korraldus ei toimi enam ja seda tuleb reformida (9). Komitee innustab komisjoni ja nõukogu viivitamatult kiirendama ELi energiaturu reformi ning käsitleda selle osana ka kahjuliku lühiajalise volatiilsuse ja pikaajalise hinnatõusu probleemi.- Komitee nõuab tungivalt jõulisi, erakorralisi ja ka ajutisi meetmeid. Hindamise lähtepunktid hõlmavad elektrijaamade koormamise järjekorra mõju, ELi energiabörsi, turuvõimu väärkasutamist ning spekulatiivsete tehingute ja välkkauplemise mõju. Elektrihind tuleks gaasihinnast lahti siduda ja arvesse tuleks võtta hinnalage. Juhuslikku kasumit tuleks maksude abil kahandada, jälgides, et see ei heidutaks investeerimast vähese CO2 heitega lahendustesse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi prioriteetide keskmes peab olema solidaarsus Ukraina rahvaga, ELi strateegilise autonoomia tugevdamine ja rahu poole püüdlemine. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21, milles sätestatakse muu hulgas, et liit viib ellu poliitikat, mille eesmärk on kaitsta oma väärtusi, põhihuve, julgeolekut, sõltumatust ja terviklikkust, tugevdada ja toetada demokraatiat ning säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut. Seetõttu tunnustab komitee ka Euroopa Ülemkogu Versailles’ deklaratsioonis määratletud eesmärke, milleks on ELi suveräänsuse tugevdamine strateegilise sõltuvuse vähendamise teel, kriitilise tähtsusega tooraine varustuskindluse suurendamine ja järk-järgult Venemaa fossiilkütustest sõltuvuse vähendamine. Komitee tervitab samme, mida astutakse fossiilkütustest sõltuvuse järkjärguliseks kaotamiseks, ning nõuab selleks täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Taaste- ja vastupidavusrahastust on saanud ELi poliitiliste prioriteetide elluviimise peamine vahend Euroopa poolaasta raames ning see aitas tõepoolest juba pandeemia ajal otsustavalt stabiliseerida majandust, võimendada kaksiküleminekut ning hoogustada koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel. Edaspidi on taaste- ja vastupidavusrahastul oluline roll vahendite koondamisel ja juhtimisel, et reageerida hiljutisele kriisile ja viia ellu kava „REPowerEU“. Liikmesriike kutsutakse üles lisama uute riigipõhiste soovituste alusel oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse kava „REPowerEU“ käsitlev eripeatükk. Komitee rõhutab ajakohastatud riiklike taaste- ja vastupidavuskavade tõhusa ja kestliku elluviimise tähtsust, et neil oleks positiivne ja reaalne mõju inimeste heaolule. Riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades seatud eesmärkide saavutamise sidumine taaste- ja vastupidavusrahastu osamaksete väljamaksmisega muudab aga riigipõhised soovitused veelgi olulisemaks. Sellist tegevuskorra muutust tuleb jälgida ja hinnata ning komitee kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama tasakaalustatud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eelkõige tuleb sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasata riigi tasandil tihedamalt poolaasta protsessi, et tagada kõigi ühiskonnarühmade nõuetekohane esindatus, edendada organiseeritud kodanikuühiskonna täieliku toetuse pälvinud kohandatud lahendusi ja saavutada laialdane vastutus riiklike taaste- ja vastupidavuskavade eest. Komitee kutsub üles reformima Euroopa poolaastat, et tagada tõhus ja kvaliteetne osalemine direktiivi või määruse abil. Eeskirjadel ja läbipaistval menetlusel põhineva ametliku konsulteerimisprotsessi käigus tuleks kodanikuühiskonna organisatsioone nõuetekohaselt kirjalikult teavitada ning anda neile piisavalt aega ettepanekute analüüsimiseks ning oma märkuste ja ettepanekute väljatöötamiseks. Selliste ettepanekute arvessevõtmise või tagasilükkamise korral tuleks avalikult kättesaadavates dokumentides esitada põhjendused. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kontekstis peab komitee väärtuslikuks komisjoni soovitust võtta eeskujuks selle, kuidas partnerluspõhimõtet on edukalt kasutatud ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel ja rakendamisel, nagu nõudis komitee ka oma arvamuses 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi kohta. Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine peab saama kohustuslikuks. Oma esimeses resolutsioonis (10) kodanikuühiskonna kaasamise kohta kavade väljatöötamisse jõudis komitee järeldusele, et enamikus liikmesriikides on see valdavalt puudulik, ja kutsus üles kehtestama sellisele konsulteerimisele miinimumstandardid. Oma teises resolutsioonis (11) nõudis komitee paljudelt liikmesriikidelt paremat organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist, läbipaistvat rakendamist ja järelevalvet ning avalikkuse teavitamist, samal ajal soodustades edasist dialoogi riiklike taaste- ja vastupidavuskavade üle kõikide sidusrühmadega, mis võiks samuti kaasa aidata väärkasutuse ja pettuse ennetamisele. Lisaks sisaldab resolutsioon häid tavasid, näiteks organiseeritud kodanikuühiskonda hõlmava järelevalveorgani loomist, mis võiks olla eeskujuks teistele liikmesriikidele. Komitee Euroopa poolaasta rühm kordas oma aastakonverentsil üleskutset muuta kodanikuühiskonna osalemine õigusnormidega kohustuslikuks (12). Üleskutse organiseeritud kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste nõuetekohaseks kaasamiseks kajastub ka eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühises algatusraportis taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta, (13) mis on Euroopa Parlamendi panus taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamist käsitlevasse läbivaatamisaruandesse, mille Euroopa Komisjon võttis vastu 29. juulil 2022 (14). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Energia ja keskkonnasäästlikkus

| 3.1.1. | Komisjon on rõhutanud õigustatult, et kiirem süsinikuheite vähendamine vähendab meie sõltuvust fossiilkütustest ja aitab samas saavutada 2030. aastaks püstitatud kliimaeesmärke. Komitee rõhutab, et kesksel kohal peab olema keskkonnasäästlikkus, ning peab kiiduväärseks taastuvenergia eesmärgi suurendamist vähemalt 45 %-ni ELi energiaallikate üldjaotusest ja energiatõhususe eesmärki vähendada 2030. aastaks energiatarbimist 13 % võrra kava „REPowerEU“ raames. Samuti on teretulnud soovitused energiaalaste investeeringute kohta, milles tuleks muu hulgas keskenduda haavatavate kodumajapidamiste toetamisele, kestliku liikuvuse edendamisele ja tööstussektori CO2 heite vähendamisele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning taristu tugevdamisele, sealhulgas piiriüleses kontekstis.- |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Juba enne Ukrainas puhkenud sõda valitses investeeringuvajaduste ja rahastamise vahel lõhe. Selleks et saavutada vahe-eesmärk – 2030. aastaks heitkoguste vähenemine 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega –, on lisainvesteeringuvajadused hinnanguliselt kuni 520 miljardit eurot aastas (15). Lisavajadus on seotud täiendus- ja ümberõppe, kliimamuutustega kohanemise ja peamiste tehnoloogiatega, nt akud ja patareid. Teisalt kulutatakse ligikaudu 30 % liidu 2021.–2027. aasta eelarvest rohepöördele. Eeldatakse, et ühtekuuluvuspoliitika raames saadakse sel kümnendil umbes 100 miljardit eurot ja 224,1 miljardit eurot peaks tulema taaste- ja vastupidavusrahastust (16). Komisjoni analüüsist nähtub, et kava „REPowerEU“ rakendamiseks on praegusest hetkest kuni 2027. aastani vaja teha 210 miljardi euro ulatuses täiendavaid investeeringuid lisaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks vajalikule summale. Rahastamise kaasamiseks on välja pakutud mitmesuguseid võimalusi, mis suuresti tuginevad taaste- ja vastupidavusrahastu laenukomponendile. Komitee kutsub komisjoni üles esitama struktuurse seisukoha, osutades, milliseid ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada ja mil määral peaksid investeeringud olema kaetud ELi programmide, liikmesriikide erainvesteeringute või segarahastamisega. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Võttes arvesse energiasüsteemi kiirema ümberkujundamise pakilist vajadust ja ühist huvi, soovitab komitee tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid kiiresti ja igakülgselt taasterahastu „NextGenerationEU“, riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ja hiljutise kava „REPowerEU“ pakutavaid võimalusi. Kui olemasolevatest meetmetest ei piisa võimalike suurenevate rahastamisvajaduste rahuldamiseks, on vaja edasisi meetmeid. Komitee nõuab kliimamuutustega kohanemise fondi (17) loomist, et pakkuda katastroofide korral viivitamatult abi. Isegi kui rakendatakse tasakaalus eelarve nõuet, ei pruugi mõned liikmesriigid siiski suuta leida vajalikke summasid, ilma et see ohustaks nende eelarve kestlikkust. Seega tuleks kaaluda taasterahastu „NextGenerationEU“ ja/või programm „InvestEU“ tugevdamist. Toetuste ja/või laenude sidumine energiasüsteemi ümberkujundamisse suunatud investeeringutega võib olla pöördepunkt. Komitee nõuab õiglast ja tasakaalustatud lähenemisviisi ettevõtluskeskkonna ja tootlikkuse parandamiseks. Igal juhul hoiatab komitee olemasolevate fondide ümberstruktureerimisel ja ka uue mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis sotsiaalsete eesmärkide ja õiglase üleminekuga seotud rahaliste vahendite kärpimise eest. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komisjon on rõhutanud õigustatult, et Euroopa majanduse ümberkujundamine on edukas ainult siis, kui see on õiglane ja kaasav ning kui kõik saavad kasu võimalustest, mida kaksiküleminek pakub (18). Need ei tohi jääda tühjadeks sõnadeks. Komitee kordab oma üleskutset kirjeldada ja analüüsida ülemineku mõju tööhõivele ja oskustele (19). Ebakindluse ja kriiside ajal tuleks veelgi enam tähelepanu pöörata sotsiaaldialoogile ja usaldusväärsele äriühingu üldjuhtimisele, millele lisandub koos töötajate osalus ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine poliitikakujundamisse. Lõpetuseks peaksid kõik keskkonnasäästlikkuse aspektid, sealhulgas bioloogiline mitmekesisus ja saastuse vältimine, jääma tegevuskavades tähtsale kohale. Ajakohastatud riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kontekstis tuleks samuti rakendada olulise kahju ärahoidmise põhimõtet. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Tootlikkus

| 3.2.1. | Ühtse turu väljakujundamine peaks soodustama ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist liikmesriikide vahel. Komitee nõustub komisjoniga, et ühtse turuga seotud moonutused ja tõkked vajavad käsitlemist. Piirkondade abistamine nende potentsiaali täielikul ärakasutamisel aitab kaasa mitte üksnes integreeritumale ühtsele turule, vaid suurendab ka ELi tootlikkust ja toetab energiasäästlikkust, kuna taastuvenergia tootmise suutlikkus on piirkondade lõikes väga erinev. Edusamme on vaja teha kapitalituru ja pangandusliidu väljakujundamisel, tagades samal ajal finantsturu stabiilsuse, et toetada usaldusväärset ja õiglast rahastamist ja investeeringuid. Eelkõige tugevdab taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks laenu võtmine ELi kapitaliturge ja euro rahvusvahelist rolli. Peale selle osutab komitee kestlikule rahastamisraamistikule, mille eesmärk on suunata erainvesteeringuid kestlikkuse heaks, rõhutades samal ajal, kui oluline on arvesse võtta ka kliimaga seotud riske.- |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee peab kiiduväärseks kõikehõlmavat poliitilist lähenemisviisi, mis hõlmab investeeringuid ja reforme, et parandada ettevõtluskeskkonda ning edendada tootlikkust õiglasel ja tasakaalustatud viisil. Reformide puhul tuleks keskenduda tõhusale avalikule haldusele, nüüdisaegsele transporditaristule, kvaliteetsele koolitusele ja haridusele ning ressursitõhususele. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et sõltumatud, kvaliteetsed ja tõhusad kohtusüsteemid ning hästitoimivad korruptsioonivastased raamistikud on olulised. Teadusuuringud ja innovatsioon ning haridus on endiselt olulised vahendid tootlikkuse, konkurentsivõime, rohe- ja digipöörde, ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise ning ELi strateegilise autonoomia edendamiseks. Komitee peab kiiduväärseks komisjoni soovitusi muu hulgas teadmussiirde hõlbustamiseks, tipptaseme loomiseks, äriinnovatsiooni edendamiseks ja talentide ligimeelitamiseks. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee kommenteerib teatist Euroopa kasvumudeli kohta järgmiselt. Komisjon tõstab esile meetmeid strateegilise sõltuvuse vähendamiseks, näiteks rahvusvahelised partnerlussuhted, tööstusliidud, avalikud ja erainvesteeringud ning eelkõige tarneahelate mitmekesistamine. Komitee rõhutab, kuivõrd oluline on, et EL edendaks vabakaubanduse tegevuskava õiglasel viisil, unustamata keskkonna- ja sotsiaalseid eesmärke kogu tarneahelas. Mis puutub kriitilise tähtsusega toorainete ja kaupade tarnimisse, siis ei tohiks EL luua uusi sõltuvusi riikidest, mis ei jaga liidu väärtusi, vaid püüdlema strateegilise autonoomia poole. Lisaks tuleks oluliste toodete, näiteks ravimite tootmine ELi ümber paigutada, et tagada nende kättesaadavus hädaolukorras. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Digipööre soodustab rohepööret, tootlikkust ja konkurentsivõimet. Komisjon tõstab õigustatult esile neli tegevusvaldkonda, nimelt digiõpe, oskused ja kompetentsid, turvalised ja kestlikud digi- ja ühenduvustaristud, äriühingute digipööre ning avalike teenuste ja haridussüsteemide digiteerimine. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja rohkem investeeringuid peamistesse digitehnoloogiatesse, sealhulgas küberturvalisusse, tehisintellekti, andmeruumidesse ja pooljuhtidesse. Komitee nõuab kestlikku digiüleminekut, kaitstes sotsiaalseid õigusi, suurendades energiatõhusust ning vähendades elektroonikajäätmeid ja veekasutust. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komisjon väidab, et suur osa kaksikülemineku rahastamiseks ja vastupidavuse suurendamiseks mõeldud investeeringutest tuleb erasektorist, samal ajal peaksid avaliku sektori investeeringud olema hästi suunatud, aitama kaasata erainvesteeringuid ja kõrvaldada turutõrkeid. Tegelikult on ELi eesmärk võtta järgmise kümne aasta jooksul kasutusele vähemalt 1 triljon eurot ELi eelarve ja sellega seotud vahendite kaudu. Komisjon märgib õigustatult, et avaliku sektori toetus peab olema sihitud selge lisaväärtusega projektidele ja et konkurentsipoliitikal peaks olema oluline roll. Eelkõige seoses programmiga „InvestEU“ ja sarnaste programmidega rõhutab komitee vajadust läbipaistvuse ja järelevalve järele, et tagada terviklikkus ja saavutada kavandatud eesmärgid. Soovimatuid tagajärgi saab vältida, kui me ei subsideeri investeeringuid, mida oleks niikuinii tehtud. Eraldised peavad olema läbipaistvad ja riske tuleks jagada õiguslikult siduval viisil, avalikku sektorit üle koormamata. Võrreldes avaliku sektori rahastamisega, ei tohiks lisanduda suuremaid kulusid ning riigiabi meetmed tuleb siduda kvaliteetsete töökohtade loomise ning töötajate õiguste, keskkonnastandardite ja maksukohustuste järgimisega. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Õiglus

| 3.3.1. | Kuigi EL on ülemaailmsete standardite kohaselt suhteliselt jõukas, on ebavõrdsus liikmesriikides ja piirkondades ning nende vahel suur probleem. Komisjon selgitab, et tänu kiirele poliitilisele reageerimisele püsis üldine sissetulekute ebavõrdsus ning vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk 2019. ja 2020. aastal suhteliselt stabiilsena, kuid samas on keskpikk mõju ebaselge. Paljud, kelle olukord juba oli halb, on ebaproportsionaalselt kannatada saanud. Hinnatõus tabas kõige enam madalama sissetulekuga kodumajapidamisi. Lisaks jätkus jõudsalt eluasemete hinnatõus ja mõnes liikmesriigis oli kasv viimase kümnendi kiireim, ning samal ajal hakkasid tõusma ka intressimäärad. Miljonid inimesed kannatavad netotulu vähenemise tõttu ja neil on raske ots otsaga kokku tulla. Püsib suur ebakindlus, kliimaga seotud katastroofid sagenevad ja kaksiküleminek toob kaasa struktuurseid muutusi. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sotsiaalne kestlikkus ei ole üksnes eraldiseisev eesmärk, vaid ka stabiilse majandusliku ja poliitilise olukorra, õiglase tootlikkuse ja konkurentsivõime tingimus. Reaaltulu kahanemine ja ähmased ootused ei mõjuta mitte ainult üksikisikute heaolu, vaid ka majandusnõudlust ning seeläbi investeerimiskavasid, tootmist ja majanduskasvu. Pealegi, kuigi pangandussektor osutus vastupidavaks ja viivislaenud on oluliselt vähenenud, välja arvatud kolmes liikmesriigis, võib pangandussektori vastupanuvõime sattuda ohtu, kui majanduslangus peaks jätkuma. Komitee hoiatab sellise järelmõju eest. Seoses hinnatõusuga on tungiv vajadus kaitsta kõige haavatavamaid ning säilitada ostujõud madala ja keskmise sissetulekuga leibkondades, kes loovad suurema osa majandusnõudlusest. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee peab väga tervitatavaks meetmeid, mida on rakendatud kõige haavatavamate kaitsmiseks ja mitme kriisi sotsiaalse mõju leevendamiseks ELis (nt TERA) ning Ukrainast põgenevate inimeste toetamiseks. Komitee nõustub samuti komisjoni seisukohaga, et oluline on tagada juurdepääs kvaliteetsele haridusele kõigil tasandeil, piisav kaetus sotsiaalsete turvavõrkudega ning taskukohane eluase ja sotsiaaleluruumid koos tõhusate, vastupidavate ja kestlike tervishoiusüsteemidega. Komitee juhib tähelepanu vajadusele toetada ka energiakriisist mõjutatud noori. Euroopa sotsiaalõiguste samba täielik elluviimine on tõepoolest ülioluline – selle rakendamine Euroopa poolaasta tsüklis ja järelevalve sotsiaalvaldkonna tulemustabeli kaudu on samm õiges suunas. Muu hulgas on väga teretulnud riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega seotud reformid ja investeeringud, mis toetavad sotsiaalset kaasatust ja vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist käsitleva komitee resolutsiooni raames läbi viidud intervjuud osutavad, et sotsiaalne mõõde on mõnes riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas jäänud lõplikult välja arendamata. Komitee soovitab tähelepanu pöörata jaotuslikule mõjule ning võtta riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kontekstis hoolikalt arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Peale selle palub komitee esitada hinnangu samba rakendamiseks vajalike investeeringute kohta. Komitee rõhutab, kui oluline on leida tasakaal majanduslike vabaduste ning sotsiaalsete ja tööturuõiguste vahel. Töötajate riiklikke kaitseõigusi ei tohi kunagi pidada turu haldustõketeks (20). Ühtse turu tugevdamisel tuleks võrdselt austada sotsiaalseid ja tööalaseid õigusi, et kindlustada ELi edusammud majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse suunas õiglasel viisil. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Makromajanduslik stabiilsus

| 3.4.1. | Suuremahulise riikliku ja ELi eelarvetoetuse võimaldamine ja rakendamine aitas otsustavalt kaasa majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse tagamisele, muu hulgas seetõttu, et see suurendas usaldust. Kuigi majanduse taastumine on sõja puhkemisest alates tõsiselt mõjutatud, aitab ekspansiivne eelarvepoliitika 2022. aastal suure tõenäosusega taas leevendada hiljutise kriisi mõju ja tagada stabiilsuse. Komitee toetab komisjoni soovitusi võimaldada automaatsetel stabilisaatoritel toimida ja edendada investeeringuid kaksikülemineku elluviimiseks. Eelkõige peab komitee väga tervitatavaks, et üldine vabastusklausel kehtib ka 2023. aastal, kuna ELi majanduslik olukord ei ole tõepoolest normaliseerunud ja liikmesriigid peavad suutma vajaduse korral kiiresti reageerida. Komitee tunnistab, et EKP tõstis intressimäärasid esimest korda üheteistkümne aasta jooksul, ning nõuab tugevaid poliitikameetmeid, millega tagatakse, et Euroopa võlakirjade hinnavahed on mõõdukad, ja välditakse finantsturgude ebastabiilsust, et mitte ohustada erainvesteeringuid energiasüsteemi ümberkujundamisse ja vältida majanduslangust. Kuigi need eesmärgid võivad nõuda EKP töövahendite ulatuslikku kasutamist, ei suuda rahapoliitika üksi ohjeldada praegust hinnadünaamikat kestlikul viisil. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee peab kiiduväärseks kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid kõrgete energiahindade (hinnanguliselt 0,6 % ELi SKPst 2022. aastal) mõju vähendamiseks kõige haavatavamatele ja eriti ohustatud tööstussektoritele. Siiski võivad keskpikas perspektiivis osutuda oluliseks ka energia nappus ja mõju muudele toormehindadele, samuti jätkuvad geopoliitilised pinged ja edasine rõhuv surve ELi majandusele. Lisaks põhjustavad vähese majanduskasvu väljavaated ja tugevnev hinnasurve ELi majanduspoliitikas uusi dilemmasid. Seetõttu toetab komitee komisjoni soovitust, et EL peaks olema valmis muutuvale majanduslikule olukorrale reageerima. Olukorda tuleb tähelepanelikult jälgida, et oleks võimalik varakult avastada uusi ohu märke, mis muudavad stabiliseeriva fiskaalse impulsi vajalikuks, ning prognoosida toetusmeetmete laiendamise vajadust. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee väljendab kahtlust riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piiramise üle allapoole keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, rõhutades samal ajal, et esmaste jooksvate kulude kontrollimisel tuleb võtta arvesse sotsiaalset mõju ning hoiatades sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduskulude kärpimise eest. Seevastu tuleks liikmesriikidevahelisi lahknevusi käsitleda heaolule orienteeritult, näiteks edendades teadus- ja arendustegevust ning soodustades koolitust. Komitee kahtleb ka, kui asjakohane on ettepanek algatada 2023. aasta kevadel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, ja juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarve-eeskirju on vaevu rakendatud (21) ja et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teise etapi sanktsioone ei ole kunagi kohaldatud, kuna majandusraskuste ajal oleksid need olukorda veelgi halvendanud. Peale selle seab komitee kahtluse alla ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võimaliku rakendamise, kui endiselt kohaldatakse vabastusklauslit. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee kordab oma seisukohti praeguse eelarveraamistiku puudujääkide kohta ja kinnitab taas oma üleskutset raamistiku ajakohastamiseks, muu hulgas seades realistlikud ja toimivad puudujäägi ja võla eesmärgid, (22) kaasates tasakaalus eelarve nõude investeeringute jaoks ning võimaldades suuremat paindlikkust ja riigipõhist diferentseerimist, ilma et see ohustaks keskpikas perioodis riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Euro tugevat väärtust tuleb kaitsta tasakaalustatud raha- ja fiskaalpoliitilise lähenemise kaudu mis on kooskõlas usaldusväärse makromajandusliku juhtimisega. Samuti on komitee kutsunud komisjoni üles esitama suunised üleminekuperioodiks, mille jooksul ei tohiks algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, enne kui läbivaadatav raamistik on jõustunud (23). Lisaks rõhutas Euroopa Parlament oma 8. juuli 2021. aasta resolutsioonis, et eelistatavalt enne üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamist on oluline võtta selgelt suund läbivaadatud eelarveraamistikule ja tõi esile, et kehtiva eelarveraamistiku kohaldamine, eelkõige kohandamiskavad, [viiks] võla kiire vähendamiseni, mis võib õõnestada majanduse taastumist. Selleks et vältida stabiilsusriske ning suurendada kriisiks valmisoleku ja kriisile reageerimise suutlikkust, tuleks kaaluda asjakohaste ELi vahendite loomist. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komitee toetab täielikult soovitust jätkata kooskõlastatud jõupingutusi, et tugevdada võitlust agressiivse maksuplaneerimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning sellest tuleneva ülekanduva mõju vastu liikmesriikides, ning kutsub üles rakendama koordineerivaid meetmeid. Komitee peab kiiduväärseks OECD kokkulepet äriühingute maksustamise reformi kohta ja julgustab liikmesriike seda kiiresti rakendama. EL peaks seda kokkulepet edendama rahvusvahelisel tasandil, eelkõige peamiste kaubanduspartneritega. Lisaks väärivad toetust strateegiad maksukoormuse nihutamiseks tööjõult kaksikülemineku toetamisele, kui seejuures võetakse hoolikalt arvesse jaotavat mõju. Näiteks moonutab kinnisvaramaks vähem ja see võimaldaks maksude ümbersuunamist tööjõult. Lisaks juhib komitee tähelepanu asjaolule, et konservatiivse eelarvepoliitika tagamise kontekstis käsitletakse üksnes kuludega seotud meetmeid, mitte tulupõhiseid meetmeid. Kokkuvõttes on õiglane tulusüsteem riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja usaldusväärsuse taastamise eeltingimus, eelkõige suure võlakoormusega riikides. |
| --- | --- |

3.4.5.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 50).

1

(2)  Vt European Economic Forecast. Spring 2020 (europa.eu), lk 1.

2

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Euroopa Komisjoni teatis „Rohelise, digitaalse ja vastupidava majanduse suunas – Euroopa kasvumudel“.

4

(5)  Teatis 2022. aasta Euroopa poolaasta kevadpaketi kohta, Euroopa Komisjon (europa.eu).

5

(6)  2022. aasta suvine majandusprognoos: Venemaa sõja tõttu väljavaated halvenevad (europa.eu).

6

(7)  2022. aasta kevadine majandusprognoos: Venemaa sissetung paneb proovile ELi majandusliku vastupanuvõime, Euroopa Komisjon (europa.eu).

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 50).

8

(9)  Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni kõne Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgul (8.6.2022) peetud arutelul 30. ja 31. mail 2022. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järelduste üle.

9

(10)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 1.

10

(11)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon„Kuidas parandada organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 1).

11

(12)  Euroopa poolaasta rühma 2022. aasta konverents, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (europa.eu).

12

(13)  2021/2251 (INI), punkt 88.

13

(14)  COM(2022) 383 final.

14

(15)  Seda on rohkem kui viimase kümnendi jooksul investeeritud 683 miljardit eurot aastas. Keskmise stsenaariumi korral hinnati lisainvesteeringuvajadusi 2030. aastani keskmiselt 360 miljardile eurole aastas. Vt Bruegel Policy Contribution väljaanne nr 18/21, september 2021. Pärast 2030. aastat on vaja veelgi rohkem investeeringuid.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ühtekuuluvusfondist ja taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatav kliimamuutustega kohanemise fond“ (ELT C 486, 21.12.2022, lk 23).

17

(18)  Euroopa Komisjoni teatis „Rohelise, digitaalse ja vastupidava majanduse suunas“ (COM(2022) 83 final).

18

(19)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

19

(20)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs“ (ELT C 275, 18.7,2022, lk 50), punkt 3.2.3.

20

(21)  IMFi 2015. aasta oktoobri prognoosi kohaselt ei järgiks üheksa liikmesriiki eeldatavalt järgneva kolme aasta jooksul 1/20 võla vähendamise reeglit. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teist etappi ei rakendatud (Bruegel Policy Contribution, märts 2016).

21

(22)  Euroopa stabiilsusmehhanismi direktor Klaus Regling teeb ettepaneku korrigeerida valitsemissektori võla suhet 60 %-lt 100 %-le, hoides samas aastase eelarvepuudujäägi 3 % juures SKPst.

22

(23)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 227 ja ELT C 105, 4.3.2022, lk 11.

23

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/43

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Täiendavad kaalutlused seoses dokumendiga „Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta““

(COM(2021) 742 final)

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/07)

| Raportöör: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportöör:

Juraj SIPKO

| Täiskogu otsus | 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 170/1/2// |

Täiskogu otsus

22.3.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

170/1/2//

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et euroala ja Euroopa Liidu praegust majandusarengut iseloomustab eriti suur majanduslik, geomajanduslik ja poliitiline ebakindlus. See ebakindlus tuleneb kahest jätkuvast süsteemsest šokist, st COVID-19 jätkuvast levikust ja Venemaa sissetungist Ukrainasse. Samuti on tekkinud uus oht, mis on seotud rahvusvahelise kaubanduse, maksete, kapitali- ja finantsturgude, sealhulgas tootmis-, teadus- ja transpordisektorite killustatusega. Süsteemsed riskid on kaasa toonud valitsemissektori võla tohutu suurenemise ja inflatsiooni kasvu. Kliimamuutuste vastu võitlemine on siiski endiselt euroala ja ELi liikmesriikide suurim probleem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kordab, et võitlus COVID-19 jätkuva leviku vastu ei ole kaugeltki lõppenud. Seepärast tuleks selle haiguse vastu võitlemiseks rakendada kõiki sisulisi ja süsteemseid meetmeid, valmistudes samal ajal muudeks võimalikeks epideemiateks ja pandeemiateks. Komitee rõhutab, nagu on kinnitanud ka kahe viimase aasta kogemused, et suurim investeeringutasuvuse määr on tervishoiusektoris. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab Venemaa agressiooni ja sõja lõpetamist Ukrainas ning Ukraina territoriaalse terviklikkuse taastamist. See võib luua tingimused vastupidava, kaasava ja kestliku majanduskasvu saavutamiseks euroala riikides ja Euroopa Liidu liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee jälgib tähelepanelikult inflatsiooniga seotud väga ebasoodsaid suundumusi, mis tulenevad peamiselt toorme-, toidu- ja energiahindade tõusust, sealhulgas tarneahela katkemisest. Kõnealuses olukorras ei ole intressimäärade tõstmine eriti tõhus vahend. Liiga range rahapoliitika võib suurendada ka majanduslanguse riske ja võib aeglustada hädavajalikke erainvesteeringuid energiasüsteemi ümberkujundamisse. Seetõttu soovitab komitee, et Euroopa Keskpanka (EKP) korraldaks asjakohase proportsionaalsuse hindamise, analüüsides hoolikalt rangema rahapoliitika kõrvalmõjusid ja selle tagajärgi pikaajalistele hinnastabiilsuse eesmärkidele. Komitee julgustab siiski EKP-d vähendama alusinflatsiooni, ilma et see kahjustaks ELi majanduse taastumist. Eespool nimetatud riskide tõttu peaks EKP tavapärase rahapoliitika juurde tagasipöördumisel tegutsema ettevaatlikult. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Võttes arvesse energia- ja toiduhindade järsku tõusu, soovitab komitee riikide majanduspoliitika kujundajatel luua toimiv ja tõhus sotsiaalne turvavõrk kõige vähem kaitstud elanikkonnarühmade jaoks, sealhulgas kõige enam mõjutatud keskklassi segmentidele, jätmata kedagi kõrvale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee väljendab muret valitsemissektori võla jätkuva suurenemise pärast. Seetõttu soovitab komitee astuda samme eelarve konsolideerimiseks keskpikas plaanis. Liikmesriikide eelarvete täiendamiseks näeb komitee võimalusi õiglaseks maksustamiseks ja sellega seoses avaliku sektori vahendite tõhusaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et üldise vabastusklausli rakendamine COVID-19 tõttu oli õige otsus. Kuigi vabastusklausli rakendamist on pikendatud 2023. aastani, tuleb süsteemsete riskide jätkumise korral kaaluda selle edasist pikendamist. Seepärast ootab komitee, et Euroopa Komisjon valmistaks viivitamata ette konkreetsed meetmed stabiilsuse ja kasvu pakti reformimiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Hoolimata edusammudest rahandusliidu loomisel tuleb vastu võtta ja ellu viia kõik olulised ja süsteemsed meetmed pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu väljakujundamiseks. Sellega seoses kutsub komitee vastutavaid organisatsioone ja pädevaid institutsioone üles ühendama jõud, et luua rahandusliit. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tõstab esile killustatuse negatiivset mõju. Ta juhib tähelepanu riigi võlakirjade turu ebastabiilsusele euroala turgudel. Seepärast peab komitee kiiduväärseks Euroopa Keskpanga 15. juuni 2022. aasta teadaannet euroala killustatuse vastu võitlemise meetmete väljatöötamise kohta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab euroala majanduse ümberkujundamist. Samal ajal osutab aga komitee kliimamuutustega seotud eksistentsiaalsele ohule. Seda silmas pidades ja olenemata ettenägematutest keerulistest geomajanduslikest arengusuundumustest soovitab komitee üle minna taastuvatele energiaallikatele ning kasutada taastekava raames kättesaadavaid rahalisi vahendeid ja muid rahalisi vahendeid, sealhulgas erasektori rahastamise toetust. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nagu muudki ELi riigid seisavad euroala riigid praegu silmitsi süsteemsete šokkide, riskide ja ohtudega. Seetõttu, võttes arvesse praegust kriitilist perioodi inimkonna arengus, kutsub komitee kõiki riike ja rahvusvahelisi pädevaid asutusi üles tegema koostööd käsitlemaks kõiki ajalooliselt enneolematuid süsteemseid šokke, riske ja ohtusid, millega maailm praegu silmitsi seisab. Meetmete vastuvõtmise ja rakendamise edasilükkamisel võivad olla kaugeleulatuvad tagajärjed mitte ainult varalise kahju, vaid ka eelkõige inimelu seisukohast. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Taust ja kontekst

| 2.1. | Praegu eksisteerib reaalselt kaks süsteemset šokki – COVID-19 ja Venemaa sissetung Ukrainasse –, mis koos neile järgnenud geomajandusliku killustatusega on kaasa toonud suure ebakindluse. Veelgi enam, toorme- ja toiduhindade tõus on põhjustanud märkimisväärseid sotsiaal-majanduslikke riske nii euroalal kui ka ELis. Võttes arvesse kliimamuutustest tingitud eksistentsiaalset ohtu, on euroala ja ELi liikmesriikide üks suurimaid probleeme üleminek rohelisele majandusele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Praeguse majandusarenguga kaasnevad euroala riikides enneolematud reaalsed välisšokid. Seetõttu ei saa sellist arengut pidada makromajanduslike alusnäitajate seisukohast stabiilseks. Lisaks seisavad mõned euroala liikmesriigid silmitsi pikaajaliste struktuursete probleemidega kestliku, vastupanuvõimelise ja kaasava majanduse ülesehitamisel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Enne sellist kahte süsteemset šokki oli inflatsioon peaaegu kõikides euroala liikmesriikides suhteliselt madal. Suhteliselt madalaid inflatsioonimäärasid täheldati juba enne kliimakriisi algust ja mõnes euroala riigis esines isegi deflatsioon. Praegune inflatsioonidünaamika nõuab EKP käsutuses olevate vahendite ulatuslikku kasutamist. Praegu on inflatsioon euroala kestliku, vastupidava ja kaasava majanduskasvu jaoks üks suuremaid ohte. Inflatsiooni vähendamist ja stabiliseerimist ning selle hoidmist inflatsioonieesmärgi piires, st alla 2 %, ei ole võimalik saavutada ilma asjakohaste muudatusteta Euroopa Keskpanga rahapoliitikas. Sellega seoses on Euroopa Keskpanga nõukogu rakendanud vajalikke meetmeid, et täita Euroopa Keskpanga volitusi püüelda hinnastabiilsuse poole ja kaitsta finantsstabiilsust. Lähitulevikus on oluline, et EKP tegutseks tagasipöördumisel tavapärase rahapoliitika juurde ettevaatlikult. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Inflatsioon on suurim alates majandus- ja rahaliidu loomisest. See tuleneb mitmest tegurist, mis tõid kaasa inflatsioonimäära järkjärgulise tõusu isegi süveneva ülemaailmse COVID-19 kriisi ajal. Euroala majanduse praegune taastamine on pakkumise vähenemise tõttu seda negatiivset suundumust veelgi süvendanud. Venemaa sissetung Ukrainasse on samuti hinnatõusule kaasa aidanud. On õiguspärane küsida, mil määral saab Euroopa Keskpanga rahapoliitika kõiki selle käsutuses olevaid vahendeid kasutades aeglustada inflatsiooni kasvu ning viia see järk-järgult tagasi avalikustatud inflatsioonieesmärgi tasemele ja hoida seda selle piires, seadmata ohtu ühisraha stabiilsust ja majanduse taastamist COVID-19 kriisist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Praegused inflatsiooniga seotud suundumused ei ole ajutised ega lühiajalised (nagu märgiti 2021. aasta sügisel), vaid kajastavad suurt ebakindlust. Eelmise aasta teisel poolel tulenes hinnatõus peamiselt energiahindadest, tarneahelate katkemisest, ebatavaliselt toormehindade järsust tõusust ja suurematest transpordikuludest. Arvestades, et praeguse hinnadünaamika põhjused on mitmetahulised, ei suuda rahapoliitika üksi inflatsiooni piirata. Vaja on mitmekesistada energiaimporti ja vähendada seeläbi sõltuvust Venemaa tarnetest. Mitmekesistamine annab samuti euroala liikmesriikidele ajaloolise võimaluse alustada kiireloomulisi struktuurireforme (nt haldusreformid, kohtureformid, reformid õigusriigi tugevdamiseks) ja vähendada sõltuvust traditsioonilise sisendenergia impordist. Lisaks on vaja sekkumist turul, et saada kontrolli alla praegune hinnavolatiilsus energiaturul. Sellega seoses peab komitee tervitatavaks komisjoni ettepanekut erakorralise sekkumise kohta, et tegeleda kõrgete energiahindadega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Samal ajal on tõendeid selle kohta, et paljud ettevõtted on suutnud suurendada oma kasumit ühiku kohta, olenemata energiahindade tõusust. Euroopa Keskpanga analüüs näitab, et kasum on olnud peamine tegur riigisiseses üldinflatsioonis, sest ettevõtted kandsid üle suuremaid kulusid ning kindlustasid ja suurendasid kasumimarginaale. Turusekkumised energiasektoris võivad samuti piirata hinnadünaamikat. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Praegune hinnatõus on peamiselt seotud pakkumisega. See suundumus mõjutab negatiivselt euroala konkurentsivõimet, tuues kaasa suuremad kulud ja palgatõusu surve majanduslanguse ajal. Kui selline negatiivne muster peaks jätkuma, võib see kaasa tuua stagflatsiooni (kuigi seda praegu euroala riikides tervikuna ei esine). Ajaloolises arvestuses kogeti stagflatsiooni peaaegu 40 aastat tagasi. Ei saa välistada, et kui süsteemsed välisšokid jätkuvad, võib see põhjustada soovimatu stagflatsiooni. Teiselt poolt juhib komitee tähelepanu sellele, et kui reaalpalga kaotus mõjutab madala ja keskmise sissetulekuga töötajaid, võib see kahjustada nõudlust. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2021. aastal oli majanduskasv euroala liikmesriikides suhteliselt paljutõotav ning puudusid viited suurest majanduslikust ebakindlusest tuleneva investeeringute ja kaubavoogude järsu aeglustumise kohta. Ülemaailmne COVID-19 kriis võib süvendada lõhet euroala majanduskasvus, kui struktuurireforme ei võeta vastu ega rakendata. Selline lahknevuse suundumus võib avaldada suurt mõju lähenemisele ja süvendada seda negatiivset arengut euroala liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lühiajalises plaanis ei ole investeeringute võimaliku kasvu väljavaated lootustandvad. COVID-19 kriisi järgseks taastumiseks vastu võetud rahastamisvahendid (taaste- ja vastupidavusrahastu) on Ukraina sõja põhjustatud ebakindluse tõttu investeeringute valdkonnas jäänud mõnevõrra tagasihoidlikumaks. Seetõttu on oluline, et konkreetsed riigid suudaksid toime tulla euroala jätkuvate kauba- ja investeeringuvoogude häirete ning maailmamajanduses valitseva jätkuva ebakindlusega, ennekõike aga euroala liikmesriikides esineva suure ebakindlusega. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Majanduskasvu aeglustab ka energiahindade märkimisväärne tõus kodumajapidamiste jaoks. Mõned liikmesriigid on rakendanud meetmeid, et võidelda hinnatõusu vastu toetuste, käibemaksu muutmise, sealhulgas rohkem sotsiaalmakseid, ja madalaima sissetulekuga kodumajapidamiste jaoks energia sotsiaaltariifide kehtestamise kaudu. Seetõttu on vaja uuesti läbi mõelda energia tõhus kasutamine kodumajapidamistes ja muuta energiatarbimisega seotud harjumusi. Energiahindade tõus on kaasa toonud muude toodete järkjärgulise väljatõrjumise tarbija ostukorvist, nende järele on nüüd nõudlus vähenenud. Veelgi enam, kodumajapidamiste kõrgemad energiakulud muudavad kodumajapidamiste tarbimisharjumusi ja vähendavad märkimisväärselt teatavate tarbekaupade tarbimist. Energia on siiski põhihüve ja selle tarbimist saab vähendada vaid piiratud ulatuses, mis tähendab, et eelkõige vaesemad kodumajapidamised kannatavad hinnatõusu tõttu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | COVID-19 on avaldanud euroala liikmesriikide rahandusele väga negatiivset mõju. 2020. aasta märtsis hakati COVID-19 kriisiga toimetulekuks rakendama stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit. Loodi ka riigiabi ajutine raamistik, mis võimaldab ulatuslikult kasutada fiskaalstiimuleid ettevõtlussektori toetamiseks, kuid ka ühiskonna stabiilsuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Eelarvemeetmed ja majanduskasvu vähenemine on märgatavalt suurendanud valitsemissektori võla suhet SKPsse, eelkõige mõnes suure võlakoormusega liikmesriigis. Äärmiselt oluline on jätkata valitsemissektori võla kestlikkuse tagamist valitsemissektori võla järkjärgulise vähendamise kaudu. Võttes arvesse, et energiahinnad püsivad keskpika aja jooksul jätkuvalt kõrgel tasemel, on vaja läbi vaadata turu- ja hinnakujundusmehhanismid koos eelarve lisatoetusmeetmetega, et toetada energiahindade tõusust kõige rohkem mõjutatud kodumajapidamisi ja ettevõtteid. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Suuremad julgeoleku ja muude kriitilise tähtsusega prioriteetidega seotud kulutused võivad viia euroala majandusliku positsiooni ajutise languseni maailmamajanduses. Seda arvesse võttes seisavad euroala liikmesriigid silmitsi suure probleemiga kestliku majanduskasvu suunas liikumisel ja euroala majanduse osakaalu säilitamisel võrreldes teiste ülemaailmsete konkurentidega, kasutades kõiki olemasolevaid vahendeid koos tõhusa asjakohase poliitikaga, sealhulgas diplomaatilisi vahendeid. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Viimasel ajal on euro vahetuskurss USA dollari suhtes langenud ebasoodsate geopoliitiliste arengute tõttu ja selle langus sai alguse 2021. aasta mais. Suuruselt teise reservvaluuta euro odavnemine (depreciation) tuleneb peamiselt Euroopa Keskpanga ja Föderaalreservi Süsteemi (Federal Reserve System) erinevast rahapoliitikast. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Tuginedes eespool esitatud analüüsile, on Euroopa Komisjon avaldanud oma majandusväljavaated (2022. aasta juulis), mille määravad peamiselt sündmused Ukrainas. Selles prognoosis eeldatakse, et sel aastal on majanduskasv ELi liikmesriikides 2,7 % ja euroalal 2,6 %, langedes komisjoni prognooside kohaselt järgmisel aastal 1,5 %-le ja 1,4 %-le. Prognooside kohaselt ulatub keskmine inflatsioonimäär sel aastal nii ELis kui ka euroalal 7,6 %-ni, samal ajal kui järgmisel aastal peaks inflatsioon langema vastavalt 4,6 %-le ja 4 %-le. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee rõhutab, et Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenev mõju mõjutab ja võib tugevalt mõjutada euroala riikide lühi- ja ka keskpika perioodi majandusarengut. Selline negatiivne areng on süsteemne ja sõjajärgses ajaloos ei ole midagi sellist kogetud. Seetõttu on seda väga keerukas võrrelda teiste šokkidega, mis on ajalooliselt avaldanud kahjulikku mõju euroala majandusarengule. Igal juhul valitseb väga suur ebakindlus, mis raskendab tulevaste arengusuundade väljavaateid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et makro- ja mikromajanduslike alusnäitajate kujunemissuundumused euroala riikides ei ole lootustandvad. Ebakindlus on eriti suur. Eelkõige esineb palju tundmatuid muutujaid, mis võivad mõjutada juba niigi äärmiselt suurt ebakindlust, mis on peamiselt geopoliitilist ja majanduslikku laadi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee leiab, et inflatsiooniga seotud suundumused on suur oht euroala riikide sotsiaal-majanduslikule arengule. Praegune inflatsioonirisk on peamiselt seotud pakkumise ja väärtusahelate häiretega. Sündmused Ukrainas, eelkõige sisendenergia valdkonnas, sealhulgas toormehinnad, ja COVID-19 leviku ohjemeetmed on kaasa toonud muutusi pakkumise poolel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Praeguse inflatsioonidünaamika tõttu on vaja ulatuslikult kasutada EKP käsutuses olevaid vahendeid hindade stabiilsuse saavutamiseks, rakendades toetavat rahapoliitikat. EKP peaks tavapärase rahapoliitika juurde tagasipöördumisel tegutsema ettevaatlikult. Lisaks eeldatakse, et rahapoliitika jätkab euroala liikmesriikide majanduspoliitika toetamist. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee rõhutab, et inflatsiooniriski ei ole liikmesriikides ohjeldatud ja selle kõrvaldamisega seotud püüdlused on vaid osalised. Võttes arvesse inflatsiooniga seotud jätkuvaid ebasoodsaid suundumusi ja nende mõju kodumajapidamistele ning arengut konkurentsivõime valdkonnas, kutsub komitee kõiki pädevaid ja vastutavaid asutusi üles vastu võtma ja rakendama kõiki kiireloomulisi meetmeid negatiivsete hinnašokkide tasakaalustamiseks. Samal ajal tuleb vältida euroala riigi võlakirjade turgude ebastabiilsust (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ avaldamist. Komitee loodab, et see kava aitab järk-järgult vähendada sõltuvust Venemaa Föderatsiooni sisendenergiast. Samuti annab see võimaluse selliste suurimate kuluriskide järkjärguliseks kõrvaldamiseks, mis ohustavad oluliselt euroala riikide hinnastabiilsust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee väljendab lootust, et kava „REPowerEU“ panustab veel kahel viisil: 1) see võib stimuleerida investeeringute olulist kasvu konkreetsetes sektorites ja valdkondades, viies nii ellu idee, mis pärineb Venemaa Ukrainasse sissetungi eelsest ajast. Põhiidee seisneb selles, et see aasta on investeeringute kasvu seisukohalt märkimisväärne, eelkõige konkreetsetes avalikku huvi pakkuvates valdkondades; 2) see peaks andma olulise panuse ka kõige olulisematesse struktuursetesse muutustesse, millega praegune põlvkond silmitsi seisab, ning seega täitma põhieesmärgid muuta euroala majandus konkurentsivõimelisemaks, kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, järgides rohelises kokkuleppes määratletud peamisi eesmärke. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee jälgib tähelepanelikult, kuidas toimub investeeringute põhjalik ümberjaotamine võrreldes algsete investeerimiskavadega. Eeldatakse, et investeeringute kasv on väiksem sektorites, mis on seotud energiaalase ümberkujundamise ja rohelise kokkuleppe prioriteetide rakendamisega ELi riikides. On selgusetu, millised on väljavaated sektorites ja valdkondades, mis ei ole otseselt seotud. Seda arvesse võttes on oluline näha väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut traditsioonilistes majandussektorites (mis ei ole strateegiliselt vajalikud või ei taotle üleilmset tipptaset), kasutades ära konkreetsete piirkondade potentsiaalseid võimalusi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee toetab kindlalt mitte ainult praeguste kriitilise tähtsusega prioriteetide täitmist, vaid ka ühtse innovatsiooni tulemuslikkuse tagamist kõikides piirkondades, euroalal ja ELis tervikuna. Kõnealuse eesmärgi alahindamine võib süvendada euroala piirkondade ja ELi liikmesriikide lahknevust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee peab kiiduväärseks võimalust suuremaks lähenemiseks tänu majanduskasvule endistes vähem arenenud euroala liikmesriikides, mis on pikaajaliselt arenenud kiiremini kui euroala keskmiselt. Sellega seoses tuleks märkida, et COVID-19 ja Ukraina praegune sõda võivad euroala liikmesriikides kaasa tuua süveneva ja lahkneva protsessi, mis ei aita kaasa Euroopa Liidu lepingus määratletud põhiidee saavutamisele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee peab kiiduväärseks ja toetab käimasolevat arutelu ELi liikmesriikide rahanduse uue institutsioonilise raamistiku kujundamise üle. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja kasvu pakti eelarve-eeskirjade ajakohastamine on eelkõige seotud ülesandega ühitada rahanduslik jätkusuutlikkus selgete avaliku sektori investeerimisvajadustega. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee näeb võimalusi mitmesuguste valitsemissektori kestliku võla tagamisele suunatud poliitikameetmete vastastikuseks kooskõlastamiseks ja seostamiseks. Lisaks on põhjendatud juhtudel vaja toetada eelarvestrateegiaid kooskõlas keskpika perioodi lähenemisviisiga eelarve korrigeerimisele, mis on suunatud majanduse taastamisele ja vastupanuvõime suurendamisele. Komitee väljendab lootust, et jõutakse realistlike ja toimivate lahendusteni, mille tulemuseks on riigi rahanduse platvorm, mis tuleks viivitamata ellu viia. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Võttes arvesse, et liikmesriikide eelarved on pärast COVID-19 kriisi surve all, peavad olema tagatud sihipärased ja tõhusad edasised kompensatsioonimeetmed, et toetada kodumajapidamisi ja ettevõtteid energiakriisiga toimetulekul. Komitee mõistab ja tunnustab õigustatult praegusi julgeoleku-, humanitaar- ja ühiskondlike vajaduste tagamise põhjuseid ning nende mõju euroala liikmesriikide eelarvetele. Sellega seoses peab komitee kiiduväärseks komisjoni otsust pikendada stabiilsuse ja kasvu pakti vabastusklausli rakendamist ning kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti konkreetsed ettepanekud stabiilsuse ja kasvu pakti reformimiseks. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee on korduvalt väljendanud, et nagu ka minevikus, ja veelgi enam praegu, on vaja teha suuremaid jõupingutusi euroala positsiooni tugevdamiseks rahvusvahelises kontekstis. Praegu seisavad euroala riigid silmitsi uute probleemidega, mis on seotud üldise julgeolekuohu ja struktuursete muutustega. Peale selle võib majanduslik ja poliitiline areng mõjutada euro positsiooni rahvusvahelises raha- ja maksesüsteemis. Venemaa agressiooni ja sõja lõpetamine Ukrainas koos Ukraina territoriaalse terviklikkuse taastamisega võib viia maailmamajanduse elavnemiseni ja euroala majanduse tugevdamiseni selles. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee on veendunud, et võttes arvesse valitsevat suurt geopoliitilist ja majanduslikku ebakindlust, mis on seotud inflatsiooni ja valitsemissektori võla suurenemise riskidega, on euroala liikmesriikide suhtelise sotsiaal-majandusliku stabiilsuse tagamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite kasutamisel oluline keskenduda õigetele prioriteetidele. Kõnealune rahastamisvahend võimaldab ELi liikmesriikidel võlakirjade ühist emiteerimist kapitaliturgudel ja see on seni olnud väga tõhus. Seepärast pooldaks komitee selle praktilist kasutamist ka edaspidi. Sellega seoses näeb komitee võimalust taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamiseks pärast 2026. aastat. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee rõhutab, et Venemaa jätkuv sissetung Ukrainasse võib konkreetsetes euroala riikides kaasa tuua soovimatu majanduslanguse ja isegi stagflatsiooni. Seetõttu tuleb praegu rohkem kui kunagi varem sellist negatiivset arengut hoolikalt jälgida ja rakendada nendega seonduvalt ennetusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee märgib, et töötuse ja tööturuga seotud suundumused viitavad suhtelisele stabiilsusele. Samal ajal juhib komitee tähelepanu riikide töötuse määrade suhteliselt suurele erinevusele võrreldes 2008. aasta eelse perioodiga. Mõnes euroala liikmesriigis esineb valdavalt struktuurset töötust, millele lisandub oskustööliste puudus. Selle kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu suhtelise puuduse tõttu napib võimalusi konkurentsivõime suurendamiseks teatavates valitud sektorites ja valdkondades. Sellega seoses märgib komitee, et euroala liikmesriikides ja ELis on veel piisavalt ja seni kasutamata võimalusi oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on väga mures ebavõrdsusega seotud negatiivsete suundumuste ja suureneva vaesuse pärast euroala liikmesriikides ja kogu ELis. Ebavõrdsus selle mõiste kõige laiemas tähenduses on suurel määral ka ülemaailmse finantskriisi pärand. COVID-19 on seda negatiivset suundumust veelgi süvendanud. Energia- ja toiduhindade tõus mõjutab praegu kõige vähem kaitstud elanikkonnarühmi ning väikese ja keskmise sissetulekuga kodumajapidamisi. Seetõttu kutsub komitee kõiki pädevaid institutsioone üles looma sotsiaalset turvavõrku, mis toimiks tõhusalt ja milles kedagi ei jäeta kõrvale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee juhib veel kord tähelepanu edasiste mutatsioonide, pandeemiate ja epideemiate võimalikule ja ettenägematule arengule. COVID-19 esilekerkimine ja kiire levik näitas, et tervishoiusektoril puudus suuresti pandeemiavalmidus. Seetõttu on hädavajalik põhjalikum ettevalmistus, kuid eelkõige kõikide selle valdkonna pädevate organite ja asutuste vastutustundlikum poliitika. Komitee märgib, et nagu ka viimase kahe aasta areng on näidanud, saadakse suurim investeeringutasuvus tervishoidu ja ennetusse tehtavatest investeeringutest. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee rõhutab, et suurema likviidsuse pakkumise toetamine alates COVID-19 puhangust on olnud õige otsus. Võttes arvesse, et mõned konkreetsed toimingud siiski peatati, on nüüd vaja keskenduda teatavate ettevõtjate maksevõime tagamisele. Pandeemiajärgse majanduskasvu toetamiseks on samuti vaja suuremat likviidsust. Seepärast peab komitee väga oluliseks kapitaliturgude liidu ja pangandusliidu loomise edendamist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et käimas on maailmamajanduse killustumine. Venemaa sissetung Ukrainasse on killustanud rahvusvahelist kaubandust, rahvusvahelisi makseid, rahvusvahelisi valuuta- ja finantssuhteid, rahvusvahelist transporti, rahvusvahelist teadust ja uurimistegevust, ülemaailmseid väärtusahelaid ning ka muid valdkondi. Sellel protsessil on olnud väga kahjustav mõju euroala riikide sotsiaal-majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee märgib, et praegune suur majanduslik ja geomajanduslik ebakindlus, millega kaasnevad suured riskid, on kõige keerulisem olukord kogu Euroopa integratsiooniprojekti ajaloos. Võttes arvesse tulevase sotsiaal-majandusliku arengu ettearvamatust, on väga vajalik, et pädevad asutused võtaksid vastu ja rakendaksid mitmeid meetmeid euroala liikmesriikide majandusele avalduvate välisšokkide vähendamiseks ja kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Seepärast väljendab komitee heameelt Euroopa Keskpanga 15. juuni 2022. aasta teadaande üle, mille kohaselt kavatsetakse välja töötada mehhanism euroala killustatuse vastu võitlemiseks.

1

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tööjõu liikuvuse suurendamine majanduse taastamise toetamiseks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/08)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 101/0/0 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

101/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee on juba mitmes arvamuses viidanud tööjõu liikuvuse tähtsusele ja on märkinud, et aastate jooksul on ELi-sisene tööjõu liikuvus suurenenud, ehkki vaid mõõdukas tempos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et vaja on põhjalikumat analüüsi selle kohta, miks lisaks pandeemiast tingitud piirangutele suureneb ELi tööealiste inimeste arv vähem kui eelmistel aastatel. Komitee kutsub samuti üles viima läbi uuringu, et määrata kindlaks tööturu praeguse olukorra majanduslikud kulud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab rakendada tõhusamaid riiklikke poliitikameetmeid, pöörates erilist tähelepanu aktiivsele tööturupoliitikale, näiteks ELi ja kolmandate riikide töötajatele mõeldud madalapalgaliste toetused. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama Euroopa poolaastasse riigipõhiste soovituste osana näitajad riiklike poliitikameetmete jälgimiseks, mis ühel või teisel viisil piiravad töötajate liikuvust kogu ELis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee palub Euroopa Komisjonil analüüsida töötajate liikuvusega seotud negatiivset arengut, eriti ajude äravoolu teatud sektorites ja. Samal ajal peavad ajude äravoolu vastased meetmed käima käsikäes ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise edendamise meetmetega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samuti soovitab komitee, et liikmesriigid täiustaksid veelgi oma asjaomaseid portaale, lisades riiklike õigusaktidega nõutud minimaalsed töötingimused, et vältida kuritarvitusi. Komitee kutsub samuti üles tegema täiendavaid jõupingutusi keeleoskuse parandamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub liikmesriike üles hõlbustama puuetega inimeste liikuvust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab soolist võrdõiguslikkust oluliseks teguriks tööjõu liikuvuse suurendamisel ELis, nagu on märgitud dokumendis SOC/731 (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles pidevalt jälgima sotsiaalkindlustuse koordineerimist ja tagama ühised lahendused uutele tekkivatele olukordadele, nagu kaugtöö välismaalt. Lisaks kutsub komitee üles suurendama jõupingutusi Euroopa sotsiaalkindlustusnumbri loomiseks, et ületada piiriülestes olukordades sotsiaalkindlustusele juurdepääsu takistused. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et ettevõtete konkurentsieelise säilitamiseks ja kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamiseks on vaja häid töö- ja tööhõivetingimusi ning elukvaliteedi aspekte, nagu heade koolide ja puhkerajatiste olemasolu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee märgib ka, et COVID-19 pandeemia on selgelt parandanud kaugtöö võimalusi. Üha rohkem töötajaid on huvitatud lühiajalisest või ajutisest kaugtööst välismaalt. Komitee ootab huviga eelseisvaid sotsiaalpartnerite läbirääkimisi selleteemalise direktiivi üle. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub üles looma kogu ELi hõlmava teabepunktide võrgustiku, mis hõlmaks veebi-, aga ka füüsilisi ja telefoniteenuseid, et aidata töötajatel ja tööandjatel tegeleda päringutega sellistes valdkondades nagu pangandus- ja kindlustusteenused. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Lõpetuseks rõhutab komitee tööjõu liikuvuse voogude käimasoleva statistilise analüüsi tähtsust, et aidata lahendada oskuste nõudlusele mittevastavust ELi tööturgudel ning hinnata selliste arengute mõju nagu sõda Ukrainas ja tööealiste inimeste liikumine ELi liikmesriikides ja nende vahel. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Suure majandusliku ebakindluse ajal, mil majandusprognoose korrigeeritakse allapoole ja euroala intressimäärad tõenäoliselt tõusevad, et võidelda kõrgete inflatsioonimäärade vastu, võib tööjõu liikuvusel ELis olla tähtis osa ELi majanduse taastamises ja kasvuväljavaadetes. Üldiselt tunnistatakse, et töötajate ja teenuste vaba liikumine aitab kaasa majanduskasvule ja ühtekuuluvusele liidus ning loob ühtsel turul töövõimalusi. Mõju on selge: liikuvuse suurendamine olemasolevate vabade töökohtade täitmiseks parandab tööjõuressursside jaotamist, suurendab majandustoodangut ja heaolu, eriti kui pakutavad töötingimused on õiglased. ELi tööturg põhineb ka võrdse kohtlemise põhimõttel, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 45 ja mitmes teiseses õigusaktis. Üldiselt võib ELi majandus tööjõu suuremast liikuvusest kasu saada. Üksikute liikmesriikide puhul võib siiski olla nii kasu kui ka kahju, sõltuvalt liikuvusvoogude suuna pikaajalisest mõjust. Lühiajaliselt oleks tööjõu liikuvus kasulik lähteriikidele, mida iseloomustab struktuurne tööpuudus. Netomõju vastuvõtvatele riikidele sõltuks siiski suuresti muu hulgas töötajatele pakutavatest töötingimustest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee on mitmes oma arvamuses viidanud tööjõu liikuvuse tähtsusele ja märkinud, et ELi-sisene tööjõu liikuvus on aastate jooksul suurenenud, ehkki mõõdukas tempos ja jääb protsentuaalselt endiselt alla tööjõu liikuvusele USAs. Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi uuringu kohaselt moodustab USA elanikkond, kes on kolinud teise osariiki, umbes 2,8 % kogu tööealisest elanikkonnast, samas kui ELis on see osakaal ligikaudu 1,2 % (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eurostati 2019. aasta rahvastikustatistika kohaselt kolis 13 miljonit ELi tööealist (20–64aastast) inimest ühest liikmesriigist teise. Tööealiste ELi liikujate arv kasvas siiski väiksema protsendi võrra kui eelmistel aastatel ning pandeemia ei ole aidanud seda arvu suurendada. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELi 2019. aasta tööjõu-uuringus märgiti 11,9 miljonit tööealist ELi liikujat (määratletud kui ELi kodanikud, kes elavad muus liikmesriigis kui nende kodakondsusriik), kellest 9,9 miljonit olid aktiivsed liikujad (määratletud kui ELi kodanikud, kes on asunud tööle teises liikmesriigis tööloa vajaduseta). See moodustab 4,2 % tolleaegse 28 liikmesriigi kogu tööjõust. Ühendkuningriigi lahkumine EList on ilmselgelt vähendanud ELi kodanike töövõimalusi ja peamised sihtriigid on nüüd Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rumeenia ja Poola on aktiivsete liikujate kõige olulisemad päritoluriigid, kusjuures ELi liikujate peamised majandustegevuse sektorid on tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus. Teised suhteliselt olulised sektorid on ehitus ja transport, sotsiaalhoolekanne ja koduteenused, turism ja põllumajandus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Piiriüleste töötajate arv EL 28s oli 1,5 miljonit ja jällegi, kui Ühendkuningriik lahkus EList, on see arv vähenenud, kusjuures peamised piiriüleste töötajate elukohariigid on Prantsusmaa, Saksamaa ja Poola, kusjuures Slovakkia, Ungari ja Austria vahel esineb samuti märkimisväärseid liikuvusvooge. Komitee märgib, et tööjõu liikuvus ELis on tingitud mitmesugustest põhjustest, mis sõltuvad inimese isiklikust olukorrast, sealhulgas palgaerinevustest vastuvõtva riigi ja piiriülese töötaja elukohariigi vahel. Otsus minna tööle välismaale võib tõepoolest põhineda mitmel teguril, sealhulgas hooajaliselt pakutaval tööhõivel sellistes sektorites nagu põllumajandus ja turism. Viimasel ajal võib ostujõu suurenemine, mis mõjutab kodanikke kogu ELis, tegelikult pärssida tööjõu liikuvust, eriti kui hindade tõus mõjutab ka üürimajutuse maksumust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Viimastel aastatel on suurenenud liikuvus kõrgelt haritud töötajate seas, kusjuures sellesse kategooriasse kuulub enam kui kolmandik ELi liikujatest. Seevastu on madala kvalifikatsiooniga liikujate osakaal vähenenud sama protsendi võrra kui kõrgelt haritud liikujate arv. Tuleb märkida, et kõrgete kvalifikatsioonidega liikujate liikuvus on teadmistepõhise majanduse arendamiseks tähtis. Kõrgete kvalifikatsioonidega liikujate jaoks tähtsaimad ELi sihtriigid on Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Belgia ja Austria. Kuna kõrgelt kvalifitseeritud liikujad töötavad kõige sagedamini äri-, õppe-, teadus- ja inseneritöötajatena, näib ülekvalifitseeritus olevat üsna levinud. Hinnanguliselt on 55 % kõrgelt kvalifitseeritud liikujatest naised. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eurostati demograafiliste prognooside kohaselt on oodata ELi kodanike keskmise eluea tõusu. Märkimisväärselt väheneb ka tööealise elanikkonna osakaal kogu elanikkonnast, eriti 20–39-aastaste hulgas. Seevastu on vanematel vanuserühmadel tulevikus suurem proportsionaalne osakaal. Nendel demograafilistel arengutel on järgnevatel aastatel potentsiaalsetele ELi liikujatele märkimisväärne mõju, kuna inimesed kolivad tõenäolisemalt oma karjääri alguses, mitte vanemaks saades. Seda kinnitavad tõendid sellest, et 20–29aastaste ja 30–39aastaste hulgas on suurem aastane väljavoolu arv kui muudes vanuserühmades. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kuna väheneb ka lähteriikide nooremate vanuserühmade arv, on ELis oodata liikuvate töötajate arvu vähenemist. Siiski võib seda oodatavat liikuvusvoogude vähenemist takistada ELi vananev elanikkond, kuna see toob kaasa suureneva vajaduse spetsialiseeritud tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande järele, milleks on vaja palgata rohkem liikuvaid töötajaid. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Eelnevalt mainitu põhjal on ilmne, et ELi liikuvusvood on jätkuvalt katsumus, mis piirab pakkumist ja põhjustab mittevastavusi enamikes sektorites, sealhulgas IT ja kõrgtehnoloogiatööstuses. Pandeemia ei ole selle olukorra lahendamisele kaasa aidanud, kuna ELi-sisest liikuvust on takistanud liikumisvabaduse piirangud ja muud piiravad meetmed, nagu piiride sulgemised ja reisikeelud. Enne pandeemiat oli ida-lääne tööjõu liikuvus domineerinud lõuna-põhja voogude üle ning eeldatavasti jätkub see suundumus sõjast laastatud Ukrainast pärit pagulaste sissevoolu tõttu. Igal juhul, mida varem ELi kodanike liikuvus pandeemiaeelsele tasemele jõuab, seda parem. Aastatel 2019–2020 vähenes aktiivsete tööturul tegutsejate arv 4 % (3). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Diplomite ja kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine on oluline vabade töökohtade täitmiseks seal, kus tööjõupuudus püsib, ning liikuvuse hõlbustamiseks. Tunnustamissüsteemi tuleb siiski tugevdada, et see toimiks tõhusalt ja toetaks tööjõu liikuvust. Probleem tekib peamiselt kutsekvalifikatsioonide vastastikusel tunnustamisel, mitte akadeemilisel või ametlikul tasandil. Samas on asjakohane tunnistada, et akadeemiliste ja kutsekvalifikatsioonide vastastikusel tunnustamisel on erinev käsitlus. Samuti tuleks meeles pidada, et ELi toimimise lepingu artikli 166 kohaselt austab EL täielikult liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest, toetades ja täiendades samal ajal liikmesriikide tegevust. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee leiab, et on vaja põhjalikumalt analüüsida seda, miks – lisaks pandeemiast tingitud piirangutele – kasvab tööealiste ELi liikujate arv väiksema protsendi võrra kui varasematel aastatel. Samuti kutsub komitee üles viima läbi uuringu, et määrata kindlaks tööturu praeguse olukorra majanduslikud kulud, mida iseloomustab killustatus liikmesriikide vahel: „ühtlustumata ELi tööturu kulud“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee soovitab tõhusamaid riiklikke poliitikameetmeid, nagu liikuvusstiimulid, sealhulgas korduvränne (investeerides päritoluriikidesse vahetus- ja vastastikuse õppe programmide kaudu), pannes rõhku aktiivsetele riiklikele tööturumeetmetele, näiteks ELi ja kolmandatest riikidest pärit töötajate palgatoetustele. Sellega seoses leiab komitee, et tööotsijatele rahalise toetuse pakkumine, näiteks teise liikmesriiki või piirkonda tööle asumiseks ümberpaigutamise kulude katmine, soodustaks liikuvust veelgi. Lisaks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et parandada teavet töökohtadest teistes ELi riikides, samuti ümberpaigutamisabi, et toetada teise riiki kolimise logistikat – nt majutuse leidmine, registreerimine maksustamise eesmärgil, kooli leidmine oma lastele, võimalik, et abi partneritele töö leidmisel jne. Komitee soovitab kasutada tehisintellekti vahendeid ühises kogu ELi hõlmavas veebis, mis koondab kõik tööpakkumised kõigis ELi liikmesriikides, et viia profiilid ja töönõuded paremini vastavusse. Samamoodi tuleks ette näha sihipärasemad stiimulid, et julgustada töötuid liikuma madala töötuse tasemega liikmesriikidesse. Kvalifitseeritud tööjõu puudus on Euroopa ettevõtete jaoks kõige pakilisem probleem, nagu on märgitud EKP 1. juunil 2022 avaldatud SAFE aruandes. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee avaldab kahetsust, et ELi tööturg on endiselt killustatud. Tööjõu liikuvus on olnud seni viljeletud killustatud lähenemisviisi ohver. Edasisi mittehaakuvaid poliitikameetmeid tuleb vältida, eelkõige riiklikul tasandil. Kuigi vaja on tagada kohalike ja liikuvate töötajate võrdne kohtlemine, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles lisama Euroopa poolaastasse näitajad riigipõhiste soovituste osana, et jälgida riikide poliitikameetmeid, mis ühel või teisel viisil piirab töötajate liikuvust kogu ELis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi töötajate ja spetsialistide liikuvuse suurendamine saab toimuda ainult siis, kui jõustatakse paremini kehtivaid sätteid, teabele juurdepääsu ja liikmesriikide vahelist koostööd. Komitee leiab, et Euroopa Komisjoni roll selles kõiges on kriitilise tähtsusega. Komitee märgib, et üksikud liikmesriigid võivad tunda vastumeelsust ühtse turu reformide vastuvõtmise suhtes, kuna nad kardavad, et see võib põhjustada lühiajalist töökohtade kadumist, eelkõige juba mahajäänud ja madala tootlikkusega riikides/sektorites. Teoreetiliselt aitaks tööjõu vaba liikumine seda probleemi lahendada, kuid riigi seisukohast võib see kaasa tuua vahendite kadumise ja ajude/oskuste võimaliku äravoolu vahepealsel ajal. Seetõttu võib osutuda vajalikuks, et Euroopa Komisjon analüüsiks tööjõu liikuvusega seotud negatiivseid arenguid, eelkõige ajude äravoolu teatavates sektorites ja piirkondades. Samal ajal peavad ajude äravoolu vastased meetmed käima käsikäes ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise edendamise meetmetega. Komitee tunnistab, et mängus võib olla mitmeid muutujaid, sealhulgas demograafilised väljavaated ja selle mõju tööealise elanikkonna suurusele ja koosseisule nii lähetavates kui ka vastuvõtvates riikides. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kuigi haridus- ja valideerimisstandardeid tuleb alati järgida, kutsub komitee liikmesriike üles vähendama bürokraatiat ja järgima võrdse kohtlemise aluspõhimõtet. Sellega seoses peetakse vajalikuks parandada vastastikuse tunnustamise mehhanisme ja tööalase liikuvuse portaale. Komitee märgib olulisi täiustusi Euroopa tööalase liikuvuse portaalis (EURES), Europassi veebiplatvormis ning Euroopa oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite klassifitseerimise süsteemis (ESCO) ning kutsub liikmesriike üles oma asjaomaseid portaale veelgi täiustama, lisades riiklike õigusaktidega nõutavad minimaalsed töötingimused. Viimast peetakse eriti oluliseks, et vältida piirialade liikuvate töötajate ja kolmandatest riikidest pärit töötajate töötingimuste rikkumisi. Samuti kutsub komitee üles tegema täiendavaid jõupingutusi keeleoskuse parandamiseks, kuna selle puudumine on oluline takistus vabale liikumisele ELis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kutsub liikmesriike üles hõlbustama puuetega inimeste liikuvust. Sellega seoses on oluline võtta kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga vastu Euroopa ühine puudega isiku staatuse määratlus ning puudega isiku staatuse vastastikune tunnustamine liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee peab soolist võrdõiguslikkust oluliseks teguriks tööjõu liikuvuse suurendamisel ELis, nagu on märgitud arvamuses SOC/731. See peaks olema osa laiemast pühendumusest järgida demokraatia ja kõigi võrdõiguslikkuse standardeid kui tööjõu liikuvuse suurendamise vahendit. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee soovitab, et vastuvõtvad liikmesriigid tagaksid vastuvõtvas riigis töötavatele isikutele juurdepääsu koolitustele, näiteks keelekursustele oma töökogemuse alguses ja ümberõppele, kui see on vajalik hilisemas etapis, et tegeleda tööjõupuudusega teatavates sektorites ning toetada digiüleminekut ja meetmeid kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee märgib samuti, et programm Erasmus+ võib suurendada tööjõu liikuvust kogu ELis, ning juhib tähelepanu 2011. aastal läbi viidud uuringule, (4) milles analüüsitakse, kuidas mõjutab välismaal õppimine liikuvust tööturul hilisemas elus, kasutades Erasmusega kokkupuudet kui iseseisvat mitmekesistamise allikat välismaal õppimisel. Uuring näitas, et välismaal õppimine suurendab oluliselt tõenäosust pärast akadeemilise kvalifikatsiooni saamist välismaale tööle minna. Välismaal õppinud lõpetajad lähevad 15 protsendipunkti võrra tõenäolisemalt pärast lõpetamist välismaale tööle. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee kiidab heaks sotsiaalkindlustuse parema koordineerimise ELis, kuid märgib murega, et liikuvatel töötajatel, eelkõige piiriülestel ja piirialatöötajatel on endiselt raskusi juurdepääsuga sotsiaalkaitsesüsteemidele. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles pidevalt jälgima sotsiaalkindlustuse koordineerimist ja tagama ühised lahendused uutele tekkivatele olukordadele, nagu kaugtöö välismaalt. Liidu tasandil kooskõlastatud tegevuse tähtsust ei ole võimalik üle hinnata. Liikmesriigid peavad tagama liikuvate töötajate sotsiaalsed õigused igal ajal, sealhulgas kriisiolukordades. Tunnistades, et pensioniskeemid on ELis erinevad, kutsub komitee üles tegema suuremaid jõupingutusi liikuvate töötajate pensioniõiguste paremaks koordineerimiseks ja jõustamiseks kogu ELis, võimaluse korral riigipõhiste soovituste kaudu Euroopa poolaasta raames. Lisaks kutsub komitee üles suurendama jõupingutusi Euroopa sotsiaalkindlustusnumbri loomiseks, et ületada piiriülestes olukordades sotsiaalkindlustusele juurdepääsu takistused. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Tuleb märkida, et üleeuroopaline personaalne pensionitoode (5) peaks olema eriti atraktiivne füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ringi liikuvatele töötajatele, kes töötavad kogu tööelu vältel eri riikides. Võimalus üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkujaid piiriüleselt vahetada aitab kahtlemata kaasa tööjõu liikuvusele, ehkki ei ole selge, millises ulatuses, sest need pensionitooted ei ole veel kättesaadavad. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Kui üleeuroopaline personaalne pensionitoode kasutusele võeti, väljendas komitee heameelt selle pensionitoote kontseptsiooni üle. See on oluline samm, et julgustada ELi kodanikke tegema pensioniaastate jaoks piisavaid sissemakseid, ning see on kapitaliturgude liidu oluline alustala. Kuna üleeuroopaliste personaalsete pensionitoodete pakkumine peab siiski veel realiseeruma, peab komitee vajalikuks teha täiendavaid jõupingutusi kapitaliturgude liidu tegevuskava (6) 9. meetme raames, et soodustada tööandjapensioni skeemides osalemist. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.11. | Komitee märgib, et COVID-19 pandeemia on selgelt parandanud kaugtöö võimalusi (7). Üha enam töötajaid on huvitatud lühiajaliselt või ajutiselt kaugtöö tegemisest välismaalt. Komitee ootab huviga eelseisvaid sotsiaalpartnerite läbirääkimisi 2002. aasta kaugtööd käsitleva raamlepingu läbivaatamise ja ajakohastamise üle, mis esitatakse vastuvõtmiseks direktiivi kaudu rakendatava õiguslikult siduva kokkuleppe vormis. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee märgib, et ettevõtete konkurentsieelise säilitamiseks ja kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamiseks on vaja häid töö- ja tööhõivetingimusi ning elukvaliteedi aspekte, nagu näiteks heade koolide ning kõrge ja jätkusuutliku tasemega rajatiste olemasolu. Komitee rõhutab ka, kui olulised on jätkuvad investeeringud formaalsesse ja informaalsesse koolitusse ning elukestvasse õppesse, et toetada üleminekut digitaalsele ja CO2-neutraalsele majandusele. Dünaamilises ja kiiresti muutuvas keskkonnas on äärmiselt oluline kiiresti ja tõhusalt kohaneda tööturu muutuvate vajadustega, tunnistades samas tööjõupuuduse mõju olemasolevale tööjõule. Sellega seoses on oluline Euroopa sotsiaalpartnerite digiülemineku raamkokkulepe, milles sätestatakse, et mõlemad pooled kohustuvad oskusi täiendama või ümber õppima, et tulla toime ettevõtete digiprobleemidega. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee rõhutab vajadust tööjõu liikuvuse ja töötajate lähetamise menetluste digiteerimise järele, et parandada teabevahetust liikmesriikide ametiasutuste vahel ja kõrvaldada ebaproportsionaalsed tõkked. See aitab ka eeskirju korrektselt jälgida ja jõustada. Komitee nõustub ettepanekuga, mis sisaldub Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioonis „ELi õigusnormide mõju töötajate ja teenuste vabale liikumisele: ELi sisese tööjõu liikuvus kui vahend, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia“ (2020/2007(INI)), (8) milles soovitatakse luua töötajatele ja tulevastele tööandjatele ühtne kasutajatugi kohaldatavate ELi eeskirjade alusel, mis toetuks nii digitaalselt kui ka füüsiliselt Euroopa Tööjõuametile (ELA). Nagu on sätestatud ELA määruse artiklis 5, parandab Euroopa Tööjõuamet tööjõu liikuvust käsitleva teabe kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsetavust, sealhulgas ühtse kogu liitu hõlmava veebisaidi kaudu, mis toimib ühtse portaalina teabeallikatele ja -teenustele juurdepääsuks liidu ja riigi tasandil kõigis ELi keeltes. Lisaks peaks ELA toetama liikmesriike oma veebisaitide ajakohastamisel. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Samal ajal kutsub komitee liikmesriike üles digiteerima avalikke teenuseid, eelkõige asjaomaseid sotsiaalkindlustusteenuseid, et hõlbustada Euroopa töötajate liikuvust kogu ELis, tagades samal ajal õiguste ülekantavuse ning töötajate ja spetsialistide liikuvusega seotud kohustuste täitmise. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Samal ajal kutsub komitee üles looma kogu ELi hõlmava teabepunktide võrgustiku, mis hõlmaks ka veebi-, aga ka füüsilisi ja telefoniteenuseid, et aidata töötajatel ja tööandjatel tegeleda päringutega sellistes valdkondades nagu pangandus- ja kindlustusteenused. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee rõhutab, kui oluline on tööjõu liikuvuse voogude pidev statistiline analüüs, et aidata lahendada oskuste mittevastavust ELi tööturgudel ja hinnata selliste arengute mõju nagu sõda Ukrainas ja tööealiste inimeste liikumine ELi liikmesriikides ja nende vahel. Komitee tunnistab, et mittevastavuse kõrvaldamine on Euroopa tasandil palju keerulisem kui riiklikul või piirkondlikul tasandil. Siiski leiab komitee, et EURESe nõustajate roll liikuvatele töötajatele teadliku toe pakkumisel on ülioluline. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Samuti on asjakohane uurida kolmandatest riikidest pärit töötajate liikuvust ja nende töötingimusi. Komitee on mures kolmandatest riikidest pärit töötajate ebakindlate töötingimuste pärast liikmesriikides ning nõuab eeskirjade tõhusamat jõustamist. Komitee märgib samuti, et tööjõu liikuvus ELi liikmesriikidest ei ole piisav, et tulla toime oskuste nappusega. Samuti tuleb hõlbustada ja tõhustada töörännet kolmandatest riikidest. Sellega seoses tervitab komitee hiljutist rändepoliitika paketti, kuid kordab oma seisukohta, et tuleb võtta tõhusaid meetmeid, et võimaldada töötutel ELi kodanikel tööturule siseneda. |
| --- | --- |

3.17.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 443, 22.11.2022, lk 63.

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu/papers/100976

2

(3)  Aastaaruanne ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta (2021).

3

(4)  Parey and Waldinger (2011). Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus üleeuroopalise personaalse pensionitoote kohta (ELT C 81, 2.3.2018, lk 139).

5

(6)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“, ELT C 155, 30.4.2021, lk 20.

6

(7)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 13, ELT C 220, 9.6.2021, lk 106.

7

(8)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 137.

8

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Võrdõiguslikkuse parandamine ELis“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/09)

| Raportöör: | Özlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Cristian PÎRVULESCU |

Raportöör:

Özlem YILDIRIM

Kaasraportöör:

Cristian PÎRVULESCU

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 140/13/31 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

140/13/31

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit, milles on sätestatud, et liit „rajaneb inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel“. Samuti rõhutab ta harta artikli 20 tähtsust, milles kinnitatakse kõigi inimeste võrdsust seaduse ees. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lisaks tuletab komitee meelde, et võrdsuse põhimõtte kohaldamisega mitte ainult ei keelata diskrimineerimine, vaid edendatakse ka õigusnormi sidusat rakendamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee julgustab nõukogu, parlamenti ja komisjoni tungivalt jätkama kaitse väljatöötamist diskrimineerimise vastu kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonnas, võttes eelkõige vastu direktiivi ettepaneku, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta näol on olemas selleks kindel alus ja et põhiõiguste kaitse instrumente tuleb arendada kogu liidus ühtsel viisil. Lisaks on oluline hõlmata kõiki koostoimeid, keskkondi ja olukordi, kus võib esineda diskrimineerimist. Erineva õigusliku kaitsega tekitatakse õiguste vahel vastuvõetamatuid hierarhiaid ja jäetakse terved inimkategooriad kaitseta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Praegune Euroopa kaitsesüsteem põhineb peamiselt ohvrite individuaalsel õiguskaitsevahendite kasutamisel ja oma õigusele tuginemisel. Mitmest uuringust nähtub aga, et teavitamised ja menetlused ei võimalda reageerida ebavõrdsuse struktuursele, sektoriülesele ja süsteemsele mõõtmele ning et ohvrid pöörduvad õigusabi poole harva; see on statistiliselt väga erandlik ja seda kasutatakse ainult viimase abinõuna (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, et sotsiaalsete struktuuride tekitatud keerulist ebavõrdsust ja diskrimineerimist saab kõrvaldada ainult sidusa ja tervikliku poliitika, konkreetsete vahendite ja nende pikaajalise rakendamise abil. Teadlikkuse suurendamine, nähtavus ja koolitus on olulised võimendavad tegurid, mida tuleks kasutusele võtta kõigis ühiskonna osades. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on seisukohal, et võrdõiguslikkuse edendamine ja põhiõiguste kaitse tuleb integreerida laiemasse sotsiaalsesse visiooni, millega mitmekordistatakse ja tugevdatakse vahendeid, mille abil liikmesriigid ja ELi institutsioonid toetavad üksikisikuid ning avaliku ja erasektori osalejaid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et liit peab aktiivselt edendama võrdsete võimaluste üldpõhimõtte ja positiivsete kohustuste tunnustamist ning et selleks peavad institutsioonid alustama järgmise põlvkonna meetmete väljatöötamist, et edendada võrdõiguslikkust Euroopas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kuigi komitee tunnistab, et tehnoloogia areng hõlbustab paljude kodanike juurdepääsu õigustele, rõhutab ta, et see võib põhjustada ka uusi võrdõiguslikkuse rikkumisi ning sellest tulenevalt uusi sekkumisvajadusi võrdse kohtlemise põhimõtte jälgimiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks, toetab komitee ELi õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks standardid, mis hõlbustavad kollektiivsete kollektiivhagide rakendamist liikmesriikides, parandades juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja selle mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on seisukohal, et liit peab tagama poliitiliste osalejate, ametiühingute ja vabaühenduste julgeoleku, võrdse kohtlemise ja kaitse liikmesriikide ametiasutuste poolt tulenevalt liidu demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja liidu poliitilistel kaalutlustel põhineva mittediskrimineerimise väärtustest. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Samuti tuleb parandada kõigi kodanikuühiskonna osalejate, eelkõige inimõiguste kaitsega tegelevate osalejate suutlikkust töötada olemasolevate õigusaktidega ja teha koostööd avaliku sektori institutsioonidega. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee tuletab meelde Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit, milles on sätestatud, et liit „rajaneb inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel“. Samuti rõhutab ta harta artikli 20 tähtsust, milles kinnitatakse kõigi inimeste võrdsust seaduse ees. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lisaks tuletab komitee meelde, et võrdsuse põhimõtte kohaldamisega mitte ainult ei keelata diskrimineerimine, vaid edendatakse ka õigusnormi sidusat rakendamist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Praegu tunnustab Euroopa Liit ebavõrdsuse eri vorme ja nende läbipõimunud mõõdet (sh sooline, etniline, sotsiaalne, põlvkondadevaheline ebavõrdsus jne). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rohkem kui 20 aastat pärast Amsterdami lepingu vastuvõtmist viitavad kõik ELi ja riikide näitajad etnilise päritolu, rassi, soo, seksuaalse sättumuse, arvamuste ja veendumuste, puude ja vanuse alusel jätkuvale diskrimineerimisele tööhõive ning kaupade, hariduse, avalike teenuste ja sotsiaalkaitse kättesaadavuse valdkonnas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kõnealune diskrimineerimise jätkumine tuleneb eelkõige keerukatest protsessidest, mis esinevad sageli koos ning mis on otsest ja kaudset diskrimineerimist tekitavate ja seda korduvalt tekitavate integreeritud protsesside, süsteemide ja nõuete tulemus. Selline ebavõrdsuse allikate rägastik tekitab olukordi, mis on tegelikult süsteemsed ja kujutavad endast tõelist takistust võrdõiguslikkuse edendamisel (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee märgib oma liikmete kaudu ning samuti otseselt liikmesriikides toimuva tegevuse kaudu ka üldise sotsiaalse kliima halvenemist ning vähekaitstud inimeste suhtes diskrimineeriva käitumise üha laienevat levimist. Seetõttu on selge, et riikide ja ELi tasandil on vaja ellu viia kiiret ja kooskõlastatud tegevust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pärast peaaegu kaks aastat kestnud COVID-19 kriisi näevad mitmed ÜRO asutused, sealhulgas Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, (4) murettekitavaid märke sotsiaalse ja territoriaalse ebavõrdsuse süvenemisest. COVID-19 kriis on suurendanud sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust ning mõjutanud oluliselt Euroopa ettevõtjaid, kahjustades nende võimet säilitada ja luua töökohti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sellest tulenevalt on vaesed või ebakindlad sotsiaalsed rühmad diskrimineerimise suhtes paratamatult haavatavamad, millele lisanduvad muud haavatavuse tegurid. Komitee rõhutab vajadust käsitleda seda diskrimineerimise eripära ja töötada välja tugev poliitika, et võidelda ELi majanduslikult ja sotsiaalselt vähekaitstud elanikerühmade diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee rõhutab, et sotsiaalsete struktuuride tekitatud keerulist ebavõrdsust ja diskrimineerimist saab kõrvaldada ainult tugeva poliitika, konkreetsete vahendite ja nende pikaajalise rakendamise abil. Vaja on suuremat ja märkimisväärset toetust riiklikele võrdõiguslikkuse ja inimõigustega tegelevatele asutustele, eelkõige selleks, et parandada nende sõltumatust ning suurendada nende töötajate arvu ja rahaeraldisi. Teadlikkuse suurendamine, nähtavus ja koolitus on olulised võimendavad tegurid, mida tuleks kasutusele võtta kõigis ühiskonna osades ja avaliku poliitika valdkondades. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee on seisukohal, et võrdõiguslikkuse edendamine ja põhiõiguste kaitse tuleb integreerida laiemasse sotsiaalsesse visiooni, millega mitmekordistatakse ja tugevdatakse vahendeid, mille abil liikmesriigid ja ELi institutsioonid toetavad üksikisikuid ning avaliku ja erasektori osalejaid. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee kinnitab veel kord oma täielikku toetust uuele Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavale ja leiab, et on mitmeid elemente, mille abil edendada võrdõiguslikkust, kaitsta põhiõigusi ja võidelda diskrimineerimise vastu (5). Eesmärkide saavutamiseks on oluline pöörata rohkem tähelepanu nende rakendamisele. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kooskõlas oma varasemate arvamustega (6) tunnustab komitee ELi jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, etnilise päritolu, rassi või vanuse, usutunnistuse, arvamuste või veendumuste alusel diskrimineerimise eest kaitsmise, LGBTQIA+-inimeste ja puuetega inimeste õiguste kaitse ning romade kaasamise ja rändajate õiguste kaitse alal. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Nagu komitee on juba märkinud, on hartal inimõigustega tegelevate institutsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kasutamata potentsiaal. Vaja on teha parandusi, et täiustada selle mõju võrdõiguslikkuse põhimõtte kaitse, ennetamise, edendamise, rakendamise ja kohaldamise huvides (7). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Praegune Euroopa kaitsesüsteem põhineb peamiselt ohvrite individuaalsel õiguskaitsevahendite kasutamisel ja oma õigusele tuginemisel. Kõigist uuringutest nähtub aga, et teavitamised ja menetlused ei võimalda reageerida ebavõrdsuse struktuursele, sektoriülesele ja süsteemsele mõõtmele ning et ohvrid pöörduvad õigusabi poole harva; see on statistiliselt väga erandlik ja seda kasutatakse ainult viimase abinõuna (8). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Tänapäeval piirdub tööhõive valdkonnas diskrimineerimise vastane võitlus olukordadega, mis vastavad üksnes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 sätestatud kriteeriumidele (sugu, rass või etniline päritolu, usutunnistus või veendumused, puue, vanus või seksuaalne sättumus). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Lisaks piirdub kaupadele ja avalikele teenustele juurdepääsu käsitlevast liidu õigusest tulenev kaitse rassilise või etnilise päritolu ning soolise võrdõiguslikkuse kriteeriumidega. Ühtegi muud võrdõiguslikkuse rikkumise vormi sellisena ei käsitleta ja diskrimineerimisvastane kaitse on kriteeriumide kaupa erinev. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Praegu on diskrimineerimisvastane kaitse liikmesriigiti erinev. Mõnes kaitstakse juurdepääsu kaupadele ja teenustele kõigi artiklis 19 nimetatud diskrimineerimise vormide eest, samas kui teistes pakutakse kaitset ka väljaspool selle artikli kriteeriume. Seetõttu on diskrimineerimise vastane kaitse ja seega võrdõiguslikkus liikmesriikide vahel erinev. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Neid tähelepanekuid silmas pidades on vaja määratleda järgmised sammud, et ületada kaasamist silmas pidades ELi võrdõiguslikkuse tõhusa kaitse raamistiku rakendamise praegusi piire. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Üldise võrdõiguslikkuse põhimõtte edendamine liikmesriikides

| 3.1.1. | Praegune olukord Euroopas näitab, et võrdõiguslikkuse põhimõte on eesmärk, mida mõjutavad endiselt märkimisväärsed ohud. Näiteks märgib komisjon, et COVIDi pandeemia ajal on võrdne juurdepääs tervishoiule Euroopas olnud suur probleem (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Praegu on olukord selline, et samas kui mõned Euroopa riigid kajastavad oma õigusraamistikus üldist võrdõiguslikkuse põhimõtet, kehtestades õiguse võrdsele kohtlemisele kodanikuühiskonnas, majandussuhetes ja riigiga, siis teised riigid määravad karistusi ainult diskrimineerimise eest, mis on seadusega sõnaselgelt keelatud, nägemata ette positiivset kohustust võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamiseks (10). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | See lõhe tekitab märkimisväärseid erinevusi Euroopa kodanike ja elanike vahel seoses võrdõiguslikkuse põhimõtte ulatuse, selle õigusliku kaitse ja tõhusa rakendamise nõuetega. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks struktuurilisi probleeme, mis takistavad võrdõiguslikkuse põhimõtte täielikku elluviimist, millele viitavad vähesed edusammud ja ebavõrdsuse ulatus tänapäeva Euroopas. Sellesse pidevasse hindamisprotsessi tuleks aktiivselt kaasata riiklikud võrdõiguslikkuse ja inimõiguste organisatsioonid. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Komitee on seisukohal, et liit peab kasutusele võtma poliitikameetmed, millega edendatakse võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste põhimõtet, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingus ja põhiõiguste hartas sätestatud väärtustega, rakendades kõiki oma pädevusvaldkondi. Sel eesmärgil toetab komitee Euroopa Komisjoni uut algatust, mis põhineb asutamislepingu artiklitel 157 ja 19 ning milles keskendutakse võrdõiguslikkust edendavate riiklike asutuste tõhususele ja nende potentsiaali arendamisele, nende erinevatele rollidele ja suutlikkusele. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Liit peab end varustama konkreetsete vahenditega, et muuta üldine võrdõiguslikkuse põhimõte kõigile liikmesriikidele kohaldatavaks õiguslikuks põhimõtteks, võimaldades kaitset, mis ületab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 sätestatud kaitset seitsme diskrimineerimiskriteeriumi alusel esineva ebavõrdse kohtlemise eest. Struktuurifondide kasutamine oleks näiteks üks tõhus vahend diskrimineerimisvastaste meetmete tõhusaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Võrdse kohtlemise üldpõhimõtte tunnustamine, positiivsete kohustuste loomine ja nende süsteemse mõõtme tunnustamine on viis, kuidas parandada võitlust majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Võitlus digivaldkonnas tekkinud ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu

| 3.2.1. | Kuigi komitee tunnistab, et tehnoloogia areng hõlbustab paljude kodanike juurdepääsu õigustele, on ta seisukohal, et tegelikult põhjustab see ka uusi võrdõiguslikkuse rikkumisi juurdepääsul õigustele ja teenustele ning uusi sekkumisvajadusi võrdse kohtlemise põhimõtte kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Riiklike teenuste ning kaupadele ja teenustele (eriti esmatähtsatele teenustele) juurdepääsu digiüleminek on toonud kaasa põhjaliku muutuse suhetes kasutajatega, kõrvaldades füüsilised barjäärid, kuid luues uusi digitaalseid takistusi. See pärsib teatavate kodanike juurdepääsu õigustele ja teenustele, eelkõige kõige ebakindlamas või ebasoodsas olukorras olevate või puudega inimeste ja suurema osa Euroopa eakate jaoks (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Need probleemid nõuavad uute digitaalset kaasamist käsitlevate avalike poliitikameetmete väljatöötamist ja rakendamist ning avaliku ja erasektori ettevõtjatele positiivsete kohustuste loomist kasutajate ees, sealhulgas lihtsa ja tasuta juurdepääsu tagamist. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Lisaks tehnilise juurdepääsu tehnilistele raskustele ning seoses algoritmidel (12) ja biomeetrilistel tehnoloogiatel (13) põhinevate vahenditega märgib komitee, et me seisame silmitsi uute probleemidega õiguste rikkumisel ja diskrimineerimise tekitamisel. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Nagu on rõhutatud Euroopa Nõukogu (14) ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (15) töös, kutsuvad algoritmilised otsused esile otsustusvahendeid, millele on omased diskrimineerivad eelarvamused, mis põhinevad otsingutulemuste automaatsel taasesitamisel. Tehisintellektist tuleneva diskrimineerimise riskide maandamiseks on kõige asjakohasemad õigusaktid need, mis käsitlevad mittediskrimineerimist ja andmekaitset. Tõhusa jõustamise korral võivad mõlemad vahendid aidata võidelda ebaseadusliku diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Komitee on seisukohal, et nende mõjude kontrollimiseks on vaja jõulist avalikku poliitikat, mida kohaldatakse nii kogu Euroopa siseturu kui ka väljaspool Euroopat asuvate majandusosaliste suhtes ning millega nõutakse automatiseeritud otsuste järelevalve, andmete kontrollimise, hindamise, mõju-uuringute ja korrigeerimisprotsesside kasutuselevõtmist nende tehnoloogiate väljatöötamisel ja rakendamisel kooskõlas praegu vastuvõetavate digiteenuseid käsitlevate õigusaktidega. Lahenduste leidmisele võib kaasa aidata ka digiteenuste direktiivi vastuvõtmine. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Võrdse kohtlemise kaitsmise ja diskrimineerimise vastase võitluse arendamine töömaailmas

| 3.3.1. | Komitee rõhutab tööhõive otsustavat tähtsust kaasamise ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise lubaduse täitmise seisukohast. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Vaatamata Euroopa Liidu ajaloolisele pühendumusele naiste võrdõiguslikkuse tagamisel tööhõives tuletab praegune olukord meile meelde, et naised on ajaloos alati esimesed, kes on (majanduslike, sotsiaalsete, tervishoiu- või muude) kriiside tagajärgede all kannatanud. Naiste ja meeste tööalane võrdõiguslikkus on endiselt üks suurimaid probleeme, millele Euroopa riigid lahenduse peavad leidma. COVID-19 kriisiga langes naiste tööhõive määr kõigis vanuserühmades ja kõigis ametikategooriates kokku 61,8 %-ni (16). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | See sooline ebavõrdsus lõimub muude ebavõrdsuse vormidega. Eurostati 2019. aasta uuringust nähtus, et 68 % puuetega inimestest oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, võrreldes 28,4 %-ga üldisest elanikkonnast (17). 21 % end LGBT alla liigitavatest inimestest tunnevad end töökohal diskrimineerituna, nagu ka 25 % Magribi riikide, Aafrika (Sahara-tagune) ja roma päritolu inimestest (18). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | 2020. aasta Eurobaromeetri uuringust diskrimineerimise kohta ilmneb, et 59 % eurooplastest leiab, et diskrimineerimise peamine põhjus on etniline päritolu või nahavärv, ning uuringud näitavad, et see on eriti oluline tööhõive seisukohalt, kus see mõjutab märkimisväärselt asjaomaste inimeste võrdseid võimalusi ja sotsiaalset integreerumist. Sellise diskrimineerimise kindlakstegemiseks kohtutes tuleks kehtestada vastavad tõhusad meetodid, näiteks Prantsuse kõrgeimas kohtus tunnustatud Clerci meetod, mis võimaldab võrrelda samal tasemel töötavate inimeste karjääriarengut (19). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tänapäeval piirdutakse Euroopa tööalase diskrimineerimise vastases poliitikas õigusraamistikuga, mis võimaldab diskrimineerimisjuhtumitest kohtusse teatada, millega pannakse potentsiaalsele ohvrile diskrimineerimisvastase võitlusega kaasnev väga raske koormus, kui ta esitab ühe või mitu hagi oma tööandja, teenuseosutaja või riigi vastu. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komisjon on juba ammu tunnistanud, et diskrimineerimine on kollektiivsete nähtuste tulemus. Üksikjuhtumite kaupa toimuvad kohtuvaidlused on ohvrite jaoks väga rasked. Diskrimineerimisega seotud kaebuste esitamata jätmise nähtus on dokumenteeritud ja ulatuslik (20). Tööalast diskrimineerimist käsitlevaid kohtuvaidlusi on vähe ning kaebusi diskrimineerimise kohta kaupadele ja teenustele juurdepääsul peaaegu ei esine. Võrdõiguslikkust edendavaid kohtuväliseid mehhanisme ja protsesse ning pro bono õigusalase töö ja avalikes huvides toimuvate kohtuvaidluste toetamist võiks tugevdada. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks, toetab komitee menetlusvahendite vastuvõtmist, mis hõlbustavad liikmesriikides õigustele ligipääsu, kasutades näiteks kollektiivhagisid, mis parandab juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Veelgi enam, kui Euroopa Liit kavatseb tõhusalt võidelda ametialase diskrimineerimisega, ei saa kohtumenetlus olla ainus viis sekkuda kollektiivse ja süsteemse diskrimineerimise korral. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Euroopa Liit peab laiendama oma diskrimineerimisvastase sekkumise ulatust väljaspool õiguskaitsevahendeid, nõudes ennetavate vahendite kasutuselevõttu, mis võimaldaksid võidelda ebavõrdsuse vastu, heastada tavasid ja vältida diskrimineerimist. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 osutatud kõikidel kriteeriumidel põhineva diskrimineerimise suhtes tuleks rakendada võrreldavat poliitikat. Seetõttu kutsub ta komisjoni üles toimima järgmiselt:






  i) | pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine; |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

i)

pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine;

| ii) | rakendama meetmeid, et suurendada töökohal diskrimineerimise ulatuse analüüsi ning julgustada tööandjate hindamis-, aruandlus- ja järelevalvekohustusi; |
| --- | --- |

ii)

rakendama meetmeid, et suurendada töökohal diskrimineerimise ulatuse analüüsi ning julgustada tööandjate hindamis-, aruandlus- ja järelevalvekohustusi;

| iii) | aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid. |
| --- | --- |

iii)

aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid.

3.4.   Diskrimineerimisvastase kaitse ulatuse laiendamine ja ühtlustamine ELis

| 3.4.1. | Komitee julgustab Euroopa Liitu tungivalt jätkama kaitse väljatöötamist diskrimineerimise vastu kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonnas, võttes eelkõige vastu direktiivi ettepaneku, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee märgib, et praeguse kaitsega diskrimineerimise vastu kaupadele ja teenustele juurdepääsul luuakse kriteeriumidele vastava kaitse hierarhia ja tekitatakse seetõttu olukord, kus diskrimineerimiskriteeriumidega hõlmatud isikute suhtes kohaldatakse ebavõrdset kaitset. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Kuigi mittediskrimineerimise põhimõte on liidu põhiõiguste kaitse nurgakivi, ei täida Euroopa Liit oma ülesannet tagada võrdne kohtlemine Euroopa avalikus ruumis seni, kuni direktiivi ettepaneku vastuvõtmine on peatatud. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama, et kõnealune direktiivi eelnõu võetakse vastu kujul, mis sisaldab selle üldisi ettepanekuid õigustele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamise kohta, sealhulgas mehhanisme õigustele juurdepääsu hõlbustamiseks, võttes vastu kollektiivhagide esitamise menetlused, et tagada riiklike diskrimineerimisvastaste organite tõhus ja tunnustatud pädevus. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EL peaks veelgi suurendama oma jõupingutusi ja koostööd kohapeal, tagamaks, et LGBTQIA+ inimeste väärikust ja põhiõigusi austataks eranditult, et neid ei saaks kuskil taga kiusata ja et nende osalemist avalikus elus tugevdataks. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Komitee leiab, et EL peaks aktiivselt osalema võrdsete võimaluste üldpõhimõtte ja sellega seotud positiivsete kohustuste tunnustamise edendamises. ELi institutsioonid peavad toetama ka võrdõiguslikkust ja inimõigusi edendavaid riiklikke organisatsioone siduvate standardite vastuvõtmise kaudu, et nad saaksid täielikult ära kasutada oma potentsiaali ja tagada kehtivate õigusaktide tõhusa kohaldamise. |
| --- | --- |

3.5.

3.6.   Kaitse uuendamine poliitilise, ametiühingu- ja kodanikudiskrimineerimise vastu

| 3.6.1. | Komitee märgib, et viimastel aastatel on kogu Euroopas poliitilistel, ametiühingutesse või töötajate liitudesse kuuluvatel ning kodanikuõiguste aktivistidel olnud raskusi oma väljendus- ja tegutsemisvabaduse kasutamisel, näiteks meeleavaldusõiguse kasutamisel oma nõudmiste väljendamiseks ja läbirääkimiste pidamiseks. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Komitee on seisukohal, et nii liit kui ka liikmesriigid peavad vastavalt oma seadusandlusele ja kohaldatavatele rahvusvahelistele instrumentidele tõhusalt tagama poliitiliste osalejate, sotsiaalpartnerite ja vabaühenduste julgeoleku, võrdse kohtlemise ja kaitse liikmesriikide ametiasutuste poolt tulenevalt liidu demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja liidu poliitilistel kaalutlustel põhineva mittediskrimineerimise väärtustest. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud ILO konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta ning ILO konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste kohta. Samuti tuleb austada ja edendada ühinemisvabadust ja organiseerumisõigust. On tähtis, et nii riiklikul kui ka ELi tasandil toimuks arutelu selle üle, kuidas tagada, et töötajatel oleks juurdepääs ametiühingutele ning nad saaksid kasutada oma organiseerumis- ja kollektiivse tegutsemise õigust (21). Kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega julgustab komitee liikmesriike ja komisjoni tagama kooskõlas nende õigusaktide, töösuhete süsteemide ja kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktidega, et nad kaitseksid tõhusalt ühinemisvabadust ning organiseerumis- ja kollektiivläbirääkimiste õigust. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Tõhusad riiklikud institutsioonid võrdõiguslikkuse edendamiseks, põhiõiguste kaitsmiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks

| 3.7.1. | Selles valdkonnas esineb ELi ja riikide õigusaktide kohaldamisel liiga sageli olulisi piiranguid, mis on seotud igale liikmesriigile omaste õiguslike, institutsiooniliste, organisatsiooniliste ja finantsaspektidega. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Komitee leiab, et riiklike institutsioonide suutlikkuse parandamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kavad, sealhulgas rahaline toetus. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komitee julgustab komisjoni välja töötama programmi, mis aitaks parandada, tugevdada ja ratsionaliseerida inimõiguste valdkonnas vastutavate riiklike institutsioonide suutlikkust (loomine, akrediteerimine ja vastavus rahvusvahelistele standarditele), muu hulgas teadlikkuse ja teadmiste suurendamise ning kõigi rühmade erivajaduste rahuldamise kaudu. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Samuti tuleb parandada kõigi ühiskondlike ja kodanikuühiskonna osalejate, eelkõige inimõiguste kaitsega tegelevate osalejate suutlikkust töötada olemasolevate õiguslike vahenditega ja teha koostööd avaliku sektori institutsioonidega. Vaja on paremini toetada sotsiaalseid sidusrühmi ja kodanikuühiskonna organisatsioone, kes tagavad diskrimineerimise ohvritele juurdepääsu õigustele. Neile suunatud toetus võib hõlmata koolitust, teadlikkuse suurendamist, teadmiste ja parimate tavade edasiandmist, rahalist ja organisatsioonilist toetust ning kaitset rünnakute ja laimukampaaniate eest. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Nagu komitee on juba varem soovitanud, kordab ta vajadust luua tõhus ja juurdepääsetav mehhanism väärtegude tuvastamiseks ja nendest teatamiseks, nagu füüsilised ja verbaalsed rünnakud, hirmutamine ja ahistamine, sealhulgas kuritahtlike protsesside või vaenukõne kaudu, mis on suunatud kodanikuühiskonna organisatsioonidele, muu hulgas inimõigusi kaitsvatele organisatsioonidele (22). Kui sellised rünnakud algatatakse digikeskkonnas, tuleb need kiiresti tuvastada ja vastavad avaldused kõrvaldada. |
| --- | --- |

3.7.5.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, „Võrdõiguslikkus ELis 20 aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esialgset rakendamist“, aprill 2021.

2

(3)  Mulder, J., „Indirect sex discrimination in employment“, Euroopa õigusekspertide võrgustik soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise valdkonnas, Euroopa Komisjon, 2020.

3

(4)  Vt eelkõige ILO 8. aruanne praeguse kriisi mõju kohta töömaailmale, oktoober 2021. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), COVID-19: ILO ülevaade – 8. väljaanne, 27. oktoober 2021.

4

(5)  Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, COM(2021) 38 final (ELT C 374, 16.9.2021, lk 38).

5

(6)  Vt nt arvamused puuetega naiste olukorra kohta (SOC/579) (ELT C 367,10.10.2018, lk 20), roma naiste olukorra kohta (SOC/585): ELT C 110, 22.3.2019, lk 20, ELi 2020.–2030. aasta puuetega inimeste õiguste tegevuskava kujundamise kohta (SOC/616) (ELT C 97, 24.3.2020, lk 41), mitmekesisuse haldamise kohta ELi liikmesriikides (SOC/642) (ELT C 10, 11.1.2021, lk 7), LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2020–2025 (SOC/667) (ELT C 286, 16.7.2021, lk 128), integratsiooni ja kaasamise tegevuskava kohta aastateks 2021–2027 (SOC/668) (ELT C 286, 16.7.2021, lk 134), puuetega inimeste õiguste strateegia kohta (SOC/680) (ELT C 374, 16.9.2021, lk 50) ning 2020. aasta järgse romade kaasamise strateegia kohta.

6

(7)  Arvamus strateegia kohta põhiõiguste harta kohaldamise tugevdamiseks ELis (SOC/671) (ELT C 341, 24.8.2021, lk 50).

7

(8)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, „Võrdõiguslikkus ELis 20 aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esialgset rakendamist“, eespool viidatud.

8

(9)  Euroopa Komisjon, „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus“ (COM(2009) 567 final).

9

(10)  Crowley, N., „Making Europe more Equal: A legal Duty?“, Equinet, 2016.

10

(11)  Défenseur des droits: „Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics“, 2019; ja „Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?“, 2022.

11

(12)  Gerards, J., Xenidis, R., „Algorithmic discrimination in Europe“, Euroopa õigusekspertide võrgustik soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise valdkonnas, Euroopa Komisjon, 2020.

12

(13)  Défenseur des droits, „Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux“, 2021.

13

(14)  Euroopa Nõukogu, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon, prof Frederik Zuiderveen, „Discrimination, Artificial Intelligence and algorithmic decision-making“, 2018.

14

(15)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, „Toimigem tulevikus õigesti: tehisintellekt ja põhiõigused“, 2021.

15

(16)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE), „Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic“.

16

(17)  Eurostat, „Income inequalities“, 2019.

17

(18)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, „Võrdõiguslikkus ELis 20 aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esialgset rakendamist“, eespool viidatud.

18

(19)  Chappe., V.A., „La preuve par la comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination“, Sociologies pratiques, 2011/2 no 23, p. 45 à 55; Décision cadre du Défenseur des droits no 2022-139 du 31 août 2022; Cour de cassation: Cass.soc.10/07/1998 no. 90-41231; Cass.soc. 04/07/2000 no 98-43285; Cass.soc. 28/06/2006, no 04-46419.

19

Sociologies pratiques

o

o

o

o

o

(20)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, „Võrdõiguslikkus ELis 20 aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esialgset rakendamist“, eespool viidatud.

20

(21)  Vt ka arvamus „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ (SOC/632), punktid 4.5.3 ja 4.5.6 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 159).

21

(22)  Arvamus „Strateegia põhiõiguste harta kohaldamise tugevdamiseks ELis“ (SOC/671) (ELT C 341, 24.8.2021, lk 50).

22

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 1

SOC/724 – võrdõiguslikkuse parandamine ELis

Punkt 3.3.7

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks,
  toetab komitee liidu
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks menetlusvahendid, mis hõlbustavad
  liikmesriikides
  õigustele ligipääsu, kasutades näiteks kollektiivhagisid, mis
  parandab
  juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist. | Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks,
  julgustab
  komitee
  liikmesriike kaaluma ja vajaduse korral võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada ja toetada õiguskaitse kättesaadavust. See võiks hõlmata
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks menetlusvahendid, mis hõlbustavad
  asjaomases liikmesriigis
  õigustele ligipääsu, kasutades näiteks kollektiivhagisid, mis
  võivad parandada
  juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks,
  toetab komitee liidu
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks menetlusvahendid, mis hõlbustavad
  liikmesriikides
  õigustele ligipääsu, kasutades näiteks kollektiivhagisid, mis
  parandab
  juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist.

Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks,
  julgustab
  komitee
  liikmesriike kaaluma ja vajaduse korral võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada ja toetada õiguskaitse kättesaadavust. See võiks hõlmata
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks menetlusvahendid, mis hõlbustavad
  asjaomases liikmesriigis
  õigustele ligipääsu, kasutades näiteks kollektiivhagisid, mis
  võivad parandada
  juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist.

Motivatsioon

Uurimisrühmas ja SOCi sektsioonis ei jõutud selles küsimuses kokkuleppele kõigi kolme rühma vahel. Menetlusõigus kuulub traditsiooniliselt liikmesriikide pädevusse. Seega peaksid liikmesriigid ise otsustama, kas nad soovivad võtta riiklikul tasandil kasutusele kollektiivhagid/kollektiivsed õiguskaitsevahendid võrdõiguslikkuse põhimõtte jõustamiseks. See võimaldaks ka kohandada mis tahes riiklikke süsteeme vastavalt riikide tegelikule olukorrale. Lisaks ei tohiks unustada, et kollektiivseid õiguskaitsevahendeid võidaks ka kuritarvitada.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 59 |
| --- | --- |
| Vastu: | 104 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

59

Vastu:

104

Erapooletuid:

13

Muudatusettepanek 2

SOC/724 – võrdõiguslikkuse parandamine ELis

Punkt 3.3.10

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 osutatud kõikidel kriteeriumidel põhineva diskrimineerimise suhtes tuleks rakendada võrreldavat poliitikat. Seetõttu kutsub ta komisjoni üles toimima järgmiselt:






  — | pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine; |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 osutatud kõikidel kriteeriumidel põhineva diskrimineerimise suhtes tuleks rakendada võrreldavat poliitikat. Seetõttu kutsub ta komisjoni üles toimima järgmiselt:

—

pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine;

| — | rakendama meetmeid,
  et suurendada töökohal
  diskrimineerimise
  ulatuse analüüsi ning julgustada tööandjate
  hindamis-, aruandlus- ja
  järelevalvekohustusi; |
| --- | --- |

—

rakendama meetmeid,
  et suurendada töökohal
  diskrimineerimise
  ulatuse analüüsi ning julgustada tööandjate
  hindamis-, aruandlus- ja
  järelevalvekohustusi;

| — | aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid. |
| --- | --- |

—

aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid.

Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 osutatud kõikidel kriteeriumidel põhineva diskrimineerimise suhtes tuleks rakendada võrreldavat poliitikat. Seetõttu kutsub ta komisjoni üles toimima järgmiselt:

| — | pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

—

pühenduma kehtivate meetmete tõhusale jõustamisele või võtma oma tööhõive- ja diskrimineerimisvastase poliitika raames uusi meetmeid võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal ja tagama kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine;

| — | rakendama meetmeid,
  mis aitavad tõhusalt kasutada ELi õiguses sätestatud
  diskrimineerimise
  määratlust töökohal
  ning
  et anda tööandjatele suuniseid nende
  hindamis-, aruandlus- ja
  järelevalvekohustuste täitmiseks
  ; |
| --- | --- |

—

rakendama meetmeid,
  mis aitavad tõhusalt kasutada ELi õiguses sätestatud
  diskrimineerimise
  määratlust töökohal
  ning
  et anda tööandjatele suuniseid nende
  hindamis-, aruandlus- ja
  järelevalvekohustuste täitmiseks
  ;

| — | aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid. |
| --- | --- |

—

aitama ettevõtjatel töötada välja diskrimineerimisvastaseid ja kaasavaid tavasid.

Esitatud muudatuste selgitus

Käesolevas punktis käsitletakse ELi toimimise lepingu artiklis 19 sätestatud kriteeriumidel põhinevate poliitikameetmete rakendamist. Arvamuse punktides 3.4.1 (ja 1.3) on juba kirjas: „Komitee julgustab Euroopa Liitu tungivalt jätkama kaitse väljatöötamist diskrimineerimise vastu kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonnas, võttes eelkõige vastu direktiivi ettepaneku, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest.“ Muudatusettepaneku eesmärk on muuta teksti, et näidata, milliseid meetmeid on vaja ELi diskrimineerimisvastaste eeskirjade rakendamise ja kohaldamise tõhustamiseks.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 67 |
| --- | --- |
| Vastu: | 109 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

67

Vastu:

109

Erapooletuid:

11

MUUDATUSETTEPANEK 3

SOC/724 – võrdõiguslikkuse parandamine ELis

Punkt 3.4.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama, et kõnealune direktiivi eelnõu võetakse vastu kujul, mis sisaldab selle üldisi ettepanekuid õigustele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamise kohta,
  sealhulgas mehhanisme
  õigustele juurdepääsu hõlbustamiseks, võttes vastu kollektiivhagide esitamise menetlused, et tagada riiklike diskrimineerimisvastaste organite tõhus ja tunnustatud pädevus. | Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama, et kõnealune direktiivi eelnõu võetakse vastu kujul, mis sisaldab selle üldisi ettepanekuid õigustele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamise kohta,
  jättes samas liikmesriikide otsustada võimalike mehhanismide üle
  õigustele juurdepääsu hõlbustamiseks, võttes vastu kollektiivhagide esitamise menetlused, et tagada riiklike diskrimineerimisvastaste organite tõhus ja tunnustatud pädevus. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama, et kõnealune direktiivi eelnõu võetakse vastu kujul, mis sisaldab selle üldisi ettepanekuid õigustele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamise kohta,
  sealhulgas mehhanisme
  õigustele juurdepääsu hõlbustamiseks, võttes vastu kollektiivhagide esitamise menetlused, et tagada riiklike diskrimineerimisvastaste organite tõhus ja tunnustatud pädevus.

Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama, et kõnealune direktiivi eelnõu võetakse vastu kujul, mis sisaldab selle üldisi ettepanekuid õigustele ja õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamise kohta,
  jättes samas liikmesriikide otsustada võimalike mehhanismide üle
  õigustele juurdepääsu hõlbustamiseks, võttes vastu kollektiivhagide esitamise menetlused, et tagada riiklike diskrimineerimisvastaste organite tõhus ja tunnustatud pädevus.

Esitatud muudatuste selgitus

Uurimisrühmas ja SOCi sektsioonis ei jõutud selles küsimuses kokkuleppele kõigi kolme rühma vahel. Menetlusõigus kuulub traditsiooniliselt liikmesriikide pädevusse. Seega peaksid liikmesriigid ise otsustama, kas nad soovivad võtta riiklikul tasandil kasutusele kollektiivhagid/kollektiivsed õiguskaitsevahendid võrdõiguslikkuse põhimõtte jõustamiseks. See võimaldaks ka kohandada mis tahes riiklikke süsteeme vastavalt riikide tegelikule olukorrale. Lisaks ei tohiks unustada, et kollektiivseid õiguskaitsevahendeid võidaks ka kuritarvitada.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 60 |
| --- | --- |
| Vastu: | 114 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

60

Vastu:

114

Erapooletuid:

11

MUUDATUSETTEPANEK 4

SOC/724 – võrdõiguslikkuse parandamine ELis

Punkt 1.10

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks
  , toetab komitee liidu
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks standardid, mis hõlbustavad kollektiivsete kollektiivhagide rakendamist
  liikmesriikides
  , parandades juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja selle mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist. | Komitee julgustab liikmesriike kaaluma ja vajaduse korral võtma asjakohaseid meetmeid, et
  saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest
  või leevendada seda
  , anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta
  oma riigi
  õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks
  . See võiks hõlmata
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks standardid, mis hõlbustavad kollektiivhagide rakendamist
  asjaomases liikmesriigis
  , parandades juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist.
  Parimate tavade vahetamise hõlbustamiseks palutakse Euroopa Komisjonil anda teavet sellekohaste erinevate riiklike õigusraamistike kohta. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Selleks et saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest, anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks
  , toetab komitee liidu
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks standardid, mis hõlbustavad kollektiivsete kollektiivhagide rakendamist
  liikmesriikides
  , parandades juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja selle mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist.

Komitee julgustab liikmesriike kaaluma ja vajaduse korral võtma asjakohaseid meetmeid, et
  saada üle kohtuvaidlusest tulenevast individuaalsest koormusest
  või leevendada seda
  , anda kaebustele jõud, mis on proportsionaalne neis hukkamõistetud tavadega, ja muuta
  oma riigi
  õigusraamistik tõhusaks diskrimineerimise reguleerimise vahendiks
  . See võiks hõlmata
  õigusaktide vastuvõtmist, kehtestamaks standardid, mis hõlbustavad kollektiivhagide rakendamist
  asjaomases liikmesriigis
  , parandades juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja nende mõju, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada võrdset kohtlemist.
  Parimate tavade vahetamise hõlbustamiseks palutakse Euroopa Komisjonil anda teavet sellekohaste erinevate riiklike õigusraamistike kohta.

Esitatud muudatuste selgitus

Uurimisrühmas ja SOCi sektsioonis ei jõutud selles küsimuses kokkuleppele kõigi kolme rühma vahel. Menetlusõigus kuulub traditsiooniliselt liikmesriikide pädevusse. Seega peaksid liikmesriigid ise otsustama, kas nad soovivad võtta riiklikul tasandil kasutusele kollektiivhagid/kollektiivsed õiguskaitsevahendid võrdõiguslikkuse põhimõtte jõustamiseks. See võimaldaks ka kohandada mis tahes riiklikke süsteeme vastavalt riikide tegelikule olukorrale. Lisaks ei tohiks unustada, et kollektiivseid õiguskaitsevahendeid võidaks ka kuritarvitada.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 65 |
| --- | --- |
| Vastu: | 113 |
| Erapooletuid: | 8 |

Poolt:

65

Vastu:

113

Erapooletuid:

8

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/67

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tugeva Euroopa solidaarsuse tagamine harvikhaigusi põdevatele patsientidele“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/10)

| Raportöör: | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Raportöör:

Alain COHEUR

| Täiskogu otsus | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 171/1/1 |

Täiskogu otsus

24.2.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

171/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | 2009. aastal võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastu arvamuse SOC/330 pealkirjaga „Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas“ (1). Arvamuses väljendas ta oma toetust ja muret ning esitas ettepanekuid eesmärgiga suurendada teadlikkust harvikhaigusi põdevate inimeste kõigist vajadustest. Komitee väljendab sügavat kahetsust selle üle, et rohkem kui kümme aastat pärast arvamuse vastuvõtmist peab ta kordama oma üleskutset töötada välja terviklik Euroopa lähenemisviis, milles võetaks arvesse kõiki harvikhaigusi põdevate inimeste vajadusi, ning nõuab Euroopa lahendusi, et leevendada harvikhaiguste mõju igapäeva-, pere- ja tööelule. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kinnitab taas kindlalt oma toetust harvikhaigustega patsientidele, nende perekondadele ja harvikhaiguste kogukonnale üldiselt ning väljendab solidaarsust nendega. Euroopa Liit võiks tegutseda eestvedajana selles, et kogu liidus tagataks kõigile õigus tervishoiule, ning samuti võiks EL näidata, et harvaesinev haigus ei tähenda sellega üksijäämist. Harvikhaiguste kiiremaks diagnoosimiseks ja raviks on vaja toetada alusuuringuid ja ühtset Euroopa terviseandmeruumi, mis põhineb leitavuse, juurdepääsetavuse, koostalitlusvõime ja korduskasutuse põhimõttel FAIR-põhimõtted). Komitee soovitab tunnustada ja täiel määral edendada Orphaneti portaali eksperditeadmisi, parandamaks Euroopa terviseandmete ökosüsteemi, et tuua kasu harvikhaigusi põdevatele patsientidele. Orphaneti veebisaidi kättesaadavaks tegemine kõigis ELi keeltes annaks harvikhaigusi põdevatele patsientidele ja tervishoiutöötajatele suurt lisaväärtust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kinnitab taas uurimistulemusi harvikhaiguste levimuse kohta ELis, harvikhaigusi põdevate patsientide ravikäikude ja sotsiaalkaitseprobleemide sarnasuse kohta, mis ei sõltu haiguste heterogeensusest või arvukusest, ning patsientide hajutatuse ja eksperditeadmiste kohta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab tervitatavaks Euroopa sotsiaalõiguste sambas esitatud õigust pääseda juurde tervishoiuteenustele ja ÜRO teemakohast resolutsiooni. Samuti toetab ta Euroopa Liidu tuleviku konverentsil ning ELi nõukogu 2022. aasta eesistujariigi Prantsusmaa poolt harvikhaigustele pööratud tähelepanu, et tagada, et harvikhaigusi põdevate patsientide olukorda ei halvendaks tervisealane ebavõrdsus. Komitee rõhutab, kui oluline on harvikhaigusi põdevate patsientide mitteametlike hooldajate jaoks kaugele pürgiv Euroopa hooldusstrateegia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovitab kasutada ära poliitilist hoogu ning lähtuda institutsioonide ja kodanikuühiskonna soovitustest, et koostada terviklik Euroopa harvikhaiguste tegevuskava. Selles tuleks seada 2030. aastaks konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised eesmärgid (SMART-eesmärgid), et tagada kõigile harvikhaigustega patsientidele ELis võrdsed võimalused diagnoosimiseks ja raviks ning integreeritud hoolduse terviklik käsitlus. Eesmärgiks peab seadma selle, et patsiendid saaksid oma harvikhaiguse diagnoosi ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee teeb ettepaneku laiendada ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) mandaati või kasutada seda mudelina, et luua uus mittenakkuslike haiguste Euroopa asutus, mis edendaks harvikhaigustega seotud koordineerimist ja solidaarsust. Asutuse eesmärk oleks koordineerida Euroopa harvikhaiguste tegevuskava rakendamist ja tagada Euroopa lähenemisviis mittenakkuslikele harvikhaigustele. Koostöö Orphaneti portaaliga, millele tuleks anda ELi struktuurset toetust, et portaal saaks avaldada oma töö kõigis ELi ametlikes keeltes, tagaks selle, et nii patsientidel kui ka spetsialistidel on juurdepääs vajalikule teabele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee annab liikmesriikide kodanikuühiskonnale hääle, et tõhustada poliitilist dialoogi üldsusega, ning toetab Euroopa institutsioone struktuurilise ja alalise koostöö kaudu, et töötada välja poliitika, millel oleks täielik toetus. Komitee soovitab järgmisel eesistujakolmikul 2023–2024 Hispaanial, Belgial ja Ungaril hoida harvikhaiguste poliitika päevakorras. Seejuures tuleb silmas pidada Euroopa tugivõrgustike hindamist 2022. aastal ja Euroopa Komisjoni lubadust vaadata harvikhaiguste strateegia läbi 2023. aasta alguseks, lisades komisjoni tulevase ametiaja jooksul harvikhaigused rahvatervise poliitikasse. Sidusrühmade ja sotsiaalpartnerite kaasamine on kaugele pürgiva strateegia väljatöötamisel äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee nõuab selliseid algatusi nagu resolutsioon, mille abil suurendada harvikhaigustega patsientide mõjuvõimu ning soodustada nende osalemist harvikhaiguste poliitikas ja soovitustes kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 4. Patsiendiühendustel, kel on palju kogemusi, võib olla oluline roll patsientide nimel sõna võtmisel. Tagada tuleb nende esinemine meedias ja osalemine poliitilistes soovitustes, samuti tuleb sellist tegevust toetada (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub üles tunnistama harvikhaiguste diagnoosimise tähtsust perinataalse või vastsündinu sõeluuringu ajal või võimalikult kiiresti pärast tervise- või arenguprobleemide ilmnemist. Samuti tuleb tunnistada eeliseid, mis tulenevad multidistsiplinaarsest tervishoiust ja patsientide vajaduste ning ravikäikude terviklikust käsitlusest. Patsiendid võivad saada kasu integreeritud meditsiinilisest ja sotsiaalhoolekandest ning hoolduse tsentraliseeritud koordineerimisest ja eelkõige hoolduse rahalise kättesaadavuse optimeerimisest. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et kvaliteetsed tervishoiuteenused ei tohi kunagi olla privileegiks neile, kellel on mingil põhjusel parem juurdepääs asjaomasele riiklikule tervishoiuteenusele, kes on võimelised tasuma suuremaid kindlustusmakseid, omaosalust või kes suudavad korraldada kõige tulusamaid kogumiskampaaniaid. Harvikhaigusi põdevaid patsiente kaitsvate solidaarsuspõhiste tervisekindlustussüsteemide tähtsust ei saa alahinnata. Komiteele meeldiks näha arutelu Euroopa solidaarsuspõhiste vastastikuste tervisekindlustusfondide eeliste ja probleemide üle, mis kaasnevad harvikhaigusi põdevate patsientide uuendusliku ravi kindlustuskattega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab, kui oluline on see, et Euroopa harvikhaigusi põdevatel patsientidel oleks juurdepääs piiriülesele diagnoosimisele ja ravile. Võimalus reisida nii ravi eesmärgil kui ka vältida ülemäärast reisimist kaugmeditsiini kaudu võib parandada harvikhaigustega patsientide, eriti väga haruldaste haigustega patsientide juurdepääsu ravile. Komitee nõuab Euroopa tugivõrgustike toimimise optimeerimist ning kutsub üles integreerima need kogu ELi ja liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse. Komitee soovitab uurida võimalust koostada konventsioon, mille alusel toimuks ravi Euroopa tugivõrgustikes. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Arvestades liikmesriikide ebavõrdset majanduslikku olukorda, soovitab ja ootab komitee arutelu võimaluse üle luua ELi erirahastusfond, millesse liikmesriigid panustavad ja millest nad saavad kasu vastavalt oma finantssuutlikkusele. Fondi eesmärk oleks tagada ravi kättesaadavus kõigile Euroopa harvikhaigustega patsientidele, eriti patsientidele, kelle ravivajadused on täitmata, ning tagada ELis tõeline solidaarsus. Komitee toetab ühisostude ja -panuste mudeleid, nagu Euroopa ravimite õiglane hinnakalkulaator, et parandada liikmesriikide ja harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsu farmatseutilisele ravile. Komitee nõuab, et seda võetaks arvesse pediaatrilisi ravimeid ja harva kasutatavaid ravimeid (lastele ja harvikhaigusi põdevatele inimestele mõeldud ravimid) käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamisel. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee soovitab uurida harvikhaiguste solidaarsusfondi võimalust, eelkõige selliste harvikhaiguste puhul, mis ei ole hõlmatud Euroopa tugivõrgustikega. Selline fond võib olla kasulik täiendus, kui kohustuslik ravikindlustus ei kata keerukate või harvikhaiguste ravi või piiriülese ravi kulusid, ning komitee arvates on vaja vastastikust kulude jagamist Euroopa tasandil. Harvikhaigusi põdevate patsientide Euroopa solidaarsusfond peaks:






  — | võtma eesmärgiks vältida seda, et harvikhaigustega patsiendid kannaksid ELis kättesaadava meditsiiniliselt vajalike ja põhjendatud tervishoiuteenuste eest väljakannatamatuid kulusid ning kannataksid haiguse harulduse tõttu rohkem tervisealast ebavõrdsust; |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

võtma eesmärgiks vältida seda, et harvikhaigustega patsiendid kannaksid ELis kättesaadava meditsiiniliselt vajalike ja põhjendatud tervishoiuteenuste eest väljakannatamatuid kulusid ning kannataksid haiguse harulduse tõttu rohkem tervisealast ebavõrdsust;

| — | väljendama Euroopa solidaarsust, et parandada kõigi harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsu kogu ELis kättesaadavatele tervishoiuteenustele, paremini jõustada patsientide õigusi piiriülesele tervishoiule ning optimeerida ja hõlbustada Euroopa tugivõrgustike kasutamist; |
| --- | --- |

—

väljendama Euroopa solidaarsust, et parandada kõigi harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsu kogu ELis kättesaadavatele tervishoiuteenustele, paremini jõustada patsientide õigusi piiriülesele tervishoiule ning optimeerida ja hõlbustada Euroopa tugivõrgustike kasutamist;

| — | täiendama riiklikke sotsiaalkindlustus- ja tervisekindlustussätteid, töötades välja fondi piiriülese hooldusega seotud ja vältimatute kulude katmiseks ELis, ning hõlbustama Euroopa koostööd rahvatervise probleemide lahendamisel, mis saaks kasu struktuursest ja toetavast piiriülesest lähenemisviisist. |
| --- | --- |

—

täiendama riiklikke sotsiaalkindlustus- ja tervisekindlustussätteid, töötades välja fondi piiriülese hooldusega seotud ja vältimatute kulude katmiseks ELis, ning hõlbustama Euroopa koostööd rahvatervise probleemide lahendamisel, mis saaks kasu struktuursest ja toetavast piiriülesest lähenemisviisist.

2.   Üldised tähelepanekud harvikhaiguste kohta

| 2.1. | Harvikhaigused on haruldased, kuid harvikhaigusi põdevaid patsiente on palju: haiguseid liigitatakse harvaesinevateks esinemissageduse põhjal. ELis määratletakse harvikhaigust kui haigust, mis on sageli krooniline, mõnikord puuet põhjustav või eluohtlik ning mis ei mõjuta rohkem kui ühte inimest 2 000st (3). 2019. aastal oli harvikhaiguste ja harva kasutatavate ravimite portaali Orphanet andmetel 6 172 ainulaadset harvikhaigust (4). 71,9 % neist harvikhaigustest on geneetilise päritoluga ja 69,9 % ilmnevad varases lapsepõlves. Hinnanguliselt 3,5–5,9 % elanikkonnast põeb harvikhaigust, mis tähendab ligikaudu 36 miljonit patsienti ELis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paljude harvikhaiguste keerukus ja krooniline olemus ulatub sageli patsiendi elust kaugemale ja mõjutab paljusid teisi, näiteks perekonda, aga ka tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteeme. Perekonnad võivad muutuda isoleerituks ja palju kaitsetumaks ning mitteametliku hoolduse soolist mõõdet arvestades (5) võib harvikhaigus märkimisväärset mõju avaldada eelkõige emade ja naiste elule. Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata mitteametlike hooldajate sotsiaalkaitsele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kuigi rohkem kui 6 172 haigust on juba kindlaks tehtud ja neid võidakse patsientidel diagnoosida, võivad mõnede haiguste määratlused, iseloomustused või diagnostilised testid siiski puududa: need on nimeta sündroomid. Terviselõhe on veelgi suurem diagnoosita patsientide puhul. Nende rahuldamata vajadused ja ebavõrdsus on veelgi suuremad, sest asjakohase arstiabi või täiendavate sotsiaal- ja tervisekindlustushüvitiste saamiseks on vaja diagnoosi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jätkuv ebavõrdsus juurdepääsul tervishoiule nõuab ennetavaid ja sihipäraseid kogukonnapõhiseid mudeleid, et diagnoosi ja ravi saaksid kõige vähem kaitstud rühmad, näiteks füüsilise, psühhosotsiaalse ja meelepuudega inimesed. Komitee varasemates arvamustes on käsitletud rändajate ja rändetaustaga ELi kodanike tervishoidu. Harvikhaiguste ühises käsitluses tuleks neid eksperditeadmisi ja soovitusi arvesse võtta (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Harvikhaiguse diagnoosimine – kui seda ei ole perinataalse sõeluuringuga tuvastatud – võtab keskmiselt umbes neli ja pool aastat pärast tervise- või arenguprobleemide tekkimist. Uuringud on näidanud, et diagnostilise ebakindluse periood, mis hõlmab sageli kahjulikke tagajärgi põhjustavat väärdiagnoosi ja/või ebakorrektset ravi, kõigub 5–7 aasta vahel (7). Teekond lõpliku ja õige diagnoosini on sageli odüsseia, mis hõlmab mitme tervishoiutöötaja külastamist: uuringud on näidanud, et 22 % diagnoositud harvikhaigusi põdevatest patsientidest konsulteeris enam kui viie tervishoiutöötajaga ja 7 % isegi rohkem kui kümnega (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tervishoiutöötajate teadlikkuse suurendamine, et nad saaksid paremini tuvastada võimalikke harvikhaigusi, ja neile võimaluse andmine patsiente suunata ja diagnoosiprotsessi kiirendada nõuab teabe jagamist, tööjõu piisavat ja pidevat kvaliteetset koolitust ning õigeaegset tööjõu planeerimist sotsiaalpartnerite osalusel. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Harvikhaiguste põhjuseid, sealhulgas geneetilisi põhjuseid käsitlevate alusuuringute prioriteediks seadmine ja struktureeritud investeeringud peavad viima harvikhaigustega patsientide tõhusama ravini ja võib-olla isegi juurdepääsuni lõplikule ravile. Kirjeldatud teadusuuringuid peaksid toetama sellised Euroopa rahastamisvahendid nagu programm „EL tervise heaks“ 2021–2027 – nägemus tervemate elanikega EList – ja määrused, nagu ettepanek ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõne harvikhaiguse diagnoosimiseks ja eriravivajaduste haldamiseks vajalikud teadmised ja kvalifikatsioon ei pruugi mõnes liikmesriigis olla kättesaadavad ja võivad olla kogu ELis geograafiliselt hajutatud. Ravi peab olema kättesaadavam, juurdepääsetavam ja taskukohasem, sest patsientide andmetel puudub neil oma elukohas juurdepääs ravile (22 %), takistavad ravijärjekorrad juurdepääsu (14 %), ei ole ravi taskukohane (12 %) ja puudub rahaline toetus ravi saamiseks teise riiki reisimiseks (12 %) (9). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tervishoiuteenuste kvaliteet nõuab, et tervishoiuteenused oleksid õigeaegsed, õiglased, integreeritud ja tõhusad (10). Perinataalsed ja vastsündinu sõeluuringud on varajasel diagnoosimisel äärmiselt olulised. Komisjoni harvikhaigusi käsitleva eksperdirühma soovitus harvikhaiguste piiriülese geneetilise testimise kohta Euroopa Liidus ja Eurordise töö sõeluuringute alal kogu ELis moodustavad üleeuroopalise soovituse vundamendi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tee harvikhaiguse diagnoosimiseni, diagnoosi saamine ja sellega elamine võib patsiendile ja/või tema perekonnale olla vaimselt keeruline. Psühholoogiline ja sotsiaalne haavatavus võivad olla tingitud haiguse nähtamatusest, selle füüsilisest koormusest ja teadmiste või arusaamise puudumisest teiste poolt. Igapäevast elu võib raskendada puudulik hoolduse koordineerimine, aga ka praktilised, administratiivsed, hariduslikud, professionaalsed või rahalised probleemid (11). Terviklik lähenemine hooldusele hõlmab kogu tervisespektrit (ennetus ja pidev raviv, taastav ja palliatiivne tervishoid), sotsiaalseid ja igapäevaseid vajadusi ning nõuab kvaliteetset, integreeritud ning multidistsiplinaarset meditsiini- ja sotsiaalabi. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Harvikhaiguste päev suurendab teadlikkust ja tunnustust ühiskonnas laiemalt ning suurendab patsientide ja perekondade mõistmist ning sotsiaalset kaasatust. Harvikhaigustega patsientide teavitamine ning patsientide ja nende pereliikmete heaolu tagamine nõuab tervishoiutöötajate, vastastikuste ravikindlustusfondide, (digitaalsete) kontaktrühmade ja patsiendiühenduste ökosüsteemi. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Üldised tähelepanekud harvikhaiguste Euroopa poliitika kohta

| 3.1. | EL määratles harvikhaigused rahvatervise valdkonna prioriteedina rohkem kui kakskümmend aastat tagasi ning võttis asjakohaseid meetmeid. Nende tulemusena suurenes teadus- ja arendustegevus, liikmesriigid võtsid vastu riiklikud harvikhaiguste tegevuskavad, koordineeriti piiriülest koostööd Euroopa tugivõrgustikes ja edendati patsientide õigusi pääseda ligi piiriülesele ravile (12). Komisjon kiitis heaks 3. soovituse – parandada harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsu tervishoiule – ja teatas, et vaatab 2023. aasta alguseks harvikhaiguste strateegia läbi, kus see on asjakohane (13). Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi ja selles nõutakse ELi harvikhaigusi tegevuskava koostamist (14). Samuti sätestas EL Euroopa sotsiaalõiguste sambas: „Igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele taskukohastele, ennetavatele ja toimivatele raviteenustele“ (15). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Väljakuulutatud teatis Euroopa hooldusstrateegia kohta peaks hõlmama toetust Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ja mitteametlike hooldajate nõuetekohast tunnustamist. Harvikhaigusi põdevate patsientide perekondadele tuleks kasuks strateegia, milles tunnustatakse paremini hooldajaid ja nende õigusi kogu ELis ning mis pakub suuremat paindlikkust hooldajate õiguste kasutamisel piiriülestes olukordades ja mis hõlmab (ametlike ja mitteametlike hooldajate) vaimset tervist peamise probleemina (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELi liikmesriigid toetasid ÜRO 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb harvikhaigusega inimeste ja nende perekondade probleemide lahendamist (17). Resolutsioon sisaldab üleskutset tugevdada tervishoiusüsteeme, et anda harvikhaigustega elavatele inimestele võimalus tegeleda oma füüsilise ja vaimse tervise vajadustega, et teostada oma inimõigusi, sealhulgas õigust võimalikult heale füüsilisele ja vaimsele tervisele, parandada tervisealast õiglust ja võrdsust, lõpetada diskrimineerimine ja häbimärgistamine, kõrvaldada lüngad katvuses ja luua kaasavam ühiskond. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (terviseküsimused) käsitles Euroopa reageerimist harvikhaigustele ning arutas, kas oleks kasulik suurendada harvikhaigustealast koostööd ja koordineerimist liikmesriikide vahel ning ELi tasandil. Nõukogu eesistujariik oli seisukohal, et liidu tegevuse hoogustamine selles valdkonnas tooks Euroopa kodanikeni rahvatervise liidust saadava selge kasu. Ühtne Euroopa terviseandmeruum on üks vahend, mis peaks aitama kaasa tõhusamale ELi tegevusele, sest see aitab võidelda harvikhaiguste vastu ja tagada juurdepääsu kvaliteetsetele terviseandmetele ohutus raamistikus. Samuti peab see aitama muuta uue, ohutuma ja personaalse ravi kättesaadavaks varem (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aruanne ELi tuleviku konverentsi tulemuse kohta sisaldab ettepanekut tervishoiuteenuste võrdse kättesaadavuse kohta kõigi jaoks, eesmärgiga kehtestada õigus tervisele, mis tagab kõigile eurooplastele võrdse ja üldise juurdepääsu kvaliteetsele, taskukohasele, ennetavale ja toimivale tervishoiule. Konverentsi täiskogu viitas konkreetselt harvikhaigustega tegelevale kogukonnale ja tunnustas seda toetades järgnevat: kiirem ja kindlam otsuste tegemine peamistes küsimustes ning Euroopa juhtimise tõhustamine teel Euroopa terviseliidu arendamise suunas; vajadus tagada, et kõigil oleks juurdepääs olemasolevatele raviteenustele hoolimata sellest, kus nad on ELis esimesena kättesaadavad; sel eesmärgil piiriülese koostöö hõlbustamine, eriti harvikhaiguste puhul; tervishoiusüsteemi tugevdamine, et parandada meie tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet ja kvaliteeti, eelkõige Euroopa tugivõrgustike edasiarendamise, koordineerimise ja rahastamise kaudu, sest need on väga spetsialiseeritud ja keerukate raviteenuste võrgustike arendamise aluseks (19). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | 2021. aasta „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava: ELi uus lähenemisviis ennetamises, ravis ja hoolduses“, 2030. aastaks saavutatavate meetmete loetelu ja sidusrühmade kaasamine moodustavad Euroopa tervishoiupoliitika käsitluse, mille eesmärk on vähendada tervisealast ebavõrdsust ELis (20). Kava tugineb ka Euroopa tugivõrgustikele, mis on harvikhaiguste diagnoosimise ja ravi oskusteabe vahetamise teerajajad. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed tähelepanekud harvikhaiguste ja nendega seonduva poliitika kohta

| 4.1. | Hinnates komitee arvamusele „Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas“ (21) järgnenud tegevust, leiab komitee, et soovitustega praegu tegeletakse, saavutades seejuures rohkem või vähem edu. Näidetena võib tuua Euroopa tugivõrgustike arendamise alates 2017. aastast, teabevahetus- ja aruandlussüsteemi, käsiraamatute või suuniste kehtestamise, et hõlbustada dialoogi ELi spetsialistide eri töökultuuride vahel ning lisada nõue, et patsiendid pääsevad Euroopa terviseandmeruumis oma andmetele juurde. Siiski nõuab ELi harvikhaiguste poliitika kiireloomulist tegutsemist ja paljude lünkade täitmist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Euroopa tugivõrgustikud on Euroopa tervishoiusüsteemide konkreetse koostöö lipulaev, mis lihtsustab kliinilisi uuringuid ja eksperditeadmisi harvikhaigusi põdevate Euroopa patsientide diagnoosimisel ja ravimisel. Euroopa tugivõrgustike potentsiaali ei ole praegu veel täielikult uuritud ja see potentsiaal ei ole veel kasutusel. Hindamine peaks algama 2022. aastal (22). 2017. aastal loodud 24 Euroopa tugivõrgustikku jõudsid kõigis Euroopa liikmesriikides 1 466 Euroopa tugivõrgustiku liikmeni, sealhulgas üle 900 tervishoiuüksuseni, mis asuvad rohkem kui 313 haiglas. Euroopa tugivõrgustiku liikmed ravivad 1,7 miljonit patsienti, kuid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu on käsitletud ainult 2 100 keerulist ja väga harva esinevat haigusjuhtu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopa tugivõrgustike potentsiaali optimeerimiseks tuleb käsitleda järgmiseid tegureid: Euroopa tugivõrgustikes osalevate tervishoiuteenuste osutajate kulude vähene hüvitamine, konkreetsete hüvitiste puudumine virtuaalsete konsultatsioonide eest patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu, probleemid haldusliku või tehnilise koostalitlusvõimega. Teine tööpunkt on Euroopa tugivõrgustike integreerimine riiklikesse tervishoiusüsteemidesse harvikhaiguste tugikeskuste kaudu, tagades nende olemasolu ja kättesaadavuse edendamise. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ravi kvaliteedile aitaks kaasa harvikhaigusi põdevate patsientide ravi tsentraliseerimine, säilitades samal ajal piisava arvu eksperdikeskusi. Tuleb kehtestada eksperdikeskuse määratlemise kriteeriumid. Eksperdikeskused vajavad spetsiifilist ja piisavat rahastamist. Kuna just kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid toodavad tervishoiu jaoks vajalikke ressursse, peaks neil olema strateegiline roll ressursside jaotamisel. Kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke hooldusvõrgustikke tuleb teavitada eksperdikeskuste olemasolust ning julgustada osalema Euroopa tugivõrgustikes, et hõlbustada juurdepääsu ravile ja parandada selle kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | On tõestatud, et Euroopa teadusuuringute ja koostöö ökosüsteeme rikastavad piiriülesed mitut sidusrühma hõlmavad partnerlused ja konsortsiumid, mida toetatakse ELi vahenditest. Need toovad kokku kodanikuühiskonna ja harvikhaiguste ning tervishoiu- või sotsiaalpoliitika eksperdid, akadeemilised ringkonnad, meditsiinipartnerid, teadmiskeskused, patsiendiühendused, mittetulunduslikud vastastikused ravikindlustusfondid ja ekspertidest patsiendid. Need on aidanud koostada patsiendikeskseid poliitilisi soovitusi, katseprojekte ja uuringuid, et parandada harvikhaigusi põdevate Euroopa patsientide juurdepääsu kvaliteetsele, terviklikule ja integreeritud tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele (23). Käes on aeg koondada need soovitused ja parimad tavad sidusaks poliitikaks, mis integreerib riiklikud, piiriülesed ja Euroopa algatused ning ei jäta ühtegi harvikhaigust põdevat patsienti kõrvale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rare 2030 kaasavas uuringus „Foresight in Rare Disease Policy“, mis käsitles tuleviku prognoosimist harvikhaiguste poliitikas, sõnastati kaheksa äärmiselt olulist soovitust ravi, hoolduse, teadusuuringute, andmete ning Euroopa ja riikliku taristu kohta. Samuti esitati tegevuskava ja järgmisel kümnendil harvikhaiguste poliitikas olulist rolli mängivad SMART-eesmärgid. Need on järgmised: 1) pikaajalised integreeritud Euroopa ja riiklikud kavad ja strateegiad; 2) varasem, kiirem ja täpsem diagnoosimine; 3) juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule; 4) integreeritud ja isikukeskne ravi; 5) partnerlus patsientidega; 6) uuenduslik ja vajadustest lähtuv teadus- ja arendustegevus; 7) andmete optimeerimine patsiendi ja ühiskonna hüvanguks; 8) juurdepääsetavad, kättesaadavad ja taskukohased ravimeetodid (24). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EMRaDi projekti põhisisu oli harvikhaigusi põdevate patsientide, sugulaste ja tervishoiutöötajate eksperditeadmiste tunnustamine. Projekt uuris muu hulgas pakkumist ja nõudlust harvikhaiguste valdkonnas Maasi-Reini europiirkonnas. Projektis analüüsiti ka patsientide igapäevast reaalsust ja ravikäikusid, tuginedes 104 põhjalikule intervjuule kaheksa harvikhaiguse kohta (25). Need intervjuud kinnitasid eeldusi diagnostiliste raskuste ja suurema koormuse kohta ravi koordineerimisel (patsiendid puutuvad ravi käigus kokku 6–25 tervishoiutöötajaga), vajadust spetsialiseeritud keskustes pakutava multidistsiplinaarse ravi järele ja selle eelistamist ning laiemas mõttes vajadust ulatuslikuma tervikliku perspektiivi järele kogu tervishoiuspektris. See spekter hõlmab teabevajadusi, psühholoogilist tuge, sotsiaalset kaasatust, arenguvõimalusi ning praktilisi ja halduslikke, aga ka piiriüleseid tervishoiuvajadusi. Projektis sõnastati soovitused tervikliku hoolduse, kaugmeditsiini ja Euroopa solidaarsuse kohta (26). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | COVID-19 pandeemia kiirendas tervishoiu digipööret, uute tehnoloogiate kasutamist ja kaugmeditsiini kasutuselevõttu. Kaugmeditsiini reguleerimine, suutlikkuse suurendamine ja hüvitamine, mis hõlmab kaugkonsultatsiooni, kaugekspertiisi, kaugseiret ja mobiilset tervishoidu, peavad olema sotsiaalpartnerite ja meditsiinisektori sidusrühmadega konsulteerimise tulemus. Seejuures tuleb eelkõige tagada patsientide ohutus ning hoolduse ja ravi kvaliteet ning järjepidevus. Kaugmeditsiini optimaalne kasutamine vähendab patsientide, sealhulgas harvikhaigustega patsientide liigset reisimist kas oma riigis või kogu Euroopas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Teadusuuringute, tervishoiumajanduse ja harvikhaiguste ravi kvaliteedi edendamiseks on vaja patsientide registreid, mis põhinevad leitavuse, juurdepääsetavuse, koostalitlusvõime ja korduskasutuse põhimõttel (FAIR-põhimõtted). Sellised algatused nagu Euroopa registrite andmebaas, Euroopa harvikhaiguste registri taristu metaandmete hoidla (ERDRI.mdr) ja ühtne Euroopa terviseandmeruum peavad algatama arutelu kokkuvõtliku, standardse registreerimise ja registrite eesmärgi üle. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pakkumise ja nõudluse kaardistamine harvikhaiguste valdkonnas nõuab harvikhaiguste levimuse ning neid põdevate patsientide hooldusteenuste tarbimise ja ravikulude kvantitatiivset analüüsi, austades täielikult patsientide eraelu puutumatust. Belgia ravikindlustusfondide innovaatiline metoodika võimaldas läbi viia harvikhaiguste levimuse ning neid põdevate patsientide ravikulude ja ravitarbimise esimese analüüsi, kus nende andmeid võrreldi kindlustatute keskmise ravikulu ja -tarbimisega (27). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Analüüs kinnitas, et ravitarbimine on keskmisest suurem (sagedasemad haiglakülastused ja -ravi, sagedasem perearsti- ja eriarstiabi), mida võib seletada keerukamate ravivajadustega. Kohustusliku ravikindlustussüsteemi kulud olid kümme korda suuremad kui keskmise kindlustatu puhul ning aastane omaosalus oli keskmisest kolm korda suurem. Ravimid moodustasid suurima osana keskmiselt poole kulutustest. Tegelikud kulud on eeldatavasti palju suuremad, sest uuringus ei võetud arvesse perekonna sotsiaal-majanduslikku olukorda ega muid hüvitamata kulusid, nagu psühholoogiline abi või parameditsiiniline abi, täiendav kindlustus või lihtsalt omaosaluskulud. Analüüs tõestab, kui olulised on tugevad solidaarsusel põhinevad tervisekindlustussüsteemid, mis sekkuvad harvikhaigustega patsientide kaitseks. Kui harvikhaigusi põdevad patsiendid keelduvad abist või otsustavad sellest loobuda rahalistel põhjustel, mõjutab see nende tervist ja hilisemat elukvaliteeti ning on suurenenud kulude tõttu pikemas perspektiivis finantsrisk. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pediaatrilisi ravimeid ja harva kasutatavaid ravimeid (lastele ja harvikhaigustega inimestele mõeldud ravimid) käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamine nõuab kaugele pürgivat strateegiat, et tagada harvikravimite ja ravi taskukohasus liikmesriikide tervishoiusüsteemidele ja patsientidele. Praegu on taskukohasuse puudumine paljude harvikhaigusi põdevate patsientide jaoks takistuseks. Euroopa koostöö eri vormid ja mudelid ravimite ühiseks ostmiseks riikide vahel, näiteks Beneluxa (28) või COVID-19 pandeemia ajal vaktsiinide asjus, on tänu ühisele, läbipaistvale, kestlikule ja toetavale ELi lähenemisviisile parandanud ravimite kättesaadavust. Arutelu õiglase hinnakujunduse ning ravimite teadus- ja arendustegevuse kulude läbipaistvuse üle suurendab ettepanek ravimite õiglase hinnakalkulaatori kohta ja AIMi õiglase hinnakujunduse mudel uute või olemasolevate ravimite õiglase hinna arvutamiseks (geneeriliste ravimitega konkureerimata) ja selle võrdlemiseks juba makstavate või hetkel läbiräägitavate hindadega (29). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kui tavapärane hüvitamine ei ole võimalik, on eri liikmesriikides harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsuks harva kasutatavatele ravimitele kehtestatud erinevad sätted. Nende hulgas on erilubade alusel kasutamise programmid, sätted ravimite näidustusvastase kasutamise kohta ja näiteks solidaarsusfondi erimeetmed (30). Solidaarsusfondid võivad olla kasulikud, kui kohustuslik ravikindlustus ei kata kompleks- või harvikhaiguste ravi või piiriülese ravi kulusid. See kehtib eriti siis, kui ELis ei ole tunnustatud tugikeskusi. Hoolimata harvikhaiguste ravi eelarvemõjust ei ole realiseerunud kaalumisel olnud Euroopa konventsioonid, mille alusel saaksid harvikhaigusi põdevate patsiendid ravi Euroopa tugivõrgustikes või teises liikmesriigis asuvas tugikeskuses. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) loodi vastuseks COVID-19 pandeemiale ja Euroopa terviseliidu põhisambana. Selle eesmärk on ennetada tervisealaseid hädaolukordi, neid avastada ja neile kiiresti reageerida ning ennetada ohte ja võimalikke tervisekriise, kogudes teavet ja luues vajalikku reageerimissuutlikkust. Asutuse missiooni võib laiendada nakkushaigustest kaugemale ja tema volitused võimaldavad tal võidelda ka muude terviseohtudega. Euroopa terviseliidu praegune juhtimisstruktuur ei hõlma veel institutsionaalset toetust valmisolekule ja reageerimisele harvikhaigustega seotud probleemidele, millega liikmesriigid võivad silmitsi seista. HERA võib olla eeskujuks mittenakkuslike haigustega tegelevale uuele asutusele, mis edendaks koordineerimist ja solidaarsust harvikhaiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

4.14.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 91.

1

(2)  ÜRO inimõiguste büroo, puuetega inimeste õiguste konventsioon, 2006.

2

(3)  Euroopa Komisjon. Harvikhaigused, 2019.

3

(4)  Orphanet, 2021, Orphanet in numbers: 6 172 diseases, https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap, S., Lambert, D. M., Olry, A., Rodwell, C., Gueydan, C., Lanneau, V., Murphy, D., Le Cam, Y., Rath, A., „Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database“, European Journal of Human Genetics, 2020 veebruar; 28(2): 165–173. doi: 10.1038/s41431-019-0508-0. Epub 2019, 16. sept. PMID: 31527858; PMCID: PMC6974615.

4

European Journal of Human Genetics

(5)  Eurocarers, „The gender dimension of informal care“, detsember 2021.

5

(6)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 123.

6

(7)  EURORDIS, „Rare disease impact report: insights from patients and the medical community“, 2013. Selles harvikhaiguste mõju aruandes on üksikasjalikult kirjeldatud vähese levimusega haiguste diagnostilist ebakindlust Ameerika Ühendriikides ja Ühendkuningriigis.

7

(8)  Koning Boudewijnstichting, „Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen – Zeldzame ziekten“, 2014.

8

(9)  Kole, A., Hedley, V. et al.„Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think?“, 2021, lk 119.

9

et al.

(10)  Maailma Terviseorganisatsioon, Quality of care, 2022.

10

(11)  Loridan, J., Noirhomme, C., „Field analysis of existing rd patient pathways in the EMR“, 2020.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (ELT L 18, 22.1.2000, lk 1); nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovitus tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (ELT C 151, 3.7.2009, lk 7); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

12

(13)  Euroopa Kontrollikoda, „ELi piiriülese tervishoiu meetmed: eesmärgid on kõrgelennulised, kuid juhtimist on vaja parandada“, 2019.

13

(14)  Euroopa Parlament, 10. juuli 2020, ELi rahvatervise strateegia pärast COVID-19 kriisi. Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (2020/2691(RSP)) (ELT C 371, 15.9.2021, lk 102).

14

(15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021) 102 final).

15

(16)  International Association of Mutual Benefit Societies (AIM), „AIM's Views on the EU Care Strategy“, 2022.

16

(17)  ÜRO, 5. jaanuar 2022, A/RES/76/132: ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon „Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families“.

17

(18)  Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (terviseküsimused), 29. märts 2022. Peamised tulemused – Euroopa reageerimine harvikhaigustele.

18

(19)  Euroopa tuleviku konverents, aruanne lõpptulemuse kohta, mai 2022.

19

(20)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Vähktõvevastase võitluse kava“, 2021.

20

(21)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 91.

21

(22)  Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud dokumendile „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) toimimise kohta“ (SWD(2022) 200 final), Euroopa tugivõrgustikud, lk 29–36.

22

(23)  INNOVCARE, „Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions“, 2018; EMRaDi, „Rare diseases do not stop at borders“, 2020; RARE 2030, „Foresight in Rare Disease Policy“, 2021.

23

(24)  Kole, A., Hedley, V. et al. Soovitused uuringust „Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today“, 2021.

24

et al.

(25)  EMRaDi, „Final report of the EMRaDi project“, 2020.

25

(26)  EMRaDi projekt, Factsheet EMRaDi –„How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions“, 2019.

26

(27)  Noirhomme, C., „Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares“, MC informations 282, detsember 2020, lk 20–29.

27

(28)  Beneluxa farmaatsiapoliitika algatus.

28

(29)  AIM – Euroopa ravimite õiglane hinnakalkulaator; „AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations“.

29

(30)  Maastrichti Ülikool, „Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients“, 2020. Punkt 3.2 „Orphan medical products“, lk 43–45.

30

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/75

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Puuetega inimesi ja eakaid hooldavad pereliikmed: pandeemia ajal plahvatuslikult kasvanud nähtus“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/11)

| Raportöör: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Raportöör:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Täiskogu otsus | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 170/0/0 |

Täiskogu otsus

24.2.2022

Õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

170/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb muret nende inimeste elutingimuste pärast, kes hooldavad pikaajaliselt puuete ning krooniliste ja degeneratiivsete haiguste, sealhulgas kognitiivsete häiretega ning vähki põdevaid omakseid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et need olukorrad on COVID-19 pandeemia ajal muutunud veelgi tõsisemaks, mis teeb struktuursed sekkumised sotsiaalpoliitikasse ja -teenustesse vältimatuks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et sotsiaalpoliitika optimeerimiseks ja vajaliku toetuse parimal viisil kohandamiseks tuleb ühiselt määratleda selliste pereliikmete roll ja seisund, kes hooldavad pikaajaliselt puuetega, krooniliste ja degeneratiivsete haiguste, sealhulgas kognitiivsete häiretega ja vähki põdevaid omakseid. Muu hulgas tuleb kirjeldada selle tegevuse eripära ja määrata kindlaks sekkumistasemed ning rõhutada asjaomaste isikute rolli ka kogukondlike teenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab vajadust seda nähtust täpsemalt kirjeldada sotsioloogiliste ja statistiliste uuringute ning kaalutluste abil, milles käsitletakse pikaajalise hoolduse mõju omastehooldajatele, olenemata sellest, kas nad samal ajal ka töötavad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et omastehoolduse nähtuse juhtimine peab põhinema ühisel tegevusel, mis ühendab avalikku poliitikat, sotsiaaldialoogi kaudu tööandjaid ning lisaks omastehooldajaid endid ja nende esindusorganisatsioone, tagades, et viimati nimetatud on kaasatud avaliku poliitika kujundamisest kuni selle elluviimiseni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, kui oluline on tagada pikaajalistele omastehooldajatele tervisekaitseteenused, sh ennetav tervishoid ja korrapärased eriarstivisiidid, ning edendada neile suunatud asjakohast koolitust oma tervise eest hoolitsemise kohta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles nägema riiklikes pensionisüsteemides ette spetsiaalsed ankeedid, et koguda teavet, mille alusel võtta diferentseeritult ja kohandatult arvesse selliste inimeste õigust tavalise tasustamise alternatiivsetele vormidele, kes on sunnitud loobuma tööst, et pikka aega hoolitseda krooniliste või degeneratiivsete haigustega või puuetega omaste eest. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et omastehooldamisel esineb endiselt soolist ebavõrdsust, ning nõuab kooskõlas arvamusega „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia“ (1) meetmeid selle vastu võitlemiseks, sealhulgas tugevdades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/1158 (2) juba esitatud suuniste rakendamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee märgib, et omastehooldajate elutingimusi teadvustatakse endiselt piiratud määral, ning kutsub üles viima sisse pikaajaliste omastehooldajate Euroopa päeva, et suurendada teadlikkust sellest nähtusest ning toetada asjakohaste poliitikastrateegiate ja toetusmeetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab, et on oluline tagada elamistoetus ja -teenused ning koduhooldusteenused, pöörates erilist tähelepanu tervishoiu- ja õendusabi vajadusele, samuti psühholoogiliste tugiteenuste osutamisele hooldajatele, perekondadele ja puuetega inimestele endile. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et on tähtis soodustada ja pakkuda hädaabiteenuseid ootamatute sündmuste korral, mis ei võimalda kas kauem või siis ajutiselt ravi osutada, ning tugiteenuseid, et piirata liigse ja pikaajalise ülekoormuse mõju. Samuti tuleks ette näha lihtsustusi ja lihtsustatud menetlusi, et vähendada hooldajate jaoks bürokraatiat. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee leiab, et puuetega inimeste jaoks on väga tähtis, et neile pakutaks teenuseid ja tuge, mis võimaldavad neil alustada iseseisvat elu väljaspool oma päritoluperekonda. See hõlmab meetmeid isikliku autonoomia saavutamiseks, alternatiivseid eluasemelahendusi ja meetmeid puuetega inimestele sõltumatu eluviisi võimaldamiseks. Sellistel meetmetel on kindlasti positiivne mõju ka omastehooldajate hoolduskoormusele, sest nad oleksid muidu sunnitud pikaajaliselt hooldust osutama. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kutsub liikmesriike üles kaaluma meetmeid, sealhulgas rahaülekandeid, et vältida selliste inimeste vaesumise ohtu, kes – hoolimata selle ärahoidmiseks kehtestatud spetsiaalsetest poliitikameetmetest, teenustest ja toetusest – on sunnitud täielikult või osaliselt loobuma palgatööst, et omakseid pikaajaliselt hooldada. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub liikmesriike üles oma poliitikas soodustama kvaliteetsete pikaajalist hooldust osutavate töötajate laialdast pakkumist. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee kutsub üles julgustama ja toetama tööandjaid, kes edendavad paindlikku töökorraldust ja ettevõtte sotsiaalmeetmeid, mis lähevad kaugemale riiklikes õigusaktides juba ettenähtust, et toetada pidevalt omakseid hooldavaid töötajaid. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Nähtuse kirjeldus

| 2.1. | Eurostati 2018. aastal avaldatud töö- ja pereelu ühitamist käsitleva statistika (3) kohaselt on ELis üle 300 miljoni elaniku vanuses 18–64 aastat ja umbes kolmandikul neist on hoolduskohustusi. See tähendab, et ligikaudu 100 miljonit inimest hoolitses alla 15-aastaste laste ja/või vähemalt 15-aastaste sõltuvate pereliikmete (haiged, eakad ja/või puudega inimesed) eest. Seevastu puudusid umbes 200 miljonil inimesel ELis hoolduskohustused üldse. Enamik hooldajatest (74 %) hoolitses samas perekonnas elavate alla 15-aastaste laste eest. Ülejäänud 26 %-st hoolitses 3 % laste eest, kes elasid väljaspool perekonda, 7 % laste eest, kes elasid nii perekonnas kui ka väljaspool perekonda, 4 % laste ja sõltuvate pereliikmete eest ning viimaks 12 % üksnes sõltuvate pereliikmete eest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2018. aastal oli igal kolmandal ELi elanikul vanuses 18–64 aastat hoolduskohustusi (34,4 % võrreldes 65,6 %-ga, kellel sellised kohustused puudusid). Hoolduskohustusega rühmas oli jaotus järgmine: 28,9 % hoolitses üksnes alla 15-aastaste laste eest, 4,1 % hoolitses vähemalt 15-aastaste sõltuvate pereliikmete eest ning vähem kui 2 % hoolitses nii maimikute kui ka sõltuvate pereliikmete eest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Suurem osa sõltuvate pereliikmete eest hoolitsejatest olid naised: 63 % võrreldes 37 % meestega. Vaatlusaluses vanuserühmas (18–64-aastased) kuulusid need hooldajad valdavalt kõrgemasse vanuserühma: 48,5 % olid vanuses 55–64 aastat ja 35 % vanuses 45–54 aastat. Ainult 5,5 % kuulusid vanuserühma 18–44 aastat. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kõigis ELi praegustes liikmesriikides (27) ja ELi endistes (EL-28) liikmesriikides (1) oli 3,3 protsendipunkti suurune erinevus meeste (2,5 %) ja naiste (5,9 %) vahel, kes kinnitasid, et nad on oma praegustel või varasematel ametikohtadel töötades vähendanud haigete, eakate ja/või puudega pereliikmete eest hoolitsemiseks tööaega või peatanud töötamise rohkem kui kuuks ajaks. Suurim erinevus oli Bulgaarias (6,8 protsendipunkti) ja väikseim Küprosel (1,1 protsendipunkti), kuid kõikjal olid naised muutnud oma tööelu sagedamini kui mehed (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2018. aastal väitis 29,4 % EL-28 töötajatest, et üldiselt saaksid nad töötada paindliku (kohandatud) tööaja alusel ja kasutada hoolduspuhkuse eesmärgil täispäevi. Siiski täheldati selles osas ELi liikmesriikide vahel erinevusi. Nii paindliku tööaja alusel töötavate inimeste kui ka hoolduspuhkuse võimalusega töötajate arv oli suurim Sloveenias (60,4 %), järgnesid Soome (57,1 %) ja Taani (55,1 %). Madalaimad määrad registreeriti Ungaris (7,5 %), Poolas (7,3 %) ja Küprosel (3,8 %). Seevastu iga neljas töötaja (25,2 %) väitis, et tal ei ole võimalust töötada paindliku tööaja alusel ega võtta hoolduspuhkuse eesmärgil vabaks täispäevi. Nende puhul, kellel oli selline võimalus, oli samuti liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi: vahemik ulatus 6,9 %-st Lätis ja 7,7 %-st Sloveenias 58,6 %-ni Poolas ja 58,7 %-ni Küprosel (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tervisemõjud: 2009. aastal võitsid Elizabeth Blackburn, Carol Greider ja Jack Szostak Nobeli meditsiiniauhinna oma avastuse eest, millega nad tõestasid pikaajalistele hooldajatele iseloomuliku stressi bioloogilist mõju. Pikaajaline hooldus lühendas erivajadustega laste emade telomeere, vähendades nende oodatavat eluiga üheksa kuni seitseteist aastat. Selle pikaajalise stressi mõju on rahvusvahelises teaduskirjanduses laialdaselt märgitud. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa Komisjon teatas 4. juulil 2022. aastal toimunud arutelul, et mitteametlikku hooldust osutatakse 33–39 miljardi tunni ulatuses, mis vastab 2,4–2,7 %-le ELi SKPst. Mitmeaastane finantsraamistik, mis on ELi tulevastesse uuenduslikesse projektidesse tehtavate investeeringute summa, moodustab vähem kui poole sellest näitajast ehk ligikaudu 1,02 % SKPst. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Omastehooldajate kogemuslugude põhjal, mida on kogunud puuetega inimeste valitsusvälised organisatsioonid, on nende võimalused sotsiaalseks suhtluseks ning kultuuri- ja spordihuvide alalhoidmine tugevalt allutatud tingimustele ja piirangutele, mis on tingitud sageli ettearvamatust isikliku hoolduse vajadusest ja nende osutatavale abile alternatiivide puudumisest, lisaks puudub neil väga tihti lõõgastumiseks aeg ja koht. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Statistilisest kirjandusest ja kogemuslugudest ilmneb sooline ebavõrdsus puuete, krooniliste ja degeneratiivsete haigustega pereliikmete pikaajalisel hooldamisel. Seetõttu suureneb naiste koormus – suurim mõju seisneb tööst loobumises, karjääri piiratud edenemises, sunnitud üleminekus osalise tööajaga tööle ning üldisemalt laialdasemas materiaalses ja mittemateriaalses vaesumises. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ELis kinnitab 25 % naistest ja 3 % meestest, et neil ei ole võimalik saada tasustatud tööd või et nad on sunnitud töötama ainult osalise tööajaga, sest peavad täitma lähedaste, noorte, eakate või haigete hooldamise ülesandeid (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Inimesed, kes loobuvad oma tööst, ei tasu sageli sotsiaalkindlustusmakseid, mis on vajalikud hiljem vanaduspensionihüvitiste saamiseks, ja seega on nad määratud sõltuma hoolekandesüsteemist või saama vaesuse tõttu riiklikku abi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Üksikisikutele ja perekondadele pakutavate teenuste kitsendamine ja vähendamine, ehkki eri ELi riikides erineval viisil, põhjustab veelgi suuremat ülekoormust inimestele, kes hooldavad pikaajaliselt puuetega ning krooniliste ja degeneratiivsete haigustega, sealhulgas vähki põdevaid omakseid. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kuna kõnealused hooldajad ei tööta töösuhte raames, ei saa nad kasu tervisekaitse- ja haiguste ennetamise meetmetest, mida palgatöötajate puhul on tugevdatud ja konsolideeritud. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Omastehooldajate kogemuslugudest nähtub, kui sageli on pidev ja pikaajaline hooldustegevus, kuid mitte ainult, kohustuslik või sunnitud valik, mis on tingitud hooldusteenuste ebapiisavusest, samuti soovist lähedast mitte hoolekandeasutusse paigutada. Isegi kui teenused on heal tasemel, jääb hoolduskoormus siiski küllaltki märkimisväärseks. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Hooldussõltuvus päritoluperekonnast alternatiivide, abi ja toetuse puudumise tõttu tähendab sageli seda, et puuetega inimesed ei saa alustada sõltumatut ja iseseisvat elu. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Eurofoundi uuringus „Living, working and COVID-19“ (Elamine, töötamine ja COVID-19) (5) märgiti, et pandeemia ajal suurenes märkimisväärselt nii ametliku kui ka mitteametliku koduhoolduse osutamine ja vähenes hoolekandeasutustes pakutava hoolduse kasutamine. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Üldjuhul on ELi riikide sotsiaalkaitsekulutuste puhul kulutused hoolekandeasutustele, mis võivad olla segregeerivad, ulatuslikult ja strateegiliselt suuremad kui kulutused sõltumatut ja iseseisvat elu toetavatele poliitikameetmetele. See on nii hoolimata ELi puuetega inimeste õiguste strateegias aastateks 2021–2030 sätestatud põhimõtetest ja suunistest, milles Euroopa Komisjon kutsus liikmesriike üles rakendama vaimse tervise valdkonnas ja kõigi puuetega inimeste, sealhulgas laste puhul deinstitutsionaliseerimise häid tavasid, et tugevdada üleminekut institutsionaalselt hoolduselt kogukonnapõhiselt tuge pakkuvatele teenustele. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Hoolduses valitsev ülekoormus puudutab mitmesuguseid inimesi, kelle olukorra eripära mõjutab lisaks abivajaduse võimalikule progresseerumisele ka abi intensiivsust, kestust, liiki ja sellest tulenevalt ka ülekoormust. See hõlmab vaimse puudega inimesi, raske intellektipuudega inimesi, seniilse dementsuse all kannatavaid inimesi ning krooniliste, degeneratiivsete ja onkoloogiliste haigustega inimesi. Paljudel juhtudel jäetakse isegi rangelt tervishoiuteenuste all kuuluv komponent abistava pereliikme kanda. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Suurtest erinevustest hoolimata on seoses omastehooldusega endiselt palju stereotüüpe. Näiteks käsitavad stereotüübid selliseid olukordi paratamatu saatusena või pelgalt omastehooldajate endi tunnetest kantud ja teadliku valikuna. Teatavates konkreetsetes olukordades raskendab asjaolu, et isikuhoolduse kohustus on pandud puuetega inimeste omastele, puuetega inimestel isikliku autonoomia või iseseisva eluviisi saavutamist, piirates nende valikuid ja vähendades võimalusi käia elus oma teed. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Kuigi tugiteenuste kvaliteet on väga erinev, on hädaolukordade (hooldaja haigused, konkreetsed kriitilised olukorrad, eluasemega seotud hädaolukorrad, konfliktid, kontrollimatu stress jmt) ohjamine nii erakorraliste sündmuste kui ka stressi ja ärevuse puhul eriti oluline tegur. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Suurenenud surve olukorras ja juhul, kui puuduvad alternatiivid otsesele omastehooldusele, põhjustab väljavaade hooldajast eeldatavasti ilma jääda (isikliku autonoomia kaotuse, degeneratiivsete haiguste, vanuse või surma tõttu) sügavat ja põhjendatud ärevust, mida süvendab toimiva alternatiivse abi täielik puudumine. Kui hoolduskohustus on üksnes omaste kanda, jätab see eelkõige intensiivse hoolduse korral kogu perekonna isolatsiooni, millel on etteaimatavad ja mõnikord isegi patoloogilised tagajärjed. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ELi õigusaktides ei tunnustata ühetaoliselt krooniliste ja degeneratiivsete haigustega või puuetega inimeste hooldaja rolli, sealhulgas ei väärtustata hooldaja teenuseid ega tunnustata hooldajate tegevusega seotud riske ja vajadusi. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Tundub, et suurenenud tõrjutus, risk ja halvem olukord on vastastikseoses perekonna- ja isikuteenuste, puude ja iseseisva elu alustamisega seotud teenuste ning koduhooldusteenuste, eelkõige tervishoiu- ja rehabilitatsiooniteenuste kvaliteedi ja kvantiteediga. Siiski puuduvad uuringud, mille alusel oleks võimalik tuvastada ja määrata kindlaks selle võimaliku vastastikseose kõik aspektid ning tuua esile võimalikud head tavad. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Direktiivis (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu, on sätestatud mitmed meetmed, mille eesmärk on kompenseerida perepõhise hoolduse vormides esinevat soolist ebavõrdsust, ning lisameetmed hooldus- ja tööaja tõhusamaks ühitamiseks. Direktiivis analüüsitakse selle tegelikku mõju liikmesriikides, ent ei hõlmata neid pereliikmeid, kes ei tööta, on tööst loobunud või pensionil. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Nagu selgus 16. septembril 2021. aastal toimunud temaatilise uurimisrühma „Puuetega inimeste õigused“ arutelust, toetavad puuete või krooniliste või degeneratiivsete haigustega omakseid pikaajaliselt hooldavaid inimesi paljudel juhtudel pereliikmete endi loodud mittetulundusühingud. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | EL-27s töötab pikaajalise hoolduse sektoris ligikaudu 6,3 miljonit inimest ehk 3,2 % kogu ELi tööjõust (tööjõu-uuringu 2019. aasta andmete põhjal). Liikmesriikide vahel on suuri erinevusi ja mõnes riigis registreeritud väga madal osakaal (Kreeka, Küpros, Rumeenia, Poola, Bulgaaria, Eesti, Leedu, Horvaatia, Itaalia, Ungari – igas riigis 1,8 % või vähem) kajastab tõenäoliselt sõltuvust mitteametlikust (perepõhisest) hooldusest nendes riikides (ja toetumist koduhooldajatele, kes töötavad perede juures ja jäävad sellest statistikast välja). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Eurofoundi uuringus (2020) märgiti, et palgad pikaajalise hoolduse ja muude sotsiaalteenuste osutamise eest on keskmisest 21 % madalamad, ning kutsuti üles edendama valdkonnas kollektiivläbirääkimisi selle probleemi lahendamiseks (6). |
| --- | --- |

2.27.

3.   Hooldajaid toetava poliitika väljatöötamine

| 3.1. | Tuleb ühiselt määratleda selliste pereliikmete roll ja seisund, kes hooldavad pikaajaliselt puuetega, krooniliste ja degeneratiivsete haiguste, sealhulgas kognitiivsete häiretega ja vähki põdevaid omakseid. Muu hulgas tuleb kirjeldada selle tegevuse eripära ja määrata kindlaks sekkumistasemed. Selline määratlus aitab kaasa hooldaja staatuse tunnustamisele, toetuspoliitikale ja tugiteenustele ELi riikides. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sotsiaalpoliitika põhjalikul läbivaatamise käigus on nii vajalik kui ka võimalik väärtustada kodanike (hooldajate ja hooldatavate) kaasamist ja osalemist neid puudutavate teenuste ühises kavandamises ja eelkõige strateegilises poliitikakujundamises ning see tagada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ülevaate saamiseks tuleb teha uuring nende inimeste olukorra ja elutingimuste kohta, kes hooldavad pikaajaliselt puuete, krooniliste ja degeneratiivsete haiguste, sealhulgas kognitiivsete häiretega ja vähki põdevaid omakseid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Selleks et anda seonduvate poliitikate väljatöötamiseks asjakohast teavet, peaks Eurostat ajakohastama 2018. aasta uuringut „Töö- ja pereelu ühitamine“ ning põhjalikumalt uurima pikaajalise hooldamise mõju omastehooldajatele, sõltumata asjaolust, kas nad teevad samaaegselt tööd. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pikaajalistele omastehooldajatele tuleks tagada selline tervisekaitse – sealhulgas terviseennetus, mis hõlmab ka nende hoolduskohustuste täitmisel tekkivate õnnetuste ning hoolduskohustustest tulenevate haiguste ja terviseprobleemide ennetamist –, mis pakub asjakohast kaitset, mis on võimalikult sarnane töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pakutava kaitsega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Soovitav on teha majanduslikud, õiguslikud ja mõjuanalüüsid eesmärgiga määrata kindlaks ühised, õiglased ja jätkusuutlikud kriteeriumid, et tunnustada pikaajalist hooldust osutavate ja sama ajal tavapärast tööd tegevate inimeste raskeid töötingimusi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tuleks teha majanduslikke, õiguslikke ja mõjuanalüüse eesmärgiga määrata kindlaks majanduslikud toetusmeetmed neile, kes loobuvad tööst, et hoolitseda eakate või krooniliste ja degeneratiivsete haigustega või puuetega omaste eest. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kooskõlas arvamusega „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia“ (7) on vaja võtta meetmeid, mille eesmärk on võidelda soolise ebavõrdsuse vastu omaste pikaajalisel hooldamisel, sealhulgas tugevdades direktiivis (EL) 2019/1158 juba sätestatud suuniste rakendamist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pikaajalistele omastehooldajatele suunatud poliitika ning teenuste edu ja tõhusus on tihedalt seotud poliitikameetmete ja toetustega, mis on välja töötatud nende puuetega inimeste jaoks, kes soovivad või saavad asuda iseseisvalt elama ka väljaspool oma päritoluperekonda, millega nad seotud hooldussõltuvuse tõttu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Teadmised ja teadlikkus omastehooldusest on endiselt killustunud ja osalised ning piirduvad väheste vaatlejate ja sotsiaalsete osalejatega. Seda piiratud teadlikkust tuleb korvata, sealhulgas konkreetsete algatuste abil, et tugevdada ja toetada asjakohaseid poliitikastrateegiaid ja toetusmeetmeid. Seepärast kutsub komitee üles korraldama pikaajaliste omastehooldajate auks Euroopa päeva. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee kutsub Euroopa Liitu tungivalt üles tegema tihedat koostööd liikmesriikidega, et parandada nii pikaajaliste hooldajate kui ka nende pereliikmete elutingimusi ning vältida olukordi, kui selline tegevus on reaalsuses pealesunnitud. Konkreetsed meetmed selle saavutamiseks peaksid sisaldama järgmist:






  — | sidusrühmade rolli tunnustamine ja väärtustamine ka kogukonnateenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

sidusrühmade rolli tunnustamine ja väärtustamine ka kogukonnateenuste valdkonnas;

| — | elamistoetuse ja -teenuste tagamine, et vältida isolatsiooni, tõrjutust ning vaimset ja füüsilist ülekoormust; |
| --- | --- |

—

elamistoetuse ja -teenuste tagamine, et vältida isolatsiooni, tõrjutust ning vaimset ja füüsilist ülekoormust;

| — | koduhooldusteenuste tugevdamine, pöörates erilist tähelepanu tervishoiu- ja õendusabi vajadusele; |
| --- | --- |

—

koduhooldusteenuste tugevdamine, pöörates erilist tähelepanu tervishoiu- ja õendusabi vajadusele;

| — | psühholoogiliste tugiteenuste osutamine omastehooldajatele ja kogu perekonnale; |
| --- | --- |

—

psühholoogiliste tugiteenuste osutamine omastehooldajatele ja kogu perekonnale;

| — | lihtsustuste ja lihtsustatud menetluste pakkumine haldustoimingute puhul; |
| --- | --- |

—

lihtsustuste ja lihtsustatud menetluste pakkumine haldustoimingute puhul;

| — | hädaabiteenuste osutamine ootamatute sündmuste korral või olukorras, kus hooldust ei ole võimalik osutada; |
| --- | --- |

—

hädaabiteenuste osutamine ootamatute sündmuste korral või olukorras, kus hooldust ei ole võimalik osutada;

| — | tugiteenuste pakkumine, et piirata perekondade liigse ja pikaajalise vaimse ja füüsilise ülekoormuse mõju; |
| --- | --- |

—

tugiteenuste pakkumine, et piirata perekondade liigse ja pikaajalise vaimse ja füüsilise ülekoormuse mõju;

| — | meetmete võtmine, sealhulgas rahaülekannete vormis, et takistada tasustatud tööst loobujate või lühendatud tööajaga töötajate ning laiemas plaanis asjaomaste perekondade vaesumist; |
| --- | --- |

—

meetmete võtmine, sealhulgas rahaülekannete vormis, et takistada tasustatud tööst loobujate või lühendatud tööajaga töötajate ning laiemas plaanis asjaomaste perekondade vaesumist;

| — | liikmesriikide poliitikas kvaliteetsete pikaajalist hooldust osutavate töötajate laialdase pakkumise soodustamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide poliitikas kvaliteetsete pikaajalist hooldust osutavate töötajate laialdase pakkumise soodustamine;

| — | võimaluse korral puuetega inimeste iseseisvuse saavutamise võimaluste, alternatiivsete eluasemelahenduste ja iseseisva eluviisi edendamine; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral puuetega inimeste iseseisvuse saavutamise võimaluste, alternatiivsete eluasemelahenduste ja iseseisva eluviisi edendamine;

| — | omastehooldajate abistamine ühise tegevuse alusel, mis ühendab avaliku sektori meetmeid (omastehooldajate rolli tunnustamine ja tugevdamine, teenuste kättesaadavus ja usaldusväärsus, hooldajate tervis, vastupanuvõimet soodustavate lahenduste edendamine, hooldajate sotsiaalkaitse ja hüvitissüsteemid jne), sotsiaaldialoogi kaudu tööandjaid ning lisaks omastehooldajaid endid ja nende esindusorganisatsioone, tagades, et viimati nimetatud on kaasatud avaliku poliitika kujundamisest kuni selle elluviimiseni. |
| --- | --- |

—

omastehooldajate abistamine ühise tegevuse alusel, mis ühendab avaliku sektori meetmeid (omastehooldajate rolli tunnustamine ja tugevdamine, teenuste kättesaadavus ja usaldusväärsus, hooldajate tervis, vastupanuvõimet soodustavate lahenduste edendamine, hooldajate sotsiaalkaitse ja hüvitissüsteemid jne), sotsiaaldialoogi kaudu tööandjaid ning lisaks omastehooldajaid endid ja nende esindusorganisatsioone, tagades, et viimati nimetatud on kaasatud avaliku poliitika kujundamisest kuni selle elluviimiseni.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 77.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79).

2

(3)  „Töö- ja pereelu ühitamine“, Eurostat 2018.

3

(4)  ELT C 194, 12.5.2022, lk 19, punkt 3.8.

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

5

(6)  Eurofound (2020), „Long-term care workforce: Employment and working conditions“.

6

(7)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 77.

7

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/82

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalse innovatsiooni keskused ja VKEd“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/12)

| Raportöör: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Nicos EPISTITHIOU |

Raportöör:

Giuseppe GUERINI

Kaasraportöör:

Nicos EPISTITHIOU

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine tööorganis | 13.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 136/0/0 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine tööorganis

13.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

136/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kindlalt veendunud, et Euroopa majandus saab digi- ja rohepöördest kasu ning muutub konkurentsivõimelisemaks, kestlikumaks, vastupidavamaks ja sõltumatumaks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nende eesmärkide saavutamiseks peab Euroopa Liit parandama oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud suutlikkust ning suurendama tehnoloogiate levikut kodanike, avalike haldusasutuste ja ettevõtjate seas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et ELi investeeringuid teadus- ja arendustegevusse tuleks võimalikult kiiresti suurendada 3 %-ni sisemajanduse koguproduktist (SKP). EL peab arendama välja konkreetsed oskused uue põlvkonna digitehnoloogiate valdkonnas ja tagama, et neid kasutataks ELi ettevõtjate ärimudelites. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rohe- ja digipööre toovad kaasa palju võimalusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõime suurendamiseks, kuid need võivad endast kujutada ka ohtu. Selliste riskide vältimiseks peab Euroopa VKEsid rohe- ja digipöördes toetama poliitika- ja õigusaktide paketiga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kuigi VKEd võivad olla äärmiselt uuendusmeelsed, on traditsioonilistel VKEdel raskusi rohe- ja digipöörde juhtimisega piiratud rahaliste ja organisatsiooniliste võimaluste ning ka pädevuse puudumise tõttu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | VKEde juurdepääsu innovatsiooni rahastamisele tuleb igas liikmesriigis põhjalikult parandada, kasutades selleks ka omakapitali kaudu rahastamist ja digitehnoloogiate ja -oskustega seotud maksusoodustusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Digitaalse innovatsiooni keskused toimivad ühtsete kontaktpunktidena, mis pakuvad ettevõtjatele analüüse ja lahendusi rohe- ja digipöördega toimetulekuks. Komitee on veendunud, et digitaalse innovatsiooni keskuste tegevuses peaks osalema rohkem ELi ettevõtjaid, isegi sotsiaalseid ettevõtteid, ning et tulemustest tuleks eelkõige VKEsid paremini teavitada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digitaalse innovatsiooni keskused võiksid olla platvormid, kus testitakse tehnoloogilisi lahendusi enne investeerimist, tutvustatakse üksteisele parimaid tavasid ja arendatakse digioskusi. Samuti võivad nad olla väga tähtsad digitehnoloogiate kestlikkusega seotud potentsiaali ärakasutamisel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskuste edasise arengu kohta puudub selge nägemus, eelkõige äsja loodud Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste valguses. Vaja on põhilisi tulemusnäitajaid, millega mõõdetakse digitaalse innovatsiooni keskuste tulemuslikkust, eesmärgiga muuta need VKEde kaasava innovatsiooni peamisteks Euroopa keskusteks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee on seisukohal, et digitaalse innovatsiooni keskused peaksid toimima vahetasandina, mille eesmärk on ära kuulata VKEde nõudmised ning leida VKEde suunamiseks vahendid ja lahendused. Ülioluline on suurendada teadlikkust digitaalse innovatsiooni keskuste tähtsast rollist. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee märgib, et mitmeid VKEde poliitikameetmeid ei rakendata riiklikul tasandil ning et teabevahetuses VKEdele ette nähtud vahendite kohta on suured puudujäägid. EL ja liikmesriigid peavad ühiselt tegelema teadlikkuse suurendamisega VKEdele suunatud Euroopa ja riiklike olemasolevate algatuste kohta, sealhulgas digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustikuga liitumise eeliste kohta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskuste tegevuse jaoks tuleb tagada nõuetekohane rahastamine – alates ettevõtluse arendamisest ning teadustegevuse ja innovatsiooni toetusprogrammidest kuni ettevõtjatele suunatud subsideeritud rahastamise ja pakkumiskutsetes osalemiseni. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee arvates peaksid digitaalse innovatsiooni keskused keskenduma piirkondliku majanduse ja kohalike VKEde süsteemide toetamisele. Komitee soovitab olemasolevad keskused piirkondlikult kaardistada ja koostada tegevuskava, mis keskenduks piirkondlikule arengule ning suuremale kaasamisele ja osalemisele. Suurettevõtjate ja VKEde koostöö võib digitaalse innovatsiooni viia uuele tasandile, kasutades ära tarneahelapõhise innovatsiooni seni kasutamata potentsiaali. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee märgib, et digitaalse innovatsiooni keskuste jaotuse poolest on Euroopa piirkonnad erinevad, kusjuures Ida- ja Kagu-Euroopas on mahajäämus. Liikmesriikide ja piirkondade erisuste vähendamine on Euroopa edenemise tagamiseks ülioluline. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Digitaalse innovatsiooni keskused peavad toetama VKEsid nende tööjõu, sealhulgas ettevõtjate täiendus- ja ümberõppel, samuti et tagada tulevane töölesobivus kiiresti muutuvas kontekstis. Haridussüsteemi tuleb juba alates algkoolist arendada, keskendudes tugevalt teadusele, tehnoloogiale, inseneeriale ja matemaatikale. Lisaks on olulised tehniline ja kutsekesk- ja kolmanda taseme haridus ning kohalikud ülikoolid. Digioskused on otsustava tähtsusega täieliku digipöörde saavutamisel ja noorte talentide ligimeelitamisel ka traditsioonilistesse sektoritesse. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Ametiühingud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, tööandjate ühendused ja avaliku sektori asutused peavad tegema koostööd digitaalse innovatsiooni keskuste missioonide ja strateegiate juhtimisel. Samuti peavad nad välja töötama elukestva õppe ja kutseõppe programme, mis kindlustavad jätkuva töölesobivuse ning korralikud töökohad ja palgad, mis tagavad töötajate sotsiaalõigused ja aktiivse osalemise. Sotsiaaldialoog on selles protsessis ülioluline ja tagada tuleb sooline võrdõiguslikkus. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Ettepaneku taust ja üldised kaalutlused

| 2.1. | Digipööre avaldab majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale tervikuna erakordset mõju. See suurendab majandussüsteemide tootlikkust, parandab avalikke teenuseid ja inimeste elukvaliteeti ning loob uusi arengusuundumusi. Ettevõtjad ja organisatsioonid (avalikus ja erasektoris, turul ja sotsiaalsfääris), mis on alustanud digipööret, on edasi arendanud oma teenuseid, tooteid ja protsesse ning muutunud konkurentsivõimelisemaks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kartused digipöördega kaasneva negatiivse mõju pärast, mis avaldub tööhõivele, on samuti selgemalt konteksti asetunud: väga standardiseeritud tegevusega sektorites, mis on konkurentsile rohkem avatud, kaasnevad ümberpaigutamisega seotud riskid, kuid suurema lisandväärtusega sektorites ja tootmissektoris on need riskid palju väiksemad. Üldiselt saab Euroopa majandus digi- ja rohepöördest kasu ning muutub konkurentsivõimelisemaks, kestlikumaks, vastupidavamaks ja sõltumatumaks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digipöördega kaasnevad muutused on põhjapanevad ja kiired. Need nõuavad, et kõik organisatsioonid läheksid pidevalt muutuste ülikiire tempoga kaasa, sealhulgas oleksid valmis uuesti alustama. VKEd – Euroopa majanduse selgroog – on organisatsioonid, mis on digipöördes kõige rohkem kannatada saanud. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Traditsioonilised VKEd kipuvad koondama rahastamise, inimkapitali ja organisatsioonilise struktuuri poolest nappe vahendeid konsolideeritud tegevusse ja tavadesse. Isegi kui VKEd on väga uuendusmeelsed, kipuvad need eelistama järkjärgulist (kesktehnoloogilist) innovatsiooni digivaldkonnale omase pöördelise (kõrgtehnoloogilise) innovatsiooni asemel. VKEd kasutavad rahastamiseks ka tavapäraseid pangalaene, mille võtmist mõnikord takistab tagatise või krediidiajaloo puudumine. Edendada saaks täiustatud rahastamisvõimalusi, eriti seoses omakapitali kaudu rahastamisega, mida on ELis vähem arendatud võrreldes näiteks USAga, kus palju rahastamist on saadaval etappides, kus võlgade tagasimaksmine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 pandeemia on kiirendanud digipöördega seotud protsesse: majanduse ja ühiskonna olulised aspektid, nagu näiteks töökohad, kaubandus, haridus, teabevahetus ja meelelahutus, on ootamatult muudetud virtuaalseks. Ellujäämiseks on VKEd pidanud arendama ka digitaalset kohalolu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Liisaks piiras COVID-19 pandeemia kaubavoogusid ja häiris ülemaailmseid väärtusahelaid, mis näitab kiireloomulist vajadust selle järele, et Euroopal tuleb saavutada tehnoloogiline sõltumatus palju kõrgemal tasemel. See on suund, kuhu liiguvad ELi strateegiad sõltumatute ja väga konkurentsivõimeliste lahenduste väljatöötamiseks tulevaste peamiste tehnoloogiate jaoks. See eeldab poliitilisi valikuid, mida tuleb toetada ja edendada. Kuigi on tehtud edusamme, on ettevõtjate, avaliku sektori asutuste ja muude organisatsioonide digipöördes veel väga palju arenguruumi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee leiab, et suutlikkus nii innovatsiooni luua kui ka seda ühiskonnas ja majanduses levitada on peamised tegurid, mis määravad ELi konkurentsivõime alates praegusest hetkest kuni 2050. aastani. Sel eesmärgil ja nagu on Euroopa Komisjon väljendanud programmis „Digitaalne Euroopa“, (1) peab EL arendama konkreetseid oskusi uue põlvkonna digitehnoloogia valdkondades, näiteks esemevõrk, suurandmed, tehisintellekt, robootika, pilvandmetöötlus ja plokiahel, ning tagama, et need progressi võimaldavad tehnoloogiad saaksid Euroopa ettevõtjate ärimudelite püsivaks osaks, sealhulgas digitaalse innovatsiooni keskuste tegevuse kaudu. Selguse huvides osutatakse selles arvamuses nii digitaalse innovatsiooni keskustele kui ka Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustele kui digitaalse innovatsiooni keskustele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Digipöörde kohta öeldu kehtib ka rohepöörde korral. Süsteemse ülemineku kahel etapil on palju ühist ja need toovad VKEdele kaasa topeltkoormuse (ning loomulikult mitmesugused võimalused, mida tuleb hoolikalt hinnata). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Euroopa tööstussektori digipöördel on otsene mõju rohelise kokkuleppe kliimaeesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Kõrgtasemel digiprojektides kasutatakse aga ka märkimisväärsel hulgal energiat ja komitee leiab, et Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused võivad olla juhtival kohal rohepöördele avalduva mõju uurimisel. Kestlikku tootmist ja ringmajanduse ärimudeleid on Euroopas võimalik üksnes saavutada uutesse kujunemisjärgus tehnoloogiatesse tehtavate suuremate investeeringute kaudu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Need probleemid nõuavad ELi tehnoloogilise suutlikkuse kiiret ja jõulist arendamist. Komitee märgib, et ELis on teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute osakaal SKPsse endiselt maha jäänud (2020. aastal 2,32 %, võrreldes USA 3,08 %-ga ja Jaapani 3,2 %-ga) (2). Teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid tuleks võimalikult kiiresti suurendada 3 %-ni SKPst, et EL saaks digipöörde valdkonnas ülemaailmselt konkureerida. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Euroopa tasandil on ettevõtjatel, ja mitte üksnes VKEdel, uute tehnoloogiate kasutuselevõtul raskusi. Komitee on mitme arvamuse kaudu rõhutanud asjaolu, et kuigi digipööre pakub ettevõtjatele märkimisväärseid võimalusi kogu ELis, seisavad paljud neist endiselt silmitsi takistuste ja õiguskindlusetusega, eriti mis puudutab piiriülest tegevust. See on kindlusetus, mis paljudele VKEdele toob kaasa rahastamisele ja investeerimisvahenditele juurdepääsu puudumise ning oskuste nappuse. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Seetõttu tuleks välja töötada ja tugevdada vahendeid VKEde toetamiseks, et need puudujäägid kõrvaldada. Digitaalse innovatsiooni keskused on selle eesmärgi peamiseks vahendiks. Komitee on veendunud, et rohkem Euroopa ettevõtjaid peaks tegema digitaalse innovatsiooni keskustega koostööd ja et saadud tulemustest tuleks eelkõige VKEsid paremini teavitada. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Digitaalse innovatsiooni keskused kui VKEde tugitaristu

| 3.1. | Digitaalse innovatsiooni keskused hõlmavad majandusüksusi, mis on organisatsiooniliselt, juhtimise ja osutatavate teenuste poolest erinevad ja mis on loodud kogu Euroopas aitamaks VKEdel ellu viia digipööret. Digitaalse innovatsiooni keskused toimivad ühtsete kontaktpunktidena, mis pakuvad ettevõtjatele analüüse ja lahendusi rohe- ja digipöördega toimetulekuks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitaalse innovatsiooni keskused osutavad VKEdele lisandväärtusega teenuseid, näiteks täiendus- ja ümberõpe ning konsulteerimine innovatsiooni, tehnoloogiate, strateegiate, rahanduse, rohepöörde ja ringmajanduse alal. Samuti pakuvad need sageli tehnoloogilisi vahendeid ja platvorme tehnoloogiliste lahenduste testimiseks enne investeeringute tegemist (testimine enne investeerimist). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Euroopa ulatuslik digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik on praegu läbimas ulatuslikke ümberkorraldusi. Hiljuti välja valitud Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuseid rahastatakse 50 % ulatuses programmi „Digitaalne Euroopa“ fondidest ning 50 % ulatuses riiklikest ja piirkondlikest fondidest. Keskuste ülesanne on toetada VKEde ja avaliku sektori asutuste digipööret. Programmi „Digitaalne Euroopa“ vastuvõtmise järgselt hakkavad Euroopa esimesed digitaalse innovatsiooni keskused tegutsema 2022. aasta septembris. Praegused digitaalse innovatsiooni keskused jätkavad tegevust VKEde ja piirkondade digipöörde toetamiseks, kasutades programmi „Euroopa horisont“ ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid. Komitee leiab, et selline keskuste nimetuste kattuvus võib põhjustada segadust teenusesaajate seas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskuste edasise arengu kohta puudub selge nägemus. Seetõttu kutsub komitee üles kehtestama konkreetseid põhilisi tulemusnäitajaid, et mõõta digitaalse innovatsiooni keskuste tulemuslikkust aja jooksul ning kaardistada VKEde digiülemineku strateegia edenemist Euroopa tasandil. Digitaalse innovatsiooni keskustest peab saama ühtsete kontaktpunktide terviklik võrgustik, mis aitab VKEde digivajadusi rahuldada. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused oleksid suuruse, juhtimise ja ülesannete valdkonnas ühtsemad. Neil saab olema suhteliselt ulatuslik geograafiline esindatus ja nad arendavad välja spetsiifilise kõrgetasemelise suutlikkuse konkreetsete peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate valdkonnas, nagu on määratletud programmis „Digitaalne Euroopa“. Nad aitavad kaasa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ning avaliku sektori asutuste digipöördele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kuigi peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad ja kõrgtehnoloogiakeskne käsitus, mida Euroopa Komisjon Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustega seonduvalt järgib, on kooskõlas programmis „Digitaalne Euroopa“ seatud Euroopa tehnoloogilise konkurentsivõime eesmärkidega, põhjustab muret selle suutlikkus sobituda VKEde innovatsioonivõimalustega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on seisukohal, et VKEde digisuutlikkuse suurendamise strateegias on oluline pöörata rohkem tähelepanu sedalaadi ettevõtjate nõudluse olemusele ja võimalikele kriitilistele probleemidele, mis võivad kaasneda pöördeliste muutuste protsessi käigus. See saavutatakse suurema suutlikkusega kuulata VKEde vajadusi ja tehes spetsiaalsete innovatsiooniprogrammide raames koostööd eri sidusrühmadega, sealhulgas suurettevõtjatega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | VKEdel puuduvad innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ametlikud organisatsioonilised rollid ning nende innovatsioonikäsitus on peamiselt suunatud kesktehnoloogiale (väljakujunenud tehnoloogiate integreerimine) ja järkjärgulisele innovatsioonile (progressiivne ja aeglasem kui pöördeline digitaalne innovatsioon). Nende innovatsioon areneb edasi sel teel, et mitteametlike ja poolametlike võimaluste kaudu teiste ettevõtjatega tutvustatakse üksteisele teadmisi ja katsetusi, sealhulgas alltöövõtusuhete osana. VKEdes saaks samuti kasutusele võtta progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, kui luua selliseid tehnoloogiaid hõlmavaid strateegilisi ja tehnoloogilisi arenguvõimalusi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | VKEde innovatsiooniprotsesside jaoks on seetõttu vaja vahetasandit, mis asub nõudluse ja pakkumise vahel. See peaks olema kavandatud nii, et suudaks tuvastada (isegi väga vähese) nõudluse ning leiaks tehnoloogiliste lahenduste üleküllusliku ja korratu pakkumise hulgast kõige sobivamad vahendid ja lahendused. Digitaalse innovatsiooni keskused võiksid olla selleks vahetasandiks. Ülioluline on suurendada teadlikkust Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste tähtsast rollist. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Digitaalse innovatsiooni keskuste selles valdkonnas saavutatud tulemusi võib juba pidada positiivseks. Euroopa Investeerimispanga kohaselt näitavad kogutud andmed, et digitaalse innovatsiooni keskustel on suur tähtsus Euroopa VKEde toetamisel digipöördes. Enam kui 70 % küsitletud ettevõtjatest, kes on kasutanud digitaalse innovatsiooni keskuse teenuseid, on veendunud, et saadud toetus on nende digiarengule kaasa aidanud. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Digitaalse innovatsiooni keskused võivad samuti omada väga olulist rolli sotsiaalsete ettevõtete digipöörde edendamisel, eelkõige hoolekande- ja koduhooldussektoris tegutsevate sotsiaalsete ettevõtete puhul, kus digitehnoloogiad võivad aidata täiustada teenuseid vastamaks puuetega inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Ettepanekud VKEde digitaalset innovatsiooni käsitlevate Euroopa poliitikmeetmete parandamiseks

| 4.1. | Komitee väärtustab VKEdele pööratavat tähelepanu ning nende toetuseks ette nähtud poliitikameetmeid ja programme. Siiski märgib ta, et Euroopa Komisjoni üldine lähenemisviis ei ole piisaval määral keskendunud VKEdega seotud protsessidele ega nende vajadustele. Lisaks ei rakendata kõiki neid poliitikameetmeid riiklikul tasandil ja asjakohaste vahenditega seotud teabevahetuses on VKEde hulgas suured puudujäägid. Teadlikkuse suurendamine Euroopa ja riiklikest algatustest peab saama prioriteediks ning vastutust tuleb jagada Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskuste ülesannete täitmiseks tuleb tagada nõuetekohane rahastamine mitmesuguste allikate kaudu. Need allikad ulatuvad ettevõtluse arendamise ning teadustegevuse ja innovatsiooni toetusprogrammidest piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil kuni ettevõtjatele sunnatud subsideeritud rahastamise ja pakkumiskutsetes osalemiseni. VKEdele tuleb tagada võimalus pääseda ligi maksusoodustustele, mis on seotud investeeringutega digitaalsesse innovatsiooni ja asjakohastesse oskustesse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskustel peaks olema oluline roll ELi sujuvas ja tasakaalustatud majandusarengus ja tööhõivealases arengus, eelkõige peaksid nad aga toetama VKEde rohe- ja digipööret. Selleks peaksid nad koolituse ja teadlikkuse suurendamise meetmete raames arendama ka turuväliste teenuste osutamist ning selliste avalikkusele oluliste meetmete kulud tuleks katta avaliku sektori rahastamisest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee leiab, et digitaalse innovatsiooni keskustel peaks olema eelkõige süsteemiintegraatori ülesanne, et nad ühendaksid VKEde vajadused ja tehnoloogilised lahendused. Seetõttu on ülioluline, et digitaalse innovatsiooni keskused arendaksid kõigepealt suutlikkust tegutseda kohalike innovatsiooniplatvormidena, koondades kohalike innovatsioonivõrgustike (ja võimaluse korral ka väliste innovatsioonivõrgustike) oskusi ja vahendeid ning kohalikest tootmissüsteemidest tuleneva nõudluse ja võimalused. Alles seejärel hakkaksid nad arendama spetsiifilisi oskusi konkreetsete progressi võimaldavate tehnoloogiate vallas, mis on omased teistele teadus- ja innovatsiooniüksustele (teaduskeskused, ülikoolid, suurettevõtjad). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Võttes arvesse piiriülese koostöö protsesside ja stiimulite standardimist ning teadmiste, kogemuste ja tavade jagamist, sealhulgas ühise digiplatvormi kaudu, leiab komitee, et digitaalse innovatsiooni keskused peaksid keskenduma piirkondliku majanduse ja VKEde kohalike süsteemide toetamisele. Seetõttu soovitab komitee koostöös VKEde tööandjate organisatsioonidega olemasolevad keskused piirkondlikult kaardistada ning koostada tegevuskava, mis keskenduks piirkondlikule arengule ning suuremale kaasamisele ja osalemisele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee märgib, et digitaalse innovatsiooni keskuste jaotuse poolest on Euroopa piirkonnad endiselt erinevad ning samades Ida- ja Kagu-Euroopa riikides, kus viimastel aastatel on digipöördest osavõtt olnud vähene, on mahajäämus. Eelmises arvamuses märkis komitee: „Eelkõige on tähtis tegeleda [...] digilõhedega. [...] Pandeemia on esile toonud nii digitaalse suhtlusega kaasnevad võimalused kui ka selle puudused, eriti maapiirkondades elavate inimeste jaoks.“ Liikmesriikide ja piirkondade erisuste vähendamine on Euroopa edenemise tagamiseks ülioluline. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee arvates tuleb selleks, et edendada digi- ja rohepööret VKEde jaoks, nõuetekohaselt jälgida ja käsitleda kahte peamist mõõdet: laialt levinud digioskused ja ettevõtjate koostöö, alates tootmisest ja tarneahelatest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digioskused on kriitilise tähtsusega tegur, eriti VKEde jaoks, sest need on täieliku digipöörde saavutamisel peamiseks takistuseks isegi investeeringuteks ette nähtud jõuliste rahaliste stiimulite olemasolul. VKEde puhul hõlmab täiendus- ja ümberõpe nii hõivatud tööjõudu kui ka ettevõtjaid, kes on otseselt kaasatud tootmisprotsessidesse ning innovatsiooni- ja investeerimisvalikutesse. Kui ettevõtjatel napib digioskusi, takistab see digitehnoloogiatest tulenevate võimaluste ärakasutamist ning see on tõsiseks takistuseks ettevõtjate konkurentsivõimele, mis avaldab negatiivset mõju tööhõivele. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | VKEdel puuduvad innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ametlikud organisatsioonilised rollid ning nende innovatsioonikäsitus on peamiselt suunatud kesktehnoloogiale (väljakujunenud tehnoloogiate integreerimine) ja järkjärgulisele innovatsioonile (progressiivne ja aeglasem kui pöördeline digitaalne innovatsioon). Nende innovatsioon areneb edasi sel teel, et mitteametlike ja poolametlike võimaluste kaudu teiste ettevõtjatega tutvustatakse üksteisele teadmisi ja katsetusi, sealhulgas alltöövõtusuhete osana. VKEdes saaks samuti kasutusele võtta progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, kui luua selliseid tehnoloogiaid hõlmavaid strateegilisi ja tehnoloogilisi arenguvõimalusi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ametiühingud, valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, tööandjate ühendused ja avaliku sektori asutused, kelle juhtroll on suunata digitaalse innovatsiooni keskuste missiooni ja strateegiaid, peavad tegema koostööd, et arendada välja täiendus- ja ümberõppe, elukestva õppe ja kutseõppe programme, mis tagavad tööjõu jätkuva töölesobivuse, korralikud töökohad ja palgad ning sotsiaalõigused. Töötajatel peab digipöörde protsessides olema juhtroll ja tagada tuleb sooline võrdõiguslikkus. Sotsiaaldialoog on sel eesmärgil ülioluline ning seda tuleb toetada lühiajaliste ja keskpika perioodi vajaduste ning pikaajalise poliitilise mõju tuvastamiseks. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Suurettevõtjate ja VKEde koostöö alates tootmisest ja tarneahelatest võib digitaalse innovatsiooni viia uuele tasandile, ületades paljud teadmiste, standardimise ja kuludega seotud takistused. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee leiab, et Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste tulevane strateegiline roll sõltub kahest tegurist: suutlikkus edastada poliitikakujundajatele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud VKEde vajadusi, piiranguid ja võimalusi, et paremini kavandada VKEde asjakohasust ja kvaliteeti edendavaid poliitikameetmeid, ning suutlikkus tugevdada meie sotsiaalset ja ettevõtluse ökosüsteemi, aidates muuta seda vastupidavamaks ja edumeelsemaks. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418

2

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi kestliku taimse valgu ja taimeõli strateegia väljatöötamine“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/13)

| Raportöör: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportöör:

Lutz RIBBE

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 158/2/3 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

5.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

158/2/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | ELi loomakasvatussektor (liha- ja piimatooted, munad) on põllumajanduse oluline osa, mis on aga viimastel aastatel põhjustanud üha enam ühiskondlikke arutelusid, muu hulgas intensiivse loomakasvatuse nii piirkondlike kui ka ülemaailmsete keskkonnamõjude tõttu, aga ka seetõttu, et sektor sõltub suurel määral sööda impordist. See tekitab muret ELi sööda ja toiduga kindlustatuse suhtes. Impordi sõltuvus suure valgusisaldusega taimedest on märkimisväärne (ligikaudu 75 %). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Peale selle, et loomakasvatussektor kasutab kaudselt põllumaad väljaspool ELi, hõlmab see ka suurt osa põllumaast ELis. Umbes 50 % saagist kasutatakse loomasöödana loomsete toodete saamiseks; vähem kui 20 % kasutatavad inimesed vahetult taimseks toiduks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa valgustrateegiast on räägitud juba aastaid, kuid seni pole peale avalduste valgurikaste põllukultuuride kasvatuse laiendamise kohta Euroopas eriti midagi tehtud. Käesoleva arvamusega soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuua esile, milliseid täiendavaid asjaolusid tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee märgib, et ELis on õigupoolest valguga alavarustatud mõnevõrra (taimset päritolu) toidu tootmissektor, ennekõike aga segasööda sektor. ELil on palju häid põhjusi valgutootmise laiendamiseks ja eriti selleks, et loomasöödas kasutataks rohkem rohumaad. Hoolimata aga olemasolevatest võimalustest ei ole valkude suuremahulise importimise asemel ainuüksi kvantitatiivselt võimalik neid täielikult Euroopas toota, ilma et see avaldaks olulist mõju teistele põllumajanduslikele tootmissektoritele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lisaks rõhutab komitee, et õlitaimede kasvatamise laiendamine ELis võib samuti avaldada soodsat mõju, nagu omavarustatus traktorikütuse puhul, suurem valgurikka õlikoogi kättesaadavus söödana kasutamiseks ja külvikordade suurenemine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Põhjuseks on ka kindel piirav tegur, nimelt kasutatav põllumajandusmaa. Nii tavapõllumajanduses kui ka mahepõllumajanduses võetakse pidevalt uuenduslikke meetmeid tootlikkuse suurendamiseks, kuid ka nende puhul on maht piiratud. Seetõttu leiab komitee, et EL peab kiiresti korraldama uuringu maakasutuse ja võimaluste kohta, mis avanevad Euroopa jaoks, kui selle piirides kasvatada valgurikkaid ja õlitaimi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Euroopa valgustrateegia oluline osa peab olema loomakasvatuse kui terviku vastavusse viimine nii ELi enda kui ka ÜRO eesmärkidega seoses Euroopa ja ülemaailmse toiduga kindlustatuse, tarneautonoomia ja kestlikkusega. Eesmärk kasvatada ELis rohkem valgurikkaid kultuure on vaid üks aspekt sellest. Ülemaailmselt näib areng, mille puhul keskmine liha- ja piimatoodete tarbimine inimese kohta kogu maailmas läheneb arenenud riikide praegusele tasemele, olevat vastuolus ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Euroopa valgu- ja õlistrateegia peaks samuti aitama kaasa maapiirkondade kestlikule arengule kooskõlas ELi maapiirkondade pikaajalise visiooniga, näiteks arendades uusi piirkondlikke isemajandavaid väärtusahelaid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Saksamaal töötas föderaalvalitsuse loodud põllumajanduse tulevikuga tegelev komisjon (Zukunftskommission Landwirtschaft, ZKL), milles olid esindatud kõik asjaomased ühiskonnagrupid, välja ettepanekud kestliku põllumajandus- ja toidusüsteemi loomiseks tervikliku lähenemisviisi alusel, mis hõlmas ka loomakasvatussektorit. Tehti ettepanek muuta tootmismeetodeid, mille rakendamiseks on vaja mitmeid vahendeid (tasustamine turgude ja lisatasude kaudu), et võimaldada võimalikult paljudel põllumajandustootjatel olukorraga kohaneda. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil uurida seda protsessi lähemalt ja kaaluda, kas see ei oleks asjakohane ka Euroopa valgustrateegia väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Valgustrateegia, mis täidaks ka strateegilise tarneautonoomia eesmärke, peab hõlmama järgmisi punkte:






  — | teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine taimsete valkude valdkonnas kogu väärtusahela ulatuses ning taimse valgu allikate vajadusepõhise ja optimeeritud kasutamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine taimsete valkude valdkonnas kogu väärtusahela ulatuses ning taimse valgu allikate vajadusepõhise ja optimeeritud kasutamise eesmärgil;

| — | valgupotentsiaali tõhusam edendamine ELis; |
| --- | --- |

—

valgupotentsiaali tõhusam edendamine ELis;

| — | rangete Euroopa standardite järgi toodetud taimsete valkude kestliku kodumaise tootmise tugevdamine; |
| --- | --- |

—

rangete Euroopa standardite järgi toodetud taimsete valkude kestliku kodumaise tootmise tugevdamine;

| — | piirkondlike väärtusahelate ja piirkondliku töötlemissuutlikkuse arendamine ja laiendamine; |
| --- | --- |

—

piirkondlike väärtusahelate ja piirkondliku töötlemissuutlikkuse arendamine ja laiendamine;

| — | pidev koostöö institutsioonide ja põllumajandusorganisatsioonidega, et edendada omamaiste taimsete valkude kasvatamist ja kasutamist toidu- ja söödatööstuses; |
| --- | --- |

—

pidev koostöö institutsioonide ja põllumajandusorganisatsioonidega, et edendada omamaiste taimsete valkude kasvatamist ja kasutamist toidu- ja söödatööstuses;

| — | põllukultuuride potentsiaali edasine suurendamine, täiustades ja laiendades aretusstrateegiaid; |
| --- | --- |

—

põllukultuuride potentsiaali edasine suurendamine, täiustades ja laiendades aretusstrateegiaid;

| — | haridus- ja nõustamisteenuste ning teadmussiirde laiendamine; |
| --- | --- |

—

haridus- ja nõustamisteenuste ning teadmussiirde laiendamine;

| — | valgurikaste kultuuride tootmise võimaldamine ja hõlbustamine ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel; |
| --- | --- |

—

valgurikaste kultuuride tootmise võimaldamine ja hõlbustamine ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel;

| — | loomakasvatuse tugevam sidumine piirkondliku söödapotentsiaaliga; |
| --- | --- |

—

loomakasvatuse tugevam sidumine piirkondliku söödapotentsiaaliga;

| — | heitkogustest tuleneva reostuse (nitraadid pinna- ja põhjavees, ammoniaak jne) kehtivatele piirmääradele vastavuse pidev järgimine, väliskulude sisestamine; |
| --- | --- |

—

heitkogustest tuleneva reostuse (nitraadid pinna- ja põhjavees, ammoniaak jne) kehtivatele piirmääradele vastavuse pidev järgimine, väliskulude sisestamine;

| — | loomade heaolu arvestavate pidamistingimuste edendamine tarbijate teavitamise ja toodete märgistamise kaudu; |
| --- | --- |

—

loomade heaolu arvestavate pidamistingimuste edendamine tarbijate teavitamise ja toodete märgistamise kaudu;

| — | tootmis- ja kvaliteedistandardite kehtestamine ELi toodetega konkureerivate importtoodete tervise- ja keskkonnamõjude suhtes: |
| --- | --- |

—

tootmis- ja kvaliteedistandardite kehtestamine ELi toodetega konkureerivate importtoodete tervise- ja keskkonnamõjude suhtes:

| — | asjakohane teavituskampaania erinevate toitumisharjumuste mõju kohta keskkonnale ja tervisele. |
| --- | --- |

—

asjakohane teavituskampaania erinevate toitumisharjumuste mõju kohta keskkonnale ja tervisele.

2.   Sissejuhatus ja taustteave

| 2.1. | ELi põllumajanduspoliitika ja -tegevus on olnud toiduainetega varustatuse seisukohalt edukas, kuid nüüd keskendutakse muu hulgas strateegia „Talust taldrikule“ raames üha enam kestlikkuse küsimustele, rohelise kokkuleppe eesmärkide ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Hiljemalt COVID-19 pandeemiast ja Ukraina sõjast alates on tähelepanu keskmes ka strateegilise tarneautonoomia saavutamine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Loomakasvatus (sealhulgas liha- ja piimatooted ning munad) on ELis majanduslikult oluline sektor, mis on aga viimastel aastatel põhjustanud üha enam ühiskondlikke arutelusid, üks aspekt on sektoritugev sõltuvus sööda impordist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Parlamendi resolutsioonis valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta (1) mainitakse, et „loomakasvatussektori vajaduste tõttu on Euroopas tõsine puudus taimsetest valkudest“, ja et „biokütusetoodangu kõrvalsaaduste loomasöödana kasutamisest hoolimata ei ole olukord kuigivõrd paranenud“. „ELis on valgurikaste kultuuride all üksnes 3 % haritavast maast ja EL katab enam kui 75 % oma taimsete valkude vajadusest impordiga, valdavalt Brasiiliast, Argentiinast ja USAst“, (2) kuigi aastatel 1994–2014 kasvas Euroopa valgurikka tooraine kogutoodang 24,2 miljonilt tonnilt 36,3 miljonile tonnile (+ 50 %), kuid tarbimine suurenes samal ajal 39,7 miljonilt tonnilt 57,1 miljonile tonnile (+ 44 %) (3). Poliitilised otsused, nagu nn Blair House’i kokkulepe, on samuti aidanud oluliselt kaasa sellise sõltuvuse tekkimisele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Eriline roll on sojajahul, mis on loomasöödatööstuse jaoks ülitähtis, (4) sest see „on oma kõrge valgusisalduse (üle 40 %), aminohappe sisalduse ja aastaringse kättesaadavuse tõttu segasööda eelistatud koostisosa, seega on vajadus koostise sagedase muutmise järele piiratud (5)“. Soja tarbimine on Euroopas suurenenud 2,4 miljonilt tonnilt 1960. aastal praeguseks ligi 36 miljonile tonnile aastas. Sellise üüratu nõudluse rahuldamiseks tuleb sojauba kasvatada ligi 15 miljonil hektaril, „millest 13 miljonit hektarit asub Lõuna-Ameerikas“, (6) see on suurem ala kui kogu Saksamaa põllumaa (11,7 miljonit hektarit) (7). Absoluutne enamus imporditud sojast (umbes 94 %) koosneb geneetiliselt muundatud sortidest. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni dokumendis (8) nimetatud suure toorvalgusisaldusega (üle 15 %) valgurikkad taimed moodustavad „ligikaudu 1/4 taimse toorvalgu kogupakkumisest ELis. Kuigi teraviljad ja rohumaa annavad märkimisväärse panuse ELi taimsete valkude kogupakkumisse“, ei käsitleta teravilja ja rohumaad üllataval kombel komisjoni strateegilistes taimseid valke käsitlevates kaalutlustes „seoses nende madala valgusisalduse ja vähese tähtsusega turul (9). Komitee ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Suur osa impordist, eriti soja puhul, tuleneb peamiselt asjaolust, et USAs ja Lõuna-Ameerikas saab sojat tänu looduslikult soodsatele kasvutingimustele toota palju odavamalt; oma osa on oluliselt madalamatel keskkonna- ja sotsiaalstandarditel; Lõuna-Ameerika looduslike metsade raadamine ja põlisrahvaste, aga ka väiketalunike ümberasustamine on selle näited (10). Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab probleemi ja on pühendunud „raadamisvabadele tarneahelatele“ (11). |
| --- | --- |

2.6.

Ei viimastes ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekutes ega ka Mercosuri riikidega peetud läbirääkimistel ei ole EL teinud piisavalt algatusi, mis võiksid impordisõltuvust reaalselt vähendada.

| 2.7. | Sellega seoses väärib märkimist, et senise ühise põllumajanduspoliitika raames on valgukasvatus saanud kasu eelkõige nn ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kaudu, mida pärast reformi enam ei eksisteeri. Lämmastikku siduvad kultuurid on olnud kõige enam deklareeritud kultuurid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade puhul – 37 % kõikidest ökoaladest kasutatakse sellele vastavalt. Esitatud riiklike strateegiakavade hindamine uue ÜPP rakendamiseks ei ole veel läbi viidud, seega ei ole komiteel veel võimalik öelda, kas need toovad kaasa olukorra paranemise või halvenemise. Esitatud riiklike strateegiakavade hindamine uue ÜPP rakendamiseks ei ole veel läbi viidud, seega ei ole komiteel veel võimalik öelda, kas need toovad kaasa olukorra paranemise või halvenemise. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | On tõsi, et liikmesriikidel on mitu võimalust (eelkõige: tootmiskohustusega seotud toetused) kasvatamise edendamiseks, kuid esialgsed analüüsid näitavad, et a) mitte kõik liikmesriigid ei kasuta seda ja b) toetuse tase ei ole piisavalt atraktiivne. Sojaubade import kolmandatest riikidest võib põhjustada raadamist, metsade seisundi halvenemist ja looduslike ökosüsteemide hävitamist teatavates tootjariikides. Suure valgusisaldusega liblikõieliste ja kaunviljade arendamine liidus piiraks impordi kasutamist ning avaldaks seega positiivset mõju kliimale ja keskkonnale (12). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sellele seisukohale ei ole ükski pool vastu vaielnud. Vastupidi, ELis on juba pikka aega räägitud vastava Euroopa valgustrateegia vajalikkusest, kuid seni ei ole eriti muud kui kohustused Euroopa valgurikaste kultuuride kasvatuse edendamiseks ja punktis 2.7 nimetatud vahendid. Seega oleme tõhusast Euroopa valgustrateegiast veel kaugel. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Alates COVID-19 pandeemia algusest ja hiljemalt Ukraina sõjaga on saanud selgeks, et globaalsel tööjaotusel ja kaubandussuhetel ei ole ainult positiivseid tagajärgi. Need võivad viia probleemideni, millele varem ei ole mõeldud või millele ei ole mõeldud piisavalt. Uus märksõna on strateegiline tarneautonoomia. Pole vahet, kas mõeldakse kaitsemaskide, ravimite, pooljuhtide või fossiilsete energiaallikate, näiteks gaasi, nafta ja kivisöe tarnepuudujääkidele – sõltuvused võivad põhjustada äärmuslikke majanduslikke ja sotsiaalseid häireid. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Sõda Ukrainas ja selle eeldatavad pikaajalised tagajärjed avaldavad püsivat mõju Euroopa ja kogu maailma põllumajandussektorile ja Euroopa toiduainetööstusele, ning vaja on muutusi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Oma resolutsioonis „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“ (13) räägib komitee ka sellest, et „konfliktil on paratamatult tõsised tagajärjed ELi põllumajandus- ja toidutootmissektorile, mis vajab täiendavat toetust. Sellega seoses toonitab komitee, et EL peab suurendama oma pühendumust kindlustada kestlikud toidusüsteemid“, ja et „eelkõige peab EL parandama oma toiduga kindlustatust, vähendades sõltuvust oluliste põllumajandustoodete ja sisendite impordist“. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee rõhutab samas, et „sõja tagajärgedega tegelemine ei tohiks toimuda kliimameetmete ja kestlikkuse arvelt“ ning et ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 nähakse ette rahu, julgeolek ja vaesuse vähendamine. Euroopa rohelise kokkuleppe kaudu tehakse edusamme ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamise ja õiglase ülemineku suunas. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Seda küsimust on käsitlenud ka ELi riigipead ja valitsusjuhid, nagu on märgitud 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsioonis: „Parandame oma toiduga kindlustatust, vähendades sõltuvust peamistest imporditud põllumajandustoodetest ja põllumajanduslikust sisendist, eelkõige suurendades ELis taimset päritolu valkude tootmist“ (14). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Faktid ja suundumused

| 3.1. | Komitee leiab, et tervikliku Euroopa valgustrateegia väljatöötamisel tuleb süsteemseid küsimusi palju rohkem arutada ja arvesse võtta.. See hõlmab ka selgitamist, kuidas tuleb hinnata praegust süsteemi Euroopa strateegilise tarneautonoomia seisukohast, samuti ülemaailmse kui ka piirkondliku kestlikkuse aspektist, millised on selle eelised ja puudused põllumajandustootjatele, tarbijatele ja keskkonnale. Siiski tuleb arvesse võtta ka praeguseid suundumusi, mis mõjutavad valkude tootmise valdkonda. |
| --- | --- |

3.1.

Taldrik, paakkonteiner või küna – mida me kasvatame ja mis juhtub põllumajanduskultuurisaagiga?

| 3.2. | Valke importimata poleks Euroopas võimalik toota sama palju lihatooteid kui praegu, kuigi suurt osa põllumajandussaagist kasutatakse juba praegu söödana. Näiteks Saksamaal kasutatakse selleks peaaegu kahte kolmandikku (!) kogu saagist, nimelt peaaegu kogu rohumaad (mida meie kui inimesed muidugi ka otseselt kasutada ei saa) ning 60 % maisist ja teraviljast (15). Saagi tähtsuselt teinekasutusala koguse poolest ei ole mitte taimne toit, vaid tehnilise energia tootmine (mais biogaasi tootmiseks, raps biodiisli tootmiseks ning teravili ja suhkrupeet bioetanooli tootmiseks). Alles kolmandal kohal on taimede otsene toiduna kasutamine. Saksamaal tarbitavad taimsed toiduained – peamiselt leivavili, kartul, suhkur, rapsiõli ja põlluköögiviljad – moodustavad vaid 11 % kogu taimsest toodangust! |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Samuti läheb söödaks 93 % imporditud taimsetest valkudest. Just see import ning lihatootmise ulatus ja intensiivsus on viimastel aastatel muutunud suure ühiskondliku arutelu teemaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eelduseks tuleks võtta kaks arusaama: esiteks on ELis õigupoolest valguga mõnevõrra alavarustatud (taimset päritolu) toidu tootmissektor, kuid ennekõike aga segasööda sektor. Teiseks ei ole valkude suuremahulise importimise asemel võimalik neid täielikult Euroopas toota, ilma et see avaldaks olulist mõju teistele põllumajanduslikele tootmissektoritele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Põhjuseks on ka kindel piirav tegur, nimelt kasutatav põllumajandusmaa. Nii tavapõllumajanduses kui ka mahepõllumajanduses võetakse pidevalt uuenduslikke meetmeid tootlikkuse suurendamiseks, kuid ka nende puhul on maht piiratud. Seetõttu jõudis Saksamaa õliseemneid töötleva tööstuse liit pärast üksikasjalikku analüüsi järeldusele, et on vaja jätkata kõnealuste valguallikate tarnekanalite kindlustamist, sest täielik isevarustamine kodumaiste valkudega jääb ebarealistlikuks (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Neid põhilisi väiteid ei tohiks valesti mõista – on palju häid põhjusi, miks intensiivselt edendada valgurikaste ja õlitaimede kasvatamist. Nad seovad mullas lämmastikku, vähendavad vajadust mineraalse lämmastiku järele, parandavad mulla kvaliteeti ja viljakust ning annavad positiivse panuse kliimakaitsesse. (Nt väiksem transpordivajadus, vähem metsade raadamist, väiksem sisendite kasutamine). Laiendatud külvikorrasüsteem vähendab kahjurite ilmumist ja mõjuvad positiivselt bioloogilisele mitmekesisusele. Tänapäeval kasvatatakse ainult väga väikest osa (umbes 3 %) põllumajandusmaast valgurikaste kultuuride kasvatamiseks. Väga mõistlik laienemine peab seega vältimatult toimuma muud liiki põllukultuuride, näiteks muude põllukultuuride või energiakultuuride arvelt või tekitama konkurentsiolukordi, näiteks muude looduskaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

3.6.

Praegused suundumused

| 3.7. | Seetõttu on kõigepealt soovitatav kirjeldada ja analüüsida suundumusi, mis võivad mõjutada loomakasvatus- ja -söötmisviise tulevikus ning seega ka valgunõudlust ja -kvaliteeti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Ühest küljest võib juba praegu täheldada tarbijate muutunud käitumist ja harjumusi. Üha rohkem tarbijaid vähendab oma liha tarbimist või loobub täielikult liha söömisest. Euroopa suur lihatarbimine on muutunud küsitavaks ka toitumisfüsioloogiast tulenevatel põhjustel. Mõnes liikmesriigis võib juba täheldada lihatarbimise vähenemist (17). See on selgelt näha nii statistikas kui ka supermarketite riiulitel, kus valgurikastest kultuuridest valmistatud nn lihaasendajate valik suureneb silmnähtavalt. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Teise suundumuse kohaselt tarbitakse küll vähem, kuid nn parema kvaliteediga liha, mille mõjul suureneb loomade heaolule ja piirkondlikkusele keskenduvate lisatasuprogrammide arv, mis mõjutab söötmist. Näiteks pöörab üha rohkem tarbijaid tähelepanu sellele, kuidas loomi peetakse ja kas neid on söödetud kohapeal toodetud söödaga ja/või geneetiliselt muundatud organismideta söödaga, kas neid on karjatatud jne. ELis on siin juba palju erinevusi. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Seda suundumust on peetud pelgalt nišiks, kuid otsustavad muutused on paistmas, sest paljud suured supermarketite ketid mitmes liikmesriigis on juba muutnud järk-järgult rangemaks oma värsketele lihatoodetele esitatavaid nõudeid seoses loomade heaolu ja keskkonnasäästlikkusega. Täiendavad radikaalsed muutused on peatselt tulemas – alates 2030. aastast hangib mõni suur odavkaupluste kett 100 % oma värskest lihavalikust ainult loomadele väli- ja parimaid kasvutingimusi pakkuvast loomakasvatussekorist. Muutused käivad kõigi loomarühmade (veise-, sea-, kana- ja kalkuniliha) kohta. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Kavandatav või juba toimuv mahepõllumajanduse suurenemine ELis mõjutab ka söödatarnet (ja sojaimporti). Euroopa Komisjoni andmetel on mahepõllumajanduslik loomakasvatus igal aastal 10 % võrra kasvanud. Strateegia „Talust taldrikule“ 25 %-eesmärk annaks siin täiendava tõuke, kui turud vastavalt arenevad, millele ÜPP kavatseb kaasa aidata. Kuna ainult 6 % maailma sojaubadest turustatakse nn geneetiliselt muundamata sojana, peavad põllumajandusettevõtted otsima alternatiive ja/või tootma rohkem sööta oma põllumajandusettevõttes. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Märkimisväärseid muutusi on juba näha ka piima puhul – paljudes liikmesriikides nõuavad toiduainete jaemüüjad piima ja piimatooteid meiereidelt, kus lehmade sööda puhul ei kasutata geenitehnoloogiat. See on viinud olukorrani, kus näiteks Saksamaal ei söödeta sojajahu enam lehmadele, kellelt saadakse umbes 70 % piimatoodangust. Turg hakkab diferentseeruma, näiteks piim võib pärit olla karjatatud lehmadelt, heinatoidul lehmadelt või mägipiirkonna lehmadelt. Siiski on piimatooted tuleviku jaoks olulised valguallikad ja kõigile kättesaadavad tasakaalustatud toitumise kaudu kõigi elanikkonnarühmade jaoks. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Sellega seoses tuleks meenutada ka komitee teabearuannet „Ekstensiivse loomakasvatuse ja orgaaniliste väetiste eelised Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis“, (18) kus ekstensiivset loomakasvatust (püsiniitudel ja karjamaadel) ei tunnustata mitte ainult selle erilise tähtsuse tõttu bioloogilise mitmekesisuse ja muude ökoloogiliste ja piirkondlike kultuurihüvede jaoks, vaid ka seetõttu, et selle roll „kestlike, tervislike, ohutute ja suurepärase kvaliteediga toiduainete tarnimisel on nendega varustatuse tagamisel keskse tähtsusega, arvestades iseäranis maailma kasvavat elanikkonda“. Vajadus „rõhutada karjamaade ja ristiku rolli olulise valguallikana mäletsejaliste jaoks“ on kirjas ka komitee teises arvamuses (19). |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | Teine, täiesti erinev arengusuund, millel võivad olla hukatuslikud majanduslikud tagajärjed põllumajandusele ja traditsioonilisele loomakasvatusele ning selle sektori kogu põllumajandus- ja toitutootmissüsteemile, on nn laboriliha arendamine, millel ei ole siiski mingit seost lihaga, kuid mis on reaktorites toodetud tööstustoode. Seda suundumust ei ajenda tarbijad ega põllumajandustootjad, vaid suured rahvusvahelised korporatsioonid nagu Cargill, Tyson Foods või Nestlé. Nad uurivad või töötavad välja meetodeid kunstliku lihakoe tootmiseks tööstuslikes reaktorites. Nende argument on, et seda, mida põllumajandustootjad on kogu inimkonna ajaloo jooksul teinud, viljeledes traditsioonilist loomakasvatust (nimelt kasvatades rakke), saavad nad teha reaktoris palju väiksemal maa-alal, samas kui küsimus vee ja muude ressursside kokkuhoiust jääb, samuti puuduvad vastused kvaliteedi ja tootmiskulude küsimustele. Komitee kutsub üles pidama laiaulatuslikku ühiskondlikku arutelu selle võimaliku arengusuuna ja selle negatiivsete tagajärgede üle loomakasvatajatele ja liha tootmisahelale, mis võivad kahjustada kõigi liikmesriikide majandust ja tööhõive taset ning Euroopa Liitu tervikuna. |
| --- | --- |

3.7.7.

Poliitilised reaktsioonid

| 3.8. | Poliitilistest reaktsioonidest läheb mõni isegi kaugemale kui strateegia „Talust taldrikule“ ja on samuti välja töötatud täiesti erinevas sotsiaalses diskursuses. Näiteks Saksamaal moodustas föderaalvalitsus 2020. aasta juulis põllumajanduse tulevikku käsitleva komisjoni, mis koosnes 32 liikmest, kes olid pärit väga erinevatest ühiskonnagruppidest, sealhulgas traditsioonilistest põllumajandustootjate ühendustest ja akadeemilistest ringkondadest. Eesmärgiks oli töötada välja põllumajandus- ja toidusüsteemi tulevikuvisioon, mida aktsepteeriksid laiad ühiskonnarühmad. Soovitused võeti 2021. aasta juunis ühehäälselt vastu ja avaldati. Nad järgivad ühist põhimõtet: põllumajanduse ökoloogilist ja (loomade suhtes) eetilist vastutust saab kõige tõhusamalt ja püsivamalt leevendada, kui leida võimalusi säästvamate tootmismeetodite rahastamiseks uute vahendite kasutuselevõtu kaudu ja muuta need seega majanduslikult elujõuliseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Loomakasvatuse valdkonnas järgib föderaalvalitsuse loodud põllumajanduse tulevikuga tegelev komisjon Saksamaa Liitvabariigi põllumajandusministeeriumi loodud nn loomakasvatuse pädevusvõrgustiku soovitusi. Nende ettepanekud avaldati 2020. aasta veebruaris (20). Neis kirjeldatakse loomakasvatuse ümberkorraldamise üleminekustrateegiat, mis hõlmab ka loomade heaolu taseme olulist suurenemist. See sisaldab rahastamist maksude või lõivude kaudu koos kõrgemate turuhindade ja lisatasu maksmisega, mis on seotud loomapidamise kohustusliku märgistamise ja vastavate määratletud loomapidamisstandarditega. See on ülioluline, et asjaomastel põllumajandustootjatel oleks majanduslikke väljavaateid. Selle ümberkujundamisstrateegia tulemusena peaks loomakasvatusettevõtete majanduslik kindlustatus suurenema, samal ajal kui kariloomade arv väheneb. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kokkuvõtteks võib öelda, et praegused loomakasvatuse vormid Euroopas erinevad üksteisest mõnel juhul kardinaalselt, nii impordinõudluse (peamiselt soja) kui ka piirkondliku keskkonnamõju poolest. Kui traditsioonilisemad ehk ekstensiivsemad, maaga seotud mahekasvatusviisid põhinevad valdavalt piirkondlikel põllumajandusettevõtetel ja söödal ja nende keskkonnamõjud on kontrolli all ning nad on mõnikord kultuurmaade säilitamiseks lausa hädavajalikud, siis praegune ja kasvav intensiivloomakasvatus on piirkondlikule keskkonnale koormav ja põhineb – hoolimata juba praegugi suurest nõudlusest põllumaa järele ELis – suurel määral imporditud söödal, mille kasvatamisel on päritoluriikides tohutud tagajärjed (sealhulgas panus ülemaailmsesse metsade hävitamisse ja kliimamuutustesse ning sotsiaalsetesse probleemidesse). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Seepärast peab Euroopa valgustrateegia oluline osa olema loomakasvatuse kui terviku vastavusse viimine nii ELi enda kui ka ÜRO eesmärkidega seoses Euroopa ja ülemaailmse toiduga kindlustatuse, tarneautonoomia ja kestlikkusega. Valgurikaste kultuuride kasvatamise suurendamine ELis on selle üks aspekt, kuid ülemaailmselt näib suundumus, mille kohaselt keskmine liha- ja piimatoodete tarbimine inimese kohta kogu maailmas läheneb arenenud riikide praegusele tasemele, olevat vastuolus ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Kariloomade arvu vähendamine on vältimatu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Põhimõtteliselt on föderaalvalitsuse loodud põllumajanduse tulevikuga tegelev komisjon juba andnud sellise hinnangu tänase põllumajandus- ja toidusüsteemi kohta ning on seda teinud ühiskondliku arutelu raames, mida teised ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisjon ise peaksid põhjalikumalt analüüsima. Ühelt poolt tunnistab komisjon vaieldamatut positiivset mõju, mida põllumajandus ühiskonnale toob, samal ajal kriitiliselt uurides, millel põhinevad viimaste aastate tootmisarengud ning millised on nende tagajärjed: selle edu negatiivne külg on looduse ja keskkonna, loomade ja bioloogiliste tsüklite ülekasutamise eri vormid kuni kliima ohtliku kahjustamiseni välja. Sellegipoolest on ka põllumajandus majanduslikult kriitilises olukorras. Erinevad tegurid, eelkõige poliitilised, on viinud majandamisviisideni, mis ei ole ei ökoloogiliselt, majanduslikult ega sotsiaalselt kestlikud. [...] Arvestades väliskulusid, mida valitsevad tootmisviisid kaasa toovad, ei saa praegune põllumajandus- ja toidusüsteem muutusteta jätkata ei ökoloogilistel ja loomade suhtes eetilistel ega ka majanduslikel põhjustel (21). |
| --- | --- |

3.12.

4.   Nõuded: kestlik valkude tootmine ja õlitaimede rolli tugevdamine

| 4.1. | Euroopas, kus tarneautonoomiat tunnustatakse üha enam strateegilise eesmärgina, on võrdlus energiapoliitikaga kindlasti asjakohane, sest sõltuvust impordist tuleks vähendada nii palju kui võimalik ja keskenduda nõudluse kestlikule rahuldamisele meie enda vahendite abil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Erinevalt energiasektorist, kus uued tehnoloogiad (tuul, päike, biomass, vesinik jne) võivad kompenseerida fossiilkütuste puudumist, peab kogu maailma toiduainesektor kohandama tootmist ja tarbimist piiratud looduskapitali (peamiselt maa, aga ka bioloogiline mitmekesisus) võimalustele. Sellega koos peab esikohale seadma põllumajandusliku saagikuse kasutamise. Esmatähtis peab olema inimeste varustamine eelkõige taimsete toodetega (teraviljad, puuviljad, köögiviljad jne). Õnneks ei ole põhjust muretseda, kas EL suudab neid vajadusi oma elanikkonna jaoks täita. Arvestades aga üha suuremat muret nälja pärast maailmas, tuleks meeles pidada, et seda ei saa lahendada lihatootmisega, vaid vastupidi – sööt (nagu ka energia tootmiseks kasutatav biomass) konkureerib toiduga. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kõnealust maakasutuskonflikti süvendab asjaolu, et peaaegu kõigis ELi piirkondades seisab põllumajandussektor silmitsi konkurentsiga maa pärast, mis on paiguti märkimisväärne, kuna ELi arvutuste kohaselt võib põllumajandusmaa kadumine linnastumise/ehitamise ja taristu jms tõttu vähendada kasutatavat maad 2030. aastaks peaaegu 1 miljoni hektari võrra. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sellegipoolest leiame, et ELi olukord on ülemaailmses kontekstis mugav: ELi põllumajandus, mis juhindub Euroopa põllumajandusmudeli (22) põhimõtetest, on selgelt võimeline pakkuma kõigile ELi kodanikele piisavalt kvaliteetseid taimseid tooteid; peale selle suudab ta kindlasti tarnida suurtes kogustes sööta, kuid mitte rahuldada praegust nõudlust. Pidades silmas, et eeldatavalt lakkavad Ukraina ja Venemaa teraviljatarned näljapiirkondadesse, tuleb küsida, kas me ELis ei peaks vähem teravilja loomadele söötma (või lisama seda vähem kütusele), et aidata lahendada ülemaailmselt süvenevat näljahäda ja suurendada ka valgutootmist. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Euroopa valgustrateegia kontekstis tuleb meeles pidada, et mäletsejalistel (kuid mitte ainult neil) on oskus, mida inimestel ei ole – nad suudavad seedida rohtu. Isegi monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) puhul võiks rohumaad täiendada söödaratsiooni üht osa. Seega peaksid rohumaad olema kestliku valkude kestliku tootmise oluline koostisosa; praegu pööratakse sellele poliitilistes aruteludes liiga vähe tähelepanu. ELi eelmisel aastal vastu võetud otsus lubada uuesti loomade ja putukajahu kasutamist loomasöödas võib samuti aidata vähendada taimse valgu osakaalu loomasöödas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Õli- ja valgurikaste taimede edendamise liidu (UFOP) ekspertkomisjonide hiljutised uuringud rapsi ja kaunviljade kasvatamise ja söödana kasutamise potentsiaali kohta annavad meile kindlustunde, et kasvatustehnoloogiliselt on võimalik kasvatada palju rohkem rapsi ja kaunvilju ning samal ajal pikendada oluliselt külvikordi. Rapsi ja kaunviljade osakaal võiks kumbki moodustada umbes 10 % põllumaast, mis vastab näiteks kaunviljade (eelkõige suhkruherned, põldoad, sojaoad, lupiinid) praeguse taseme enam kui kahekordistamisele. Seega ei takista rohkemate õlikultuuride kasvatamine säästvat maakasutust, vaid vastupidi. See saab aga toimuda ainult teiste viljelusvormide arvelt. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Samas näitab uuring ka seda, et praeguse loomapopulatsiooni vajadusi ei ole võimalik autonoomselt rahuldada ja et kariloomade arvu tuleb vähendada, kui soovitakse saavutada strateegilise tarneautonoomia eesmärk. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Seetõttu leiab komitee, et EL peab kiiresti läbi viima uuringu võimaluste kohta, mis avanevad Euroopa jaoks, kui selle piirides kasvatada valgurikkaid ja õlitaimi. Arvesse tuleb võtta maakasutuse kestlikkust (külvikorrad, mullaviljakus, sealhulgas bioloogiline mitmekesisus). Selle uuringu tulemuste alusel tuleks seejärel selgitada välja, kui palju on vaja maad Euroopa kodanike tervislikuks, taimsetel valkudel põhinevaks toitumiseks. Sellest saab omakorda tuletada, palju maad jääb loomasööda (või energia) tarbeks ja seega ka seda, mida on veel vaja importida loomakasvatuse jaoks, mis vastab Euroopa ja ülemaailmse loomakasvatuse ökoloogilistele piirangutele, mis on suunatud kestlikkusele ja loomade heaolule. Euroopa valgustrateegia peab andma vastuse ka küsimusele, millised tagajärjed peavad sellel olema olemasolevatele kaubanduslepingutele (näiteks Mercosurile) ja kuidas saab ELi kestlikke põllumajandustootjaid kaitsta mittesäästva toodangu impordi eest. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee rõhutab, et õli, mis saadakse õlitaimedest, mille kasvatamise all on 10 % ELi põllumaast, võimaldaks saavutada energiaautonoomia seoses põllumajandustraktorite kütusetarnega, kui seda õli kasutatakse vaid sellel otstarbel. Komitee on juba varasemates arvamustes (23) märkinud, et mõistlik oleks luua eraldi programm esterdamata (st puhta) taimeõli kasutamiseks põllumajandusmasinates, selle asemel et seda segada diislikütusega. Siiski tuleks kaaluda ka B100 tüüpi kütuste (100 % esterdatud taimeõli) kasutamist. Saadud õlikook (24) on suurepärane valgurikas sööt (sama kehtib ka näiteks alkoholitootmise jäätmete kohta). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Mõni liikmesriik liigub juba praegu väga erinevatel põhjustel kariloomade arvu vähendamise suunas (nt Madalmaad). Selle võib ette näha reguleerivate õigusnormide alusel või turupõhiste vahendite abil. Peale selgete keskkonna- ja loomade heaolu standardite pooldab komitee eelkõige turupõhiseid lahendusi, mis loovad tingimused uute piirkondlike väärtusahelate loomiseks, mis on isemajandavad ega sõltu pidevalt toetustest. Samal ajal peaksid nad avama väljavaateid võimalikult paljudele loomakasvatusettevõtetele. Samuti peavad nad võimaldama võimalikult paljudel ELi põllumajandustootjatel toota säästvalt ja teenida stabiilset elatist. See eeldab kaitset ebaausa konkurentsi ja ebaausate kaubandustavade eest ning nõuab põllumajandustootjate turuvõimu suurendamist ülemaailmse kestliku toidusüsteemi ümberkujundamise protsessis. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kõik see näitab veel kord, et ELi kestliku taimse valgu ja taimeõli strateegia peab vaatlema kogu põllumajandus- ja toidusüsteemi tervikuna; isoleeritud kasvatusstrateegia ei aita. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Turumehhanismid tuleb panna kajastama tegelikke sotsiaalseid, ühiskondlikke ja keskkonnakulusid. Turutõrkeid saab korrigeerida fakti- ja teaduspõhiste riiklike sekkumismeetmete abil, mille eesmärk on optimeerida kulude ja tulude vahelist kompromissi ühiskonnale, võttes arvesse kõiki huve. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2018. aasta resolutsioon valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta (ELT C 390, 18.11.2019, lk 2).

1

(2)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2018. aasta resolutsioon (ELT C 390, 18.11.2019, lk 2), punkt E. EMSK märkus: 75-protsendiline sõltuvus viitab suure valgusisaldusega valgurikastele kultuuridele; paljude arutelude käigus jäetakse arusaamatult tähelepanuta, et loomad saavad suure valguannuse murust ja teraviljast.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2018. aasta resolutsioon (ELT C 390, 18.11.2019, lk 2), punkt L

3

(4)  Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile taimsete valkude kasutuse arendamise kohta Euroopa Liidu aruandes, (COM(2018) 757 final), lk 2.

4

(5)  COM(2018) 757 final, lk 3.

5

(6)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2018. aasta resolutsioon (ELT C 390, 18.11.2019, lk 2), punkt L

6

(7)  Euroopa põllumajandusmaa kogupindala (sh karjamaad ja heinamaad) ELis on Eurostati andmetel umbes 174 miljonit hektarit. (andmed Brexiti-eelsest ajast)

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

(9)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2018. aasta resolutsioon (ELT C 390, 18.11.2019, lk 2).

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 88).

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 88).

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel teemal „Toiduga kindlustatus ja jätkusuutlikud toidusüsteemid“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 72), punkti 1.3 alapunkt ii.

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon, vastu võetud täiskogu istungjärgul 24. märtsil 2022 (ELT C 290, 29.7.2022, lk 1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54799/20220311-versailles-declaration-et.pdf

14

(15)  2017. aastal oli ELis (27) kasutatav põllumajandusmaa 178,7 miljonit hektarit: sellest 105,5 miljonit hektarit oli põllumaa, millest 63 % (= 66,8 miljonit ha) kasutati loomasööda tootmiseks. https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/).

15

(16)  OVID, Eiweißstrategie
  2.0, 2019

16

Eiweißstrategie

2.0

(17)  Saksamaal on sealiha tarbimine elaniku kohta aastatel 1995–2021 vähenenud 39,8 kg-lt 31 kg-le.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne „Ekstensiivse loomakasvatuse ja orgaaniliste väetiste eelised Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis“.

18

(19)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel teemal „Toiduga kindlustatus ja jätkusuutlikud toidusüsteemid“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 72).

19

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html

20

(21)  ZKLi lõpparuanne.

21

(22)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus teemal „Ühise põllumajanduspoliitika reform 2013. aastal“ (ELT C 354, 28.12.2010, lk 35).

22

(23)  EMSK arvamus „Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine“ (ELT C 77, 31.3.2009, lk 43).

23

(24)  Rapsi pressimisel saadakse umbes 1/3 õli ja 2/3 nn õlikooki.

24

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kestliku toidu märgistamise raamistiku loomine, et anda tarbijatele võimalus teha kestlikke toiduvalikuid“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/14)

| Raportöör: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Raportöör:

Andreas THURNER

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 147/5/1 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

5.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

147/5/1

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.1. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni algatuse üle kehtestada kestlike toidusüsteemide õigusraamistik, mis peaks muu hulgas sisaldama ka eeskirju kestliku toidu märgistamise kohta. Usaldusväärsuse ja võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks on vaja reguleerimist ning teatavat standardimist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | rõhutab, et kestlikkus on mitmemõõtmeline mõiste, milles tuleks alati võrdselt arvesse võtta majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | juhib tähelepanu sellele, et inimeste toitumisharjumused on väga erinevad, sõltuvad erinevatest teguritest ja on väga püsivad. Ootused kestlikkusmärgistuse süsteemi suhtes peaksid seepärast olema algusest peale realistlikud. Samas on olemas üldine huvi minna üle kestlikumatele tarbimisharjumustele; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | soovitab seetõttu kehtestada kestliku toidu märgistamisele läbipaistva, teaduspõhise ning võimalikult lihtsa ja pragmaatilise raamistiku, mis aitab ettevõtjal ühelt poolt hinnata ja parandada toodete kestlikkust ning annab teiselt poolt tarbijatele kasulikku teavet teadlike ostuotsuste tegemiseks; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | teeb ettepaneku, et lihtsa ja pragmaatilise lähenemisviisi huvides võiks piirduda ulatuslikult määratletud ja hinnatud kestlikkuse aspektidega, nagu loomade heaolu, sotsiaalsed või keskkonnakriteeriumid. Sellisel juhul ei tohiks siiski kasutada mõistet „kestlik“, kuna seda võib kasutada üksnes hindamise puhul, milles arvestatakse kestlikkuse kõikide aspektidega; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | pooldab esmalt vabatahtlikku lähenemisviisi, mille kohaldamisel peaksid siiski kehtima siduvad tingimused. Kestlikkusmärgised või andmed kestlikkuse kohta, mis ei lähtu nendest tingimustest, tuleks keelata; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | on seisukohal, et hindamisskaalaga märgistusvormid (nt valgusfoori eeskujul) võivad aidata tarbijaid teadlike valikute tegemisel. Selline hindamissüsteem võib samas edendada ka juhtpositsiooni kestlikkuse valdkonnas ja julgustada ettevõtteid toiduahela protsesse parandama; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | juhib tähelepanu sellele, et skaleerimismudeli jaoks on ülimalt olulised hindamisalgoritmid. Need peavad olema teaduspõhised ja asjakohasel viisil tarbijatele läbipaistvad; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | on seisukohal, et olemasolevad ELi kvaliteedikavad, nagu mahepõllumajandus või geograafilised tähised, sisaldavad juba elemente, mis aitavad kaasa toidusüsteemi suuremale kestlikkusele. Neid tuleks asjakohaselt tunnustada. Lisaks sellele soovitab komitee kontrollida kehtivate eeskirjade vastavust kestlikkuse nõuetele ja vajaduse korral täiendada neid asjakohaste sätetega kestlikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | rõhutab hariduse otsustavat rolli toiduga seotud kestlikkuse aspektide üldise mõistmise tagamisel. Teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja asjakohased meetmed kestlike toiduainete taskukohasuse toetamiseks võivad samuti kiirendada üleminekut kestlikumatele toidusüsteemidele. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Strateegia „Talust taldrikule“ (1) on Euroopa rohelise kokkuleppe keskne element. Selle eesmärk on kujundada toidusüsteemid nii, et need oleksid õiglased, tervislikud ja keskkonnahoidlikud. Strateegia tegevuskava sisaldab muu hulgas meetmeid toidu kestliku tarbimise edendamiseks ning tervislikule ja kestlikule toitumisele ülemineku hõlbustamiseks. Nüüdseks on Euroopa Komisjon alustanud ka horisontaalse raamseaduse ettevalmistamisega, et kiirendada ja lihtsustada kestlikkusele üleminekut. Sellega tahetakse tagada ka seda, et ELi turule jõudev toit muutuks üha kestlikumaks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee on juba välja arendanud tervikliku toidupoliitika edendamise strateegilise nägemuse kavandi, mis kujutab endast korralikku tegevusraamistikku. Selle nägemuse alused sisalduvad arvamustes, mis on koostatud sellistel teemadel nagu terviklik toidupoliitika, (2) tervislik ja kestlik toitumine, (3) lühikesed toidutarneahelad/agroökoloogia, (4) kestlik tarbimine (5) ning toiduäri strateegiate ja toimingute vastavusse viimine kestliku arengu eesmärkidega COVID-19 järgseks kestlikuks taastumiseks (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettevõtetel on suur vastutus suunata tarbijaid ühelt poolt tegema tervislikke ja väiksema keskkonnamõjuga valikuid ning teiselt poolt juhtida toidusüsteemide kestlikku ümberkujundamist, võttes kasutusele kestlikud põllumajandus-, töötlemis- ja pakendamistavad. Ettevõtted peaksid olema partnerid kogu teekonnal kestliku toidu märgistamise raamistiku väljatöötamise suunas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lisaks ettevõtetele ja toidutootmise sidusrühmadele on kestlikumatele toidusüsteemidele üleminekul otsustav roll ka tarbijatel. Iga ostuotsus viib põhimõtteliselt järgmise tootmistellimuseni. Suurem nõudlus kestlike toiduainete järele suunab seega ka pakkumist suurema kestlikkuse poole. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eeltoodut arvesse võttes uuritakse käesolevas omaalgatuslikus arvamuses, millised on võimalused kestliku toidu märgistamise raamistiku loomiseks, ning tuuakse välja järeldused ja esitatakse soovitused, et toetada komisjoni asjaomase poliitikaraamistiku väljatöötamise varases etapis. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Kestlikkus on mitmemõõtmeline mõiste, milles tuleks alati võrdselt arvesse võtta majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõõdet. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) määratluse kohaselt on kestlik toidusüsteem selline, mis tagab toiduga kindlustatuse ja toitumise kõigile nii, et ei kahjustata tulevaste põlvkondade toiduga kindlustatuse ja toitumise majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aluseid (7). Lühidalt – ühepoolne keskendumine kestlikkuse keskkonnaga seotud mõõtmele, nagu seda tänapäeval sageli tehakse, või siis ühepoolne keskendumine sotsiaal-majanduslikele aspektidele ei ole oma olemuselt kestlik. Eesmärk peaks olema kogu väärtusahela hõlmamine ja kestlikkuse kõigi kolme mõõtmega arvestamine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Märgistamise raamistiku eesmärk ei peaks olema toidu liigitamine kestlikuks või mittekestlikuks, vaid pigem peaks see toetama kestlikuma toidusüsteemi väljatöötamist. Märgistamise raamistik peaks aitama ettevõtjatel hinnata ja parandada toodete kestlikkust (meetodid, mis loovad stiimuleid edasiminekuteks, nt võrdlusuuringute süsteem või võrdlussüsteem) ja andma kasulikke suuniseid tarbijatele. See märgistamisraamistik tuleks välja töötada avatud ja läbipaistval viisil, kaasates asjaomaseid sidusrühmi, ning see peaks tuginema selgele ja teaduspõhisele metoodikale. Ettevõtjatel peaks olema juurdepääs märgistamissüsteemi alusel saavutatud näitajatele, metoodikatele ja tulemustele. Eelkõige peab see olema lihtne. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vaja on selgeid reegleid, et vähendada praegu turul valitsevat segadust, mis tuleneb mõiste „kestlik“ülemäärasest kasutamisest (rohepesu üks liik). Kestlikkusmärgised või andmed kestlikkuse kohta, mis ei põhine laialdaselt tunnustatud sertifitseerimissüsteemil, tuleks ära keelata. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kestliku toidu märgistamine peaks põhinema terviklikul tootmisprotsessil ja olema praegu vabatahtlik. Kestliku toidu märgistamise igasugune raamistik peab aga ilmtingimata põhinema algusest peale selgel määratlusel/meetodil, mis tugineb kestlikkuse kõigile kolmele sambale (keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik). See peaks hõlmama kogu toidu väärtusahelat alates tootmisest kuni tarbimiseni. Hilisemas etapis tuleks hinnata, kas kestlikkuse märgistamise kohustus võiks olla asjakohane. ELi raamistik peaks jätma piisavalt mänguruumi riiklikele ja piirkondlikele süsteemidele, kuid määratlused ja hindamiseeskirjad tuleb kogu ELis ühtlustada. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Märgistamise rolli ei tohiks siiski üle hinnata. Peaks valitsema realistlik ja pragmaatiline arusaam sellest, mida kestlikkusmärgisega on võimalik saavutada ja mida mitte. Maailma Terviseorganisatsioon on sedastanud, et tarbijad peaksid olema märgisest teadlikud ja selle ära tundma ning mõistma selle tähendust, oskama seda korrektselt kasutada ja olema motiveeritud selle kasutamisel, et teha teadlikke valikuid toidu ostmisel ja tervislikuma toitumise kasuks otsustamisel (8). Oluline on suurendada teadlikkust ELi kestlikkus- ja kvaliteedimärgistuse süsteemidest. Koos riigihangete ja haridusvallas võetavate meetmetega võib see suurendada nõudlust kestlike toiduainete järele. Poliitikakujundajad peaksid samuti kaaluma asjakohaseid meetmeid, et toetada kestliku toidu taskukohasust ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kestlikkusmärgis on oluline olukordades, kus tootja ei saa nõutavat teavet tarbijale otse esitada. Kui tootja saab tarbijale anda asjakohast teavet vahetult (nt kohalikul taluturul või talupoes), ei ole märgistussüsteem vajalik. See on oluline ka väiketootjate bürokraatliku koormuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Haridusel on otsustav roll toidu kestlikkusega seotud küsimuste põhimõttelise mõistmise edendamisel. Kestlikku toitumist tutvustavatesse haridusalastesse meetmetesse tuleb panustada juba varasest east alates, et noored õpiksid hindama toitumise väärtust. Lisaks võib eeldada, et lapsed suunavad selle tulemusel vanemaid kestlikkuse poole, nagu on olnud näha näiteks jäätmete sortimise ja ringlussevõtu valdkonnas. Näiteks tuleks ELi koolide puu-, köögivilja- ja piimakava raames selgitada ka olulisi kestlikkuse aspekte. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kordab oma soovitust töötada välja uued kestliku toitumise suunised, milles võetaks arvesse liikmesriikide vahelisi ja sisemisi kultuurilisi ja geograafilisi erinevusi. Sellised suunised aitaksid põllumajandustootjaid, töötlejaid, jaemüüjaid ja toitlustusettevõtteid otsuste langetamisel. Põllumajanduslik toidutööstus saaks uuest raamistikust kasu, et toota, töödelda, turustada ja müüa tervislikumat ning kestlikumat toitu õiglasema hinnaga (9). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Inimeste toitumisharjumused on erinevad ning neid mõjutab tugevalt isiklik ja kultuuriline keskkond. Lisaks on toitumisharjumused väga püsivad – kui inimesed peaksid tahtma oma toitumist muuta, siis on see võimalik vaid väikeste sammude kaupa ja pikema perioodi jooksul. Inimeste eluviisid ja sotsiaalne keskkond on samuti olulised tegurid, mis määravad, kas kestlikkusel on roll nende tarbimisharjumustes. Kuid suur ja üha kasvav osa tarbijatest ütleb, et nad on valmis muutma oma tarbimisharjumusi, et toetada kestlikkust. Kestlikkusega seotud teabest ollakse huvitatud, et olla võimelised langetama teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Üldistatuna võib öelda, et kestlikkusmärgistus on oluline tihti just nende inimeste jaoks, kes tunnevad selle teema vastu niikuinii huvi. Kestlikusmärgistuse eesmärk on lihtsustada selle tuumikrühma jaoks kestlikku tarbimist toetavate otsuste tegemist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sellega seoses tõstatub küsimus, kas ja kuidas jõuda nendeni, keda kestlikkuse teema ei huvita. Tuumiksihtrühmade eeskuju pakkuv roll kestlikkuse järgimisel võib aga olla heaks stiimuliks, mis viib käitumisharjumuste muutumiseni. Samm edasi on ka see, kui kõnealuse teema vastu mitte eriti suurt huvi tundvad sihtrühmad teevad kestlikke toiduvalikuid vähemalt aeg-ajalt või mingites valdkondades. Need on vaid mõned aspektid, mida tuleb silmas pidada, et ootused kestlikkusmärgise suhtes oleksid algusest peale realistlikud. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Selleks, et toiduainete kestlikkusmärgistamine kujuneks edukaks, on vaja, et tarbijad oleks sellest teadlikud ja seda aktsepteeriksid ning seepärast peab edastatud sõnum olema selge. Märgistus ise peab olema arusaadav, lihtne ja usaldusväärne. Sellega paralleelselt tuleks kehtestada tarbijatele meetmed, mis peaksid edendama kestlikku toitumist käsitlevat haridust ja teavet, suurendama usaldust märgistamissüsteemi vastu ja aitama kaasa selle aktsepteerimisele ning motiveerima valiku tegemist kestliku tarbimise kasuks. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Andmed kestlikkuse kohta peaksid põhinema järgmistel põhimõtetel: usaldusväärsus, läbipaistvus, asjakohasus, kättesaadavus ja selgus (vt ÜRO suunised toote kestlikkuse kohta teabe esitamiseks) (10). Sertifitseerimissüsteemi puhul tuleb tagada, et piisavalt võetaks arvesse struktuurilist tausta, et mitte panna halvemasse olukorda väikeseid struktuure, nagu põllumajandustootjad, VKEd, talupoed, iganädalased turud jne. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Hindamisskaalaga märgistused (nt valgusfoori eeskujul) võivad tarbijaid aidata teadlike valikute tegemisel. Selline hindamissüsteem võib samas edendada ka juhtpositsiooni kestlikkuse valdkonnas ja julgustada ettevõtteid toiduahela protsesse parandama. Segaduse vältimiseks peaks eri märgistussüsteemide vahel olema teatav järjepidevus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Asjakohase raamistiku väljatöötamisel kestliku toidu märgistamiseks tuleks võimaluse piires lähtuda terviklikust lähenemisviisist, nii et kestlik ei oleks mitte ainult toit, vaid ka tootmine ja tarbimine. Tarbijate käitumisel on kestliku toidusüsteemi üldpildis oluline osa. Sama olulised tegurid on ka pakendamine ja transport (toote päritolu). Samas on vaja näidata teatavat pragmaatilisust, kui tegu on asjakohaste kestlikkusnäitajate määratlemisega (nt milline teave, millised andmed on usaldusväärsel kujul kättesaadavad). Igal juhul tuleks kestlikkusmärgistuse jaoks kehtestada võimalikult kiiresti ühtlustatud eeskirjad. Riiklikul ja ettevõtete tasandil on kasutusel üha enam erinevaid kestlikkusmärgiseid ning see tekitab segadust ja toob kaasa usalduse kaotuse. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Euroopa toidujaemüüjad koguvad juba esimesi kogemusi kestliku toidu märgistamist käsitlevate katseprojektidega. Nende põhjal tehtud esialgsetest järeldustest lähtuvalt võib öelda, et märgistusega toodetesse suhtutakse pigem positiivsemalt kui märgistamata toodetesse, sellel on aga vaid vähene mõju ostuotsusele. Positiivset tagasisidet saadakse eeskätt noorematelt sihtrühmadelt, mõnikord aetakse hindamisskaala põhine süsteem segi Nutriscore-märgisega ja on väljendatud soovi, et teave oleks toodud pakendil (ja mitte ainult hinnasildil). Olulisteks küsimusteks peetakse muu hulgas hindamissüsteemi usaldusväärsust (sõltumatus, teaduspõhisus), teabe selgust (arusaadavus), võimalikult ühtset lähenemisviisi kogu sektoris ja läbipaistvust (selgitamine lihtsustamise asemel, näiteks asjakohase teabega triipkoodi lisamine). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Otsustava tähtsusega on sotsiaalse ja sotsiaalmajandusliku mõõtmega arvestamine, isegi kui sellekohased näitajad ei pruugi olla ilmsed. Eelkõige sotsiaalvaldkonnas kehtivad liikmesriikides erinevad õigusnormid (töötingimused, miinimumpalk), mis võib muuta ELi ülese ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamise keeruliseks. Sellest hoolimata on oluline lisada kestlikkusmärgistusse sotsiaal-majanduslik mõõde. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pragmaatilise lähenemisviisi raames tundub, et toidusüsteemis kestlikkuse edendamiseks on loogiline tunnustada olemasolevaid ELi sertifitseerimissüsteeme, nagu mahepõllumajandus, kaitstud geograafiline tähis, kaitstud päritolunimetus või garanteeritud traditsiooniline toode. Kuigi need süsteemid ei pruugi hõlmata kestlikkust täiel määral, sisaldavad need siiski elemente, mis aitavad kaasa toidusüsteemi kestlikkuse suurendamisele. Kehtivate süsteemide suhtes tuleks läbi viia kestlikkuskontroll ja vajaduse korral tuleks neid täiendada asjakohaste kestlikkussätetega. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Piirkondlikel/kohalikel toodetel ja lühikestel tarneahelatel võib olla oma osa toidusüsteemide kestlikumaks muutmisel. Piirkondlikud tootjad toodavad sageli kohaliku elanikkonna pilgu all, mis tingib teatava sotsiaalse kontrolli ja peaks soodustama kestlikke tootmismeetodeid. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Hooajalisus mõjutab kestlikkuse taset eriti puu- ja köögiviljade puhul. Teabe ja hariduse abil saab suurendada teadlikkust sellest, et toiduaineid, mis kuuluvad sellesse kiiresti riknevasse ja kasvatamisel palju vett nõudvasse kategooriasse, ei tohiks raisata. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Hiljutise ÜPP reformi ja Euroopa rohelise kokkuleppe (elurikkuse strateegia, strateegia „Talust taldrikule“) rakendamise eesmärk on tagada Euroopa põllumajandustootmise muutumine veelgi kestlikumaks. Nii võimaldab põllumajanduslike toorainete päritolu märgistamine teha järeldusi ka nende kestlikkuse kohta. |
| --- | --- |

4.13.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_et

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus teemal „Lühikeste ja alternatiivsete toidutarneahelate edendamine ELis: agroökoloogia roll“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 65).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalagatuslik arvamus teemal „ELi säästva tarbimise strateegia suunas“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 51).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus teemal „Toiduäri strateegiate ja toimingute vastavusse viimine kestliku arengu eesmärkidega COVID-19-järgseks kestlikuks taastumiseks“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 63).

6

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

9

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information

10

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Strateegiline visioon energiasüsteemi ümberkujundamisest, et võimaldada ELi strateegilist autonoomiat“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/15)

| Raportöörid: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Raportöörid:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 197/9/12 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

197/9/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | 2021. aasta lõpus otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee töötada välja energiasüsteemi ümberkujundamise tervikliku visiooni. 18. jaanuaril 2022 otsustas komitee, et kõik sektsioonid ja CCMI peaksid panustama omaalgatuslike arvamustega energiasüsteemi ümberkujundamise eri aspektide kohta koondarvamusse „Strateegiline visioon energiasüsteemi ümberkujundamisest, et võimaldada kestlikku arengut“. |
| --- | --- |

1.1.

Praegune olukord Ukrainas pärast Venemaa Föderatsiooni sõjalist sissetungi seadis aga energiasüsteemi ümberkujundamise prioriteetide loetelu tippu, sest selle tagajärjed ELi energiavarustusele ja energiahindadele on enneolematud.

Võttes arvesse praegust kriisi ja eesmärki kaotada 2030. aastaks ELi sõltuvus Venemaa gaasist, esitatakse käesolevas komitee arvamuses terviklik visioon energiasüsteemi ümberkujundamisest, et luua ja edendada ELi strateegilist autonoomiat energiavaldkonnas.

Pikaajalise strateegilise visiooni väljatöötamiseks võetakse käesolevas koondarvamuses kokku

| — | valdkondlike omaalgatuslike arvamuste järeldused ja soovitused (1); |
| --- | --- |

—

valdkondlike omaalgatuslike arvamuste järeldused ja soovitused (1);

| — | REPowerEU ja kava „REPowerEU“ kohta koostatud arvamuste järeldused ning tulevased seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- |

—

REPowerEU ja kava „REPowerEU“ kohta koostatud arvamuste järeldused ning tulevased seadusandlikud ettepanekud;

| — | komitee varasemate arvamuste järeldused ja soovitused. |
| --- | --- |

—

komitee varasemate arvamuste järeldused ja soovitused.

| 1.2. | Komitee juhib tähelepanu ohule, et praeguse energiakriisi kombineeritud majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed seavad demokraatliku süsteemi surve alla, kui ei leita piisavaid lahendusi. Seepärast toetab komitee viivitamatute meetmete rakendamist kõige pakilisemate probleemide lahendamiseks, eelkõige selleks, et tagada tarnekindlus võimalikult taskukohase hinnaga nii tarbijatele kui ka tööstusele, keda mõjutab praegune järsk hinnatõus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kliimamuutustest on saamas Euroopas üha kibedam reaalsus. Veelgi enam, praegune energiakriis, mida süvendab Venemaa agressiivne sissetung Ukrainasse, näitab selgelt, et nii Euroopa energialiidu kui ka rohelise kokkuleppe raames välja pakutud eesmärgid ja meetmed on sisuliselt õiged, kuid mitte küllalt kaugeleulatuvad. Neist veel ei piisa, et juhtida Euroopat turvalise, kestliku ja konkurentsivõimelise strateegilise energiaautonoomia suunas. Eelkõige tegeletakse nendega ikka veel liiga tagasihoidlikult. Sellega seoses on tarvis paradigma muutust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa potentsiaal taastuvenergia vallas tuleb võimalikult täpselt kindlaks teha ja sellest laialdaselt teavitada, et jõuda ühise arusaamani sellest, mil määral on võimalik saavutada sõltumatust energiaimpordist. Eelkõige tuleb arvesse võtta soojus- ja transpordisektori elektrifitseerimist ning vajadust ELi siseselt toodetud saastevaba vesiniku järele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lisaks kõnealuse potentsiaali võimalikult kiirele kasutamisele tuleb veelgi jõulisemalt ära kasutada energiasäästu võimalusi. Praeguses olukorras on energia säästmine parim viis kohe mõju saavutada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samal ajal on vaja lühiajalisi ja tõenäoliselt ka keskmise tähtajaga meetmeid, et kompenseerida kaotatud Venemaa energiatarneid. Üks selline meede on veeldatud maagaasi import. Komitee peab siiski oluliseks, et see ei tekitaks uut pikaajalist sõltuvust fossiilkütustest. Seda tuleb investeerimistsüklis eelnevalt arvesse võtta. Üldiselt ei ole eesmärk mitte sõltuvust mitmekesistada, vaid saavutada võimalikult suur strateegiline autonoomia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Selline ümberkujundamine ei ole üksnes suur tehniline probleem, see hõlmab ka struktuurseid küsimusi. Tulevikus on energiatootmine palju detsentraliseeritum kui varem. See avab samuti võimalusi linnadele ja piirkondadele ning teistele uutele sidusrühmadele, nt mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üksikisikutele ja kogukondadele, kes tegutsevad tootvate tarbijatena. Komitee on seisukohal, et poliitikakujundajad ei ole siiani esitanud selgeid juhiseid ega meetmeid selle kohta, kuidas eelkõige senised puhtalt energiatarbijad saaksid uuteks osalejateks. Komitee on paljudes oma arvamustes juhtinud tähelepanu sellele, et oluline eeltingimus kiire ümberkujundamise tagamiseks on heakskiit. Osalemisõigused ja -võimalused on parim viis see heakskiit saavutada. Seega ei ole küsimus üksnes selles, kus ja millisest allikast energiat toodetakse, vaid ka selles, kellel on lubatud sellelt tulu teenida. Komitee kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele võtta laiaulatuslikke ja suunatud teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmeid koordineeritud ja vastastikku täiendaval viisil koos ettevõtjate organisatsioonide, kaubanduskodade, sotsiaalpartnerite ja muude asjakohaste sidusrühmadega (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kordab oma varasemates arvamustes väljendatud veendumust, et mitte ainult sotsiaalseid ja piirkondlikke ühtekuuluvusfonde ja ülesehitusabi ei tuleks kasutada viisil, mis toetab kliimameetmeid ja energiasüsteemi ümberkujundamist, vaid ka kliima- ja energiapoliitika peab olema kujundatud nii, et see edendaks sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee juhib tähelepanu ohule, et praeguse energiakriisi kombineeritud majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed seavad demokraatliku süsteemi surve alla, kui ei leita piisavaid lahendusi. Seepärast toetab komitee viivitamatute meetmete rakendamist kõige pakilisemate probleemide lahendamiseks, eelkõige selleks, et tagada tarnekindlus võimalikult taskukohase hinnaga nii tarbijatele kui ka tööstusele, keda mõjutab praegune järsk hinnatõus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kliimakriisi tagajärjed mõjutavad Euroopat ja maailma väga tugevalt. Komitee kordab, et toetab kindlalt rohelises kokkuleppes määratud eesmärke, energiavarustuse strateegilise autonoomia tugevdamist ning üleminekut kestlikule ja kliimaneutraalsele majandusele. Venemaa algatatud energiasõda on veelgi selgemalt esile toonud vajaduse oluliselt kiirendada rohelise kokkuleppega käivitatud ümberkujundamist. REPowerEU ja muud komisjoni välja pakutud algatused aitavad rohelist kokkulepet vastavalt kohandada, kuid need ei lähe veel piisavalt kaugele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kõigis kavandatavates meetmetes tuleb energiasüsteemi ümberkujundamise osana arvesse võtta sotsiaalset mõõdet. Ühelt poolt on seda vaja selleks, et mitte seada ohtu avalikkuse heakskiitu vajalikele muudatustele ja et tagada õiglane üleminek. Teiselt poolt võimaldab selline ümberkujundamine ka positiivseid arenguid piirkondlikus majanduses, sealhulgas uusi töökohti, (3) mis soodustab heakskiidu saavutamist. Kodanikuühiskonna esindajana on komitee sageli andnud suuniseid selle kohta, kuidas tuleks üldsuse liikmeid kaasata, et nad õiglasest ümberkujundamisest kasu saaksid. Kahjuks on neid enamasti eiratud, mis võib raskendada heakskiidu saavutamist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on veendunud, et Euroopa majanduse, eelkõige tööstussektori ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kui kestliku innovatsiooni edendajate konkurentsivõimet tuleb ja saab kaitsta. Energiakasutuse arukad kontseptsioonid, näiteks virtuaalsed elektrijaamad, pakuvad väiksematele ettevõtetele märkimisväärseid kasvuvõimalusi. Kuna mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad konkurentsivõimelise, kliimaneutraalse, ringluspõhise ja kaasava ELi majanduse loomise lahenduse olulise osa, tuleb luua õiged tingimused ja neid säilitada sihtotstarbeliste toetusvormide ja raamtingimustega. See on vajalik majanduskasvu ja kvaliteetsete töökohtade kindlustamiseks ja loomiseks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuigi EL on CO2 heite vähendamisel esirinnas, tuleb kliimameetmetesse kaasata ka teisi osalejaid. Euroopa Liit peab suurendama oma diplomaatilisi jõupingutusi, lööma kaasa uutes koostöövormides ja rakendama selliseid vahendeid nagu koostöö- ja kaubanduslepingud, et veenda kolmandaid riike selle kriisiga toimetulekuks rohkem pingutama. Samal ajal peab EL arutama küsimust, kas suunata tööstuslikud tarneahelad tagasi Euroopasse, et vähendada sõltuvust Hiina tarnijatest, näiteks fotoelektriliste moodulite ja akude sektoris, ning tagada samal ajal täielikult jätkusuutlik tarneahel, sealhulgas sotsiaalpoliitika ja inimõiguste austamise seisukohast. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Praegune energia(hinna)kriis ning varustuskindluse, -stabiilsuse ja -prognoositavuse puudumine koormavad väga Euroopa Liitu. Kriis ei oleks nii tõsine, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (näiteks Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks tõsisemalt võetud. Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises välja pakutud meetmeid ja kava „REPowerEU“, et kiirendada taastuvenergia tootmist, mitmekesistada pakkumist ja vähendada nõudlust Venemaa gaasi järele, sest neis välja pakutud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega. Komitee arvates ei peaks eesmärk olema eelkõige sõltuvust mitmekesistada, vaid saavutada võimalikult suur strateegiline energiasõltumatus ja -autonoomia. Komitee hoiatab, et EL peab olema eriti ettevaatlik teiste energiaallikate kasutamisel Venemaa gaasi asendamiseks, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust kolmandatest riikidest, kes ei jaga Euroopa väärtuseid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Olukord energiaturgudel 2022. aasta augustis näitas selgelt, et ükski energiaallikas ei ole alati 100 % usaldusväärne. Näiteks olid paljud Prantsusmaa tuumaelektrijaamad hoolduse, kliimamuutuste mõju ja muude probleemide tõttu mitmeid kuid võrgust väljas. Kivisöepõhisel elektritootmisel on olnud märkimisväärne mõju kliimakriisile ning samuti kannatab see ise otseselt kliimakriisi tagajärgede all. Põuast tingitud madala veetaseme tõttu Reini jõel ei ole võimalik kivisöel töötavaid elektrijaamu enam varustada. Sarnastel põhjustel on vähenenud ka hüdroenergia stabiilsus, nagu oleme kogenud näiteks Itaalias. Lisaks ei ole maagaas, olenemata sellest, kas seda transporditakse gaasina või vedelal kujul, mitte ainult kliimale kahjulik, vaid hõlmab ka tohutuid geopoliitilisi riske. Seega, mitmekesises ja turvalises energiaallikate jaotuses, mille poole kõik liikmesriigid praegu püüdlevad, tõusevad ELi tulevast energiapoliitikat silmas pidades strateegiliste ja tulevikukindlate allikatena esile tuule- ja päikeseenergia. Nende kahe energiaallika kõikumiste kompenseerimine nõuab esmajoones salvestusseadmeid ja teiseks saastevaba vesinikku, mille kujul saab tuule- ja päikeseenergiat pikaajaliselt salvestada. Euroopa strateegilise autonoomia seisukohast on otsustav küsimus see, kui palju saastevaba vesinikku on võimalik toota Euroopas ja kui palju tuleb importida. Ka ümberkujundamise ajal viitame me suhteliselt kõige usaldusväärsemale ja kliima seisukohast kõige tõhusamale allikale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Viimaste aastakümnete areng ja ka hiljutised sündmused näitavad, et elutähtsat taristut, nagu energiavõrk või elektrijaamad, ohustavad küberründed ja sabotaaž. Selle taristu rike või kahjustus võib põhjustada laastavaid tarneraskusi ja ohustada avalikku julgeolekut. Elutähtis taristu, nagu gaasi- ja elektrivõrgud, süvamere internetikaablid, avamererajatised ning maismaa tuulepargid ja LNG terminalid, söe- või tuumaelektrijaamad, transport ja liiklus, tervishoiuteenused, rahandus ja julgeolek, võivad olla küberrünnete ja füüsiliste rünnakute sihtmärgiks. Kogu Euroopa elanikkonna huvides on seda elutähtsat taristut paremini kaitsta. EL peab olema sellist laadi võimalikeks rünnakuteks paremini ette valmistatud. Seepärast kutsub komitee üles viivitamata kriitiliselt hindama seni võetud meetmeid ja koostama tervikliku strateegia, et kaitsta ELi selliste ohtude eest nagu loodusõnnetused, füüsilised rünnakud ja küberründed. Sellega seoses soovitab komitee, et kõik välisinvesteeringud ELi strateegilistes sektorites peaksid olema kooskõlas liidu julgeolekupoliitikaga. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee peab kiiduväärseks kliimameetmete sotsiaalfondi loomist (4). Siiski on komitee veendunud, et fond ei taga piisavat rahalist toetust, et seista vastutustundlikult vastu sotsiaal-majanduslikele mõjudele. Selleks, et tulla toime hiiglasliku väljakutsega, mida kujutab endast tõhusa ja õiglase hüvitamismehhanismi väljatöötamine 27 liikmesriigist koosnevas heterogeenses majanduspiirkonnas, on ELi ja liikmesriikide tasandil vaja kaugemale ulatuvaid kaasnevaid meetmeid ja ressursse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Energiahindade tohutu tõus on selgelt näidanud, et praegune energiaturg on vaid osaliselt jätkusuutlik. Viidates piiriülesele kulupõhisele hinnakujundusele Euroopa elektribörsidel, märkis komisjoni president Ursula von der Leyen, et see süsteem ei toimi enam, kui rohelise elektri maht jätkuvalt suureneb. Tuleb esitada põhimõttelisi küsimusi energeetika tuleviku kohta, mis tagaks keskkonnahoidliku, taskukohase ja usaldusväärse energiavarustuse ning õiguse energiale. Komitee leiab, et energiaturu korraldamise ja reguleerimise viisi tuleb kohandada vastavalt tulevasele uuele tegelikkusele, milles valdaval kohal on taastuvenergia. Ühtlasi tuleb luua vajalikud tingimused tööstussektorile, mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja konkreetsetele osalejatele ning uute osalemisvõimaluste loomiseks tootvatele tarbijatele, kodanike energiakogukondadele jne. Samal ajal tuleb tugevdada asjakohast tarbijakaitset. Turu ümberkorraldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, et vältida olemasolevaid struktuurilisi tõkkeid, mis takistavad väikesi turuosalisi turule pääsemast. See kehtib näiteks juurdepääsu kohta tasakaalustamisenergiale ja vajaduse korral võimsuse turgudele, mis võivad olla vajalikud varustuskindluse tagamiseks. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tagamaks, et energiahinnad oleksid ühiskondlikult vastuvõetavad ja taas konkurentsivõimelised, ning samal ajal sillutades teed ELi jätkuvale juhtpositsioonile taastuvenergia kasutamise vallas, kutsub komitee üles ühtlustama ja kiirendama taastuvenergia valdkonna lubade andmise menetlusi, sest neid menetlusi peetakse peamiseks takistuseks, mis ei võimalda taastuvaid energiaallikaid kiiremini kasutusele võtta. Samal ajal tuleb märkimisväärselt parandada detsentraliseerimismeetmete, energiaühistute ja kõigi tootva tarbimise viiside raamtingimusi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee toetab kindlalt komisjoni ettepanekut gaasi hoiustamise kohta ja määrust gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmete kohta. Komitee kutsub institutsioone üles






  — | täiendama seda lühiajalise investeerimisvahendiga, et toetada vesinikuvalmidusega taristu, näiteks ühenduste ja hoidlate rajamist; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

täiendama seda lühiajalise investeerimisvahendiga, et toetada vesinikuvalmidusega taristu, näiteks ühenduste ja hoidlate rajamist;

| — | kaaluma naabruses asuvate kolmandate riikide gaasihoidlate kasutamist; |
| --- | --- |

—

kaaluma naabruses asuvate kolmandate riikide gaasihoidlate kasutamist;

| — | kehtestama eraldi liikmesriikidele kavad, et vältida koormuse ebaühtlast jaotumist piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

kehtestama eraldi liikmesriikidele kavad, et vältida koormuse ebaühtlast jaotumist piirkondlikul tasandil.

| 2.13. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud taristu samaaegne rajamine on problemaatiline ning et sellega kaasneb väärinvesteeringute oht. Näiteks on konkureerivad potentsiaalsed kasutusvõimalused olemas üleriigilise vesinikutorustiku võrgu ja külmkaugküttevõrgu laiendamise puhul. Seepärast on komitee nõudnud, et investeerimiskindluse huvides tehtaks asjakohased põhimõttelised otsused (5). |
| --- | --- |

2.13.

3.   Energiasüsteemi ümberkujundamine kui kõikehõlmav strateegia ELis ja rahvusvahelises kontekstis

| 3.1. | Venemaa agressioon on põhjustanud ülemaailmse geopoliitilise kriisi, millel on eksponentsiaalselt kasvav mõju nii majanduslikule tasakaalule kui ka ülemaailmsele energiajulgeolekule. See on seadnud kahtluse alla aastakümnete pikkuse energia-, kaitse- ja välissuhete poliitika, sundides ELi ümber hindama nii oma kavasid kui ka seni liiga kõhklevaid rohe- ja digipöörde meetmeid ning võtma arvesse Venemaa sissetungi ja kehtestatud sanktsioonide tagajärgede mõju kogu maailmas jätkuvale energiasüsteemi ümberkujundamisele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sõltuvus kolmandatest riikidest pärit primaarenergia impordist on saanud otseseks ohuks ELi julgeolekule ja stabiilsusele. Seetõttu on Euroopa Komisjon teinud kiirelt ettepaneku võtta vastu meetmepakett, mille abil kohandatakse Euroopa energiapoliitikat kava „RePowerEU“ raames praeguse geopoliitilise olukorraga. Gaasivarustuskindlust ja maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitlevas määruse ettepanekus liigitatakse näiteks gaasihoidla ümber kriitilise tähtsusega energiataristuks ja kehtestatakse nii gaasihoidlate käitajate kohustuslik sertifitseerimine kui ka gaasihoidlate täitmise eesmärgid, et aidata ELil taastada kontroll oma energiaturu üle. Komitee kiidab heaks kõik nimetatud meetmed, mis peaksid kaasa aitama sellele, et EL taastaks kontrolli oma energiaturu üle. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Samal ajal peab komitee praeguseid poliitilisi pingeid arvestades vajalikuks teha veelgi aktiivsemat koostööd mitmete riikidega, kes suudavad Euroopat lühikese aja jooksul energiaga varustada, kuni saavutatakse komisjoni kavandatav taastuvenergia ulatuslik kasutuselevõtt. Nende hulka kuuluvad Ameerika Ühendriigid ning erineval määral Lõuna-Ameerika ja Aafrika riigid, kelle lühiajaliselt vajalikuks osutunud fossiilkütuste ekspordiga peab kaasnema teadmiste ülekandmine ja taastuvenergia tehnoloogiate edendamine, et sealgi kiirendada kliimamuutuste leevendamist. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Energiasüsteemi ümberkujundamiseks soodsa keskkonna loomine

4.1.   Avaliku sektori investeeringud

| 4.1.1. | Kasvava elektrinõudluse rahuldamiseks ja kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja kahekordistada investeeringuid elektrivõrku 55 miljardi euroni aastas ja suurendada rahastamist puhaste tootmisvõimsuste loomiseks 75 miljardi euroni aastas (6). Selles kontekstis on avaliku sektori investeeringud arukatesse ja taastuvatesse energiasüsteemidesse ning hoiustamistaristusse väga olulised, et tagada varustuskindlus, võidelda energiaostuvõimetuse vastu, tagada taskukohased hinnad ja luua kvaliteetseid töökohti. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee soovitab veel kord kohaldada avaliku sektori investeeringute suhtes tasakaalus eelarve nõuet, nagu nõuti arvamuses ECO/569, (7) eeldusel, et ei seata ohtu eelarve kestlikkust keskpikas perspektiivis ega euro väärtust, et tagada tootlikkus ning tulevaste põlvkondade heaolu sotsiaalne ja ökoloogiline alus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Erainvestoreid kaasav segarahastamine on üks võimalus vaid juhul, kui on tagatud, et eraldised on läbipaistvad, puuduvad konfidentsiaalsusklauslid ning avalikul sektoril ei teki riikliku rahastamisega võrreldes põhjendamatuid kulusid. Põhjendatud lisakulud peavad olema täiesti läbipaistvad. Seepärast on veelgi olulisem, et sellistes segarahastamismudelites oleksid õigused ja kohustused selgelt määratletud, vastutusega seotud küsimused selgeks tehtud ning tagatud tõhus ja kiire konfliktide lahendamise süsteem, et vältida pikaajalisi lisakulusid ja ebasoodsaid vastutusprobleeme. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Seoses energiasüsteemide ja -taristu tulevase korraldusega on komitee korduvalt rõhutanud, et oluline on kõigi tarbijate – kodumajapidamiste, ettevõtjate ja energiakogukondade – aktiivne osalemine arukate energiasüsteemide arendamises ning tuleb pakkuda stiimuleid, et võimaldada kodanikuühiskonnal osaleda energiasüsteemi ümberkujundamises. Eraisikute, põllumajandustootjate, linnade, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kodanike energiakogukondade rolli meetmete rahastamisel on selgelt alahinnatud. Komitee juhib muu hulgas tähelepanu asjaolule, et enam kui 90 % Saksamaal installeeritud võimsusest ei ole rajanud suured energiatarnijad. Puudub strateegia nende selgete võimaluste ja valmisoleku ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Euroopa energiaalastes õigusaktides ei tunnustata kliimakaitset võrkude reguleerimise eesmärgina. Selle tulemusena on ka riikide reguleerivatel asutustel keeruline luua stiimuleid elektrijaotusvõrkude ümberehitamiseks, laiendamiseks ja ajakohastamiseks selliselt, et need vastaksid kliimaneutraalsuse nõuetele. Seepärast tuleks Euroopa energiaalastes õigusaktides selgesõnaliselt nimetada kliimaneutraalsust kui võrkude reguleerimise eesmärki. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisjon juhib õigustatult tähelepanu sellele, et avaliku sektori investeeringud võivad hoogustada ja lausa peavad hoogustama erasektori investeeringuid. REPowerEU ei hõlma siiski asjaomaste avaliku sektori vahendite refinantseerimist. Fossiilkütuste toetuste kaotamine oleks üks võimalus, kuidas seda korraldada. Teine võimalus oleks maksustada tohutu juhuslik kasum, mis on tingitud suurest nafta- ja gaasikriisist ning millest eelkõige suured naftaettevõtjad on kasu saanud. Komitee tunneb muret selle pärast, et ühelt poolt energiaettevõtjate äärmiselt suur kasum ja teiselt poolt energiahindade plahvatuslikust kasvust tingitud energiaostuvõimetuse suurenemine võivad osutuda sotsiaalselt plahvatusohtlikuks. Komitee teeb ettepaneku, et see kasum maksustataks ja suunataks rahalise hüvitisena energiatarbijatele, nt majanduslikult nõrgematele leibkondadele või energiamahukatele ettevõtetele, ning seda kasutataks taastuvenergia tootmise laiendamiseks ja vajaliku võrgutaristu arendamiseks, eriti kuna mõnes liikmesriigis seda juba arutatakse või rakendatakse. Komitee arvates peaks selleks, et mitte heidutada energiaettevõtjaid investeerimast vähese CO2 heitega lahendustesse, olema sellist maksu kehtestades väga valvas. Komitee kutsub komisjoni üles tegema edasiste viivitusteta ettepanekuid asjaomaste meetmete kohta. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Tarnepoliitika peab käima käsikäes taristuga, mis võimaldab elektri ja gaasi mõistlikku liikumist Euroopa turul ning tagab võrgu stabiilsuse. Komitee on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata võrgu laiendamise määratlemisele ülekaaluka avaliku huvina, kliimameetmete lisamisele regulatiivse eesmärgina ning üldiselt taastuvenergia ja elektrivõrgu planeerimise paremale sünkroonsusele. Siinkohal on kindlasti vaja konkreetseid Euroopa Liidu regulatsioone. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Kliimamuutustega kohanemise fond

| 4.2.1. | ELi praegune mehhanism loodusõnnetustele reageerimiseks on Euroopa Liidu Solidaarsusfond. Kuid fondi aastaeelarve on hiljutiste loodusõnnetuste tekitatud kahjude tohutute kuludega (8) võrreldes imeväike ja seda tuleb oluliselt suurendada. ELi rahalised vahendid taastuvenergiale üleminekuks on suuremad, kuid arvesse ei ole võetud ELi praegust pakilist vajadust taastuvenergial põhineva sõltumatuse järele. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee on seisukohal, et EL vajab uut rahastamismehhanismi, mis suudaks selliste hädaolukordade korral liikmesriikidele pakkuda viivitamatut ja olulist tuge. Seepärast teeb komitee ettepaneku luua uus kliimamuutustega kohanemise fond. Need rahalised vahendid tuleks ümber suunata olemasolevatest ELi fondidest, eelkõige Ühtekuuluvusfondist ning taaste- ja vastupidavusrahastust, kuid neid tuleks sujuvalt ja sidusalt hallata selle uue fondi kaudu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Rahastamiskeskkonna ajakohastamisel võiks laiendada ka olemasolevate programmide kohaldamisala, suurendada nende vahendeid ning uue rahastamisvahendi puhul võtta eeskuju taasterahastust „NextGenerationEU“. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et meie ees seisvate tohutute probleemidega toimetulekuks võib olla vaja luua uusi vahendeid. Kõik uued omavahendid tuleb aga kavandada õiglaselt, et vältida ebasoodsas olukorras olevate rühmade täiendavat koormamist. Lisaks ei tohi need takistada majandusarengut. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | On äärmiselt oluline, et pigem kiirele ja pakilisele reageerimisele keskenduva kliimamuutustega kohanemise fondi toimimine oleks kooskõlas ELi üldise kliima-, keskkonna- ja energiapoliitikaga, mis pikas perspektiivis vähendab sõltumist hädaolukordadele reageerimisest ning kaitseb nii inimkonda kui ka loodust. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Tehnoloogiate edendamine

| 4.3.1. | Rohepöörde õnnestumiseks töötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja saastevaba vesiniku tootmiseks piisavat, stabiilset ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Praegu arendatakse energiasalvestustehnoloogiaid ja kasutatakse täielikult ära digiteerimise pakutavaid võimalusi. Seetõttu on endiselt suur vajadus teadus- ja arendustegevuse järele. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Alates liberaliseerimise algusest on elektriettevõtete investeerimistulemused langenud. Avaliku sektori investeeringute osakaal CO2 heite vähendamise tehnoloogiate uurimisse ja arendamisse on ELis väiksem kui kõigis teistes suuremates majandusriikides, mis seab ohtu ELi konkurentsivõime peamiste tulevikutehnoloogiate vallas. Komitee kutsub komisjoni üles koostama investeeringute strateegilise kava ja innustama liikmesriike kasutama vahendeid optimaalselt ja tõhusalt puhta energia arendamiseks. Sama kehtib ka elektrivõrku tehtavate investeeringute kohta. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | CO2 heite vähendamine nõuab tööstustegevuse põhjalikku ümberkujundamist (järgmise 30 aasta jooksul). Kuigi paljud vähese CO2 heitega tehnoloogiad on juba olemas, on nende tehnoloogilise valmiduse tase (9) madal. Nende murranguliste tehnoloogiate arendamiseks ja laialdaseks kasutuselevõtuks on vaja ambitsioonikaid tehnoloogia tegevuskavasid ning EL peab edendama innovatsiooni kliima- ja innovatsioonifondide kaudu. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saastevaba vesinik annab tulevikus vaieldamatult panuse turvalisse Euroopa energiasüsteemi. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (10) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (11) kohta. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine (12)

| 4.4.1. | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), olgu need siis traditsioonilised ettevõtjad, pereettevõtted, kauplejad, sotsiaalsed ettevõtted, käsitööettevõtted või vabakutselised, on oluline osa konkurentsivõimelise, kliimaneutraalse, ringluspõhise ja kaasava ELi majanduse loomise lahendustest, eeldusel et tagatakse ja säilitatakse sobivad tingimused. VKEd saavad kasu oma keskkonnatoime parandamisest ning oskusteabe ja lahenduste pakkumisest teistele ettevõtjatele, üldsusele ja avalikule sektorile. Komitee tunnistab ja tõstab esile VKEde mitmekesisust ja erinevaid vajadusi, kuid kutsub samal ajal üles pöörama erilist tähelepanu kõige väiksematele ja haavatavamatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee rõhutab tungivat vajadust toetada VKEsid rohepöörde mõistmisel ja juhtimisel parimal võimalikul viisil. Komitee nõuab Euroopa Komisjonilt ja liikmesriikidelt laiaulatuslike ja suunatud teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmete rakendamist koordineeritud ja vastastikku täiendaval viisil koos ettevõtjate organisatsioonide, kaubanduskodade, sotsiaalpartnerite ja muude asjakohaste sidusrühmadega. Teisalt tuleks samuti rõhutada VKEde olulist rolli uute tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste loomisel rohepöörde saavutamiseks ELi tööstussektoris ning seda tuleks rahastamisprogrammide juurdepääsetavustingimustes arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles kiirendama rohelisi investeeringuid VKEdesse, tagades soodsa, ennustatava ja julgustava regulatiivse keskkonna, sealhulgas sujuvad loamenetlused, ja vältides koormavaid halduskohustusi, pakkudes ühtlasi kiiret, lihtsat, mugavat ja jälgitavat juurdepääsu rahastamisele, mis on kohandatud kõigi mitmekesiste VKEde rühmade erinevatele vajadustele. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | VKEde ressursitõhususe parandamiseks teeb komitee ettepaneku luua eri piirkondades ringmajanduskeskused (H4C). See peaks suurendama sektoriülest koostööd ettevõtjate vahel ja hõlbustama uute tavade ja protsesside väljatöötamist, sealhulgas uute tehnoloogiate tutvustamist. Kogu ELis peavad hankemenetlused hõlmama kliima-, sotsiaalseid ja muid kvaliteedikriteeriume. See soodustab VKEde innovatsiooni ja hõlbustab nende juurdepääsu riigihankelepingutele. Kõnealuse protsessi lahutamatud partnerid peaksid olema VKEde organisatsioonid, kaubanduskojad, akadeemilised ringkonnad, sotsiaalpartnerid ja muud asjakohased sidusrühmad. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komitee nõuab tihedamat koostööd haridusasutuste ja VKEde vahel, et kujundada koolitusi rohepöördes vajaliku pädevuse ja vajalike oskuste omandamiseks, sealhulgas nii töötajate kui ka ettevõtjate oskuste täiendamise ja nende ümberõppe kaudu. Lisaks pooldab komitee VKEde innovatsioonitegevuse toetamist, stimuleerides ja hõlbustades koostööd teiste ettevõtjate, nende organisatsioonide, kaubanduskodade, ülikoolide ja teadusasutustega. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Õiglase ja kaasava ülemineku üldine edendamine

5.1.   Õiglane üleminek

| 5.1.1. | Õiglane üleminek hõlmab meetmeid ja sotsiaalpoliitilisi sekkumisi, mis kaasnevad üleminekuga kestlikule ja süsinikuneutraalsele majandusele ja tootmissüsteemile. Komitee rõhutab, et õiglane üleminek ei seisne üksnes ülemineku rahastamises. See hõlmab ka eesmärki kaitsta töötajate õigusi, luua inimväärne töö ja kvaliteetsed töökohad ning sotsiaalkindlustus, tugevdada demokraatlikku osalust (sealhulgas ettevõtte tasandil) ning säilitada ja veelgi suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet. See nõuab konkreetseid meetmeid kõigil tasanditel, eriti piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Nendes olulise tähtsusega sektorites, mida keskkonnahoidlik ajakohastamine ja kliimaneutraalse Euroopa saavutamisele suunatud tööstusrevolutsioon eriti mõjutavad, toimuvad tööhõives suured murrangud, mis muudavad vältimatuks ümberõppe ja haridusinvesteeringud kvaliteetsetesse rohelistesse töökohtadesse. Selles kontekstis on ajakohaste teadmiste edasiandmine ja haridusalased õigused sama olulised kui naiste aktsepteerimise pidev edendamine tehnilistel kutsealadel. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Paketis „Eesmärk 55“ määratletud meetmed ja mitmesugused üleminekuetapid võivad kaasa tuua ulatuslikke muutusi majanduses ja sotsiaalseid häireid. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles pöörama riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel rohkem tähelepanu õiglase ülemineku strateegiate asjakohasusele, hinnates iseäranis järgmiste eesmärkide saavutamist:






  — | hõlbustada töökohavahetusi; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

—

hõlbustada töökohavahetusi;

| — | toetada töötajaid, kes kaotavad CO2 heite vähendamise tõttu oma töökoha (kaotatud töökoht tuleks vähemalt asendada teise samaväärse töökohaga); |
| --- | --- |

—

toetada töötajaid, kes kaotavad CO2 heite vähendamise tõttu oma töökoha (kaotatud töökoht tuleks vähemalt asendada teise samaväärse töökohaga);

| — | arendada piirkondlikku majanduslikku potentsiaali, mis tuleneb taastuvatest energiaallikatest ning uutest elektritootmises osalemise vormidest; |
| --- | --- |

—

arendada piirkondlikku majanduslikku potentsiaali, mis tuleneb taastuvatest energiaallikatest ning uutest elektritootmises osalemise vormidest;

| — | tõhusalt võidelda energiaostuvõimetuse vastu. |
| --- | --- |

—

tõhusalt võidelda energiaostuvõimetuse vastu.

| 5.1.4. | Komitee kutsub üles tegema tihedat koostööd koolitusteenuse osutajate ja ettevõtjate vahel sellise koolituse kavandamiseks, mis võimaldaks omandada majanduse rohepöördeks vajalikke oskusi ja pädevust, sealhulgas töötajate ja ettevõtjate täiendus- ja ümberõppe kaudu. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Komitee tuletab meelde oma varasemates arvamustes (13) väljendatud veendumust, et ei tohiks piirduda sellega, et sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse ning taasteabi vahendeid kasutatakse kliimakaitse ja energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks. Pigem tuleb kujundada kliima- ja energiapoliitika selliseks, et see edendaks sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust. Sellised strateegiad on juba olemas, näiteks fotoelektriliste päikeseelektrijaamade rajamise projektid endistesse pruunsöe kaevandamise kohtadesse Portugalis ja Kreekas või väga strateegiliselt suunatud toetus Leedu tootvatele tarbijatele. Kuid need näited on kõike muud kui üldine tava või peavool. |
| --- | --- |

5.1.5.

5.2.   Erainvesteeringute võimaldamine

| 5.2.1. | Individuaalsed liikmesriigid vajavad programme taastuvate energiaallikate alt üles suunal arendamiseks. Sellised energiaallikad on energiasüsteemi ümberkujundamiseks hädavajalikud ning need mõjutavad märkimisväärselt tarnitud energia kvaliteeti ja eelkõige hindu. (Riiklikest elektrivõrkudest saadud) energia hinna tõusu tõttu on juba praegu tekkinud suundumus, et ettevõtted, kellele roheline energia muutunud püsimajäämise küsimuseks, katavad ise oma energiavajaduse. Paljud ettevõtted investeerivad juba dünaamiliselt oma taastuvatesse energia- ja soojusallikatesse. Kuna need allikad on odavamad, on need atraktiivsed ka kohalikele ettevõtetele ja kogukondadele, kes võiksid kasutada energiaülejääki, mis suunatakse elektrivõrku. Kahjuks vajavad paljude Euroopa piirkondade süsteemid väljaarendamist ning need ei ole praegu valmis vastu võtma arvukaid uusi seadmeid. Pealegi ei ole sageli tarvis keskendada neid erainvesteeringuid ainult ühe ettevõtte vajadustele – neist võiks kasu olla ka kohalikele kogukondadele. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Taastuvenergiasektori arengu probleem näib olevat sektori dünaamiline kasv äärmiselt lühikese aja jooksul, mis on suur väljakutse liikmesriikide riigisisestele elektrisüsteemidele, hoolimata märkimisväärsetest investeeringutest võrgu ajakohastamisse ja süsteemide ülekandevõime suurendamisse. Euroopa peab nüüd arendama kohalikke energiakogukondi, kus kohalikel omavalitsustel on investeerimisel keskne roll. Need on nn energiaühistud, mis on moodustatud kohalike elanike osalusel ja mida sageli rahastatakse kohalikest investeerimisfondidest. Kui kohapealne ühiskond selliselt energiasüsteemi ümberkujundamisse kaasata, tagab see nende algatuste toetamise ja vähendab ühiskondliku vastupanu ohtu tootmis-, jaotus- või ülekanderajatiste asukohale kohalikus piirkonnas. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Sellised algatused tuleks võimalikult kiiresti lisada ELi õigusaktidesse ja neid tuleks toetada seda liiki investeeringute riikliku rahastamise süsteemiga. Sellisel juhul on elektrivõrgu kesk- ja madalpingeliinide turustamine otsustava tähtsusega, et võrgutaristut saaks ehitada ka erainvestorite osalusel. Kodanike installeeritavate fotogalvaanikaseadmete arvu kasv näitab ühiskonna ja ettevõtjate suurt investeerimispotentsiaali. Asjakohased õigusaktid selles valdkonnas lahendaksid nii rahastamisprobleemid kui ka probleemid selliste investeeringute ühendamisel elektrisüsteemiga. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Energiaostuvõimetus

| 5.3.1. | Võrdse juurdepääsu tagamine energiale ja energiavarustuskindlus taskukohaste kuludega peab olema ELi ja selle liikmesriikide absoluutne prioriteet. Energiahindade järsu tõusu tõttu puudutab energiaostuvõimetus üha suuremat arvu ELi kodanikke ja tarbijaid kogu Euroopas. Need, kes seisid juba varem silmitsi energiaostuvõimetusega, näevad oma olukorra halvenemist, ja tarbijaid, kellel varem ei olnud probleeme energiaarvete tasumisega, ohustab vaesus. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Arvestades selle küsimuse olulisust, kutsub komitee ELi tungivalt üles edendama ühist lähenemisviisi energiaostuvõimetusele. Praegu saab iga liikmesriik energiaostuvõimetust määratleda vastavalt oma kriteeriumidele ning ühise lähenemisviisi puudumine võib viia olukorrani, kus komisjon ei suuda olukorda adekvaatselt hinnata ning liikmesriigid tõlgendavad energiaostuvõimetust erinevalt ja ka reageerivad erinevalt. Energiatõhususe direktiivi uuesti sõnastamise ettepanekus esitatud määratlus ja energiaostuvõimetuse vaatluskeskuse varem kehtestatud näitajad on hea algus. Arvestades küsimuse kiireloomulisust, leiab komitee, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama ühist lähenemisviisi, mis annab konkreetse ühise arusaama energiaostuvõimetusest ja võimaldab koguda statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Komitee rõhutab, et oluline on investeerida õiglasesse ja tõhusasse energiavarustusse, et energiaostuvõimetust saaks pikas perspektiivis leevendada. Selle saavutamiseks on oluline tagada, et investeeringutega taastuvenergiasse ja energiatõhususse ning hoonete ulatusliku renoveerimisega toetatakse kõige madalama sissetulekuga rühmi. Ainult siis, kui tagatakse, et majanduslikult nõrgematel leibkondadel on vahendid vajalike investeeringute tegemiseks, saavad tootvad tarbijad saavutada enda jaoks või koos teistega kogukonnana strateegilise autonoomia, mis on lõppkokkuvõttes kõige jätkusuutlikum viis energiaostuvõimetuse ületamiseks. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Sellega seoses tuletab komitee meelde oma seisukohta, et kaheklassilise energiaühiskonna teket tuleb iga hinna eest vältida. Ei saa leppida olukorraga, kus energiasüsteemi ümberkujundamisest saavad kasu vaid rahaliselt ja tehniliselt hästi varustatud kodumajapidamised ning kõik teised kodumajapidamised peavad kandma kulusid. Seetõttu toetab komitee stiimuleid ja vahendeid energiatõhususe direktiivi rakendamiseks, et aidata haavatavaid tarbijaid ja kodumajapidamisi, ning juhib tähelepanu sellele, et kaugkütte ja -jahutuse julged eesmärgid võivad halvendada sotsiaaleluruumide tingimusi. Seepärast pooldab komitee kliimameetmete sotsiaalfondi loomise ettepanekut ning kutsub üles järgima õiglase ülemineku põhimõtet, et võtta arvesse liikmesriikide erinevat olukorda. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Kuna energiaostuvõimetus on tingitud üldisest vaesusest, on samuti oluline, et komisjon ja liikmesriigid keskenduksid jätkuvalt vaesuse üldisele vähendamisele. See kriis rõhutab vajadust pidevalt parandada juurdepääsu tööhõivele ja sotsiaalsele kaasamisele, tagada piisav elatustase ja soodustada liikmesriikide majanduskasvu. |
| --- | --- |

5.3.5.

5.4.   Maapiirkonnad

| 5.4.1. | Komitee leiab, et maapiirkondade energiasüsteemi ümberkujundamise ja digiteerimise kombineeritud strateegia ei ole saanud oodatud tähelepanu ja toetust. Komitee nõuab komisjonis vastu võetud ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kiiret elluviimist ja sidusrühmade kaasamist ELi maaelupakti kaudu. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Komitee on korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et energiasüsteemi ümberkujundamine (üleminek suurtelt tsentraliseeritud tootmisrajatistelt detsentraliseeritud struktuuridele) pakub reaalseid võimalusi uute sissetulekuallikate ja uute töökohtade loomiseks maapiirkondades (14). Ka siin on komitee väga pettunud Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide seni esitatud ideedes. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Seega tuleb tunnustada ja võimendada kohalike ja piirkondlike energiakogukondade rolli, et saavutada õiglane energiasüsteemi ümberkujundamine koos kogukonna arenguga, luues ja laiendades kodanike energiakogukondi, mis ühendavad vabatahtlikult koondunud kodanikke, kohalikke omavalitsusi ja VKEsid, et luua ühiskondlikku ja majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Komitee märgib kokkuvõtteks, et digitehnoloogia kasutuselevõtt maapiirkondades on oluline nõue energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks. Maapiirkondade energiasüsteem peab olema detsentraliseeritud. See tähendab suurt vajadust tugevama ja parema ühendatuse järele, mis juba iseenesest nõuab digitehnoloogia kasutuselevõttu, et ühitada pakkumine ja nõudlus ning tagada tõhusad energiavood. |
| --- | --- |

5.4.4.

6.   Konkreetsed märkused

| 6.1. | Tugeva tööstusbaasi säilitamisega ELis saab tagada heaolu, kvaliteetsed töökohad ja pühendumise kliimamuutuste vastasele võitlusele Euroopa ühiskonnas. Euroopa tööstussektor peab investeerima nii Euroopa teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni kui ka tootmisrajatistesse ja -seadmetesse, et säilitada oma konkurentsivõime. Selleks on tarvis sobivat õigusraamistikku.
  Energeetikasektor on väga suur majandussektor. Selle sektori eripära on asjaolu, et see mõjutab oluliselt teisi majandussektoreid. Mis puudutab soolist võrdõiguslikkust, siis on energeetikasektor kõigis aspektides väga stereotüüpne sektor, kus domineerivad mehed. See vähendab energiavaldkonnas nii avalikus kui ka erasektoris olulisel määral soolist tasakaalu ametikohtade lõikes (15).
  Komitee soovitab järgmisi meetmeid:






  — | tõhustada ja jõustada soolise võrdõiguslikkuse valdkonna olemasolevaid õigusakte nii ELi kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Energeetikasektor on väga suur majandussektor. Selle sektori eripära on asjaolu, et see mõjutab oluliselt teisi majandussektoreid. Mis puudutab soolist võrdõiguslikkust, siis on energeetikasektor kõigis aspektides väga stereotüüpne sektor, kus domineerivad mehed. See vähendab energiavaldkonnas nii avalikus kui ka erasektoris olulisel määral soolist tasakaalu ametikohtade lõikes (15).

Komitee soovitab järgmisi meetmeid:

—

tõhustada ja jõustada soolise võrdõiguslikkuse valdkonna olemasolevaid õigusakte nii ELi kui ka riiklikul tasandil;

| — | luua liikmesriikides ja Euroopa tasandil võrdsed koolitustingimused energeetikavaldkonnaga seotud erialadel ning rajada Euroopa STEM kolledž; |
| --- | --- |

—

luua liikmesriikides ja Euroopa tasandil võrdsed koolitustingimused energeetikavaldkonnaga seotud erialadel ning rajada Euroopa STEM kolledž;

| — | tagada energeetikasektoris võrdõiguslikkus tööturul, uurides naiste võimalusi, samal ajal vältides energiasüsteemi ümberkujundamise ja digipöörde muutumist naiste karjääri- ja palgalõksuks, ning edendades võrdõiguslikkusalast sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepinguid energeetikaettevõtetes kogu Euroopas. |
| --- | --- |

—

tagada energeetikasektoris võrdõiguslikkus tööturul, uurides naiste võimalusi, samal ajal vältides energiasüsteemi ümberkujundamise ja digipöörde muutumist naiste karjääri- ja palgalõksuks, ning edendades võrdõiguslikkusalast sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepinguid energeetikaettevõtetes kogu Euroopas.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 486, 21.12.2022, lk 67, ELT C 486, 21.12.2022, lk 88, ELT C 486, 21.12.2022, lk 53; ELT C 486, 21.12.2022, lk 1, ELT C 486, 21.12.2022, lk 59, ELT C 486, 21.12.2022, lk 23, ELT C 486, 21.12.2022, lk 198.

1

(2)  ELT C 486, 21.122022, lk 1.

2

(3)  ELT C 367, 10.10 2018, lk 1.

3

(4)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 158.

4

(5)  Vt ELT C 429, 11.12.2020, lk 85.

5

(6)  Sellisele järeldusele on jõudnud elektriettevõtjate liit Eurelectric.

6

(7)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 50.

7

(8)  2021. aastal Saksamaal muljetavaldavad 80 miljardit eurot.

8

(9)  Tehnoloogilise valmiduse tasemed on erinevad punktid skaalal, mida kasutatakse tehnoloogia arengu või valmidusastme mõõtmiseks.

9

(10)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 30.

10

(11)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 22.

11

(12)  ELT C 486, 21.12.2022, lk 1.

12

(13)  Vt ELT C 47, 11.2.2020, lk 30 ja ELT C 62, 15.2.2019, lk 269.

13

(14)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 1.

14

(15)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twente Ülikool, „Give women a chance: engendering the energy supply chain“.

15

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 2.6

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Praegune energia(hinna)kriis ning varustuskindluse, -stabiilsuse ja -prognoositavuse puudumine koormavad väga Euroopa Liitu. Kriis ei oleks nii tõsine, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (näiteks Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks tõsisemalt võetud. Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises välja pakutud meetmeid ja kava „REPowerEU“, et kiirendada taastuvenergia tootmist, mitmekesistada pakkumist ja vähendada nõudlust Venemaa gaasi järele, sest neis välja pakutud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega. Komitee arvates
  ei
  peaks eesmärk olema eelkõige
  sõltuvust mitmekesistada, vaid saavutada
  võimalikult
  suur strateegiline energiasõltumatus
  ja -autonoomia. Komitee hoiatab, et EL peab olema eriti ettevaatlik teiste energiaallikate kasutamisel Venemaa gaasi asendamiseks, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust kolmandatest riikidest, kes ei jaga Euroopa väärtuseid. | Praegune energia(hinna)kriis ning varustuskindluse, -stabiilsuse ja -prognoositavuse puudumine koormavad väga Euroopa Liitu. Kriis ei oleks nii tõsine, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (näiteks Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks tõsisemalt võetud. Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises välja pakutud meetmeid ja kava „REPowerEU“, et kiirendada taastuvenergia tootmist, mitmekesistada pakkumist ja vähendada nõudlust Venemaa gaasi järele, sest neis välja pakutud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega. Komitee arvates peaks eesmärk olema eelkõige
  ressursside mitmekesistamine ning
  võimalikult
  suure avatud strateegilise energiasõltumatuse
  ja -autonoomia saavutamine. Komitee hoiatab, et EL peab olema eriti ettevaatlik teiste energiaallikate kasutamisel Venemaa gaasi asendamiseks, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust kolmandatest riikidest, kes ei jaga Euroopa väärtuseid
  . Samal ajal peame tänases olukorras säilitama kõik toimivad energiaallikad, sest tegelikult ei seisne praegune oht meie jaoks mitte asendusallikate võimalikus mõjus keskkonnale, vaid energiapuuduses ja elektrikatkestustes. Energiatootmisvõimsus, millega praegu varustatakse Euroopa energiaturgu, ei tohi kaduma minna
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Praegune energia(hinna)kriis ning varustuskindluse, -stabiilsuse ja -prognoositavuse puudumine koormavad väga Euroopa Liitu. Kriis ei oleks nii tõsine, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (näiteks Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks tõsisemalt võetud. Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises välja pakutud meetmeid ja kava „REPowerEU“, et kiirendada taastuvenergia tootmist, mitmekesistada pakkumist ja vähendada nõudlust Venemaa gaasi järele, sest neis välja pakutud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega. Komitee arvates
  ei
  peaks eesmärk olema eelkõige
  sõltuvust mitmekesistada, vaid saavutada
  võimalikult
  suur strateegiline energiasõltumatus
  ja -autonoomia. Komitee hoiatab, et EL peab olema eriti ettevaatlik teiste energiaallikate kasutamisel Venemaa gaasi asendamiseks, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust kolmandatest riikidest, kes ei jaga Euroopa väärtuseid.

Praegune energia(hinna)kriis ning varustuskindluse, -stabiilsuse ja -prognoositavuse puudumine koormavad väga Euroopa Liitu. Kriis ei oleks nii tõsine, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (näiteks Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks tõsisemalt võetud. Komitee peab kiiduväärseks kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises välja pakutud meetmeid ja kava „REPowerEU“, et kiirendada taastuvenergia tootmist, mitmekesistada pakkumist ja vähendada nõudlust Venemaa gaasi järele, sest neis välja pakutud lahendused on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja Euroopa energialiidu eesmärkidega. Komitee arvates peaks eesmärk olema eelkõige
  ressursside mitmekesistamine ning
  võimalikult
  suure avatud strateegilise energiasõltumatuse
  ja -autonoomia saavutamine. Komitee hoiatab, et EL peab olema eriti ettevaatlik teiste energiaallikate kasutamisel Venemaa gaasi asendamiseks, võttes arvesse nende mõju keskkonnale ja uut sõltuvust kolmandatest riikidest, kes ei jaga Euroopa väärtuseid
  . Samal ajal peame tänases olukorras säilitama kõik toimivad energiaallikad, sest tegelikult ei seisne praegune oht meie jaoks mitte asendusallikate võimalikus mõjus keskkonnale, vaid energiapuuduses ja elektrikatkestustes. Energiatootmisvõimsus, millega praegu varustatakse Euroopa energiaturgu, ei tohi kaduma minna
  .

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 77 |
| --- | --- |
| Vastu: | 113 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

77

Vastu:

113

Erapooletuid:

14

Punkt 4.3.1

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Rohepöörde õnnestumiseks töötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja
  saastevaba
  vesiniku tootmiseks piisavat, stabiilset ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Praegu arendatakse energiasalvestustehnoloogiaid ja kasutatakse täielikult ära digiteerimise pakutavaid võimalusi. Seetõttu on endiselt suur vajadus teadus- ja arendustegevuse järele. | Rohepöörde õnnestumiseks töötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja vesiniku tootmiseks piisavat, stabiilset ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Praegu arendatakse energiasalvestustehnoloogiaid ja kasutatakse täielikult ära digiteerimise pakutavaid võimalusi. Seetõttu on endiselt suur vajadus teadus- ja arendustegevuse järele. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Rohepöörde õnnestumiseks töötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja
  saastevaba
  vesiniku tootmiseks piisavat, stabiilset ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Praegu arendatakse energiasalvestustehnoloogiaid ja kasutatakse täielikult ära digiteerimise pakutavaid võimalusi. Seetõttu on endiselt suur vajadus teadus- ja arendustegevuse järele.

Rohepöörde õnnestumiseks töötlevas tööstuses on vaja elektrifitseerimiseks ja vesiniku tootmiseks piisavat, stabiilset ja sobivat taastuvenergiaallikate jaotust. Praegu arendatakse energiasalvestustehnoloogiaid ja kasutatakse täielikult ära digiteerimise pakutavaid võimalusi. Seetõttu on endiselt suur vajadus teadus- ja arendustegevuse järele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 92 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

92

Vastu:

112

Erapooletuid:

9

Punkt 4.3.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Saastevaba vesinik
  annab tulevikus vaieldamatult panuse turvalisse Euroopa energiasüsteemi. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (1) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (2) kohta. | Vesinik
  annab tulevikus vaieldamatult panuse turvalisse Euroopa energiasüsteemi. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (1) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (2) kohta. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Saastevaba vesinik
  annab tulevikus vaieldamatult panuse turvalisse Euroopa energiasüsteemi. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (1) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (2) kohta.

Vesinik
  annab tulevikus vaieldamatult panuse turvalisse Euroopa energiasüsteemi. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (1) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (2) kohta.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 92 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

92

Vastu:

112

Erapooletuid:

9

Punkt 1.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa potentsiaal taastuvenergia vallas tuleb võimalikult täpselt kindlaks teha ja sellest laialdaselt teavitada, et jõuda ühise arusaamani sellest, mil määral on võimalik saavutada sõltumatust energiaimpordist. Eelkõige tuleb arvesse võtta soojus- ja transpordisektori elektrifitseerimist ning vajadust ELi siseselt toodetud
  saastevaba
  vesiniku järele. | Euroopa potentsiaal taastuvenergia vallas tuleb võimalikult täpselt kindlaks teha ja sellest laialdaselt teavitada, et jõuda ühise arusaamani sellest, mil määral on võimalik saavutada sõltumatust energiaimpordist. Eelkõige tuleb arvesse võtta soojus- ja transpordisektori elektrifitseerimist ning vajadust ELi siseselt toodetud vesiniku järele. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Euroopa potentsiaal taastuvenergia vallas tuleb võimalikult täpselt kindlaks teha ja sellest laialdaselt teavitada, et jõuda ühise arusaamani sellest, mil määral on võimalik saavutada sõltumatust energiaimpordist. Eelkõige tuleb arvesse võtta soojus- ja transpordisektori elektrifitseerimist ning vajadust ELi siseselt toodetud
  saastevaba
  vesiniku järele.

Euroopa potentsiaal taastuvenergia vallas tuleb võimalikult täpselt kindlaks teha ja sellest laialdaselt teavitada, et jõuda ühise arusaamani sellest, mil määral on võimalik saavutada sõltumatust energiaimpordist. Eelkõige tuleb arvesse võtta soojus- ja transpordisektori elektrifitseerimist ning vajadust ELi siseselt toodetud vesiniku järele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 92 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

92

Vastu:

112

Erapooletuid:

9

Punkt 1.6

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samal ajal on vaja lühiajalisi ja tõenäoliselt ka keskmise tähtajaga meetmeid, et kompenseerida kaotatud Venemaa energiatarneid. Üks selline meede on veeldatud maagaasi import. Komitee peab siiski oluliseks, et see ei tekitaks uut pikaajalist sõltuvust fossiilkütustest. Seda tuleb investeerimistsüklis eelnevalt arvesse võtta. Üldiselt
  ei ole
  eesmärk
  mitte sõltuvust
  mitmekesistada,
  vaid
  saavutada võimalikult suur strateegiline autonoomia. | Samal ajal on vaja lühiajalisi ja tõenäoliselt ka keskmise tähtajaga meetmeid, et kompenseerida kaotatud Venemaa energiatarneid. Üks selline meede on veeldatud maagaasi import. Komitee peab siiski oluliseks, et see ei tekitaks uut pikaajalist sõltuvust fossiilkütustest. Seda tuleb investeerimistsüklis eelnevalt arvesse võtta. Üldiselt
  on
  eesmärk mitmekesistada
  energiaallikaid ja samal ajal vähendada ulatuslikku sõltuvust ühest importijast, et
  saavutada võimalikult suur
  avatud
  strateegiline autonoomia. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Samal ajal on vaja lühiajalisi ja tõenäoliselt ka keskmise tähtajaga meetmeid, et kompenseerida kaotatud Venemaa energiatarneid. Üks selline meede on veeldatud maagaasi import. Komitee peab siiski oluliseks, et see ei tekitaks uut pikaajalist sõltuvust fossiilkütustest. Seda tuleb investeerimistsüklis eelnevalt arvesse võtta. Üldiselt
  ei ole
  eesmärk
  mitte sõltuvust
  mitmekesistada,
  vaid
  saavutada võimalikult suur strateegiline autonoomia.

Samal ajal on vaja lühiajalisi ja tõenäoliselt ka keskmise tähtajaga meetmeid, et kompenseerida kaotatud Venemaa energiatarneid. Üks selline meede on veeldatud maagaasi import. Komitee peab siiski oluliseks, et see ei tekitaks uut pikaajalist sõltuvust fossiilkütustest. Seda tuleb investeerimistsüklis eelnevalt arvesse võtta. Üldiselt
  on
  eesmärk mitmekesistada
  energiaallikaid ja samal ajal vähendada ulatuslikku sõltuvust ühest importijast, et
  saavutada võimalikult suur
  avatud
  strateegiline autonoomia.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 77 |
| --- | --- |
| Vastu: | 113 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

77

Vastu:

113

Erapooletuid:

14

---

(1)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 30.

(2)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 22.

(1)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 30.

(2)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 22.

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/115

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühistranspordi tähtsus Euroopa majanduse keskkonnahoidlikul taastamisel“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/16)

| Raportöör: | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Dovilė JUODKAITĖ |

Raportöör:

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Kaasraportöör:

Dovilė JUODKAITĖ

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 173/1/2 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

173/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et ühistranspordil on oluline roll Euroopa majanduse pandeemiajärgses keskkonnahoidlikus taastamises. Pandeemia on toiminud katalüsaatorina ja näidanud, et ühistransport osutab nii avalikkuse huvides teenust kui ka võimaldab eesliinitöötajatele ja haavatavatele rühmadele juurdepääsu töökohtadele ja teenustele. Komitee kutsub üles tunnustama liikuvust üksikisiku õiguse ja avaliku hüvena, mis peab olema kõigile kättesaadav, sest see tagab juurdepääsu majandus-, sotsiaal- ja kultuurielule. Pakkuda kõigile piisava personaliga, juurdepääsetavaid, taskukohaseid, ohutuid ja kvaliteetseid ühistransporditeenuseid peab olema ELi esmatähtis eesmärk. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pidades silmas ühistranspordi tähtsust üksikisikute, kasutajate ja töötajate jaoks, kordab komitee oma üleskutset rakendada ühistranspordi planeerimisel piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil kaasavat lähenemisviisi (1). See on ainus viis tagada, et taastamisstrateegiad ja -meetmed vastavad kõigi nende inimeste vajadustele ja ootustele, kes käitavad ja kasutavad ühistransporti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et ühistranspordi pandeemiajärgseks taastumiseks on hädavajalik töötada välja kvaliteetne teenus. Sellise teenuse osutamisel on väga olulised head töötingimused ning motiveeritud ja hästi koolitatud töötajad. Komitee kutsub kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke poliitikakujundajad üles töötama välja – ning ELi poliitikakujundajad täielikult toetama – ärimudeleid, mille tulemuseks on parem, uuenduslikum ja atraktiivsem transpordisüsteem, mis tagab nii kvaliteetse teenuse kui ka töötajatele asjakohased tingimused ja sotsiaalkaitse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ühistransport on tööjõumahukas teenus, mille keskkonnahoidlikke töökohti ei saa mujale viia. Ühistranspordiettevõtjad on linnapiirkondade ühed suurimaid tööandjad, kes pakuvad tööd väga mitmesugustele inimestele ja aitavad kaasata võõrtöötajaid tööturule. Komitee kutsub otsustajaid üles lisama sektori sotsiaalse iseloomu säilitamiseks avaliku transporditeenuse lepingutesse kohustuslikud teenuse kvaliteedi ja sotsiaalsed kriteeriumid, nagu kollektiivlepingute kohaldamine ja töötajate olukorra asjakohane käsitlemine pärast ettevõtja vahetumist. Samuti kutsub komitee poliitikakujundajaid üles tagama tugevad sotsiaaldialoogi mehhanismid, et muuta sektor majanduslikult ja sotsiaalselt kestlikuks. Komitee nõuab ka riigihankemenetluste täielikku järgimist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL (3)). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et kestliku liikuvuse saavutamine nõuab kõigilt osalejatelt kõigil tasanditel tugevat poliitilist pühendumist. ELi institutsioonid peavad täitma tähtsat poliitilise juhi ja suunaja rolli, seades selged eesmärgid ning tehes kättesaadavaks vajalikud rahalised vahendid. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles seadma mõõdetavad ja ambitsioonikad eesmärgid üleminekuks eraautode kasutamiselt ühistranspordile ja aktiivsele liikuvusele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Järjepidevad investeeringud on väga olulised, et tagada kestlikule ühistranspordile ja seega keskkonnahoidlikule taastumisele suunatud poliitika edu. ELi liikmesriikidele tehti taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu kättesaadavaks märkimisväärsed rahalised vahendid ning paljud liikmesriigid otsustasid need investeerida oma ühistranspordisüsteemidesse. Komitee kutsub komisjoni üles jälgima nende kohustuste täitmist ja sellest aru andma ning tagama, et keskkonnahoidlik taastumine käib käsikäes töökohtade, teenuste kvaliteedi ja sotsiaalse kaasatuse säilitamise ja parandamisega. Komitee kutsub liikmesriike üles looma osalusmehhanisme, et konsulteerida kasutajate ja sotsiaalpartneritega selle üle, kuidas neid ühistranspordi taastamiseks hädavajalikke vahendeid kasutatakse. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõik transpordilahenduste väljatöötamiseks eraldatud ELi ja avaliku sektori vahendid peaksid sisaldama transpordi kaasavust, juurdepääsetavust ja kestlikkust käsitlevaid kriteeriume. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Seepärast kutsub komitee poliitikakujundajaid üles rakendama kaasaval ja osalemist soodustaval viisil digiülemineku protsesse, mille eesmärk on saavutada kestlik ja õiglane transport kõigi jaoks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles panustama üleminekusse keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele, muutes need üldiselt atraktiivsemaks. Ühistranspordile ja keskkonnahoidlikule transpordile ülemineku edendamisel on oluline suurendada teadlikkust transpordi ja isiklike liikuvusvalikute keskkonnamõjust. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles pühendama 2024. aasta ühistranspordile, selle kasutajatele ja selles valdkonnas töötajatele. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Transport ja liikuvus on eurooplaste igapäevaelu lahutamatu osa, võimaldades inimeste liikuvust kõigis ühiskonnakihtides ja kõigis Euroopa nurkades. Samal ajal on Euroopa rohelises kokkuleppes kliimaneutraalsuse saavutamiseks seatud eesmärk vähendada 2050. aastaks transpordisektori heidet 90 %. Kõik transpordisektorid peavad sellele vähendamisele kaasa aitama. Rohelises kokkuleppes on sätestatud, et „mitmeliigiline transport vajab tugevat tõuget“, kuna see suurendab transpordisüsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Säästva ja aruka liikuvuse strateegias muudab komisjon säästva linnadevahelise ja linnalise liikumiskeskkonna loomise juhtalgatuseks. Komisjon rõhutab vajadust muuta liikuvus kõigi jaoks ausaks ja õiglaseks ning suurendada linna- ja linnalähipiirkondades sujuva mitmeliigilise transpordi arendamise abil ühistranspordi osakaalu. Strateegias osutatakse ka kasvavale nõudlusele uute ja uuenduslike lahenduste, sealhulgas nõudetranspordi teenuste ja koostööpõhise liikuvuse järele. Strateegias seatakse prioriteediks vajadus parandada linnalise liikumiskeskkonna raamistikku.






  — | Linnalise liikumiskeskkonna raamistikus (4) juhib komisjon tähelepanu sellele, et linnaline liikuvus moodustab 23 % suurenevast transpordi osakaalust ELi energiakasutuses ja kasvuhoonegaaside heites; linnad seisavad silmitsi suurimate õhukvaliteedi probleemidega, st NO2 ja PM10 kontsentratsioon ületab ELi piirväärtusi; ummikute tase ELi linnades on alates 2013. aastast jäänud samaks või halvenenud, millel on märkimisväärsed kulud ühiskonnale ja negatiivne mõju pendelrändele; linnapiirkondade arvele jääb 38 % kõigist maanteetranspordis hukkunutest ja raskelt vigastatutest ELis; üle 70 % eurooplastest elab linnades ja ootab lahendusi liikuvuse paremaks ja ohutumaks muutmiseks ning ummikute, õhu- ja mürasaaste vähendamiseks; 30 % eurooplastest elab külades, väikelinnades ja linnalähedastes piirkondades ning sõltub lähedal asuvatesse linnatranspordisõlmedesse jõudmiseks sageli eraautodest. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Linnalise liikumiskeskkonna raamistikus (4) juhib komisjon tähelepanu sellele, et linnaline liikuvus moodustab 23 % suurenevast transpordi osakaalust ELi energiakasutuses ja kasvuhoonegaaside heites; linnad seisavad silmitsi suurimate õhukvaliteedi probleemidega, st NO2 ja PM10 kontsentratsioon ületab ELi piirväärtusi; ummikute tase ELi linnades on alates 2013. aastast jäänud samaks või halvenenud, millel on märkimisväärsed kulud ühiskonnale ja negatiivne mõju pendelrändele; linnapiirkondade arvele jääb 38 % kõigist maanteetranspordis hukkunutest ja raskelt vigastatutest ELis; üle 70 % eurooplastest elab linnades ja ootab lahendusi liikuvuse paremaks ja ohutumaks muutmiseks ning ummikute, õhu- ja mürasaaste vähendamiseks; 30 % eurooplastest elab külades, väikelinnades ja linnalähedastes piirkondades ning sõltub lähedal asuvatesse linnatranspordisõlmedesse jõudmiseks sageli eraautodest.

| — | Linna ühistransporditaristut ja -teenuseid tuleb kohandada, et tagada parem juurdepääs, teenindades muu hulgas paremini vananevat elanikkonda paljudes linnades ning ka puudega või piiratud liikumisvõimega inimesi. |
| --- | --- |

—

Linna ühistransporditaristut ja -teenuseid tuleb kohandada, et tagada parem juurdepääs, teenindades muu hulgas paremini vananevat elanikkonda paljudes linnades ning ka puudega või piiratud liikumisvõimega inimesi.

| 2.3. | Komisjon rõhutab ka kliimamuutustega tegelemise kiireloomulisust ning selle tähtsust sotsiaalses kaasatuses ja inimeste heaolus, eriti ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul. Seepärast on komisjon seadnud oma linnalise liikumiskeskkonna raamistiku üheks eesmärgiks rajada tugevam ühistranspordivõrk. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Viimastel aastatel on pandeemia oluliselt mõjutanud majanduskasvu ning seda toetavaid eeskirju ja mehhanisme. See on paljastanud lünki ja toonud ELi ühtse turu arendamisel kesksele kohale väärtused. See on siiski loonud ka võimalusi rakendada kiiremini selliseid poliitikameetmeid nagu roheline kokkulepe, toonud esile inimeste taastamisprotsessi keskmesse seadmise olulisuse, nagu see kajastub õiglase ülemineku kontseptsioonis, ning ajendanud komisjoni võtma vastu oma suurima rahalise abi programmi, mille eesmärk on leevendada COVID-19 sotsiaalset ja majanduslikku mõju – taaste- ja vastupidavusrahastu, mille kuuest sambast kaks on rohepööre ja digiüleminek. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ühistranspordiga seoses on pandeemia mõjutanud töökohti, ühistranspordi kasutajaid, ettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi. Ministrite nõukogu märkis oma järeldustes säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta, et COVID-19 kriis on ühistransporti tõsiselt mõjutanud ning et kriisile reageerimiseks võetavate poliitikameetmete eesmärk peaks olema taastada ühistranspordi usaldusväärsus ja tugevdada selle vastupanuvõimet, kiirendades selle kestlikku ümberkujundamist ja ajakohastamist, tagades samal ajal transpordi taskukohasuse, võttes arvesse ühistranspordi olulist rolli sotsiaalses ja territoriaalses ühtekuuluvuses. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee rõhutab äärmiselt olulist asjaolu, et kogu pandeemia vältel näitas ühistransport oma väärtust, pakkudes eesliinitöötajatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele hädavajalikku liikuvust. Võõrtöötajad ja naised moodustavad suure osa nendest rühmadest ning teadaolevalt sõltuvad nad suurel määral ühistranspordist, et pääseda ligi töökohtadele ja põhiteenustele. Eurobaromeetri 2020. aasta andmed näitavad, et ühistransporti kasutab märkimisväärselt rohkem naisi kui mehi. Euroopa Parlamendi uuring naiste ja transpordi kohta, milles juhitakse küll tähelepanu soopõhiste andmete puudumisele sooliste liikuvusmustrite kohta, pakub huvitavat teavet seda tüüpi valikute kohta (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee tunnistab ka, et pandeemia tõttu on transporditeenuste osutajate ja riigiasutuste kulud suurenenud ja ressursid vähenenud. Kuigi COVID-19 ennetusmeetmed tõid kaasa suuremad kulud ning kasutajate arvu märkimisväärne langus vähendas oluliselt ettevõtete sissetulekuid, mõistsid kohalikud, avalik-õiguslikud ja valitsusasutused, et hoida ühistransport toimimas on osa nende kohustusest teenida kogukondi ja eelkõige inimesi, kes teenivad teisi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on anda olulisi soovitusi pärast COVID-19 kriisi sellise kestliku, kindla, kaasava, juurdepääsetava ja vastupidava ühistranspordi taastamiseks ja edasi arendamiseks, mis on valmis teenima tulevasi põlvkondi, pidades silmas ELi rahvastiku vananemist (6). Selles pööratakse tähelepanu ühistranspordi rahastamisele, atraktiivsusele ja rollile ELi keskkonnahoidlikul taastumisel, keskendudes ühistransporditöötajate sotsiaalsetele tingimustele. Personalipuudus kõigis transpordisektorites näitab selget vajadust sellise lähenemisviisi järele. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee tunnistab, et ühistransport on oluline osa Euroopa pandeemiajärgsest keskkonnahoidlikust taastumisest. See mitte ainult ei aita lahendada kliimaprobleeme, vaid edendab tänu ummikutega tegelemisele ka elukvaliteeti. „Kuni 2020. aastani tehti Euroopa linnapiirkondades ühistranspordis peaaegu 60 miljardit reisi aastas, kusjuures reiside arv kasvas. [...] Ummikud lähevad juba Euroopa majandusele maksma 1 % selle SKPst ehk 100 miljardit eurot aastas (7).“ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee märgib, et pandeemia on muutnud inimeste käitumist ning suunanud avalike ja kohalike asutuste tähelepanu ühistranspordi ühiskondlikule väärtusele. Ühistransport oli aga üks sektoreid, mida kasutajate arvu järsk vähenemine kõige rängemalt mõjutas, ning selle taastumine on võtnud kõige kauem aega. See juhtus siis, kui inimesed pöördusid nakatumise vältimiseks aktiivse liikuvuse ja isikliku autoga reisimise poole. Samal ajal kui aktiivse liikuvuse kasv on kasulik suundumus ja seda tuleb soodustada, peavad Euroopa poliitikakujundajad ning riiklikud, kohalikud ja piirkondlikud asutused tõsiselt kaaluma eraautode suurenenud kasutuse küsimust. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee tunnistab, et hoolimata ühistransporditeenuse jätkumisest pandeemia ajal on tööhõive sektoris rängalt kannatada saanud. Euroopas pakkus sektor enne esimesi liikumispiiranguid otseseid töökohti kahele miljonile inimesele (8). Oluline on see, et ühistransport pakub kindlaid kohalikke töökohti, mis on väga erinevate kvalifikatsiooninõuetega, ning annab tööd väga erineva taustaga töötajatele (9). Märkimisväärne osa töötajatest tuli siiski hõlmata valitsuse ajutistesse töötuskavadesse ja paljud otsustasid oma tööle mitte naasta. See kehtib eelkõige liikmesriikides, kus sotsiaalkindlustushüvitised ja kollektiivläbirääkimistega kaetus on väikesed. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sellest tulenevalt hoiatab komitee, et Euroopa kõikides transpordisektorites, sealhulgas ühistranspordis, on kriitiline töötajate puudus. Tööotsijate jaoks on muutunud olulisteks kriteeriumideks töö kvaliteet ja töökohakindlus, mille peamised tagatised on sotsiaalkindlustus ja kollektiivläbirääkimistega kaetus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee väljendab heameelt avaliku sektori, piirkondlike ja valitsusasutuste jõupingutuste üle säilitada avalike transporditeenuste vajalik tase kogu pandeemia vältel keerulistes oludes, mis nõudsid rahalist toetust ja investeeringuid COVIDi ohutusmeetmetesse. Me tunnistame, et asjaomased asutused pidid rakendama suuri sõidukite mahutavuse piiranguid, (10) võtma kasutusele digitaalsed lahendused, et vähendada kasutajate ja töötajate otsekontakte, suurendama kulutusi tervishoiu- ja hügieeniseadmetele ning kompenseerima ühistranspordi kasutajate arvu järsust ja pidevast vähenemisest tingitud tulude vähenemist. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Samal ajal avaldab komitee kahetsust, et COVIDi ohutusmeetmeid transpordisektoris ei rakendatud alati kaasaval viisil, võttes arvesse kõiki mõjutatud isikuid. Näiteks teatavatel juhtudel muutus ühistransport puuetega inimestele ja eakamatele inimestele kättesaamatuks, sest piiratud liikumisvõimega reisijatele antavat abi vähendati või see peatati, (11) ning digilahendustes ei võetud arvesse väiksemate digioskustega inimesi ja neid, kes ei saa endale lubada digiseadmeid või elektroonilisi sideteenuseid, ning neid meetmeid ei arendatud välja kooskõlas ELi juurdepääsetavuse poliitika ja seda toetavate standarditega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele võtta nüüd kasutusele pandeemiajärgseid strateegiaid, et muuta ühistransport atraktiivseks ja võimaldada rohkematel inimestel seda kasutada. Nagu on rõhutatud komitee arvamuses INT/909: „[...] meil on praegu võimalus tagada õiglane taastumine ja ehitada meie majandused kiiresti üles, muutes need keskkonnasõbralikumaks, õiglasemaks ja tulevastele šokkidele paremini vastupidavaks (12).“ Seda üleskutset korratakse komitee arvamuses TEN/728, milles märgitakse: „[...] keskkonnasäästlikule majandusele üleminek peab olema sotsiaalselt õiglane ja säilitama Euroopa transpordi konkurentsivõime, sealhulgas Euroopa transpordipiirkonna ja ühtse turu täieliku rakendamise kaudu (13).“ |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Eeltoodut silmas pidades on ühistranspordi atraktiivsuse suurendamiseks vaja järgmisi põhikomponente:






  — | kättesaadavus, mis tähendab piisavat ühistranspordimahtu, et tulla toime suurenenud nõudlusega, eriti maapiirkondades ja äärealadel, kus inimestel on sageli vähem võimalusi; |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

kättesaadavus, mis tähendab piisavat ühistranspordimahtu, et tulla toime suurenenud nõudlusega, eriti maapiirkondades ja äärealadel, kus inimestel on sageli vähem võimalusi;

| — | piisav arv töötajaid, kellel on nõuetekohased tingimused ja koolitus, stabiilsed ja kvaliteetsed töökohad ning kõik õigused ja hüved; |
| --- | --- |

—

piisav arv töötajaid, kellel on nõuetekohased tingimused ja koolitus, stabiilsed ja kvaliteetsed töökohad ning kõik õigused ja hüved;

| — | suurem ja tõhus ühenduvus eri transpordiliikidega linna- ja linnavälistes piirkondades ning nende vahel, et pakkuda kõigile reisijatele sujuvat ühendvedu, sealhulgas eri geograafiliste piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

suurem ja tõhus ühenduvus eri transpordiliikidega linna- ja linnavälistes piirkondades ning nende vahel, et pakkuda kõigile reisijatele sujuvat ühendvedu, sealhulgas eri geograafiliste piirkondade vahel;

| — | taskukohasus kõigile ühiskonna liikmetele. Selle tagamiseks tuleks ühistranspordi kulude arvutamisel arvesse võtta taskukohasust sotsiaal-majandusliku vaesuse ja tõrjutuse all kannatavate inimeste jaoks. Tihedas koostöös asjaomaste kogukondadega tuleks uurida sihipäraseid kavasid sotsiaal-majanduslikult kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade toetamiseks; |
| --- | --- |

—

taskukohasus kõigile ühiskonna liikmetele. Selle tagamiseks tuleks ühistranspordi kulude arvutamisel arvesse võtta taskukohasust sotsiaal-majandusliku vaesuse ja tõrjutuse all kannatavate inimeste jaoks. Tihedas koostöös asjaomaste kogukondadega tuleks uurida sihipäraseid kavasid sotsiaal-majanduslikult kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade toetamiseks;

| — | juurdepääsetavus, mis võimaldab kõigile, sealhulgas puuetega inimestele, eakatele ja (ajutiselt) piiratud liikumisvõimega inimestele sujuvat ja iseseisvat kasutamist; |
| --- | --- |

—

juurdepääsetavus, mis võimaldab kõigile, sealhulgas puuetega inimestele, eakatele ja (ajutiselt) piiratud liikumisvõimega inimestele sujuvat ja iseseisvat kasutamist;

| — | kasutajate ja töötajate ohutus, mis keskendub soolisele ja valdkonnaülesele mõõtmele. Viimased aastad on näidanud, et ka kaasavad rahvatervise meetmed on ohutu reisimise seisukohast sama olulised. Ühistransporditöötajad vajavad ohutut töökeskkonda, kus ei esine vägivalda ega ahistamist; |
| --- | --- |

—

kasutajate ja töötajate ohutus, mis keskendub soolisele ja valdkonnaülesele mõõtmele. Viimased aastad on näidanud, et ka kaasavad rahvatervise meetmed on ohutu reisimise seisukohast sama olulised. Ühistransporditöötajad vajavad ohutut töökeskkonda, kus ei esine vägivalda ega ahistamist;

| — | kvaliteet mugavuse, sõiduaja, piisava personalipoolse abi, juurdepääsetavate digilahenduste ning transpordivõimaluste ja sõiduplaanide kohta antava teabega seoses. |
| --- | --- |

—

kvaliteet mugavuse, sõiduaja, piisava personalipoolse abi, juurdepääsetavate digilahenduste ning transpordivõimaluste ja sõiduplaanide kohta antava teabega seoses.

| 3.9. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et pandeemiaeelsetel aastatel kehtestati avaliku teenindamise kohustuse määrusega (EÜ) nr 1370/2007 võimalused avada ühistransporditeenused eraettevõtjatele ELi üldiste riigihanke-eeskirjade alusel sõlmitud konkurentsipõhiste pakkumismenetluste ja avaliku teenindamise lepingute kaudu. Kuna pandeemia tõestas ühistranspordi strateegilist tähtsust ühiskonnas ja liikuvuses ning kuna ühistransport seisab silmitsi enneolematu personalipuudusega, rõhutab komitee, et avaliku teenindamise lepingud peavad pakkuma kaitset sotsiaal- ja töötingimuste osas, et säilitada sektoris oskusi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ühistransport on teenus, millest peab kasu saama ühiskond tervikuna kogu oma mitmekesisuses. Seda silmas pidades on väga oluline, et hankeprotsessid oleksid läbipaistvad, ning tagada nii töötajate kui ka kasutajate osalemine hankeotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee hindab seda, et komisjon algatas COVID-19 sotsiaalse ja majandusliku mõju leevendamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/241 (14) on sätestatud tingimused, mille alusel on liikmesriikidel juurdepääs ELi taaste- ja vastupidavusrahastu toetustele. Nad on pidanud esitama riiklikud kavad ja võtma kohustuse kulutada 37 % ELi toetustest kliimainvesteeringutele ja -reformidele ning 20 % digiüleminekule. Keskkonnahoidlik liikuvus jääb nende kavade keskmesse. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et nende meetmete rakendamine mõjutab nii ühiskonda kui ka töötajaid ning seega ei saa seda teha suletud uste taga. Kõik sotsiaalvaldkonna sidusrühmad tuleks kaasata keskkonnahoidlikuma ja kestlikuma ühistranspordi poliitika väljatöötamisse (15). Samuti peaks avaliku sektori sidusrühmadel olema võimalik tõhusalt jälgida riikliku poliitika rakendamist ja asjaomaste riiklike vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Tuleks edendada kaasavat osalemist ühistranspordi arendamise lahendustes, et osaleda saaksid kõik sidusrühmad, sealhulgas avaliku sektori asutused, teenuseosutajad, ühistranspordi kasutajad ning juurdepääsetavuse ja linnaplaneerimise eksperdid (16). Tuleks edendada ühistranspordilahenduste kaasloomise parimaid tavasid (17). ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (18) kohane universaalne disain teenuste arendamisel peaks võimaldama selliseid teenuseid kasutada võimalikult paljudel kasutajatel, sealhulgas puuetega inimestel, eakatel ja piiratud liikumisvõimega isikutel. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komisjoni teatises „Eesmärk 55“ märgitakse: „Paljud kodanikud, eriti noored, on valmis oma tarbimis- ja liikuvusharjumusi muutma, kui neile antakse asjakohast teavet, et vähendada oma CO2 jalajälge ning elada keskkonnahoidlikumas ja tervislikumas keskkonnas.“ (19) Kui muuta keskkonnahoidlikumad ja kestlikumad transpordiliigid kõigi jaoks atraktiivsemaks, aitab see neile üle minna. Oluline on suurendada teadlikkust transpordi ja isiklike liikuvusvalikute keskkonnamõjust. Edendusmeetmetel üksi ei ole aga vajalikku mõju, kui kättesaadava, taskukohase, juurdepääsetava ja ohutu ühistranspordiga seotud probleemidega nõuetekohaselt ei tegeleta. Kuigi paljud inimesed on teadlikud keskkonna seisukohast pakilisest vajadusest kasutada keskkonnahoidlikumat transporti, ei saa nad anda väärtuslikku panust rohepöördesse, kui nad lihtsalt ei saa endale lubada keskkonnahoidlikumat transporti või ei pääse sellele ligi. See on ELi jaoks tohutu kasutamata jäetud võimalus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee soovib rõhutada asjaolu, et COVID-19 tõi kaasa digitehnoloogia kiirema integreerimise ühistransporti. On enam kui tõenäoline, et neid suundumusi säilitatakse ja soodustatakse ELi taaste- ja vastupidavusrahastu ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kasutuselevõtu kaudu. Digiüleminek võib aidata kaasa ühistranspordi tõhususele ja kestlikkusele ning tuua kasu transpordikasutajatele (nt digitaalsed reisiplaneerijad, reaalajas transporditeave), kuid hoolitseda tuleks selle eest, et digiüleminek ei toimuks transporditöötajate töövõimaluste ja kasutajatele mõeldud isiklike tugiteenuste arvelt ega suurendaks liikuvuslõhet nende transpordikasutajate vahel, kes saavad digiüleminekust kasu, ning nende vahel, kes digiteenuste kättesaamatuse, liiga kõrge hinna ning väiksemate digioskuste tõttu ei saa sellest kasu. Seepärast kutsub komitee poliitikakujundajaid üles rakendama kaasaval ja osalemist soodustaval viisil digiülemineku protsesse, mille eesmärk on saavutada kestlik ja õiglane transport kõigi jaoks. |
| --- | --- |

3.14.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus TEN/766 teemal „Uus ELi linnalise liikumiskeskkonna raamistik“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 107).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

3

(4)  ELi linnalise liikumiskeskkonna raamistik (COM(2021) 811 final).

4

(5)  „Naised ja transport“, Euroopa Parlament, FEMM-komisjon, detsember 2021, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU(2021)701004_EN.pdf, lk 34–35: „Tõendeid tuleks arvesse võtta naiste liikuvusvajaduste kontekstis. Nagu eelmistes lõikudes mainitud, töötavad naised sagedamini osalise tööajaga, hoolitsevad laste ja sugulaste eest, elavad kauem, neil on väiksema tõenäosusega juhiluba ja auto ning nad kasutavad ühistransporti ja kõnnivad sagedamini kui mehed. Neil on meestega võrreldes keerulisemad igapäevased liikuvusmustrid. Samal ajal on naistel sageli piiratud kontroll leibkonna rahaasjade üle, sest nad on suurema tõenäosusega leibkonna teine palgasaaja (Borgato et al., 2021; Rastrigina ja Verashchagina, 2015). Naised on üldiselt suurema tõenäosusega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus (EIGE, 2020), sest nad kuuluvad suurema tõenäosusega haavatavatesse rühmadesse ja taskukohasus mängib nende liikuvuses äärmiselt olulist rolli.“

5

et al.

(6)  „Ageing Europe – statistics on population developments“ – Eurostat.

6

(7)  Euroopa Transporditöötajate Ametiühingute Liidu ja Rahvusvahelise Ühistranspordi Assotsiatsiooni ühisavaldus COP 26 konverentsil: „Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century“.

7

(8)  „Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19“, mai 2021, Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni tellitud ning sisepoliitika peadirektoraadi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna teostatud uuring.

8

(9)  Euroopa Transporditöötajate Ametiühingute Liidu ja Rahvusvahelise Ühistranspordi Assotsiatsiooni ühisavaldus COP 26 konverentsil: „Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century“.

9

(10)  2020. aastal esimeste liikumispiirangute ajal vähendasid Milano ja Barcelona sõidukites lubatud reisijate arvu vastavalt 25 % ja 50 %ni, Iirimaa 20 %ni ja Portugal kahe kolmandikuni – „COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives“, september 2020, Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni tellitud ning sisepoliitika peadirektoraadi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna teostatud uuring PE 652.213.

10

(11)  „EDF Recommendations on exit measures for transport services in light of Covid-19“.

11

(12)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 219.

12

(13)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 100.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

14

(15)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis nõutakse: „Konventsiooni täitmiseks vajalike õigusaktide ja poliitikate väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti muudes puuetega inimestega seotud otsustusprotsessides kohustuvad osalisriigid pidama puuetega inimestega tihedaid konsultatsioone ning kaasama puuetega inimesi, sealhulgas ka puuetega lapsi, aktiivselt nendesse protsessidesse asjaomaste esindusorganisatsioonide kaudu.“ – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõige 3. Lisaks märgitakse komitee arvamuses „Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ järgmist: „Nagu komitee juba oma 2012. aasta arvamuses märkis, soovib ta edendada avatud, pidevat ja läbipaistvat arutelu valge raamatu rakendamise üle kodanikuühiskonna (ettevõtete, tööandjate, töötajate, transpordi kasutajate, valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide jne), Euroopa Komisjoni ja teiste asjaomaste sidusrühmade vahel, näiteks liikmesriikide eri tasandite ametiasutused. Nii kasvab kodanikuühiskonna heakskiit ja paraneb mõistmine, samuti saavad poliitikakujundajad ja rakendamise eest vastutajad kasulikku tagasisidet.“ (ELT C 341, 24.8.2021, lk 100).

15

(16)  Kooskõlas komitee arvamuses teemal „Kestliku mere- ja siseveetranspordi ees seisvad raskused“ esitatud soovitustega on komitee arvates vajalik „kõigi sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite kaasamine, et jõuda meretransporti keskkonnahoidlikumaks muutmise kontekstis lahendusteni, mis on nii asjakohased kui ka saavutatavad.“ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 18).

16

(17)  Vt näiteks projekt „TRansport Innovation for disabled People needs Satisfaction“ (TRIPS).

17

(18)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 2.

18

(19)  „Eesmärk 55“ (COM (2021) 550 final).

19

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/122

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kultuuridiplomaatia kui ELi välissuhete edendaja – uued partnerlused ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/17)

| Raportöör: | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Luca JAHIER

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 178/1/1 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

178/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kultuur on kaasav. Kultuur on kapital, mis valgustab nii meie teekonda Euroopas kui ka kuvandit, mida näitame maailmale. Ajal, mil sõda on Euroopasse tagasi pöördunud, hävitades ja lõhestades inimelusid ja paiku, on meil vaja, et kultuurisuhted oleksid senisega võrreldes rohkem dialoogi, rahu ja tuleviku tagamise vahend. Kultuuri muutmine Euroopa Liidu välispoliitika suunavaks ja strateegiliseks edendajaks, nagu on viimase 17 aasta jooksul korduvalt nõutud nii paljudes dokumentides ja olulistes algatustes, peab nüüd saama tõeliseks prioriteediks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Komisjoni 2016. aasta teatise, nõukogu paljude otsuste ja suuniste ning Euroopa Parlamendi soovituste põhjal on aeg võtta vastu tõeline mitmeaastane strateegiline tegevuskava, mis Euroopa välisteenistuse koordineerimisel loob tõhusa koostoime Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide eri poliitikavaldkondade ja struktuuridega ning pakub tõhusat platvormi ühenduse loomiseks laiema tegelikkusega – nii asjakohaste territoriaalsete asutuste kui ka paljude juba tulemuslikult tegutsevate era- või institutsionaalsete osalejatega. Kava vastuvõtmisega peab kaasnema vajalik rahastus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vahepeal tuleks viivitamata tugevdada meetmeid pärandi kaitsmiseks, restaureerimiseks ja taastamiseks loodusõnnetuste, kriisi- ja konfliktipiirkondades, laiendades kohalike osalejate koolitamist ning kohalike institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamist. Loomemajanduse vallas tuleks arendada sisulisemat tegevust. Sellistes piirkondades nagu Lääne-Balkani riigid, Vahemere piirkond ja Lähis-Ida, Aafrika ja Ukraina tuleks käivitada olulisi katseprojekte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lisaks tuleks kaardistada Euroopa institutsioonide ja organisatsioonide, liikmesriikide ja nende paljude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasandil, aga ka erinevate rahvusvaheliste partnerluste raames juba kasutusel olevad meetmed ja algatused, et luua ELi rahvusvaheliste kultuurisuhete platvorm. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa välisteenistuses on vaja märkimisväärset sihtotstarbelist struktuuri, mille keskmes on ELi kultuurialaste suhete erisaadik ning mis töötab välja üldise poliitilise suuna, on varustatud vajaliku eelarvega ning suudab luua võrgustikke liikmesriikide ja eri organisatsioonidega, pakkudes ELi delegatsioonidele ka vahendeid ja väikeseid rahaeraldisi oma riikides algatuste arendamiseks. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Üldine taust

| 2.1. | Kultuur kui Euroopa Liidu välispoliitika vahend, mille eesmärk on tugevdada kultuurilise mitmekesisuse, inimõiguste ning sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse vastastikust mõju, tuginedes kultuuri- ja loomemajandusele kui majanduskasvu edendavale jõule, on olnud pikka aega Euroopa institutsioonide päevakorras. See kultuuridiplomaatia liik, mille Euroopa Liit on määratlenud oma välispoliitika vahendina, seisneb selles, et kultuurikoostöö suhtes ei kehtestata tingimusi ja et sellega edendatakse lähenemisviisi, mis ulatub kaugemale liikmesriikide kultuuritoodangu lihtsast edendamisest, soodustades kodanikuühiskonna tasandil kultuurilist ühistootmist partnerriikidega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon võttis 2007. aastal vastu teatise Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, (1) mille eesmärk on muu hulgas suurendada kultuuri rolli ELi välissuhetes. Seda seisukohta toetati tugevalt Euroopa Parlamendi 2008. aasta resolutsioonis ja taas 2011. aasta resolutsioonis, milles nähti järgnvaks aastaks ette 500 000 euro suurune erieelarve ettevalmistavate meetmete rakendamiseks, et kasutada kultuuri rahvusvahelistes suhetes. Selle raames viidi 2014. aastal ellu asjakohane raamuuring (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Ülemkogu on korduvalt toetanud kultuurisuhete diplomaatilist potentsiaali, eelkõige oma 2007., 2008., 2014. ja 2015. aasta järeldustes, samuti on see lähenemisviis sisaldunud komisjoni tegevuskavades alates 2014. aastast. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tolle aastakümne ettevalmistustöö tulemusena avaldati 2016. aasta juunis komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatis „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (3). Teatises määrati nimetatud strateegia väljatöötamiseks kindlaks kolm järgmist tegevusvaldkonda:






  — | kultuuripoliitika abil sotsiaal-majandusliku arengu edendamine; kohalike omavalitsuste roll kultuurialgatustes ning kultuuri- ja loomemajanduse roll partnerriikides; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

kultuuripoliitika abil sotsiaal-majandusliku arengu edendamine; kohalike omavalitsuste roll kultuurialgatustes ning kultuuri- ja loomemajanduse roll partnerriikides;

| — | kultuuridevaheline dialoog rahu ja stabiilsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

kultuuridevaheline dialoog rahu ja stabiilsuse tagamiseks;

| — | kultuuripärandi kaitsmine loodusõnnetuste, relvakonfliktide ja artefaktide salakaubaveo eest, millega võidakse rahastada ka terroristlikku tegevust. |
| --- | --- |

—

kultuuripärandi kaitsmine loodusõnnetuste, relvakonfliktide ja artefaktide salakaubaveo eest, millega võidakse rahastada ka terroristlikku tegevust.

| 2.5. | Teatises osutati ka vajadusele edendada liikmesriikide tegevuse järkjärgulist koordineerimist, et kaotada praegune suur killustatus, suurendada kolmandates riikides ELi delegatsioonide rolli keskustena, tugevdada koostööd ELi riiklike kultuuriinstituutide võrgustikuga (EUNIC) kui liikmesriikide eelisõiguse tagajaga kultuurivaldkonnas ning kasutada eri valdkondades juba olemasolevaid rahastamisvahendeid ja -meetodeid. Samuti loodi kultuuridiplomaatia platvorm, (4) et hõlbustada asjakohaste programmide ja vahendite loomist ning eri sidusrühmade koordineerimist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee võttis 2017. aasta mais selle teatise (5) kohta vastu arvamuse, väljendades teatisele kindlat toetust, kuid märkides samal ajal ka vajadust liikuda ELi strateegiat käsitleva dokumendi juurest edasi täiemahulise strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise ja rakendamiseni. Arvamuses märgiti, et tegevuskava peaks vastama neljale struktuurilisele vajadusele: ELi tasandil juhtimise selguse tagamine, püüd kooskõlastada ja pakkuda subsidiaarset toetust liikmesriigi tasandil, finantsaspektide selgitamine ning arenevat kultuurilist kodanikuühiskonda esindavate vastastikku seotud kultuurivaldkonnas tegutsejate võrgustike edendamine. Samuti nõudis komitee, et kultuur muudetaks kestliku arengu strateegia neljandaks sambaks ning et arendataks välja asjakohased võrgustikud, et kaasata organiseeritud kodanikuühiskonna eri organisatsioone ja muid selles valdkonnas juba tegutsevaid eri tasandite organisatsioone. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa Parlament rõhutas oma 2017. aasta juulis vastu võetud resolutsioonis, (6) et teatises puudub piisav struktuur, mis võimaldaks välja töötada tõhusa ELi kultuuridiplomaatia strateegia ja leida asjakohased rahalised vahendid. Ka Euroopa Regioonide Komitee avaldas 2017. aasta juunis tugeva suunitlusega arvamuse, (7) milles juhtis eelkõige tähelepanu linnade ja kohaliku valitsustasandi olulisele rollile kultuurikoostöövõrgustike arendamisel naabruspoliitika kontekstis. Seda teemat käsitleti põhjalikult 2020. aasta laiaulatuslikus uuringus, (8) mille alusel töötati välja rahvusvaheliste kultuurisuhete mitmetasandiline strateegia. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nõukogu kogus oma 2017. aasta mais vastu võetud järeldustes komisjoni ettepanekud kokku ja esitas need uuesti, soovitades ühtlasi luua strateegia rakendamise hõlbustamiseks valdkonnaülese platvormina eesistujariigi sõprade rühma. Seejärel pöördus nõukogu tagasi kultuuridiplomaatia teema juurde: 2019. aasta juuni olulised järeldused, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas, (9) 2019. aasta septembri järeldused kestliku arengu kultuurimõõtme kohta, (10) 2020. aasta mai järeldused riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas (11) ning 2021. aasta juuni järeldused konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta (12). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) järel avaldatud Euroopa tegevusraamistikus (13) määras komisjon üheks viiest ELi tegevuse põhisambast punkti „Kultuuripärand ja tihe üleilmne partnerlus: rahvusvahelise koostöö edendamine“. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Märkused ja ettepanekud

| 3.1. | Eelneva ülevaatega näidatakse seega aastate jooksul kogunenud poliitikaarenduse, suuniste, ettepanekute ja otsuste ulatust ning nüüdseks saavutatud konsensust, milles tunnistatakse kultuuri kui identiteedi ja ühtekuuluvuse loomise vahendit, sotsiaal-majandusliku arengu edendajat ning olulist rahuloome tegurit, sealhulgas inimestevahelises koostöös (mis hõlmab nii kodanikuühiskonna organisatsioone kui ka ülikoole, kultuurikeskusi, muuseume, linnu ja muid vahendusorganisatsioone).
  Sellele lisandub üha levinum veendumus, et rõhuasetus kultuurimõõtmele on oluline kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel. |
| --- | --- |

3.1.

Sellele lisandub üha levinum veendumus, et rõhuasetus kultuurimõõtmele on oluline kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel.

| 3.2. | Samamoodi on kultuur nüüdseks osa ELi peamistest koostöövahenditest ja mitmetest ELi kahepoolsetest lepingutest kolmandate riikidega ning ELi tehnilise ja rahalise abi raames on paljude aastate jooksul ellu viidud mitmesuguseid kultuuriprojekte.
  Nende meetmete eesmärgid on järgmised: kultuuripärandipaikade säilitamine ja taastamine, kunstiteoste tootmine ja levitamine, muuseumide rajamine ja restaureerimine, kultuuritöötajate ja kunstnike suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, nende riikidevahelise vaba liikumise edendamine, suurte kultuuriürituste korraldamine, elanikkonna teadlikkuse suurendamine kultuuripärandi kaitsmisest ja uue säästva turismi mudeli väljatöötamine. Komisjon toetab ka kultuuritööstuse, eelkõige audiovisuaal- ja filmitööstuse loomist ja tugevdamist partnerriikides ning kultuuri kohaliku kättesaadavuse edendamist. |
| --- | --- |

3.2.

Nende meetmete eesmärgid on järgmised: kultuuripärandipaikade säilitamine ja taastamine, kunstiteoste tootmine ja levitamine, muuseumide rajamine ja restaureerimine, kultuuritöötajate ja kunstnike suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, nende riikidevahelise vaba liikumise edendamine, suurte kultuuriürituste korraldamine, elanikkonna teadlikkuse suurendamine kultuuripärandi kaitsmisest ja uue säästva turismi mudeli väljatöötamine. Komisjon toetab ka kultuuritööstuse, eelkõige audiovisuaal- ja filmitööstuse loomist ja tugevdamist partnerriikides ning kultuuri kohaliku kättesaadavuse edendamist.

| 3.3. | See tegevus on aga väga killustunud, ei ole tervikuna nähtav ja sellel puudub tajutav strateegiline visioon
  . Seetõttu on see vaevalt suuteline realiseerima oma tõelist potentsiaali ELi välispoliitika üha järjekindlama edendajana ja partnerluste edendajana paljudes maailma piirkondades. See on tõeline varjatud aare ja tohutu kapital, mis hõlmab nii olemasolevaid ja võimalikke algatusi liikmesriikide tasandil kui ka väga ulatuslikku kohalike osalejate ja institutsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide loetelu – see on kriitiline mass, mille potentsiaali tuleb kasutada. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Samuti ei tohi unustada, et selleks, et Euroopa Liidu kultuuridiplomaatia oleks otstarbekas, tuleb seda mõista ja arendada kui liidu välispoliitika vahendit, mis tuleb seepärast varustada vajaliku mõjusfääriga, mis Euroopa Liidu puhul väljendub selles, et kogu maailmas edendatakse oma rahvaste rahumeelse kooselamise ja integreerimise mudelit, kus järgitakse põhiõigusi ja kunstilise eneseväljenduse vabadust ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lisaks on kultuur töö tulemus ning töö on sammas, millele Euroopa on rajatud. Töö on võimaldanud arendada tööstust, tugevdanud Euroopa positsiooni kaubanduses, kujundanud Euroopa linnade ajalugu, tagades elanike emantsipatsiooni, ning on samal ajal kinnitanud sotsiaalseid õigusi ja Euroopa sotsiaalset mudelit. Töökultuur peab jätkuvalt olema Euroopa tegevuses kesksel kohal. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kultuuripärand on oma olemuselt nii materiaalses kui ka immateriaalses mõõtmes poliitiliselt tundlik ja väga keeruline teema, millel on oluline sümboolne ja emotsionaalne tähendus. Sellega kaasneb seega suur poliitilise manipuleerimise oht, mis puudutab selle ajalugu, kuulumist ühte või teise ühiskonna komponenti ja selle kasutamist, eriti vähemuste puhul ja konfliktide korral. Seepärast võib kultuuripärandist saada konfliktide soodustaja, aga ka rahu, leppimise ja ühise arengu kandja. See näitab selgelt, et kultuur on ELi rahu, julgeoleku ja kestliku arengu käsituse võimas ja täiendav diplomaatiline komponent. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Euroopa Liidu Nõukogu 21. juuni järeldustes, milles keskendutakse peamiselt pärandi kaitsmisele konfliktide ja kriiside korral, korratakse eesmärki muuta kultuuridiplomaatia Euroopa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames oluliseks rahu ja arengu edendajaks. Nõukogu teeb Euroopa välisteenistusele, komisjonile ja kõigile asjaomastele ELi asutustele ja ametitele ülesandeks võtta sel eesmärgil konkreetseid meetmeid, sealhulgas luues Euroopa välisteenistuse juhitava spetsiaalse rakkerühma ning nõudes igal aastal nõukogule aruande esitamist tehtud edusammude kohta. Järelduste punktis 8 rõhutatakse, et oluline on tugevdada kõiki vajalikke partnerlusi asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seepärast on vaja jõuliselt jätkata seda, mida meie 2017. aasta arvamuses ja Euroopa Parlamendi 2017. aasta resolutsioonis juba sooviti, nimelt luua täiemahuline strateegia, nagu on hiljuti tehtud mitmes teiseski ELi tegevusvaldkonnas, ning määrata kindlaks paindlik juhtimisstruktuur ja vajalikud rahalised vahendid, sealhulgas nii omavahendid kui ka juba olemasolevate programmide vahendid, mida saaks kasutada.
  Kavas tuleks eelkõige keskenduda järgmistele aspektidele: ELi välispoliitika ja vahendite sidususe tugevdamine; materiaalse ja immateriaalse pärandi vastastikune täiendavus; seos kliimamuutuste kui kriisiallikaga; kohalike osalejate, naiste ja noorte kaasamine ja nende mõjuvõimu suurendamine; koolitus ja teadmiste vahetamine; võrgustike loomine ja ühendamine olemasolevate võrgustikega, nagu programm „Erasmus+“; mitmesugused võimalused konkreetse koostöö ja partnerluse arendamiseks ELi kultuuriasutuste ja selle valdkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide ning nende partnerite vahel kolmandates riikides; koostöö tugevdamine mitmesuguste olemasolevate piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, muutes kultuuri sellise koostoime oluliseks osaks.
  Eelkõige tuleb keskenduda seoste arendamisele järgmiste valdkondade vahel:






  — | kultuurisuhted ja kestlik areng; |
| --- | --- | --- |

3.8.

Kavas tuleks eelkõige keskenduda järgmistele aspektidele: ELi välispoliitika ja vahendite sidususe tugevdamine; materiaalse ja immateriaalse pärandi vastastikune täiendavus; seos kliimamuutuste kui kriisiallikaga; kohalike osalejate, naiste ja noorte kaasamine ja nende mõjuvõimu suurendamine; koolitus ja teadmiste vahetamine; võrgustike loomine ja ühendamine olemasolevate võrgustikega, nagu programm „Erasmus+“; mitmesugused võimalused konkreetse koostöö ja partnerluse arendamiseks ELi kultuuriasutuste ja selle valdkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide ning nende partnerite vahel kolmandates riikides; koostöö tugevdamine mitmesuguste olemasolevate piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, muutes kultuuri sellise koostoime oluliseks osaks.

Eelkõige tuleb keskenduda seoste arendamisele järgmiste valdkondade vahel:

—

kultuurisuhted ja kestlik areng;

| — | kultuurisuhted ja ringmajandus; |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted ja ringmajandus;

| — | kultuurisuhted ja digiüleminek; |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted ja digiüleminek;

| — | kultuurisuhted, rahu ja stabiilsus; |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted, rahu ja stabiilsus;

| — | kultuurisuhted ning põhiõiguste ja väljendusvabaduse edendamine; |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted ning põhiõiguste ja väljendusvabaduse edendamine;

| — | kultuurisuhted ja vähemused; vähemuskultuuride ning -keelte kaitse ja edendamine; |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted ja vähemused; vähemuskultuuride ning -keelte kaitse ja edendamine;

| — | kultuurisuhted ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine. |
| --- | --- |

—

kultuurisuhted ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine.

| 3.9. | Samal ajal kui sellist kava koostatakse, kasutades praeguseks tavapärast laialdast kaasamist ning tagades samasuguse rõhuasetuse ja asjakohasuse nagu mitmesuguste hiljutiste kavade puhul, on aga samuti vaja viivitamata kehtestada rida konkreetseid meetmeid, et lõpuks täita nõukogu mandaat ja viia ellu eespool nimetatud teiste institutsioonide arvukad soovitused ja ettepanekud ning võimaldada kõnealusel protsessil esiplaanile tõusta. Näitena on mõned neist järgmisena välja toodud. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Pärandi kaitsmine, restaureerimine ja taastamine loodusõnnetuste, kriiside ja konfliktide piirkondades, alustades käimasolevatest ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidest – Afganistanis, Ukrainas, Gruusias, Kosovos, Liibüas, Palestiina aladel (Ramallah ja Rafah), Nigeris, Malis ja Aafrika Sarve piirkonnas (Somaalia ja Somaalimaa) – ning kohandades vajaduse korral nende volitusi. Sellega seoses tuleb investeerida kogukondade- ja rahvustevahelistesse (ja vajaduse korral ka religioonidevahelistesse) dialoogidesse; muuta kultuuripärandi taastamine ja säilitamine ühise mälu taastamise ja leppimise vahendiks, aga ka võimaluseks luua töökohti ning arendada kestlikku majandustegevust ja turismi; edendada kohalikku suutlikkuse suurendamist ja vajalikke koolitusmeetmeid; laiendada satelliitkaardistamise ja digikujutiste kasutamist ennetusmeetmete väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Koostöös Europoli ja Interpoliga elluviidava võitluse tugevdamine ebaseadusliku kauplemise vastu kultuuriväärtustega, mida kasutatakse ka rahvusvahelise terrorismi rahastamiseks ja mis on konfliktipiirkondades märkimisväärse ulatusega, ning piiripolitsei koolituse parandamine. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Loomemajandust käsitlevate erimeetmete väljatöötamine, eelkõige seoses nüüdiskunsti ja uute tehnoloogiatega, pöörates erilist tähelepanu uutele põlvkondadele. See valdkond, kus koostöös WTOga on juba välja töötatud mõningaid olulisi algatusi, on kahtlemata üks paljutõotavamaid võimalusi kestliku arengu saavutamiseks. Seda on juba peetud oluliseks AKV riikidega sõlmitud uue partnerluslepingu raames. Tulevase AKV kultuurifondi eeldatav loomine ja ettepanek AKV-ELi kultuuriministrite esimeseks kohtumiseks pakuvad väga huvitavat poliitilist raamistikku, millele tuleb omistada vääriline tähtsus. Sellega seoses tuleb esile tuua ka 2021. aasta loomefoorumit (14) Ljubljanas, mis koondas terve Vahemere piirkonna loomeettevõtjaid, et aidata kaasa roheüleminekule, sotsiaalsele innovatsioonile ja majanduskasvule. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Igal tasandil olemasolevate algatuste mitmekesisuse ja rikkalikkuse süstemaatiline kaardistamine, muu hulgas interaktiivse veebisaidi loomise kaudu, mis on avatud parimate tavade vahetamiseks ning uute koostoimete arendamiseks eri tasanditel ja eri riikides asuvate osalejate vahel. Selle eesmärk on luua ELi rahvusvaheliste kultuurisuhete platvorm, tuginedes muudele, teistes valdkondades juba käivitatud algatustele (vt ringmajanduse platvorm, festival „Uus Euroopa Bauhaus“ jne). Selles valdkonnas võib komitee koostöös Euroopa asjaomaste suuremate kultuuriorganisatsioonidega olla kindlasti väärtuslik ja stabiilne institutsiooniline foorum. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | Katseprojektide alustamine teatavates konkreetsetes valdkondades, lähtudes igas valdkonnas juba kindlaksmääratud poliitilistest prioriteetidest. Järgnevalt on esitatud mõned näited, kus ELi koordineeritud tegevus võib olukorda paremaks muuta. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.9.5.1. | Lääne-Balkani riigid on juba Euroopa Liitu integreerumise väljavaate pärast piirkond, kus kultuurilist mõõdet tuleks tugevalt arendada, näiteks toetades kõigis Lääne-Balkani riikides kodanikuühiskonna organisatsioonide piirkondlikku võrgustikku, mis on pühendunud kultuuri- ja looduspärandi kui ühise pärandi kaitsmisele. Seega tuleks Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimiseks peetavate Belgradi ja Priština dialoogi raames muuta kultuuri- ja usupärandi teema oluliselt prioriteetsemaks, arvestades selle väga suurt tähtsust eri kogukondade identiteedi jaoks. Samuti tuleks laiemas Kagu-Euroopa piirkonnas toetada piirkondlikke koostööprojekte, milles osalevad ajaloolased ja kunstiajaloolased, et aidata pärssida kasvavaid ajaloo muutmise või ümberkirjutamise suundumusi, millega kaasneb ajaloomälestiste ja pärandipaikade identiteedi (mitmekordne) moonutamine. See hõlmab ka kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike institutsioonide suutlikkuse suurendamist, näiteks ELi liikmesriikide muuseumide, sihtasutuste jne mestimisprogrammide kaudu; ELi ja Lääne-Balkani riikide pärandikaitsjate programmi käivitamist, mis põhineb programmi „ILUCIDARE Champions“ metoodikal, mis võimaldab Euroopa ja Lääne-Balkani riikide kultuuripärandi valdkonna spetsialistidel vahetada kogemusi ja häid tavasid; Euroopa solidaarsuskorpuse programmi kasutuselevõttu, et julgustada noori osalema kultuuripärandi taastamise töödes. Lisaks võiks piirkondliku tasandi spetsiaalne kultuuripärandivaldkonna vabatahtliku tegevuse kava (avatud nii ELi liikmesriikide kodanikele kui ka kolmandate riikide kodanikele) samuti suuresti kaasa aidata piirkonnas uue solidaarsusvaimu loomisele. |
| --- | --- |

3.9.5.1.

| 3.9.5.2. | Vahemere piirkond ja Lähis-Ida. See on vaieldamatult prioriteetne piirkond, kus esineb arvukalt konfliktiolukordi ning kus ei ole puudust pärandipaikadest ja hindamatu kultuuripärandi rikkustest, millel võib olla oluline roll leppimise, rahu, ülesehituse ja isegi kestliku arengu edendamisel, samuti uute kriiside ärahoidmisel, taastades kohalike kogukondade ja traditsioonide väärtuslikku energiat. Kindlasti tuleb jätkata ja tugevdada projekti, mida rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat
  Mosuli piirkonnas
  omal ajal edendas, et taastada tugevalt kahjustatud identiteet ja kadumisohus pärand, koolitades kohalikke kultuuritöötajaid ja spetsialiste ning arendades sellega seotud majandustegevust. Sarnane projekt peaks toimuma ka
  Süürias Palmira taastamiseks
  .
  Liibüa
  keerulise protsessi kontekstis ei saa alahinnata selle riigi kultuuripärandi tohutut väärtust.
  Sabrata, Leptis Magna, Cyrene, Apollonia ja Gadamesi alad
  kuuluvad nende piirkondade hulka, mida on konflikti algusest saadik peetud kõige enam ohustatuks. Seal on tohutus väärtuses varasid, mida ohustab ebaseaduslikes kaubandusvõrkudes kadumaminek.
  Vahemere Liit on alates 2015. aastast edendanud
  Vahemere piirkonna kliimamuutuste ekspertide sõltumatut võrgustikku,
   (15) mille järeldused on asjakohased, nagu ka
  strateegiline linnaarengu tegevuskava aastaks 2040
   (16). Koos Vahemere Liiduga elluviidaval konkreetsel projektil, mille eesmärk on luua ühine strateegia mitmesuguste materiaalse pärandi paikade kaitsmiseks, oleks suur poliitiline väärtus, säilitades nii ka kogu sellega seotud turismi- ja majandustegevuse.
  Olulisim dokument on praegu 16.–17. juunil 2022Napolis toimunud Vahemere piirkonna kultuuriministrite konverentsi lõppdeklaratsioon, mille eesmärk on töötada välja ühisstrateegiaid ja -meetmeid kultuuri kui piirkonna ühise hüve kaitsmiseks ja edendamiseks ning käivitada Vahemere piirkonna kultuurikoostööks nn Napoli protsess (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2.

Vahemere Liit on alates 2015. aastast edendanud
  Vahemere piirkonna kliimamuutuste ekspertide sõltumatut võrgustikku,
   (15) mille järeldused on asjakohased, nagu ka
  strateegiline linnaarengu tegevuskava aastaks 2040
   (16). Koos Vahemere Liiduga elluviidaval konkreetsel projektil, mille eesmärk on luua ühine strateegia mitmesuguste materiaalse pärandi paikade kaitsmiseks, oleks suur poliitiline väärtus, säilitades nii ka kogu sellega seotud turismi- ja majandustegevuse.

Olulisim dokument on praegu 16.–17. juunil 2022Napolis toimunud Vahemere piirkonna kultuuriministrite konverentsi lõppdeklaratsioon, mille eesmärk on töötada välja ühisstrateegiaid ja -meetmeid kultuuri kui piirkonna ühise hüve kaitsmiseks ja edendamiseks ning käivitada Vahemere piirkonna kultuurikoostööks nn Napoli protsess (17).

| 3.9.5.3. | Asjaolu, et kultuuril on Aafrika mandril oluline roll, ei ole kindlasti uudis, kuid seda on poliitilistes suhetes sageli väga vähe käsitletud ning väga vähe on ka asjaomaseid projekte ja investeeringuid. Siiski on võimalik tuua näiteid headest tavadest, kultuur on AKV kogukonnas üha tähtsam ja seoses suhetega Aafrika Liiduga on valdkonnal suur potentsiaal. Sellega seoses on tähelepanu keskmes kindlasti mustade tsivilisatsioonide muuseum Dakaris – projekt, mille käivitas juba Senegali esimene president Léopold Sédar Senghor ja mis avati 2018. aasta lõpus ning mille puhul on tegemist kogu mandri peamise kultuurivahetuskeskusega, mis on seotud Aafrika renessansi väljavaadetega. Nimetatud teemal tuleb kindlasti esile tuua ka Tigray piirkonda – praeguseks konflikti- ja väga tõsise humanitaaralase hädaolukorra piirkond –, mis on koduks tohutule kultuuripärandile, olles kopti religiooni häll koos selle oluliste kloostrite ja kirikutega.
  Aafrika manner on ka see paik, kus on maailmas kõige rohkem pagulasi ja põgenikke – tuleb investeerida nende rahvamasside kultuurimõõtmesse, et muu hulgas edendada nende võimet säilitada traditsioone ning muuta need nende elu taasalustamise ja ülesehitamise aluseks. Veel üks teema on kultuuriline mõõde suhetes vastavate diasporaadega, mida on palju ja mis täidavad arenguhoobade rolli.
  Lõpetuseks tuleb märkida, et moetööstus, eriti käsitööliste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tasandil, on sellel mandril tõelises hoos ning et see ei ole mitte ainult majandusliku heaolu ja tööhõive tagaja, vaid paneb aluse ka mandri identiteedile ja uhkusele selle loovuse üle. Konkreetseid projekte, sealhulgas koolitusi ja koostööd kahe maailmajao ettevõtjate vahel, tuleb oluliselt tugevdada. |
| --- | --- |

3.9.5.3.

Aafrika manner on ka see paik, kus on maailmas kõige rohkem pagulasi ja põgenikke – tuleb investeerida nende rahvamasside kultuurimõõtmesse, et muu hulgas edendada nende võimet säilitada traditsioone ning muuta need nende elu taasalustamise ja ülesehitamise aluseks. Veel üks teema on kultuuriline mõõde suhetes vastavate diasporaadega, mida on palju ja mis täidavad arenguhoobade rolli.

Lõpetuseks tuleb märkida, et moetööstus, eriti käsitööliste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tasandil, on sellel mandril tõelises hoos ning et see ei ole mitte ainult majandusliku heaolu ja tööhõive tagaja, vaid paneb aluse ka mandri identiteedile ja uhkusele selle loovuse üle. Konkreetseid projekte, sealhulgas koolitusi ja koostööd kahe maailmajao ettevõtjate vahel, tuleb oluliselt tugevdada.

| 3.9.5.4. | Ukraina jaoks tuleb välja töötada spetsiaalne algatus, arvestades juba tõendatud tohutut kultuuripärandi hävitamist paljudes riigi piirkondades. Euroopa muuseumid võiksid korraldada rahakogumisi Ukraina kultuuripärandi toetamiseks ning liikmesriigid võiksid ergutada avaliku ja erasektori partnerlusi restaureerimisprojektide rahastamiseks. Euroopa Parlamendi katseprojekt „Euroopa kultuuripaigad“ võiks keskenduda Ukrainale, luues Kiievis Euroopa kultuurimaja kas raamatukogu või muu kultuuriruumi vormis, mille korraldab Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustik koostöös Euroopa välisteenistusega. |
| --- | --- |

3.9.5.4.

| 3.9.5.5. | Samuti tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et edastada lääne positiivset sõnumit rahust ja austusest Venemaa ja Valgevene elanikele ning Venemaa kultuurile, et tõkestada Putini propagandat. |
| --- | --- |

3.9.5.5.

| 3.9.6. | Tegevuse koordineerimine Euroopa Nõukoguga, kes juba teostab Euroopa tasandil kultuuripoliitikat, nagu kultuuripärandi radade programm, samuti ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO), Kultuuriväärtuste Säilitamise ja Restaureerimise Rahvusvahelise Uurimiskeskuse (ICCROM) ja Rahvusvahelise Muuseumide Nõukoguga (ICOM), tugevdades mitmepoolset koostööd, et valmistuda UNESCO kultuuripoliitika ja kestliku arengu maailmakonverentsiks (MONDIACULT 2022), mis peaks toimuma Mehhikos 28.–30. septembril 2022. |
| --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.7. | Suuniste väljatöötamine varastatud kunstiteoste tagastamise poliitikaks ja võimekuse arendamiseks, et toetada riike ja muuseume, kus need teosed asuvad, et rüüstatud ja röövitud kultuure taas üles ehitada. Inimkonna jaoks eriti tähtsate antiikesemete puhul, mis on riigi territooriumilt välja viidud viisil, mis kahjustab mälestist või laiemat arheoloogilist keskkonda, on repatrieerimise vajadus suurem. See tugineb nii kultuuripärandit käsitlevate õigusaktide aluspõhimõtetele kui ka vajadusele taastada mälestise terviklikkus selle ajaloolises, kultuurilises ja looduslikus kontekstis. Seda põhimõtet väljendab ka UNESCO 1970. aasta kultuuriväärtuste konventsioon, mis hõlbustab rahvusvahelist repatrieerimist, võideldes arheoloogilise rüüstamise, ebaseadusliku antiikesemetega kauplemise ja kunstiväärtuste salakaubaveo vastu. Mõned selletaolised näited on Põhja-Ameerika põlisrahvaste haudadest eemaldatud esemed, Benini pronksskulptuurid, munk Zhang Gongi kuju ja Parthenoni skulptuurid. |
| --- | --- |

3.9.7.

| 3.9.8. | Kultuurisektoris tegutseva kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamine ja rahvusvaheliste kultuurisuhete tugevdamine igas riigis, toetades sõltumatute ja eelkõige kohapealsete organisatsioonide arengut. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.10. | Seda ei saa toimuda, kui Euroopa välisteenistuses ei looda olulist spetsiaalset struktuuri, mis peab moodustama võrgustiku teiste asjakohaste Euroopa Komisjoni peadirektoraatidega. Selline struktuur tuleb rajada ELi kultuurialaste suhete erisaadiku ümber, kes hoolitseb tervikliku, tunnustatud ja kaaluka poliitilise suuna väljatöötamise ning võrgustike loomise ja eespool nimetatud tegevuskava üldise juhtimise eest.
  Kõnealust struktuuri rahastav eelarve peab eelkõige tagama just selle funktsiooni.
  Sellega peab kaasnema ELi delegatsioonides kultuurialaste kontaktpunktide võrgustik, mis tugineb mitmesugustele poliitilistele prioriteetidele, kuid millel on alati äratuntav rahutagava Euroopa sammas. Seejärel tuleb kohapealsete kultuurimeetmete toetamiseks eraldada ELi delegatsioonidele konkreetseid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

3.10.

Kõnealust struktuuri rahastav eelarve peab eelkõige tagama just selle funktsiooni.

Sellega peab kaasnema ELi delegatsioonides kultuurialaste kontaktpunktide võrgustik, mis tugineb mitmesugustele poliitilistele prioriteetidele, kuid millel on alati äratuntav rahutagava Euroopa sammas. Seejärel tuleb kohapealsete kultuurimeetmete toetamiseks eraldada ELi delegatsioonidele konkreetseid rahalisi vahendeid.

| 3.11. | Selleks et siduda ELi rahvusvaheliste suhete kultuurimõõde digi- ja kestliku ülemineku perspektiiviga, tuleb kõigisse partnerriikides võetavatesse meetmetesse integreerida kultuuriinvesteeringuid käsitlevad selged kvaliteedipõhimõtted. Näiteks materiaalsesse pärandisse tehtavate investeeringute puhul peavad need hõlmama algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhimõtteid (kestlikkus, esteetika, kaasatus) ja Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.11.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2007) 242 final..

1

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 29 final..

3

(4)  Cultural Relations Platform (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia (ELT C 288, 31.8.2017, lk 120).

5

(6)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (ELT C 334, 19.9.2018, lk 112).

6

(7)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (ELT C 207, 30.6.2017, lk 95).

7

(8)  „Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations“ (kättesaadav Euroopa Liidu Väljaannete Talituses (op.europa.eu).

8

(9)  Nõukogu järeldused, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (ELT C 192, 7.6.2019, lk 6).

9

(10)  Nõukogu resolutsioon kestliku arengu kultuurimõõtme kohta (ELT C 410, 6.12.2019, lk 1).

10

(11)  Nõukogu järeldused riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas (ELT C 186, 5.6.2020, lk 1).

11

(12)  Nõukogu järeldused konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta (21.6.2021).

12

(13)  Komisjoni talituste töödokument „European Framework of Action for Cultural Heritage“ (SWD(2018) 491 final, 5.12.2018, lk 29).

13

(14)  Future Unlocked!
  - Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

Future Unlocked!

- Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si)

(15)  MedECC and New MedECC infographic – MedECC.

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean – UfM (ufmsecretariat.org).

16

Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean

(17)  https://cultura.gov.it/medculture

17

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/130

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Mitmepoolne vahekohus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks: UNCITRALi vaidluste lahendamise menetluse ja selle tulemuste hindamine kodanikuühiskonna soovituste seisukohast“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 75/18)

| Raportöör: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Raportöör:

Christophe QUAREZ

| Täiskogu otsus | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 14.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 176/0/0 |

Täiskogu otsus

20.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

14.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

176/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Tõhus ja toimiv rahvusvaheline investeeringute kaitse süsteem koos vaidluste lahendamise mehhanismiga on ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee huvides. Siiski toetab komitee kriitikat kaubandus- ja investeerimislepingutes ette nähtud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kohta. Kodanikuühiskonna esitatud kriitika puudutab peamiselt kõnealuse vahekohtusüsteemi legitiimsust, sidusust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni volitused pidada ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) egiidi all läbirääkimisi mitmepoolse investeerimiskohtu võimaliku loomise üle. Komitee väljendab aga ka kahetsust, et käimasolevatel läbirääkimistel keskendutakse rohkem menetlusküsimustele kui sisulistele probleemidele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Viis aastat pärast investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reformi esimese mitmepoolse protsessi loomist ei ole tehtud palju olulisi edusamme, välja arvatud vahekohtunike käitumisjuhendi koostamisel, mille üksikasjad tuleb veel kindlaks määrata. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi struktuurireformi üle peetavates aruteludes, mille keskse osana nähakse alalise kohtu loomist, on keeruline leida lahendust, millega nõustuksid kõik UNCITRALi liikmesriigid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuna asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides puudub liikmesriikide vahel üksmeel, pole senini kavandatud materiaalõiguse läbivaatamist. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles jätkama materiaalõiguse küsimuste reformi koos menetluseeskirjade reformiga. Seoses sisuliste küsimustega tuleks vältida õiglase ja võrdse kohtlemise ebamääraseid või liiga kaugeleulatuvaid sätteid ning piirduda tuleks vaid mittediskrimineerimise ja otsese sundvõõrandamisega kui investeeringute kaitse põhielementidega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lisaks kutsub komitee üles tagama, et läbirääkimistel pöörataks tähelepanu ka mõnele valdkonnaülesele küsimusele, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise heidutav mõju, kohalike õiguskaitsevahendite ammendumine ning kolmandate poolte, näiteks investeeringutest mõjutatud kohalike kogukondade juurdepääs. Protsess peab viima tõeliste mõjuavaldavate tulemusteni. See ei tohi lõppeda praeguse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtusüsteemiga, mida peetakse edukaks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee märgib, et menetluseeskirjade reform (eelkõige läbipaistvuse, kutse-eetika reeglite, vahekohtumenetlusele juurdepääsu või selle kulude vallas) võimaldab siiski luua pinnase aruteludeks ka materiaalõigusnormide reformi üle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovib, et amicus curiae mudel (1) hõlmaks kolmandate poolte sekkumist kõigi sidusrühmade (nt kohalikud elanikud, töötajad, ametiühingud, keskkonnarühmad, tarbijad) kaudu. Samuti tuleb tagada, et kohtunikud nendega nõuetekohaselt arvestaksid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kiidab heaks OECD töö selle nimel, et võtta investeerimislepingutes arvesse kestliku arengu küsimusi, kuid nõuab, et OECD arvestaks oma töös samuti sotsiaalseid küsimusi, sealhulgas muutma hoolsuskohustuse kriteeriumiks, millele välisinvestorid peavad vastama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on korduvalt toonitanud (eelkõige arvamuses REX/501 mitmepoolse investeerimiskohtu kohta (2)) seda, kui oluline on, et mitmepoolne investeerimiskohus ei mõjutaks mingil moel ELi ja liikmesriikide suutlikkust täita oma kohustusi kooskõlas rahvusvaheliste keskkonna-, inimõiguste-, tööalaste ja loomulikult tarbijakaitsekokkulepetega. Samuti tuleb ette näha menetluslikud tagatised nõuete vastu, mis on suunatud avalikku huvi kaitsvate siseriiklike õigusnormide vastu. Komitee leiab, et seda eesmärki saaks saavutada hierarhia sätte (3) ja avaliku huvi erandi lisamisega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et isegi kui UNCITRALi III töörühm keskendub menetluslikele elementidele, võib sellel tulevikus olla kohtupraktikale positiivne mõju, et muuta seda selgemaks ja stabiilsemaks, mis lihtsustab ka investeerimislepingute suhtes kohaldatava materiaalõiguse reformi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et vastavalt rahvusvahelisele tavaõigusele ja rahvusvahelistele inimõigustele peavad üksikisikud kõigepealt taotlema õiguskaitset liikmesriikide kohtutes, enne kui nad saavad algatada riigi suhtes rahvusvahelisi menetlusi; komitee väljendab kahetsust asjaolu üle, et rahvusvahelises investeerimisõiguses ei nõuta üldiselt, et kõigepealt ammendataks kohalikud õiguskaitsevahendid. Komitee märgib, et see süsteem on VKEde suhtes diskrimineeriv, kuna nende rahalised vahendid on piiratud. Seetõttu innustab komitee komisjoni jätkama UNCITRALi protsessis kohalike õiguskaitsevahendite ammendumise küsimusega tegelemist enne mis tahes rahvusvaheliste pöördumiste esitamist. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist tuleks vaadelda erakorralise õiguskaitsevahendina. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee tuletab komisjonile meelde oma soovi olla tihedamalt kaasatud UNCITRALi töösse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kordab vajadust leida sidusus ELi kaugeleulatuvate kestliku arengu eesmärkide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudeli reformimise vahel. Halvasti kavandatud lepingud võivad edusamme takistada, samas kui hästi kavandatud investeerimislepingud võivad aidata ettevõtetel praeguseid probleeme lahendada. Tarvis on välja töötada rahvusvahelise investeerimisjuhtimise uus mudel, mis sulgeks märkimisväärse lõhe ühelt poolt investeerimissüsteemi ning teiselt poolt inim- ja töötaja õiguste ja keskkonna vahel. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine on paljudes vabakaubanduslepingutes ja rahvusvahelistes investeerimislepingutes sisalduv mehhanism, mis võimaldab lahendada investeeringute kaitse lepingute rakendamisega seotud vaidlusi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tegemist on õiguskaitsevahendiga eraõiguslikus vahekohtus, mille poole pöördub osalisriigist pärit välisinvestor riigi vastu, mis ei järgi kõnealuse lepingu sätteid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ühe vahekohtuniku nimetab ettevõtja, teise määrab riik ja kolmanda Alalise Vahekohtu peasekretär. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on juba mitmel korral käsitlenud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise küsimusi (4). Käesoleva arvamuse eesmärk ei ole seega analüüsida kõiki investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtumenetlusega seotud vajakajäämisi ja probleeme, vaid uurida sellise vaidluste lahendamise reformi ja ajakohastamise protsessi ning võtta selle kohta seisukoht. Protsessi arutatakse UNCITRALiga ja selles on Euroopa Komisjonil keskne roll. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudelit on viimastel aastatel palju kritiseeritud ja huvi investeerimislepingute reformimise vastu on pidevalt suurenenud, kuna praegune mudel piirab riikide õigust õigusakte vastu võtta, seab kahtluse alla demokraatliku legitiimsuse ning takistab Euroopa regulatiivsete standardite (nii sanitaar-, fütosanitaar-, sotsiaalsete kui ka keskkonnaalaste standardite) järgimist. Samuti puudutab see vahekohtunike neutraalsust ja sõltumatust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kõige sagedamini tuvastatud probleemid puudutavad läbipaistvuse puudumist investeerimisvaidlustes, vahekohtu otsuste järjepidevuse ja prognoositavuse puudumist, vahekohtunike rolli ja sõltumatust, kahtlusi nende otsuste õiguspärasuses ning nende otsuste heidutavat mõju riigi regulatiivsele võimule. Heidutav mõju viitab muu hulgas asjaolule, et võidakse pärssida riikide tahet võtta vastu olemuslikult üldistest huvidest lähtuvaid õigusnorme, kuna nad ei soovi võtta endale investeerimislepingutest tulenevat vastutust, millega võib kaasneda kohustus maksta kohtuvaidluse korral välisinvestoritele suuri summasid, mis kahjustaks ka riigi kodanike ja maksumaksjate huve. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kriitikas viidatakse sageli ka investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise klauslitele, mis sisaldavad ebamääraseid ja liiga kaugeleulatuvaid mõisteid, nagu „õiglane ja võrdne kohtlemine“ ja „kaudne sundvõõrandamine“, mis võib põhjustada õiguskindlusetust ja võimalikku väärkasutamist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Õigust tõhusale kohtulikule kaitsele mõjutab ka põhimõte, et otsuste tühistamiseks või uuesti läbivaatamiseks ei saa edasi kaevata, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Viimastel aastatel on investorid traditsiooniliste investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemide puudusi ära kasutanud, mis on toonud kaasa investori ja riigi vaheliste vaidluste enneolematu sagenemise ning investorite nõutud summade märkimisväärse suurenemise ja kohtuvaidluste kõrge maksumuse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kuna praeguseid probleeme, nagu kliimamuutused (mis eeldavad töötajate õiglast üleminekut vähese CO2 heitega majandusele), COVID-19-le reageerimine, digiüleminek ja kestliku arengu eesmärgid, sealhulgas inimväärse töö saavutamine, saab lahendada ainult rahvusvaheliste ja riiklike investeeringute kaudu, on tarvis põhjalikult reformida investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanisme. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee tuletab meelde vajadust nüüdisaegse, tõhusa ja toimiva rahvusvahelise investeeringute kaitse süsteemi järele koos vaidluste lahendamise mehhanismiga ning asjaolu, et tarvis on saavutada kooskõla ELi kaugeleulatuvate kestliku arengu eesmärkide ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudeli reformimise raamistiku vahel. Halvasti kavandatud lepingud võivad edusamme takistada, samas kui hästi kavandatud investeerimislepingud võivad aidata ettevõtetel praeguseid probleeme lahendada. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Euroopa Liidus arutlusel olevad teemad

| 4.1. | Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudelile osaks saanud kriitika tõttu lõi Euroopa Komisjon selle asenduseks 2015. aastal alalise investeerimisvaidluste lahendamise organi, mis on spetsiaalselt kavandatud eespool nimetatud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tasub täpsustada, et komisjon näeb mitmepoolse investeerimiskohtu loomisega ette üksnes vaidluste lahendamisega seotud menetlusküsimustega tegelemise, kuid ei vasta täielikult investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mudeli suhtes tehtud sisulisele kriitikale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Praeguse reformikäsituse kohaselt tuleb sisulisi küsimusi, nagu kohaldatav materiaalõigus või tõlgendamisreeglid, sealhulgas kooskõla muude rahvusvaheliste kohustustega (nt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO konventsioonidega seotud kohustustega), käsitleda üksnes investeerimislepingute raames, mis on mitmepoolses investeerimiskohtus arutlusel. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Seetõttu väljendab komitee muret, et isegi kui mitmepoolsel tasandil leitaks uus vaidluste lahendamise süsteem, ei lahendaks see kahepoolsete investeeringute kaitse lepingute sisulist probleemi, kuna need sisaldavad ebamääraseid ja liiga kaugele ulatuvaid sätteid, mis jätavad ruumi kuritarvitamiseks (nagu eespool nimetatud õiglane ja võrdne kohtlemine, sh kaudne sundvõõrandamine). Seepärast soovitab komitee piirduda õiglase ja võrdse kohtlemise sätetes üksnes mittediskrimineerimise ja otsese sundvõõrandamisega ning kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma arvesse ka kohaldatava materiaalõiguse küsimusi, mitte ainult menetluslikke elemente. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mitmepoolse investeerimiskohtu toimimise täpsem kord (nt selle koosseis, eelarve, võimalus toetada seda sekretariaadiga) oleneb kavandatava uue süsteemiga ühinevate riikide vaheliste eelseisvate läbirääkimiste tulemustest. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Vajadus lähenemisviisi järele, mis oleks kooskõlas kestliku arengu ja sotsiaalse õigluse eesmärkidega

| 5.1. | Praegu tajuvad üldsus ja samuti eksperdid märkimisväärset lõhet investeeringute kaitse ning inim-, sotsiaal-, keskkonna- või terviseõiguste kaitse vahel, kuna esimene on õiguslikult siduv ja selle jõustamiseks kohaldatakse siduvaid õigusakte. Inim-, sotsiaal-, keskkonna- või terviseõiguste kaitse puhul aga kohaldatakse rahvusvahelisi leppeid, mis on kas osaliselt siduvad või ei ole üldse siduvad, või kui need on siduvad, puuduvad vahendid nende nõuetekohaseks jõustamiseks. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Arutelus investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reformi üle tuleks arvesse võtta ka Euroopa Komisjoni uut lähenemisviisi kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamisele ja jõustamisele ELi vabakaubanduslepingutes, milles vaadatakse läbi 2018. aasta 15 punktist koosnev tegevuskava (5). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) lõi investeerimislepingute tulevikku käsitleva algatuse, (6) milles uuritakse, kuidas tulevaste lepingutega saaks lahendada eespool nimetatud probleeme ja töötada välja reformiideed. Algatuse keskmes on tungiv vajadus tegeleda kliimakriisiga. Komitee kutsub siiski üles seda tööd täiendama, võttes arvesse sotsiaalküsimusi, eelkõige muutes hoolsuskohustuse kriteeriumiks, millele välisinvestorid peavad vastama. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | OECD töö hõlmab olulisi vahe-eesmärke nõukogu soovituses välismaiste otseinvesteeringute kohta kestliku arengu jaoks, (7) mille OECD ministrid võtsid vastu 2022. aasta juunis. See on esimene mitmepoolne vahend, mis aitab poliitikakujundajatel suurendada rahvusvaheliste investeeringute positiivset panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Seda täiendavad välismaiste otseinvesteeringute kvaliteedi töövahend (FDI Qualities Policy Toolkit) (8) ja välismaiste otseinvesteeringute kvaliteedinäitajad 2022 (FDI Qualities Indicators 2022) (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nii nagu Euroopa Parlament, (10) leiab ka komitee, et ELi investeerimispoliitika peab vastama investorite ja soodustatud riikide ootustele, aga ka liidu laiematele majandushuvidele, välispoliitika eesmärkidele ja liidu prioriteetidele, eelkõige seoses keskkonnakaitse, inimõiguste ja põhiõigustega. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee rõhutab, et vastavalt rahvusvahelisele tavaõigusele ja rahvusvahelistele inimõigustele peavad üksikisikud kõigepealt taotlema õiguskaitset liikmesriikide kohtutes, enne kui nad saavad algatada riigi suhtes rahvusvahelisi menetlusi; komitee väljendab kahetsust asjaolu üle, et rahvusvahelises investeerimisõiguses ei nõuta üldiselt, et enne rahvusvaheliste nõuete tegemist ammendataks kõigepealt kohalikud õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Seetõttu julgustab komitee komisjoni kohalike õiguskaitsevahendite ammendumise küsimust veelgi rohkem uurima. |
| --- | --- |

5.7.

6.   ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) III töörühma roll

| 6.1. | Nõukogu antud volitustele tuginedes alustas komisjon läbirääkimisi ÜRO liikmesriikidega UNCITRALi egiidi all ja eelkõige III töörühmas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee tuletab komisjonile meelde oma soovi olla UNCITRALi töösse rohkem kaasatud. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | 2017. aasta novembris andis UNCITRAL oma III töörühmale ulatuslikud volitused töötada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise võimaliku reformiga. Oma arutelude esimeses etapis tuvastas III töörühm mitmeid probleeme.
  Seoses investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise üldkulude ja kestusega (11):






  — | töörühm võttis teadmiseks analüüsid, mis põhinevad praegu kättesaadaval piiratud teabel, mille kohaselt olid 80–90 % investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kuludest seotud juriidilise esindamise ja ekspertide tasudega, kusjuures keskmine kulu oli 8 miljonit USA dollarit menetluse kohta; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Seoses investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise üldkulude ja kestusega (11):

—

töörühm võttis teadmiseks analüüsid, mis põhinevad praegu kättesaadaval piiratud teabel, mille kohaselt olid 80–90 % investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kuludest seotud juriidilise esindamise ja ekspertide tasudega, kusjuures keskmine kulu oli 8 miljonit USA dollarit menetluse kohta;

| — | erilist tähelepanu juhiti asjaolule, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluste suuri kulusid, mida kaetakse riiklikest vahenditest, on piiratud rahaliste vahenditega arenguriikide jaoks keeruline põhjendada; |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu juhiti asjaolule, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetluste suuri kulusid, mida kaetakse riiklikest vahenditest, on piiratud rahaliste vahenditega arenguriikide jaoks keeruline põhjendada;

| — | ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, et menetluse kestuse ja maksumusega seotud tagajärjed tulenevad ka asjaolust, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korraga ei järgitud pretsedendi reeglit, mis tõi kaasa prognoositavuse puudumise; |
| --- | --- |

—

ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, et menetluse kestuse ja maksumusega seotud tagajärjed tulenevad ka asjaolust, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korraga ei järgitud pretsedendi reeglit, mis tõi kaasa prognoositavuse puudumise;

| — | lisaks märgiti, et mõne süsteemi menetluste kulukus piiras väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile, mistõttu nad jäid ilma neile investeerimislepingutega tagatud kaitsest; |
| --- | --- |

—

lisaks märgiti, et mõne süsteemi menetluste kulukus piiras väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismile, mistõttu nad jäid ilma neile investeerimislepingutega tagatud kaitsest;

| — | siiski märgiti, et mõnes süsteemis võivad lisakulud tuleneda ka kuritarvitustest, paralleelsete menetluste olemasolust, selgete menetlusnormide ning sellise süsteemi puudumisest, millega kuritarvitavad nõuded väga kiiresti tagasi lükata; |
| --- | --- |

—

siiski märgiti, et mõnes süsteemis võivad lisakulud tuleneda ka kuritarvitustest, paralleelsete menetluste olemasolust, selgete menetlusnormide ning sellise süsteemi puudumisest, millega kuritarvitavad nõuded väga kiiresti tagasi lükata;

| — | samuti juhiti tähelepanu sellele, et kulude suurenemine oli seotud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korra süsteemsete ja struktuursete probleemidega või süsteemi puudumisega. Lisati, et need probleemid põhjustasid vajakajäämisi tulemuste sidususe ja prognoositavuse osas, mõjutades peamiselt riike, kelle vastu nõuded esitati. |
| --- | --- |

—

samuti juhiti tähelepanu sellele, et kulude suurenemine oli seotud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korra süsteemsete ja struktuursete probleemidega või süsteemi puudumisega. Lisati, et need probleemid põhjustasid vajakajäämisi tulemuste sidususe ja prognoositavuse osas, mõjutades peamiselt riike, kelle vastu nõuded esitati.

Seoses olemasolevate sisuliste probleemidega tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta koostoimet aluseks olevate sisuliste standarditega (12):

| — | muud vahendid kui vahekohtumenetlus investeerimisvaidluste lahendamiseks ning vaidluste vältimise meetodid; |
| --- | --- |

—

muud vahendid kui vahekohtumenetlus investeerimisvaidluste lahendamiseks ning vaidluste vältimise meetodid;

| — | kohalike õiguskaitsevahendite ammendumine; |
| --- | --- |

—

kohalike õiguskaitsevahendite ammendumine;

| — | kolmandate poolte osalemine; |
| --- | --- |

—

kolmandate poolte osalemine;

| — | kohtualluvus vastuhagi korral; |
| --- | --- |

—

kohtualluvus vastuhagi korral;

| — | õiguslik seisak; |
| --- | --- |

—

õiguslik seisak;

| — | kahjuhüvitise arvutamine. |
| --- | --- |

—

kahjuhüvitise arvutamine.

| 6.4. | Alates oma töö alustamisest on III töörühm tegelenud kahe põhiteemaga: esiteks võimalik struktuurireform alalise kohtu ja apellatsioonisüsteemi loomise kaudu; kohtunike ametissenimetamine ja apellatsioonimenetluse ulatus. Teine paralleelne suund puudutab reformi mittestruktuurilisi ja astmelisi elemente, nagu vahekohtunike ja kohtunike käitumisjuhendi loomine (et suurendada läbipaistvust ja vältida huvide konflikte) ning kahju ja huvide hindamise metoodika ja pooltevahelise vahendusmenetluse hõlbustamise viisid. Küll aga ei ole struktuurireformi ja valdkondadevaheliste küsimuste vallas suuri edusamme tehtud. Näiteks arutatakse delegatsioonides endiselt alalise kohtu pädevust, koosseisu ja kohtu liikmete ametisse nimetamise korda. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Euroopa Komisjon pooldab arutelus selgeid reegleid eetika ja erapooletuse, pikendamatu ametissenimetamise, vahekohtunike täistööajaga töötamise ja sõltumatute kohtunike ametisse nimetamise mehhanismide kohta. Komitee toetab seda seisukohta, sest huvide konfliktide vältimiseks on vajalikud ranged eeskirjad. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Algselt tõstatati rohkem valdkondadevahelisi küsimusi, nagu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise heidutav mõju, kohalike õiguskaitsevahendite ammendumine ja kolmandate poolte, näiteks investeeringutest mõjutatud kohalike kogukondade juurdepääs, millele pöörati vähem tähelepanu. See tekitas paljudes jälgivates kodanikuühiskonna rühmades pettumust. Kooskõlas oma soovitustega arvamusest REX/501 julgustab komitee komisjoni tagama, et need olulised küsimused jääksid päevakorda ja et neid käsitletaks piisaval määral. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee avaldab kahetsust puudujääkide üle III töörühma veebisaidi ja protokolli loetavuses, mis ei võimalda sidusrühmadel töö edenemisega nõuetekohaselt tutvuda. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Komitee märgib, et isegi kui III töörühma töö keskendub menetluslikele elementidele, võib sellel tulevikus olla positiivne mõju kohtupraktikale, muutes seda näiteks selgemaks ja stabiilsemaks, mis hõlbustaks ka investeerimislepingute suhtes kohaldatava materiaalõiguse reformi. Kuid selleks, et mitmepoolne investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reform annaks reaalseid tulemusi, peab komitee oluliseks, et institutsioonilise reformi käigus eemaldutaks ajutisest vahekohtumenetlusest, et võtta kasutusele terviklikum lähenemisviis rahvusvahelisele investeerimisjuhtimisele ning mitte lihtsalt asendada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine investori ja riigi vahelise kohtuga. |
| --- | --- |

6.8.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Amicus curiae menetlus viitab vaidluses mitteosalevale ettevõttele või isikule, kes soovib esitada kohtule õiguslikke argumente. Amicus curiae vormis esitatud argumentide vastuvõtmine toimub rangetel tingimustel, et tagada kohtuvaidluse poolte õiguste tasakaalu järgimine menetluse käigus. Siiski on selle eesmärk ka tugevdada investeerimisvaidluste lahendamise legitiimsust, https://www.iisd.org/itn/fr/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/.

1

Amicus curiae

Amicus curiae

(2)  ELT C 110, 22.3.2019, lk 145.

2

(3)  Kui läbirääkimistes osalenud riigid tahavad määratleda sama teema kohta sõlmitud järjestikuste lepingute tähtsuse järjekorda, siis sisaldavad lõppklauslid sätteid uue lepingu ja olemasolevate või tulevaste lepingute vahelise suhte kohta.

3

(4)  ELT C 110, 22.3.2019, lk 145, ELT C 487, 28.12.2016, lk 30, ELT C 332, 8.10.2015, lk 45.

4

(5)  Komitee käsitles seda teemat oma arvamuses REX/535 „Järgmise põlvkonna kaubandus ja kestlik areng – 15 punktist koosneva tegevuskava läbivaatamine“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 40).

5

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi rahvusvahelise investeerimispoliitika tuleviku kohta (2021/2176 (INI).

10

(11)  III töörühma (investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reform) aruanne oma 34. istungjärgu töö kohta (Viin, 27. november – 1. detsember 2017).

11

(12)  III töörühma (investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reform) aruanne oma 37. istungjärgu töö kohta (New York, 1.–5. aprill 2019).

12

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 573. istungjärk, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/136

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta“

(COM(2022) 650 final)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta“

(COM(2022) 655 final)

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“

(COM(2022) 657 final)

(2023/C 75/19)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Milena ANGELOVA |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

Kaasraportöör:

Milena ANGELOVA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 179/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

179/0/6

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | 2022. aasta aprillis tutvustas Euroopa Komisjon oskuste ja talendi paketti, järgides 2020. aasta septembris vastu võetud uue rände- ja varjupaigaleppe töökava. Uue paketi eesmärk on edendada seaduslikku rännet Euroopa Liitu, soodustades andekate inimeste ja oskustööliste meelitamist viisil, mis toob kasu nii päritolu- kui ka sihtriikidele. Läbivaatamise eesmärk on ka edendada liidus elavate kolmandate riikide kodanike õiguste ja töövõimaluste tõhusamat ning sidusamat süsteemi, aidates samal ajal suurendada liidu atraktiivsust kolmandate riikide kodanikest oskustööliste sihtkohana. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt paketi üle, milles suhtutakse rändesse konstruktiivselt ja sidusalt ning mis vastab vajadusele parandada liidu seadusliku rände vahendeid. Kuna digi- ja rohepööre kiireneb ning tööjõu ja oskuste nappus on praegu ilmne kõigis majandussektorites, rõhutab komitee seadusliku rände rolli tööjõu ja oskuste nappuse vähendamisel tõendatud vajadusega valdkondades. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on juba väljendanud muret asjaolu pärast, et uues rände- ja varjupaigaleppes keskendutakse piirihaldusele ja rändekontrollile, ning leiab seetõttu, et organiseeritud ja seadusliku sisserände haldamisel tehtud edusammud on positiivsed. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee hindab kõrgelt seda, et komisjon tunnistab rändajate olulist rolli Euroopa majanduses ja ühiskonnas, sest nad aitavad katta muutuva tööturu vajadusi ja vajaduse korral vähendada tööjõu ning oskuste nappust. Väga tähtis on muuta vaatenurka sellele küsimusele ja võtta kasutusele normaliseeriv ning positiivne diskursus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seetõttu pooldab komitee asjaolu, et nende kasvavate vajaduste katmiseks – eelkõige struktuurse puudusega sektorites – hõlbustatakse andekate inimeste sissevoolu kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee arvates on kolmandate riikide töötajate saabumise ja liikmesriikide tööturgude vajaduste vahel oluline seos, kuid seda seost tuleks uurida, et ära hoida äsja saabunud kolmandate riikide töötajate vaeghõivet ja halbu töötingimusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab vajalikuks teha edusamme uute kanalite loomisel andekate inimeste meelitamiseks liitu, kuid juhib tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide tööturgudel on muid vajadusi, mis nõuavad lisaks kavandatud paketis sätestatutele ka teiste meetmete väljatöötamist. Eelkõige on oluline tugevdada jõupingutusi, mille abil toetada töötute ja tööturult eemalejäänud isikute tööturule integreerimist sihipäraste toetusmeetmete kaudu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et komisjon peaks innukamalt otsima seaduslikke ja organiseeritud töörände kanaleid, mis võtaksid arvesse ka rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab rõõmustavaks teatist oskustööliste ja andekate inimeste meelitamise kohta ELi, sest ta peab seda edusammuks töörände valdkonnas, mis nõuab uutes oludes asjakohaseid, realistlikke ja tõhusaid vahendeid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee peab vajalikuks teha edusamme talendireservi (1) vallas, alustades esialgse katseprojektiga ja järgmisel aastal rakendatava täisversiooniga. Samuti juhib ta tähelepanu sellele, et talendireservi edu ja ulatus sõltub piisavate ressursside kasutuselevõtust, et muuta vahend kättesaadavaks ja toimivaks. Komitee pooldab ka talendipartnerlusi ja leiab, et neid tuleb arendada koostöös kolmandate riikidega. Et tagada talendipartnerluste ellurakendamisel nähtavus ja läbipaistvus, nõuab komitee piisavate hindamismehhanismide loomist mitte ainult vahendite endi jaoks, vaid ka võimalike koostööriikide kindlaksmääramiseks. Õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine peab liidu sisserände- ja varjupaigapoliitika välissuhetes alati olemas olema. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kuigi naised moodustavad suure osa mõnest olulisest sektorist, võidakse liikuvaid ja rändajatest naisi võtta tööle ebakindlatele töökohtadele ja mitteametlikku majandusse. Nad on sageli eriti kaitsetud diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ning töö- ja koolitusvõimaluste puudumise ning väärkohtlemise, vägivalla ja ahistamise suhtes. Komitee leiab, et naiste õiguste kaitset ja soolist aspekti tuleb rohkem süvalaiendada. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee pooldab ettepanekut vaadata läbi direktiiv pikaajaliste elanike staatuse kohta Euroopa Liidus. Komitee väljendab heameelt selle üle, et ettepanekuga hõlbustatakse selle staatuse saavutamist, võimaldades nõuete täitmiseks koguda ELis viibimise aastaid eri liikmesriikides. Lisaks edendatakse sellega ELi-sisest liikuvust ja laiendatakse teises liikmesriigis pikaajalistest elanikest ELi kodanikele võrdset juurdepääsu sotsiaalkaitsele. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee peab kiiduväärseks ühtse loa direktiivi läbivaatamist, sealhulgas eesmärki hõlbustada ja lihtsustada taotlemisprotsessi ning tagada, et ühtne luba ei oleks seotud ühe konkreetse tööandjaga. Samas leiab komitee, et komisjon oleks võinud proovida õigusi laiendada kooskõlas 2011. aastal esitatud direktiivi esimese ettepaneku sisuga. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee peab väga oluliseks, et läbivaatamisel rõhutataks vajadust tugevdada kolmandate riikide kodanikest töötajate võrdset kohtlemist, eelkõige seoses töötingimuste, ühinemis- ja liitumisvabaduse ning sotsiaalkindlustushüvitistega. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee rõhutab ka seda, kui oluline on kaasata sotsiaalpartnerid ja muud asjaomased sidusrühmad arutellu töörände juhtimise parandamise üle ELi tasandil. Seetõttu väljendab komitee heameelt kavandatud ELi tasandi dialoogiplatvormi loomise üle. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 2022. aasta aprillis tutvustas Euroopa Komisjon oskuste ja talendi paketti, järgides 2020. aasta septembris vastu võetud uue rände- ja varjupaigaleppe töökava. Pakett hõlmab pikaajalisi elanikke käsitleva direktiivi 2003/109/EÜ (2) läbivaatamist, ühtset luba käsitleva direktiivi 2011/98/EL (3) läbivaatamist ning teatist oskustööliste ja andekate inimeste meelitamise kohta ELi (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uue paketi eesmärk on edendada seaduslikku rännet Euroopa Liitu, soodustades andekate inimeste ja oskustööliste meelitamist viisil, mis toob kasu nii päritolu- kui ka sihtriikidele. Läbivaatamiste eesmärk on edendada ka liidus elavate kolmandate riikide kodanike õiguste ja töövõimaluste tõhusamat ning sidusamat süsteemi, aidates samal ajal suurendada liidu atraktiivsust kolmandate riikide kodanikest oskustööliste sihtkohana. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Andekate inimeste ja oskustööliste ligimeelitamist käsitleva teatise eesmärk on korrastada majanduslikel põhjustel liitu suunduva seadusliku rände põhimõtted. See kajastab tahet parandada kahe läbivaatamisettepanekuga seadusandlikku sammast, arendada talendipartnerlusi ja liidu talendireservi ning edendada seadusliku rände poliitikat hoolduse, noorte ja innovatsiooni valdkonnas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ettepanekus puudub analüüs ja hindamine selle kohta, miks praegused ühtseid lube või pikaajalisi lube käsitlevad direktiivid ei ole nõuetekohaselt toiminud. Komisjon peaks analüüsima ja esile tooma nende häirete põhjused, tehes kindlaks, kas põhjuseks on liikmesriikide tahte puudumine neid rakendada või ülemäärane bürokraatia või muu, et vältida samade probleemide kordumist tulevikus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ühtse loa direktiivi läbivaatamise ettepanek annab võimaluse suurendada juurdepääsu kõnealusele vahendile ja hõlbustada kolmandate riikide töötajate osalemist tööturul, tugevdades samal ajal direktiiviga kaasnevaid õigusi ja tehes edusamme selle kohaldamise ühtlustamisel liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi pikaajaliste elanike direktiivi kavandatud läbivaatamise eesmärk on samuti parandada selle kohaldamist eri liikmesriikides, hõlbustades samal ajal ELi-sisest liikuvust, lihtsustades menetlust ja vähendades pikaajaliste elamislubade saamiseks kuluvat aega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Üldiselt väljendab komitee heameelt selle paketi üle, milles suhtutakse rändesse konstruktiivselt ja sidusalt, mis vastab vajadusele parandada liidu seadusliku rände vahendeid ning rõhutab seadusliku rände rolli tööjõu ja oskuste nappuse vähendamisel tõendatud vajadusega valdkondades. Komitee on juba väljendanud muret selle üle, et uues rände- ja varjupaigaleppes keskendutakse piirihaldusele ja rändekontrollile, ning tunneb seetõttu heameelt organiseeritud ja seadusliku rände haldamisel tehtud edusammude üle. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee hindab rändajate olulist rolli Euroopa majanduses ja ühiskonnas: nad aitavad katta tööturu vajadusi ning ületada vajaduse korral tööjõu ja oskuste nappust. Seetõttu pooldab komitee andekate inimeste sissevoolu hõlbustamist kolmandatest riikidest, et aidata neid kasvavaid vajadusi katta, eelkõige struktuurse puudusega sektorites. Komitee pooldab ka meetmeid, mille eesmärk on meelitada ligi uuenduslikke ja skaleeritavaid ettevõtteid, mis annavad ELi majandusele ja ühiskonnale märkimisväärset lisaväärtust. Rahvusvahelised teadusprojektid on endiselt üks tõhus viis maailmatasemel andekate inimeste arendamiseks, ligimeelitamiseks ja hoidmiseks. Selleks on vaja kiirendada ja lihtsustada kolmandatest riikidest pärit spetsialistide juurdepääsu ELi tööturule, et muuta Euroopa teistele maailma osadele atraktiivsemaks. Komitee julgustab ja pooldab samuti praktiliste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, et paremini ühendada ja sobitada kolmandatest riikidest pärit andekaid inimesi liikmesriikide potentsiaalsete tööandjatega. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tuleb mõelda narratiivile, mis seob võõrtööjõu sissevoolu liikmesriikide tööturu vajadustega. Mõnes ELi liikmesriigis esineb teatavates tööhõivesektorites ja ametites struktuurset töötust, mis võib tuleneda oskuste nõudlusele mittevastavusest, teatavate sektorite/ametite vähesest atraktiivsusest ja muredest töötingimuste pärast. Nendes riikides on oluline püüda parandada selliste sektorite ja ametite atraktiivsust töötajate jaoks siseturgudel (selle riigi kodanikud, ELi ja kolmandatest riikidest pärit töötajad, kellel on tööluba), et vältida äsja saabuvate kolmandate riikide töötajate vaeghõivet ja halbu töötingimusi. Samal ajal võib ELi talendireserv aidata hõlbustada kolmandate riikide töötajate sihipärast sobitamist töökohtadega ELis, et vältida nende töötajate vaeghõivet. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee peab vajalikuks teha edusamme uute kanalite loomisel andekate inimeste meelitamiseks ELi, kuid juhib tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide tööturgudel on muid vajadusi, mis nõuavad lisaks kavandatud paketis sätestatutele ka teiste meetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Sellega seoses loodab komitee, et on võimalik teha edusamme (nagu on kavandatud järelaruannetega) hooajatöötajate direktiivi ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate direktiivi parandamisel, mis on kavandatud 2023. aastaks. Euroopa Parlamendi ja komitee enda resolutsioonide kohaselt rõhutab komitee seejuures vajadust teha tööd hooajatöötajate kaitse tagamiseks ja eelkõige võidelda tööalase ärakasutamise vastu, kus see avastatakse. Sel eesmärgil tuleb kooskõlas Euroopa Tööjõuameti tööga tugevdada ja suurendada tööjärelevalvet. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Arvestades Euroopa oskuste tegevuskava (5) vastuvõtmist 1. juulil 2020, leiab komitee, et rändajaid, pagulasi ja rahvusvahelise kaitse taotlejaid tuleks kohelda võrdselt, olenemata nende oskustest ja kvalifikatsioonist. Seega peaks kõigil töötajatel olema võimalik oma oskusi ja pädevust valideerida ning osaleda kvaliteetses ja tõhusas töökohapõhises õppes, ümberõppes ja oskuste täiendamises, et neid saaks tööturule integreerida paindlike õppimisviiside alusel, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele ja võtavad nõuetekohaselt arvesse eri vanuserühmi. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee leiab, et komisjon peaks innukamalt otsima seaduslikke ja organiseeritud töörände kanaleid, mis võtaksid arvesse ka rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste puhul, kes tulevad ELi õpingute eesmärgil, tuleks nõuetekohaselt tähelepanu pöörata nende sujuvale integreerimisele ELi tööturule, vähendades samal ajal ajude äravoolu. Sel eesmärgil oleks hea kaasata ennetusmeetmed, nagu eetilised värbamisklauslid, (6) mehhanismid toetatud tagasipöördumiseks päritoluriiki ja taasintegreerimine päritoluriiki, või võtta selleks kasutusele konkreetsed klauslid kahepoolsetes töörändelepingutes. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Teatis „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“

| 3.1. | 2022. aasta aprillis esitatud teatises võetakse arvesse 2020. aasta rände- ja varjupaigapakti soovitusi seadusliku rände kohta, mille eesmärk on edendada seadusandlikke ja korralduslikke algatusi selles valdkonnas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee väljendab heameelt kõnealuse teatise üle ja peab seda edusammuks töörände valdkonnas, mis nõuab uutes oludes asjakohaseid vahendeid. Sellega seoses peab komitee Ukraina pagulaste jaoks konkreetsete meetmete lisamist õigeaegseks ning peab kahetsusväärseks, et neid meetmeid ei rakendatud varem rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste suhtes üldiselt, eriti 2015. aasta Süüria sõjast tingitud kriisi ajal. Komitee on veendunud, et Ukrainast põgenevate inimestega seotud meetmed ja üles näidatud initsiatiiv on pöördepunkt ning peaksid tulevikus olema sarnastel juhtudel ELi tegevuse standard. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee peab vajalikuks teha koostöös kolmandate riikidega edusamme talendipartnerlustes. Komitee kutsub siiski üles looma asjakohased hindamismehhanismid mitte ainult vahendite endi jaoks, vaid ka nende riikide kindlaksmääramiseks, kellega koostööd teha. Õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine peab liidu sisserände- ja varjupaigapoliitika välissuhetes alati olemas olema. Samuti peab komitee vajalikuks kontrollida ja hinnata juba lõpuleviidud katseprojektide menetlusi ja tulemusi, mida tuleb arvesse võtta ja kasutada uute projektide loomisel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi talendireservi käsitleva ettepaneku esitamisel on oluline, et Euroopa Komisjon teeks koostööd liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega talendireservi arendamiseks viisil, mis vähendaks bürokraatiat ja väldiks tarbetut keerukust, et reserv hakkaks toimima võimalikult kiiresti. Talendireservi eesmärk peaks olema aidata katta praegusi ja tulevasi oskustega seotud vajadusi. See peaks kasutama tehisintellekti ja muude kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate pakutavaid võimalusi viisil, mis kasutab täiel määral kolmandate riikide kodanike oskusi ja talente ning täiendab liikmesriikide kodanike rolli ja hõlbustab töötajate liikuvust liidus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kuna tööandjad seisavad silmitsi märkimisväärse tööjõu ja oskuste nappusega, mis on paljudel juhtudel struktuurset laadi, oleks talendireservi täisversiooni rakendamise asjakohane lähtepunkt see, et sobitamisele keskenduv lähenemisviis põhineks tööjõupuudusega kutsealade nimekirjadel. Arvestades, kui oluline on tagada, et riiklikud tööjõupuudusega kutsealade nimekirjad oleksid ajakohased, peaks komisjon tegema selles valdkonnas kindlaks võimalused vastastikuseks õppimiseks ja vastastikuseks hindamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lisaks talendireservi kontseptsiooni arendamisele on vajalik tööandjate ja ametiühingute osalusel edasi arendada reaalajas teavet tööturu ja oskuste kohta, mis võimaldaks talendireservil tulevikus edukalt toimida. Samal ajal on oluline parandada liidu suutlikkust koguda ja tõlgendada võrreldavaid ning usaldusväärseid andmeid kolmandatest riikidest pärit rände vajaduse kohta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee pooldab sobitamisvahendi kasutuselevõttu, et hõlbustada nõudluse ja pakkumise ühitamist. Komitee usub, et need sammud on vajalikud andekate inimeste värbamiseks, kuid kordab, et samal ajal tuleb tegeleda liikmesriikide tööturgude teiste sektoritega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee nõustub komisjoniga, et nende algatuste edu nõuab sotsiaal- ja majandusvaldkonna osalejate koostööd ja osavõttu. Seetõttu on hädavajalik teha edusamme nendevahelise dialoogi võimaluste loomisel Euroopa tasandil. Komitee on esmatähtis foorum töörändega seotud korralduslike ja praktiliste küsimuste arutamiseks. Sellega seoses peaks komitee osalema kõrgetasemelisel konverentsil uue töörände platvormi teemal, mille komisjon on kavandanud 2022. aasta lõpuks. Komitee rõhutab ka seda, kui oluline on kaasata sotsiaalpartnerid ja muud asjaomased sidusrühmad arutellu töörände juhtimise parandamise üle ELi tasandil. Seetõttu väljendab komitee heameelt kavandatud ELi tasandi dialoogiplatvormi loomise üle. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee on seisukohal, et töörände tulevaste võimaluste uurimine sellises sektoris nagu hooldussektor on samm edasi. Samas avaldab ta kahetsust, et neis küsimustes tehtud edusammud põhinevad konkreetsetel menetlustel, mis killustavad Euroopa ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika terviklikkust, takistades seega tervikliku visiooni täideviimist. Igal juhul nõustub komitee, et nendes valdkondades tuleb teha edusamme, tõstatades selliseid küsimusi nagu eetiline värbamine ja töötajate õiguste kaitse standardid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kuigi naised moodustavad suure osa peamistest olulistest sektoritest, võidakse liikuvaid ja rändajatest naisi võtta tööle ebakindlatele töökohtadele ja mitteametlikku majandusse. Nad on sageli eriti kaitsetud diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ning töö- ja koolitusvõimaluste puudumise ning väärkohtlemise, vägivalla ja ahistamise suhtes. Komitee leiab, et naiste õiguste kaitset ja soolist aspekti tuleb rohkem süvalaiendada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee pooldab ka noorte liikuvuskavade edendamist, kuid juhib veel kord tähelepanu vajadusele tagada liikuvus ja tööturule integreerimine selliselt, et nooremate töötajate puhul, kelle töötingimused on mõnikord halvemad (ajutine tööhõive, madalad palgad jne), oleksid tööõigused kaitstud. Samamoodi tuleks puuetega töötajate jaoks kehtestada erimeetmed, et hõlbustada nende nõuetekohast integreerimist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee pooldab algatust uurida kolmandate riikide uuenduslike ettevõtjate vastuvõtmise kavasid. Sellega seoses peab komitee positiivseks, et neid vastuvõtmiskavu uuritakse kestliku ja digimajanduse kontekstis, kuid leiab, et sobiva ülesehituse korral võivad need hõlbustada ka mitmesuguste muude kutseprofiilide sisenemist ELi riikidesse. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Pikaajaliste elanike staatust Euroopa Liidus käsitleva direktiivi läbivaatamine

| 4.1. | Komitee pooldab ettepanekut võtta vastu direktiiv, mille eesmärk on tugevdada pikaajalise elaniku staatust liidus, parandades pikaajalise elamisloa saamist, eriti teises liikmesriigis elamise korral. Samuti pooldab komitee asjaolu, et ettepaneku eesmärk on laiendada võrdset juurdepääsu sotsiaalkaitsele teise liikmesriigi pikaajalistest elanikest ELi kodanikele. Komitee väljendab ka heameelt püüdluse üle tagada võrdne kohtlemine ja hõlbustada juurdepääsu teabele perekonna taasühinemise kohta seoses kõnealuse direktiiviga. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pikaajaline elamine liidus on üks peamisi Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika vahendeid. 2003. aastal vastu võetud menetlused liidus pikaajalise elaniku staatuse saamiseks on kogu liidus ebaühtlaselt arenenud ja komisjoni kavandatud läbivaatamise eesmärk on luua sidusam süsteem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Liidu kodanikud võivad taotleda pikaajalise elaniku staatust pärast viieaastast elamist teises liikmesriigis – see säte jäetakse kavandatavasse läbivaadatud direktiivi alles. Ettepaneku eesmärk on lihtsustada seda liiki staatusega isikute liikuvust liidus, vähendades elamisperioodi nõuet kolmele aastale. Lisaks sisaldab ettepanek eri liikmesriikides elamise perioodide liitmist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on seisukohal, et taotlejate eri liikmesriikides elamise perioodide liitmine liidu pikaajalise elaniku staatuse nõuete täitmiseks on samm edasi. Samas leiab ta, et selle sätte järelevalve- ja kooskõlastusmehhanisme eri liikmesriikides tuleb parandada. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee pooldab eri elamismudelite, näiteks õpingute eesmärgil elamise, rahvusvahelise kaitse saajana ja ajutistel alustel elamise lisamist. Lühiajalised viisad on erand, kuid nende suhtes võiks kohaldada kõnealust sätet juhul, kui taotleja suudab tõendada regulaarset töösuhet või muud sarnast. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee pooldab ka liidu pikaajalise elaniku staatusega isikute ja nende pereliikmete õiguste tugevdamist, sealhulgas õigust töötada ja kolida teise liikmesriiki või vahetada töökohta ja asuda elama teise liikmesriiki. Komitee peab eriti huvitavaks, et kavandatava uue artikli kohaselt ei ole ei töötajate ega ka füüsilisest isikust ettevõtjate puhul vaja teises liikmesriigis pikaajalise elaniku staatuse taotlemisel (st kui liidu pikaajalise elaniku staatus on juba omandatud) arvesse võtta riikliku tööturu olukorda. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee pooldab asjaolu, et lihtsustatud on võimalust töötada ja õppida 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist pikaajalise elaniku staatuse saamiseks teises liikmesriigis. Samuti väljendab komitee heameelt selle üle, et tunnustatakse õigust tegutseda (pikaajalise elanikuna teises liikmesriigis) reguleeritud kutsealal ELi kodanikega samadel tingimustel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunnistab, kui oluline on, et liikmesriigid tagaksid liidus pikaajalistele elanikele (ja nende pereliikmetele) samad vabadused ja õigused kui neile, kellel on alaline elukoht. Lisaks on positiivne, et liikmesriigid tagavad samuti, et liidus pikaajalise elamisloa taotlejad ei pea maksma oma taotluse menetlemise eest kõrgemat tasu kui riiklike elamislubade taotlejad. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee peab õigust elada perekonnana põhimõtteliseks küsimuseks, mis hõlbustab sotsiaalset integratsiooni: seetõttu kiidab komitee heaks haldus- ja bürokraatlike takistuste kõrvaldamise, eelkõige mis puudutab ELi pikaajaliste elanike integratsioonitingimusi. Samuti rõõmustab komitee pikaajaliste elanike ELis sündinud (või lapsendatud) laste pikaajalise elaniku staatuse automaatse omandamise üle. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Ühtse loa direktiivi läbivaatamine

| 5.1. | Komitee väljendab heameelt ühtse loa direktiivi läbivaatamise üle, mis toob praegusesse direktiivi mitu parandust:






  — | loamenetluse kestuse lühendamine nelja kuuni; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

loamenetluse kestuse lühendamine nelja kuuni;

| — | asjaolu, et menetlust võib algatada kas päritoluriigist või sihtliikmesriigist; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et menetlust võib algatada kas päritoluriigist või sihtliikmesriigist;

| — | direktiiv hõlmab ka välismaalasi, kes töötavad ajutist tööjõudu vahendavate agentuuride kaudu; |
| --- | --- |

—

direktiiv hõlmab ka välismaalasi, kes töötavad ajutist tööjõudu vahendavate agentuuride kaudu;

| — | võimalus vahetada tööandjat loa kehtivusaja jooksul, kuigi säilib valitsuse võimalus keelduda; |
| --- | --- |

—

võimalus vahetada tööandjat loa kehtivusaja jooksul, kuigi säilib valitsuse võimalus keelduda;

| — | asjaolu, et ühtset luba ei saa kehtetuks tunnistada vähemalt kolme kuu jooksul pärast loaomaniku töökoha kaotust, mis tagab stabiilsuse ning parandab võõrtöötajate töö kvaliteeti ja töötingimusi; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et ühtset luba ei saa kehtetuks tunnistada vähemalt kolme kuu jooksul pärast loaomaniku töökoha kaotust, mis tagab stabiilsuse ning parandab võõrtöötajate töö kvaliteeti ja töötingimusi;

| — | ühtse loa direktiivi laiendamine ajutise kaitse all olevatele isikutele; |
| --- | --- |

—

ühtse loa direktiivi laiendamine ajutise kaitse all olevatele isikutele;

| — | asjaolu, et otsitakse viise, kuidas anda teavet ühtse loaga seotud õiguste kohta. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et otsitakse viise, kuidas anda teavet ühtse loaga seotud õiguste kohta.

| 5.2. | Komitee peab siiski seda, et õigusi ei laiendatud kooskõlas 2011. aastal esitatud direktiivi esimese ettepaneku sisuga, kasutamata võimaluseks. See kehtib selliste küsimuste kohta nagu juurdepääs töötushüvitistele, samas kui komitee rõhutab endiselt, kui oluline on võimaldada liikmesriikidele seejuures teatavat paindlikkust, nagu on sätestatud kehtivas direktiivis. Lisaks avaldab komitee kahetsust, et ei ole uuritud võimalust laiendada direktiivi kohaldamisala ajutise töö olukorras olevatele rändajatele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee peab väga oluliseks, et läbivaatamisel pöörataks tähelepanu vajadusele tugevdada kolmandate riikide kodanikest töötajate võrdset kohtlemist, eelkõige nõustamisel sotsiaalsete õiguste ja töötingimuste, ühinemis- ja liitumisvabaduse ning sotsiaalkindlustushüvitiste vallas, et lihtsustada tööturule integreerumist võrdsetel tingimustel. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee toetab üleskutset liikmesriikidele töötada välja asjakohased riskihindamise, inspekteerimise, karistuste kehtestamise ning tööandjate järelevalve mehhanismid. Komitee märgib siiski, et kuna tööinspektsioonid kuuluvad liikmesriikide pädevusse, tuleks Euroopa Tööjõuameti (7) volituste kohaselt tugevdada väljatöötatavaid sõnumeid ja järelevalvevahendeid ELi tasandil. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee arvates tuleks teha edasisi edusamme võõrtöötajate kaitsmisel, kes kasutavad tööinspektsiooni kaebuste esitamise mehhanisme. Ilma mehhanismideta, mis takistavad tööjõukaebuste kasutamist rändekontrolli eesmärgil, on oht, et tööandjad karistavad neid, kes teatavad ekspluateerivatest töötingimustest, ning sellel on negatiivne mõju nende elukohastaatusele. Sellega seoses tuleb edasi arendada ja paremini jõustada meetmeid tööalase ärakasutamise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

5.5.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELi talendireserv on ELi-ülene kolmandatest riikidest pärit kandidaatide reserv, kuhu kandidaadid valitakse pärast nende kvalifikatsioonide sõelumist oskuste tasemete, kriteeriumide ja rändenõuete alusel. Sellest saab esimene kogu ELi hõlmav platvorm ja sobitamisvahend (COM(2022) 657 final).

1

(2)  COM(2022) 650 final.

2

(3)  COM(2022) 655 final.

3

(4)  COM(2022) 657 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=et&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723

5

(6)  Õiglase värbamise üldpõhimõtted ja tegevussuunised ning värbamistasude ja nendega seotud kulude kindlaksmääramine.

6

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do

7

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/143

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikus elus osalevate inimeste kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid)“

(COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD)

(2023/C 75/20)

| Raportöör: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Christian MOOS |

Raportöör:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Kaasraportöör:

Christian MOOS

| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| --- | --- |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 143/2/6 |

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

143/2/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni algatuse üle. See on samm edasi võitluses vaigistamiseks kasutatavate kohtumenetluste vastu, mille arv on Euroopas alates 2015. aastast suurenenud (1). Üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid (vaigistuskaebused) on hagid, mis on esitatud seoses üldsuse osalemisega avalikus elus ning mis on täielikult või osaliselt põhjendamatud ja mille peamine eesmärk on takistada, piirata või karistada avalikus elus osalemist. Selliste hagide vastu võitlemine on ülioluline teadliku kodanikuühiskonna ja läbipaistva avaliku elu kujundamiseks. Kuna vaigistuskaebusi esitavad ka väljastpoolt ELi pärit pooled, aitavad vaigistuskaebuste vastased meetmed kaitsta Euroopa demokraatiat väliste ohtude eest. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vaigistuskaebuste menetlemisel esineb sageli väga ebavõrdne jõuvahekord – hagejatel on suuremad rahalised või institutsioonilised vahendid, mistõttu on menetluse algatamine nende jaoks suhteliselt lihtne. Sellega seoses on oluline tagada, et kostjatele antakse õiged vahendid, et end selles praegu ebavõrdses võitluses kaitsta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tuleks rõhutada, et vaigistuskaebuste puhul on tegemist õiguse kuritarvitamisega ja neid ei või aktsepteerida demokraatlikes riikides, mis juhinduvad õigusriigi põhimõttest. Ajakirjanikud, eriti sõltumatud ajakirjanikud, on selle ohu suhtes kõige haavatavamad, kuid probleem võib mõjutada ka kõiki teisi avalikus arutelus osalejaid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Samuti on oluline eristada vaigistuskaebusi isiklike õiguste kaitsest ja võimalusest kaitsta oma head nime au teotamise korral. Vaigistuskaebused hõlmavad põhjendamatut tegevust, mille eesmärk on avaliku arutelu allasurumine ja selles osalejate vaigistamine. Seega ei ohusta vaigistuskaebuste vastuhagid kohtupidamise õiguse kasutamist ega kaitse neid, kes levitavad valet või laimavat sisu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee väljendab heameelt kavandatud mehhanismide üle, kuid seadusandliku töö käigus tuleks kaaluda loetelu laiendamist. Ettepanekute hulgas võiks muu hulgas kaaluda eelotsuse kasutuselevõttu nõuetele mittevastavaks tunnistatud menetluse lõpetamiseks, menetluse konsolideerimist kostja taotlusel tema määratud kohtualluvuses, menetluse tähtaja määramist või kiirmenetluse kehtestamist või hagi rahastamise välistamist muu isiku kui hageja poolt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Lisaks uute õigusaktide rakendamisele, mille kogu õigusloomeprotsess võib kesta aastaid, tasub vaadata läbi riiklikud õigusaktid, et teha kindlaks mehhanismid, mis võiksid aidata praegu võidelda vaigistuskaebuste vastu. Praeguste mehhanismide ebatõhusa kasutamise põhjuste väljaselgitamine võib aidata avalikul arutelul osalejaid paremini kaitsta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Oluline teema on ka vaigistuskaebuste järelevalve ja rakendatud lahenduste tõhusus. Tuleks mõelda, kes peaks selliseid hindamisi tegema, pidades eelkõige silmas asjaolu, et vaigistuskaebusi võivad esitada ka avalik-õiguslikud asutused. Seega ei pruugi selle pädevuse delegeerimine liikmesriikidele aidata kavandatud eesmärke kohaselt saavutada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Samal ajal tuleks direktiivi eesmärgi võimalikult tõhusa saavutamise tagamiseks hinnata selle kohaldamist võimalikult lühikese aja jooksul. Komitee on seisukohal, et asjakohasem on kavandatud viieaastasest perioodist lühem periood. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Arvestades kavandatava direktiivi kohaldamist üksnes piiriüleste menetluste suhtes, on samuti oluline teha tööd selle nimel, et iga liikmesriik kehtestaks samalaadsed algatused riigisisese menetluse puhul. Piirdumine piiriüleste menetlustega pakub kaitset ainult osale avalikus arutelus osalejatest, jättes kõrvale eelkõige kohalikud ajakirjanikud, aktivistid või rikkumisest teatajad. Laiaulatuslikud meetmed vaigistuskaebuste vastu nõuavad ühtset lähenemisviisi nii piiriüleste kui ka riiklike juhtumite korral. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Samuti tuleks kutsuda liikmesriike üles vaatama läbi oma riiklikud õigusaktid, et au teotamine dekriminaliseerida. Kõik isiklike õigustega seotud menetlused peaksid olema tsiviilõiguslikud. Võimalik kriminaalvastutus toob kaasa olukorra, kus avalikus arutelus osalejad võivad karta oma arvamust avaldada või väärtegu hukka mõista. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et lisaks õigusnormidele on äärmiselt oluline rakendada asjakohaseid haridusmeetmeid ja koolitusi nii õigusala töötajate (eelkõige kohtunike ja poolte esindajate) kui ka avalikus arutelus osalejate (ajakirjanike, ühiskonnaaktivistide, inimõiguste kaitsjate, rikkumisest teatajate või tavakodanike) jaoks. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Sõnavabadus ja sellest tulenev meediavabadus on üks põhiväärtusi, mida demokraatlikud riigid peaksid õigusriigi põhimõtte kohaselt tagama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 väljendatud õigus sõnavabadusele kätkeb arvamusvabadust ning vabadust edastada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest. Samas rõhutatakse massiteabevahendite vabaduse ja mitmekesisuse austamist. Sarnased tagatised sisalduvad ka paljudes muudes õigusaktides, nagu inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1937 (2) liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (rikkumisest teatajate direktiiv) ning igas liikmesriigis vastu võetud õigusaktid, mis osutavad nende universaalsele iseloomule ja olulisele rollile. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viimastel aastakümnetel on tehnoloogia areng oluliselt muutnud avaliku arutelu vormi. Kuni viimase ajani olid selle arutelu pidamise peamised meediakanalid televisioon, raadio ja ajalehed, mis olid peamiselt kutseliste ajakirjanike ja rikkumisest teatajate loodud. Tänapäeval on oluline roll läinud üle veebimeediale, mis võimaldab igaühel väljendada oma arvamust ja esitada seda suurele publikule, sealhulgas anonüümselt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Meedia arengu ja tehnoloogiliste muutuste taustal on äärmiselt oluline võtta kasutusele mehhanismid, mis tagavad sõnavabaduse tegeliku kaitse kõigile avalikus arutelus osalejatele, mitte ainult kutselistele ajakirjanikele, vaid ka keskkonna- (3) ja ühiskonnaaktivistidele, inimõiguste kaitsjatele, valitsusvälistele organisatsioonidele, rikkumisest teatajatele (4) laiemas tähenduses, aktiivsetele kodanikele, ametiühingutele ja kõigile teistele isikutele ja organisatsioonidele, kes räägivad sotsiaalselt olulistest küsimustest avalikult. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Oluline on rõhutada mitte ainult meediavabaduse tähtsust, vaid ka vajadust tagada meedia mitmekesisus. Komitee kordab oma järeldusi meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamise kohta Euroopas (5). Avatud arutelu, mis ei ole mingil viisil piiratud, on osaluspõhise ühiskonna alus, ilma milleta ei saa demokraatia korralikult toimida (6). Mis tahes poole väljajätmine avalikust arutelust võib viia – ja on varem viinud – sotsiaalsete pingete ja vägivallani. Meediat ei tohiks mõista pelgalt kui kitsalt kutselisele meediategevusele spetsialiseerunud üksuste rühma, vaid see hõlmab ka aktiivselt osalevaid isikuid, kes jagavad oma arvamust või teevad oma seisukohad kättesaadavaks mis tahes vahendi kaudu: internet, foorumid, blogid või taskuhäälingud. See on eriti oluline riikides, kus avalik-õiguslik meedia on valitsuserakondade kontrolli all või kus erameediat kontrollivad vähesed omanikud, kes püüavad sõnumites domineerida ja piirata avalike arutelude mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELis õõnestab kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise kodanikuühiskonna organisatsioonide võimet etendada olulist rolli demokraatia ja õigusriigi toimimises ja kaitsmises. Üldsuse osalemise vastane strateegiline hagi ehk vaigistuskaebus on üks vahend, mida kasutatakse kriitilise kodanikuühiskonna vaikima sundimiseks. Komitee väljendab heameelt Euroopa Parlamendi resolutsiooni üle kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise vastu võitlemise meetmete kohta (7) ning peab direktiivi ettepanekut mitte ainult üheks meetmeks ELi vahendite kogumis, vaid ka otsustavaks sammuks selliste tavade kaotamisel. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Suuremad võimalused avaldada seisukohti ja hoiatusteateid ning suurem ühiskondlik aktiivsus aitavad mitte ainult avardada avalikku arutelu, vaid ka ületada sotsiaalselt murettekitavaid nähtusi, paljastades võimu kuritarvitamist riigi- või eraasutustes, sealhulgas korruptsiooni ja avaliku sektori vahendite omastamist. Komitee juhib tähelepanu sellele, et meedia (laias tähenduses, hõlmates avalikes aruteludes osalejate kutse- ja amatöörtegevuse) kui nn neljanda võimu ülesanne ei ole mitte ainult arvamuse kujundamine, vaid ka avaliku sektori asutuste ja erasektori osalejate tegevuse jälgimine. Seega on nn neljanda võimu kaitsmine äärmiselt oluline, et tagada demokraatia standardid ja õigusriik. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kohtumenetluste kuritarvitamine avaliku arutelu lämmatamiseks on liikmesriikides üha levinum nähtus. Mõjukad üksikisikud, institutsioonid ja ettevõtted, kellel on laialdased rahalised ja korralduslikud vahendid, kasutavad oma võimu kriitikute vaigistamiseks uute vahendite abil, näiteks kuritarvitades isikuandmete kaitse üldmäärust, või nõuavad ajakirjanike teabeallikate avaldamist. Samal ajal puuduvad neil kriitikutel, sealhulgas ajakirjanikel ja rikkumistest teavitavatel kodanikuühiskonna osalejatel, sageli rahalised või korralduslikud vahendid, et end põhjendamatute hagide eest kaitsta. Mõned füüsilised ja juriidilised isikud, kes kasutavad vaigistuskaebusi ELi kodanike ja kodanikuühiskonna osalejate vastu, on pärit väljastpoolt liitu. Kasvavate geopoliitiliste pingete ajal peab EL olema varustatud meetmepaketiga, sealhulgas vaigistuskaebuste vastaste meetmetega, et kaitsta oma demokraatiat väliste ohtude eest. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vaigistuskaebuste menetlemine ei kuulu kohtupidamise õiguse alla; nende eesmärk ei ole hageja õiguste jõustamine, vaid opositsiooni hirmutamine ja nõrgendamine ning kostja vahendite kulutamine. Kohtuasju esitatakse sageli põhjendamatult ja korduvalt ning tegelikult on need mõeldud süüdistatava organisatsiooni, üksikisiku või isegi nende sugulaste hirmutamiseks ja vaigistamiseks avalikus arutelus ning edasise tegevuse takistamiseks. Kui sellise tegevust pärssiva mõju vastu meetmeid ei võeta, võib toimuda meedia monopoliseerimine või oligopoliseerimine, mis on vastuolus demokraatliku õigusriigi ideaalidega. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Arvestades meedia, valitsusväliste organisatsioonide, muude üksuste ja rikkumisest teatajate keskset rolli kodanikuühiskonna ülesehitamisel ja avalikes huvides tegutsemisel, on äärmiselt oluline tagada nende piisav kaitse sõnavabaduse rikkumise või rikkumise katse korral, eriti jõuvahekorra ja ressursside ilmse ebavõrdsuse korral. Viimase tagajärjel võib kostja keelduda jätkamast avalikus arutelus osalemist ja mis tahes kuritarvitamise, korruptsiooni või inimõiguste rikkumise hukkamõistmist. Kohtuvaidluste suured kulud, mida suurendab veelgi strateegiline käitumine menetluse pikendamiseks, on märkimisväärne probleem neile, kes on vaigistuskaebuste ilmsed sihtmärgid. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mõnikord kaasneb avaliku arutelu lämmatamiseks mõeldud strateegiliste meetmetega muu taunitav tegevus, nagu kostja hirmutamine, ahistamine ja ähvardamine. Ka need meetmed kahjustavad kodanikuühiskonda ja avalikku huvi ning neile tuleks reageerida karmilt ja viivitamata, hoolimata asjaomaste osalejate rahalistest vahenditest või privileegidest. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Samal ajal ei saa me eirata probleeme seoses valeteabe või ilmse vaenukõnega, mida tuleks kontrollida ja, kui leitakse, et tegemist on rikkumisega, tuleb need avalikust ruumist eemaldada. Kuid komitee nõuab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/29/EL (8) kohaldamisest tulenevate olemasolevate protokollide ranget ja nõuetekohast kasutamist, sest sellega seotud meetmed ei tohi viia sõnavabaduse piiramiseni olukorras, kus edastatud teave ja arvamused ei kujuta endast valeuudiseid ega õhuta vaenu (9). Igal juhul ei saa need tavad olla ettekäändeks sõnavabaduse piiramisele. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse avalikus elus osalevate inimeste kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest, (10) samuti komisjoni soovitust (EL) 2022/758, (11) milles käsitletakse avalikus elus osalevate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma direktiivi viivitamata vastu, kuna ajakirjanike, kodanikuühiskonna osalejate ja teiste avalikus elus osalevate isikute kaitseks võetavate meetmete rakendamine on kiireloomuline küsimus. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komitee väljendab heameelt Iirimaa valitsuse otsuse üle osaleda kavandatava direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt võib Iirimaa otsustada oma soovist teada anda ning osaleda selle direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Lisaks soovitustele, mis on esitatud komisjoni määruses üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kohta, kutsub komitee Taani Kuningriigi valitsust üles võtma vastu siseriiklikud õigusaktid, millega tagatakse avalikus elus osalevate isikute kaitse strateegiliste kohtuvaidluste eest, nagu on sätestatud direktiivi ettepanekus. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani selle direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Komitee arvates ei tohi vastuvõetud meetmed põhjendamatult piirata õigust õigusemõistmisele ning neid tuleks kasutada üksnes kuritarvitamise ja väärkasutuse korral. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Komitee arvates on lisaks põhjendamatute ja kuritahtlike kohtumenetluste kasutamist takistavatele õiguslikele meetmetele vaja haridusmeetmeid ja organisatsioonide võrgustikku, mis pakuks õiguslikku tuge isikutele ja asutustele, kelle vastu sellised hagid esitatakse. Eelkõige vajavad õigusala töötajad – nii kohtunikud kui ka menetlustes kaitsjana tegutsevad advokaadid – oma tähtsa rolli tõttu asjakohast koolitust, sest nende otsused ja tegevus on eesmärgi saavutamiseks ja sõnavabaduse tagamiseks üliolulised. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Kõnealuse kahjuliku nähtuse – avaliku arutelu lämmatamiseks mõeldud strateegiliste meetmete (vaigistuskaebuste) – levimine on tõsine probleem, mistõttu on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi võetud meetmed selle nähtuse vastu võitlemiseks väga vajalikud, tagamaks avalikes aruteludes osalejate piisava kaitse, kui kuritarvitatakse õigust kohtumenetlusele, et avaldada heidutavat mõju, mis sunnib kostjaid vaikima ja oma tegevust lõpetama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vaigistuskaebuste eest tuleks kaitsta kõiki avalikus arutelus osalejaid, olenemata sellest, kas vaigistuskaebused on riigisisese või piiriülese olemusega. Komitee nõustub, et ühe liikmesriigi kohtualluvuses esitatud kohtuvaidlus teises liikmesriigis elava isiku vastu on kostja jaoks tavaliselt keerukam ja kulukam. Ent sama probleem võib esineda ka siis, kui kohtusse pöördutakse teises linnas või kasutatakse menetlustaktikat, et muuta samas riigis toimuv menetlus pikemaks ja kulukamaks. Kui reguleerimine piirdub ainult piiriülese mõjuga juhtumitega, võib see kaasa tuua selliste üksikisikute ja organisatsioonide õiguste osas põhjendamatu eristamise, kelle tegevusel on kohalik mõju ning kelle rahalised ja korralduslikud vahendid ja personal on tavaliselt piiratud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Direktiivi nõuetekohaseks toimimiseks on vaja määrata kindlaks võetavate meetmete asjakohane ja üheselt mõistetav õiguslik alus. Tuleb märkida, et vaigistuskaebuste vastaste mehhanismide peamine eesmärk ei ole tagada kohtumenetluse nõuetekohane elluviimine (mis võib toimuda nõuetekohaselt kooskõlas riiklike menetlustega), vaid kaitsta nende kostjate õigusi, kellel ei pruugi olla piisavaid õiguslikke ja rahalisi vahendeid. Komitee arvates tuleks anda kostjate (kes on tavaliselt nõrgemal positsioonil kui hagejad) käsutusse mehhanismid, mis võimaldavad neil end kaitsta põhjendamatute nõuete eest, mis kujutavad endast kohtusse pöördumise õiguse rikkumist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et piiriülesuse nõude kehtestamine tingib vajaduse uurida iga juhtumi puhul eraldi seda, 1) kas mõlema menetluspoole alaline elu- või asukoht on teises liikmesriigis, 2) kas avalikku huvi pakkuvas avalikus arutelus osalemine on asjakohane rohkem kui ühes riigis või 3) kas hageja või seotud üksus on algatanud paralleelseid või varasemaid kohtumenetlusi samade või seotud kostjate vastu teises liikmesriigis. Eelkõige teine tingimus võib tuua kaasa kaalutlusõiguse alusel hindamise ja kostjale antava kaitse piiramise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on samuti seisukohal, et vaigistuskaebustevastane kaitse ei peaks olema suunatud üksnes tsiviilasjadele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata rahvusvaheliste organisatsioonide (ÜRO inimõiguste komitee, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon, Euroopa Nõukogu) seisukohtadele au teotamise kaotamise kohta kriminaalõigusest. Seni võetud meetmed ei ole andnud oodatud tulemusi, sest mõnes liikmesriigis on au teotamine endiselt süütegu, mille eest karistatakse nii rahatrahvi kui ka vangistusega. Kriminaalvastutusele võtmise kartuses pole võimalik avalikus arutelus vabalt osaleda. Komitee soovitab võtta tõhusaid ja tulemuslikke meetmeid tagamaks, et liikmesriigid kõrvaldavad kuritegeliku au teotamise kui häbiväärse mineviku jäänuki, mis ohustab väljendus- ja sõnavabadust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kriminaalkaristustel, olenemata nende lõplikust kohaldamisest, on hoiatav eesmärk. Seega piiravad nad avalikku arutelu veelgi tõenäolisemalt kui tsiviilmenetlused. Kriminaalõiguslikust kaitsest loobumine võib kaasa tuua menetluste tahtliku ülemineku tsiviilmenetlustelt kriminaalmenetlusele, kui viimati nimetatud kohtuasjas ei ole kostjale lisakaitset antud. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et vaigistuskaebusi võivad esitada mitte ainult eraõiguslikud asutused või institutsioonid, vaid ka riigiasutused, nagu riigiprokuratuur, ning et seetõttu peab direktiivi kohaldamisala kehtima kõigi nende institutsioonide suhtes. Komitee nõuab, et avalikes aruteludes osalevate füüsiliste ja juriidiliste isikute ja nende allikate kaitset kohaldataks ka sellistel juhtudel. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata vaigistuskaebuste järelevalvele. Selle ülesande delegeerimine liikmesriikidele olukorras, kus ka avaliku sektori asutused võivad olla vaigistuskaebuses hagejad, tõstatab õigustatud küsimusi. Kaaluda tuleks sõltumatute organisatsioonide kaasamist nendesse tegevustesse või järelevalvemenetluse kehtestamist riigiülesel tasandil. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | On oluline, et nende hulka, kellel on oht langeda vaigistuskaebuste küüsi, ei arvataks ainult ajakirjanikke või inimõiguste kaitsjaid, kuigi neid ameteid tuleks pidada selliste meetmete suhtes eriti haavatavaks. Sihtrühm tuleks määrata kindlaks pigem funktsionaalselt (tuginedes elluviidud tegevusele) kui hariduse või elukutse järgi. Sel viisil on võimalik kaitsta mitte ainult neid inimesi, kes ei ole otseselt seotud meediategevusega, vaid ka näiteks pühendunud kodanikke, kes avalikustavad rikkumisi oma kohalikes kogukondades, või laiemas kontekstis muidki rikkumisest teatajaid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kiidusõnu väärivad direktiivi ettepanekus kavandatud menetluslikud tagatised – kaitsemeetmed, ilmselgelt põhjendamatu hagi tagasilükkamine kohtumenetluse algetapis, õiguskaitsevahendid kohtuvaidluste kuritarvitamise korral, kaitse kolmandates riikides tehtud kohtuotsuste eest. Siiski tuleks kaaluda võimalust võtta veel meetmeid, mis täiendaksid ja hõlbustaksid kohtusüsteemi tööd, näiteks lihtsustades või nõudes sama kostja vastu esitatud hagide konsolideerimist, kui kaebuse on esitanud samad või omavahel seotud hagejad. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee arvates oleks kasulik juurutada ka teatav automaatsus eelotsuse vormis, mille puhul ei loeta kohtuasjad nõuetele vastavaks, kui nende puhul on vaigistuskaebuse kriteerium ilmselgelt täidetud. See võimaldaks isegi vältida kohtumenetluste algatamist ilmsetel juhtudel. See vähendaks kulusid (mitte ainult era-, vaid ka avaliku sektori kulusid) ja piiraks selliste kohtuasjade arvu, mille menetlemist jätkatakse. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Samuti tasub lisaks kaaluda lahendusi, mis põhinevad olemasolevatel mehhanismidel, näiteks:






  — | menetluste konsolideerimine kostja taotlusel tema määratud kohtualluvuses; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

menetluste konsolideerimine kostja taotlusel tema määratud kohtualluvuses;

| — | menetluse tähtaja kehtestamine või kiirmenetluse kasutuselevõtmine (sarnaselt valimismenetlusega); |
| --- | --- |

—

menetluse tähtaja kehtestamine või kiirmenetluse kasutuselevõtmine (sarnaselt valimismenetlusega);

| — | muu isiku kui hageja poolt hagi rahastamise võimaluse välistamine (kolmanda isiku poolt rahastamine). |
| --- | --- |

—

muu isiku kui hageja poolt hagi rahastamise võimaluse välistamine (kolmanda isiku poolt rahastamine).

| 3.12. | Võttes arvesse vaigistuskaebuste kasvavat arvu, soovitab komitee liikmesriikidel ajaliselt kohaldada direktiivis sisalduvaid uusi vaigistuskaebuste vastaseid eeskirju uute eeskirjade jõustumise hetkel pooleliolevate või algatatud juhtumite suhtes. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Samal ajal on vaja läbi vaadata riiklikud õigusaktid, mis käsitlevad kehtivaid meetmeid vaigistuskaebuste vastu võitlemiseks. Olemasolevate mehhanismide tõhusus võib aidata kavandatud meetmeid täiustada ja ohustatud isikuid tõepoolest kaitsta. Kui riiklikes õigusaktides on juba sätestatud vahendeid, mille abil saaks asjakohast probleemi vähemalt osaliselt lahendada, tuleks välja selgitada põhjused, miks neid ei kohaldata nõuetekohaselt. Kavandatavast direktiivist sõltumata võiks selline analüüs ühelt poolt parandada nende ühiskondlikus arutelus osalejate olukorda, keda ähvardatakse vaigistuskaebusega, ning selline uuring võiks huvi pakkuda uute õigusaktide koostamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kuna direktiivi ettepanek ei hõlma riigisiseseid juhtumeid, väljendab komitee heameelt soovituse (EL) 2022/758 üle, milles käsitletakse avalikus elus osalevate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid samasuguse kaitsetaseme, nagu on sätestatud direktiivi ettepanekus. ELi tegevus ei tohiks siiski piirduda soovitustega, vaid liikmesriikidelt tuleks nõuda oma õigusaktide ühtlustamist selles valdkonnas, et tagada kõikides liikmesriikides võrdne kaitse vaigistuskaebuste eest. See kehtib eelkõige vaigistuskaebuste õigusliku määratluse ja kaitse kohaldamisala kohta, et vältida liikmesriigiti erinevat tõlgendamist ja erinevat kaitsetaset. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Võttes arvesse avaliku arutelu lämmatamiseks mõeldud strateegiliste kohtumenetluste probleemi dünaamikat, soovitab komitee vaadata direktiivi kohaldamine läbi maksimaalselt kolme aasta pärast, mitte praegu ette nähtud viie aasta pärast. Liikmesriigid peaksid seega esitama komisjonile teabe direktiivi kohaldamise kohta kaks aastat pärast selle ülevõtmist. Komisjon peaks esitama aruande direktiivi kohaldamise kohta üks aasta pärast seda, st kolm aastat pärast direktiivi ülevõtmist. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee kutsub komisjoni üles konsulteerima läbivaatamise ettevalmistamisel ajakirjanike ja kõigi sidusrühmade, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et täiendada liikmesriikide esitatud teavet direktiivi kohaldamise sõltumatu hindamisega. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ülioluline on rakendada soovituses (EL) 2022/758 osutatud haridusmeetmeid. Eelkõige on vaja õigusala töötajatele (nii kohtunike kui ka menetlustes kaitsjana tegutsevate advokaatide) asjakohast koolitust, samuti liikmesriikide üldsusele mõeldud laiemaid haridusmeetmeid, sest igaüht neist võidakse avalikus arutelus osalemise korral ähvardada vaigistuskaebusega. Haridusmeetmetega tuleb pöörata piisavat tähelepanu rahvusvahelise mõõtmega vaigistuskaebustele, mis on direktiivi ettepanekuga hõlmatud. Lisaks tuleb kõigis liikmesriikides korraldada üldisi kampaaniaid sõnavabaduse õiguse levitamiseks ja edendamiseks, et direktiivi täiendada ja tugevdada. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Avaliku arutelu lämmatamiseks mõeldud strateegiliste kohtumenetluste vastu võitlemise süsteemi üks oluline element peaks olema ka tasuta õigusabi andmine ohustatud isikutele ja organisatsioonidele. Komitee toetab õigusnõuandlate loomist ja arendamist ülikoolides ning õigusalaste kutseliitude ja muude üksuste poolt, kes sellist toetust saavad pakkuda. Siiski tuleb tagada, et asutused, kes liikmesriikide soovitusel neid tegevusi teostavad, on usaldusväärsed, sõltumatud ja professionaalsed ning et nende tegevust kontrollivad vastava liikmesriigi asjakohased ja sõltumatud ametiasutused. |
| --- | --- |

3.18.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastase koalitsiooni (CASE) aruanne.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne teemal „Keskkonnakaitse kui põhiõiguste austamise eeltingimus“, NAT/824.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Rikkumisest teatajate kaitse tugevdamine ELi tasandil“, SOC/593 (ELT C 62, 15.2.2019, lk 155).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine Euroopas“ (omaalgatuslik arvamus), SOC/635, EESC 2021/01539 (ELT C 517, 22.12.2021, lk 9).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne teemal „Valgevene sõltumatu meediasektori toetamine“, REX/545.

6

(7)  Euroopa Parlamendi resolutsioon kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise kohta Euroopas – 2021/2103(INI) (ELT C 347, 9.9.2022, lk 2).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa: vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu““, SOC/712 (EESC 2022/00299) (ELT C 323, 26.8.2022, lk 83).

9

(10)  COM(2022) 177.

10

(11)  Komisjoni 27. aprilli 2022. aasta soovitus (EL) 2022/758, milles käsitletakse avalikus elus osalevate ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate kaitsmist ilmselgelt põhjendamatute või kuritarvituslike hagide eest (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid) (ELT L 138, 17.5.2022, lk 30).

11

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/150

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 767/2008, (EÜ) nr 810/2009 ja (EL) 2017/2226, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1683/95, (EÜ) nr 333/2002, (EÜ) nr 693/2003 ja (EÜ) nr 694/2003 ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni seoses viisamenetluse digiteerimisega“

(COM(2022) 658 final)

(2023/C 75/21)

| Raportöör: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportöör:

Ionuț SIBIAN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 187/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

187/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt algatust võtta kasutusele täielikult digitaalne viisamenetlus. Kättesaadav, kiire ja usaldusväärne digitaalne viisa ning üleüldiselt vähem paberil põhinev sisserändesüsteem vähendaksid märkimisväärselt sisserändega seotud halduskoormust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kiidab digiteerimisalgatuse heaks, sest see on kooskõlas ELi üldise lähenemisviisiga avalike teenuste ajakohastamise ja digiteerimise soodustamiseks ning komisjoni teatisega „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et kõnealune ettepanek annab võimaluse tõhusalt parandada viisa taotlemise protsessi, vähendades kulusid ja koormust nii liikmesriikidele kui ka taotlejatele ning tagada õiguskindluse, suurendades samal ajal Schengeni ala turvalisust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee väljendab heameelt, et taotlemismenetluse kavandatud digiteerimine vähendab viisat taotlevate kolmandate riikide kodanike liikuvuse piiramist (kuna nad ei pea enam oma reisidokumenti ära andma). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Viisa taotlemise menetluse digiteerimisel tuleb vältida mis tahes (soovimatut) diskrimineerimist: tuleb austada puuetega inimeste ja selliste isikute õigusi, kellel puudub arvuti- või digikirjaoskus või juurdepääs internetile. Viisamenetluse digiteerimine peab vastama juurdepääsetavuse nõuetele, mis on sätestatud Euroopa veebi juurdepääsetavuse direktiivis (1) ja Euroopa ligipääsetavuse aktis (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab tungivalt, et ELi taotlusplatvormis kasutatavad IT-lahendused hõlmaksid vahendeid laste õiguste kaitsmiseks ja inimkaubanduse ennetamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ELi digitaalne viisataotlusplatvorm peaks olema täielikult ühendatud iga liikmesriigi hallatavate riiklike viisasüsteemidega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on seisukohal, et ELi tasandil peaks olema ühtne nn ELi digitaalne saatkond, mis kehtestaks ELi tasandil ühtlustatud nõuded tõendavatele dokumentidele ning annaks reisijatele teavet ja suuniseid taotlusprotsessi kohta. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee usub, et viisamenetluse digiteerimine suurendab ELi kui sihtkoha atraktiivsust ja stimuleerib liitu reisimist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee tunnistab, et viisamenetluse digiteerimisel võib olla positiivne mõju keskkonnale ning et tsentraliseeritud taotlusplatvorm on energiatõhus lahendus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovitab komisjonil võtta kindel kohustus teha koostööd kolmandate riikide valitsuste, liikmesriikide saatkondade/konsulaatide ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga, et teavitada, ette valmistada ja aidata taotlejaid kogu viisataotluse menetlemise vältel. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

2.1.   Arvamuse taust, sealhulgas asjaomane seadusandlik ettepanek

| 2.1.1. | Digitaalse Schengeni viisa idee pärineb 2018. aastast. Sel aastal tegi Euroopa Komisjon ettepaneku muuta viisaeeskirja ja rõhutas, et pikemas perspektiivis tuleb liikuda digitaalsete viisade kasutuselevõtu suunas. Euroopa Parlament ja nõukogu alustasid ELi viisaeeskirja läbivaatamist 2019. aastal. Nad märkisid, et eesmärk on töötada välja ühine lahendus, mis võimaldaks esitada Schengeni viisataotlusi veebis, kasutades nii täielikult ära viimase aja õiguslikku ja tehnoloogilist arengut. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | 2020. aastal põhjustas COVID-19 pandeemia Schengeni viisatoimingute aeglustumise kogu maailmas, kuna saatkondades ja konsulaatides oli keeruline taotlusi vastu võtta. See tõi kaasa liikmesriikide uued üleskutsed protsessi digiteerimiseks. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Oma 2021. aasta tööprogrammis kuulutas Euroopa Komisjon välja seadusandliku ettepaneku viisamenetluste digiteerimise kohta, mis oli kavandatud 2021. aasta neljandasse kvartalisse. 2020. aasta septembris esitatud uues rände- ja varjupaigaleppes seati eesmärk minna viisamenetluse puhul 2025. aastaks täielikult üle digitaaltehnoloogiale ning võtta kasutusele digitaalne viisa ja luua viisataotluste esitamise võimalus internetis. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisjon esitas 27. aprillil 2022 ettepaneku ELi viisade digiteerimise kohta. Ettepaneku eesmärgid on:






  — | ajakohastada, lihtsustada ja ühtlustada viisa taotlemise protsessi digiteerimise teel ning |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

ajakohastada, lihtsustada ja ühtlustada viisa taotlemise protsessi digiteerimise teel ning

| — | vähendada (identiteedi)pettuse ja võltsimise riske ning hõlbustada kontrolliprotsessi piiril digiteerimise abil. |
| --- | --- |

—

vähendada (identiteedi)pettuse ja võltsimise riske ning hõlbustada kontrolliprotsessi piiril digiteerimise abil.

| 2.1.5. | Ettepanekuga luuakse ühtne veebiplatvorm. Sellel süsteemil on järgmised eelised:






  — | viisataotlejad saavad taotleda viisat internetis, sealhulgas maksta viisatasu ühtse ELi platvormi kaudu, olenemata Schengeni riigist, mida nad soovivad külastada; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

—

viisataotlejad saavad taotleda viisat internetis, sealhulgas maksta viisatasu ühtse ELi platvormi kaudu, olenemata Schengeni riigist, mida nad soovivad külastada;

| — | platvorm määrab automaatselt kindlaks, milline Schengeni riik vastutab taotluse läbivaatamise eest, eelkõige juhul, kui taotleja kavatseb külastada mitut Schengeni riiki; |
| --- | --- |

—

platvorm määrab automaatselt kindlaks, milline Schengeni riik vastutab taotluse läbivaatamise eest, eelkõige juhul, kui taotleja kavatseb külastada mitut Schengeni riiki;

| — | platvorm annab taotlejatele ajakohast teavet Schengeni lühiajaliste viisade kohta, samuti kogu vajaliku teabe nõuete ja menetluste kohta (nt täiendavad dokumendid, viisatasu ja vajadus leppida kokku kohtumine biomeetriliste andmete kogumiseks); |
| --- | --- |

—

platvorm annab taotlejatele ajakohast teavet Schengeni lühiajaliste viisade kohta, samuti kogu vajaliku teabe nõuete ja menetluste kohta (nt täiendavad dokumendid, viisatasu ja vajadus leppida kokku kohtumine biomeetriliste andmete kogumiseks);

| — | isiklik kohaleilmumine konsulaati oleks kohustuslik ainult esmakordsetele taotlejatele, biomeetriliste tunnuste kogumise puhul, taotlejatele, kelle biomeetrilised andmed enam ei kehti, ja neile, kes on saanud uue reisidokumendi; |
| --- | --- |

—

isiklik kohaleilmumine konsulaati oleks kohustuslik ainult esmakordsetele taotlejatele, biomeetriliste tunnuste kogumise puhul, taotlejatele, kelle biomeetrilised andmed enam ei kehti, ja neile, kes on saanud uue reisidokumendi;

| — | viisa sisaldab uusimaid turvaelemente, mis on praegusest viisakleebisest turvalisemad. |
| --- | --- |

—

viisa sisaldab uusimaid turvaelemente, mis on praegusest viisakleebisest turvalisemad.

| 2.1.6. | Kavandatavas määruses rõhutatakse, et uus süsteem tagab alati põhiõiguste kaitse. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | ELi taotlusplatvormi ja selle VISi alla kuuluvate komponentide tehnilise arendamise ja operatiivjuhtimise eest vastutab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA). |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Kõik välisriikide kodanikud, kes vajavad viisat ükskõik millisesse Schengeni ala 26 riigist, saavad pärast digitaalse Schengeni viisa taotlusplatvormi valmimist seda kasutada. Platvormi ei kohaldata viie Schengeni alasse mittekuuluva ülejäänud ELi riigi suhtes, kuna neil ei ole veel volitusi Schengeni viisade väljastamiseks. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Reisijad riikidest, mis on Schengeni ala jaoks viisanõudest vabastatud, ei pea platvormi kasutama. Selle asemel peavad need reisijad esitama alates 2023. aasta novembrist ETIASe kaudu loataotluse Euroopasse reisimiseks (3). |
| --- | --- |

2.1.9.

2.2.   Üldised märkused

| 2.2.1. | Komitee toetab väga algatust võtta kasutusele täielikult digitaalne viisasüsteem. Kättesaadav, kiire ja usaldusväärne digitaalne viisa ning üldiselt vähem paberil põhinev sisserändesüsteem vähendaksid märkimisväärselt sisserändega seotud halduskoormust. Paberdokumentide haldamine, töötlemine ja arhiveerimine (ning hävitamine) on konsulaatide jaoks aeganõudev ja kulukas protsess ning liikmesriigid ja viisat taotlevad kolmandate riikide kodanikud saaksid viisamenetluse digiteerimisest suurt kasu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Kavandatav veebipõhine süsteem peab olema kiire, kasutajasõbralik, turvaline (pakkuma piisavalt tagatisi, et sisestatud andmed on kaitstud) ja prognoositav (kooskõlas õiguskindluse põhimõttega). Süsteem peab töötama usaldusväärselt ning taotlejad peavad saama lähtuda sellest, et elektrooniline taotlusmenetlus ei võta aega kauem kui mõni päev. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Viisa taotlemise menetluste ühtlustamine Schengeni alal aitab vältida soodsama viisakohtlemise otsimist taotlejate poolt, kellel võib olla kiusatus esitada taotlus sellisele Schengeni riigile, mis pakub kiiremat ja mugavamat viisataotluste menetlemist kui tegelikult nende sihtkohaks olev riik (näiteks Venemaa kodanikud hakkavad otsima soodsamat viisakohtlemist, kui ei saavutata üldist kokkulepet ELi viisalihtsustuslepingu peatamise osas). Viisaprotsessi digiteerimine vähendab ka füüsilistest viisakleebistest tulenevaid turvariske, millega võivad ikkagikaasneda võltsimis-, väärkasutus- ja vargusohud. Ettepanek on kooskõlas ka ELi üldise lähenemisviisiga soodustada avalike teenuste ajakohastamist ja digiteerimist. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Komitee leiab, et käesolev ettepanek annab võimaluse tõhusalt parandada viisa taotlemise protsessi, vähendades kulusid ja koormust nii liikmesriikidele kui ka taotlejatele, suurendades samal ajal Schengeni ala turvalisust. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Komitee väljendab heameelt, et taotlemismenetluse kavandatud digiteerimine vähendab viisat taotlevate kolmandate riikide kodanike liikuvuse piiramist. Taotlejad saavad viisataotluse menetlemise ajal reisida välismaale, sest nad ei pea enam oma reisidokumenti jätma konsulaati/viisataotluskeskusesse. Komitee leiab, et see on kasulik inimestele, kes tööga seoses regulaarselt reisivad, (4) samuti aktivistidele ja vähemusrühmade liikmetele (nt LGBTQI+, romad), kellele see avab vajaduse korral rohkem võimalusi endale turvalise sihtkoha leidmiseks. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | ELi digitaalne viisataotlusplatvorm peaks olema täielikult ühendatud iga liikmesriigi hallatavate riiklike viisasüsteemidega. See tagaks, et uus digitaalne viisasüsteem, sealhulgas digitaalne viisa, integreeritakse algusest peale liikmesriikide digitaalsetesse viisasüsteemidesse ja kujundatakse nii, et tagatud on selle täielik liikmesriikide vaheline koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Kuid ELi tasandil peaks olema ühtne nn ELi digitaalne saatkond, mis kehtestaks ELi tasandil ühtlustatud nõuded tõendavatele dokumentidele ning annaks reisijatele teavet ja suuniseid taotlusprotsessi kohta. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Komitee on samuti arvamusel, et viisamenetluse digiteerimine suurendab ELi kui sihtkoha atraktiivsust ja stimuleerib liitu reisimist. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Komitee soovitab komisjonil võtta kindel kohustus teha koostööd kolmandate riikide valitsuste ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga, et teavitada, ette valmistada ja aidata nende liikesriikide kodanikke kogu viisataotluse menetlemise vältel. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Konkreetsed märkused

| 2.3.1. | Viisataotlusmenetluse digiteerimine vähendab liikmesriikide sõltuvust välistest teenuseosutajatest, vähendades seega ohtu, et isikuandmed edastatakse kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Digitaalne viisa muudab viisakleebiste võltsimise keerulisemaks (kuna viisa ei ole „füüsiline“). Lisaks kaoksid viisakleebisega seotud suured tegevuskulud. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Digitaalsel viisal oleks eelis reisidokumendi varastamise või kadumise korral, sest uut reisidokumenti saab hõlpsasti siduda olemasoleva viisaga, ilma et oleks vaja taotleda uut viisat, nagu tuleb teha praeguse menetluse puhul (viisakleebise ja reisidokumendi füüsilise seose tõttu). Seetõttu ei tekita kavandatav uus digitaalne süsteem lisakulusid uue viisa väljastamisel ei liikmesriikidele ega taotlejale. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Viisa taotlemise menetluse digiteerimine peab tagama erivajadustega arvestamise ja puuetega inimeste õiguste austamise ning võimaldama neil viisat taotleda neid diskrimineerimata, sealhulgas tuleb täita juurdepääsetavuse nõudeid, mis on sätestatud Euroopa veebi juurdepääsetavuse direktiivis (direktiiv veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta) ja Euroopa ligipääsetavuse aktis. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Komitee soovitab tungivalt, et ELi taotlusplatvormis kasutatavad IT-lahendused hõlmaksid vahendeid laste õiguste kaitsmiseks ja inimkaubanduse ennetamiseks. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Digiteerimine ei tohi olla automatiseerimise ja pelgalt tehisintellekti kasutamise sünonüüm: töötajate arvu vähendamist ei tohi põhjendada ainult viisamenetluse digiteerimisega. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Samuti vajavad viisakäsitlemise eest vastutavad haldustöötajad asjakohast koolitust, et nad oskaksid kasutada menetluse digiteerimisega kaasnevaid hüvesid ja vältida vigu. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Täiendavat tuge tuleb pakkuda ELi liikmesriikide saatkondadele (konsulaatidele) ja kodanikuühiskonnale, et lahendada võimalikud probleemid, mis on seotud kolmandate riikide taotlejate juurdepääsuga internetile ja arvutipädevusega, et vältida nende diskrimineerimist juurdepääsul viisataotlussüsteemile. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | Komitee on seisukohal, et viisamenetluse digiteerimisel võib olla positiivne mõju keskkonnale, sest viisataotlussüsteemi ja viisakleebise väljastamisega seotud paberikasutus ja -raiskamine väheneb ning ka seetõttu, et viisataotlejad ei pea enam reisima, et reisidokumendi taotlus esitada ja pärast taotlemis- ja läbivaatamisprotsessi lõppu dokument kätte saada. Kuigi komitee on teadlik, et digiteerimiseks (andmete säilitamiseks ja haldamiseks) on vaja energiat, mis tekitab CO2 heidet, leiab ta, et tsentraliseeritud taotlusplatvorm on energiatõhusam lahendus kui igas liikmesriigis oma taotlusplatvormi ülevalpidamine. |
| --- | --- |

2.3.9.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  Näiteks ettevõtete, ametiühingute või organiseeritud kodanikuühiskonna esindajad.

4

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/154

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ“

(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

(2023/C 75/22)

| Pearaportöör: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 12.9.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 22.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 4 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 151/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 12.9.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 22.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 4 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

151/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ, (1) arvestades, et see on äärmiselt tähtis rahvatervise kaitse, Euroopa Liidu riikide patsientide heaolu ja ELi innovatsioonipotentsiaali seisukohast. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kasulik on määratleda inimpäritolu materjali (SoHO) ühised põhilised kvaliteedi- ja ohutusnõuded kooskõlas meditsiiniteaduse praeguse tasemega. Komitee nõustub, et selles valdkonnas on vaja uusi sidusaid eeskirju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab asjakohaseks määratleda määruse reguleerimisala nii, et selles võetakse arvesse mitte ainult selliseid inimpäritolu materjale, mida ei ole veel Euroopa tasandil reguleeritud (nt rinnapiim), vaid ka kõiki inimpäritolu materjale, mida võidakse kasutada tulevikus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab seadusandlikke muudatusi, mis vähendavad ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanike kulusid, eelkõige jättes õigusaktist välja aegunud kontrollid ja süstemaatilised sõelumismeetmed. Määruse sätete tulemuslikkust tuleks pidevalt jälgida, võttes arvesse vajadust säilitada inimpäritolu materjali ohutus ja kvaliteet ning järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenevaid nõudeid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee pooldab ühtsete põhinõuete kehtestamist SoHO asutuste registrite pidamiseks. Neid tugevdatakse ELi SoHO veebiplatvormi loomisega, mis aitab pideva ja kiire teabevahetuse kaudu parandada ELi rahva tervise turvalisust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab selliste lahenduste vastuvõtmist, mis tugevdavad inimpäritolu materjali doonorite õigusi ja millega kõrvaldatakse kehtivate eeskirjade puudused. Sellega seoses rõhutab komitee, et eelnõus on oluline taaskinnitada inimpäritolu materjali tasuta annetamise põhimõtet, et kaotada kuritarvitamine ja tagada inimpäritolu materjali ohutu hankimine. Komitee tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 3 lõike 2 punktis c nõutakse selle põhimõtte ranget järgimist. Selle nõude kohaselt tuleb meditsiini ja bioloogia valdkonnas järgida „inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise keeld[u]“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee arvates tuleks erilist tähelepanu pöörata vajadusele tagada usaldusväärne ja süstemaatiline järelevalve SoHO asutuste üle seoses ohutuse, kvaliteedi ja sellega, kuidas inimpäritolu materjali hangitakse. Eriti oluline on pidevalt jälgida ja kontrollida inimpäritolu materjali importivate asutuste nõuetekohast toimimist. Väljastpoolt Euroopa Liitu imporditud inimpäritolu materjal peaks vastama samadele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele kui EList hangitud materjal. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Arvamuses käsitletakse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ“ („SoHO määrus“). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu on märgitud seletuskirjas, nähakse SoHO määruses ette järgmised kaitsemeetmed ja kasu: (1) tagada inimpäritolu materjali hõlmavate ravimeetoditega ravitavatele patsientidele ohutus ja kvaliteet ning kaitsta neid täielikult inimpäritolu materjaliga seotud välditavate riskide eest; (2) tagada inimpäritolu materjali doonoritele ning annetatud munarakkude, sperma või embrüote kasutamise tulemusel sündinud lastele ohutus ja kvaliteet; (3) tugevdada ja ühtlustada liikmesriikide järelevalvetavasid; (4) soodustada ohutute ja tulemuslike inimpäritolu materjali hõlmavate uuenduslike ravimeetodite väljatöötamist ning (5) parandada sektori vastupanuvõimet ja vähendada puudujäägi tekkimise ohtu. Kavandatud lahendused on vastus patsientide, vere-, koe- ja rakumaterjali doonorite ning annetatud rakkude või embrüote kasutamise tulemusel sündinud järglaste puudulikule kaitsele välditavate riskide eest, mis on seotud aegunud tehniliste eeskirjadega, liikmesriikide erinevate järelevalve käsitlustega, mis takistavad vere, kudede ja rakkude piiriülest vahetamist, patsientide kokkupuutega vere, kudede ja rakkude tarnehäiretega ning suutmatusega kasutada täielikult ära uutel viisidel töödeldud või kasutatud vere, kudede ja rakumaterjali kogu potentsiaali. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee on teadlik nõuetest seoses uute arengutega meditsiinis, eelkõige biotehnoloogias, mis pakuvad uusi võimalusi kasutada inimpäritolu materjali mitmesugustes patsienditeraapia vormides kogu ELis. Samal ajal märgib komitee, et uute ravimeetodite väljatöötamise tõttu mõned olemasolevad standardid enam ei kehti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seepärast peab komitee Euroopa Komisjoni ettepanekut SoHO määruse kohta tervitatavaks. Seda seetõttu, et kavandatava määrusega hõlmatakse inimpäritolu materjal üldiselt kui „veri, koed ja rakud“. See on asjakohane ja kaugelevaatav lähenemisviis, sest materjal, mille kohta meil praegu teadmisi ei ole ja mida võidakse tulevikus kasutada ravi eesmärgil, hõlmatakse kehtivate õigusaktide ohutus- ja kvaliteedisätetega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komiteel on hea meel selle üle, et õigusraamistik viiakse vastavusse Euroopa Nõukogu bioeetika komitee soovitatud finantsneutraalsuse põhimõttega. Ettepanekuga ühtlustatakse ka kehtivat õigusraamistikku ning eelkõige tugevdatakse sätteid, mis käsitlevad doonorite kaitset ja jälgimist ning viljatusravi tulemusel sündinud laste geneetilistest haigustest teatamist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee peab asjakohaseks ja toetab ettepanekut kohaldada kõigis liikmesriikides ühtset regulatiivset lähenemisviisi. See aitab otseselt tagada inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõuete järgimise kõigis ELi riikides. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komiteel on hea meel määruse jõustumise eeldatava mõju üle, sh ühiste põhiliste kvaliteedi- ja ohutusnõuete määratlemine; kõigi praegu reguleerimata inimpäritolu materjalide hõlmamine määruse kohaldamisalasse; inimpäritolu materjali piiriülese vahetuse hõlbustamine; kohustuste kehtestamine eesmärgiga tagada kriisiks valmisoleku meetmed asutuse ja riigi tasandil ning jälgida tarneid; sellise õigusraamistiku loomine, mis on innovatsioonisõbralik, suurendab inimpäritolu materjali ohutust, kättesaadavust ja tulemuslikkust ning on tulevikukindel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komiteel on iseäranis hea meel asjaolu üle, et tehnilised suunised põhinevad Euroopa eksperdiasutuste järeldustel. See on kõige tõhusam viis, kuidas tagada õigusakti ajakohasus kooskõlas tõenduspõhise meditsiinilise lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et vabatahtliku ja tasuta doonorluse põhimõtet, mis on selgelt väljendatud praegustes vere annetamise standardites, on laiendatud kõigile teistele inimpäritolu materjalidele, mis on kas praegu kasutusel (nt rinnapiim) või mida ei saa praegu määratleda, kuid võidakse kasutada tulevikus. Tuleb märkida, et määrus võimaldab hüvitist, millega tagatakse, et annetajad ei satuks annetamise tõttu rahaliselt ebasoodsasse olukorda. Samas tõdetakse, et see hüvitis ei tohiks kunagi olla stiimul, mis võib ajendada potentsiaalseid doonoreid esitama valeandmeid või annetama lubatust sagedamini. Sel taustal tuleks meelde tuletada, et inimpäritolu materjali tasuta annetamise põhimõte on oluline selleks, et kaotada kuritarvitamine ja tagada inimpäritolu materjali ohutu hankimine. Komitee tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 3 lõike 2 punktis c nõutakse selle põhimõtte ranget järgimist. Selle nõude kohaselt tuleb meditsiini ja bioloogia valdkonnas järgida „inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise keeld[u]“. Liikmesriigid peaksid seda arvesse võtma, kui nad määravad oma siseriiklikes õigusaktides kindlaks selliste hüvitiste maksmise eeskirjad. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee toetab ühtsete põhinõuete kehtestamist selle kohta, kuidas liikmesriigid peavad SoHO asutuste registreid. Neid nõudeid tugevdatakse ELi SoHO veebiplatvormi loomisega, mis aitab pideva ja kiire teabevahetuse kaudu parandada ELi rahva tervise turvalisust. Samuti tuleb tervitatavaks pidada SoHO koordineerimisnõukogu loomist, sest see võib olla tõhus vahend määrusest tulenevate kvaliteedi- ja ohutusnõuete tõhusaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ettepanekus märgitakse, et eetiliste ja korralduslike otsuste eest vastutavad liikmesriigid. Aluslepingul põhinevat ELi ja liikmesriikide pädevuste ulatust arvestades tuleks seda seisukohta pidada asjakohaseks. Kuna kavandatud määrus on korralduslikku ja tehnilist laadi, on see seisukoht määruse kohaldamisala taustal ka loogiline. SoHO määruse eesmärk on tagada inimpäritolu materjali kvaliteet, ohutus ja kättesaadavus ning kontroll nende tootmis- ja transpordiprotsesside üle. Komitee soovib siiski juhtida tähelepanu sellele, et samuti nagu ohutuse ja kvaliteedi kontrollimist, tuleb ka biotehnoloogia arengut hinnata Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud nõuete valguses. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kavandatavas määruses määratakse kindlaks pädevate asutuste töötajate ja järelevalveülesandeid täitvate isikute pädevus. Määruses viidatakse asjakohasele erialasele taustale ja korrapärasele koolitusele, sealhulgas ELi tasandil. Määruses ei ole aga täpsustatud töötajate koolitust ja kogemust (välja arvatud artikkel 51, milles on määratletud SoHO käitlejate poolt ametisse nimetatud arstide kvalifikatsioon). Töö inimpäritolu materjaliga on spetsiifilist laadi ja nõuab paljude spetsialistide koostööd meeskonnas. Mõnel juhul on sobiv kvalifikatsioon biotehnoloogil, teisel juhul aga sobiva erialaga arstil ja mõnikord võib olla vaja eetiku või juristi tuge. Seepärast teeb komitee ettepaneku nõuda, et pädevate asutuste koosseisu oleks kaasatud valdkondadevaheline spetsialistide meeskond. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Reguleerimise tase ja kohaldamisala

| 4.1. | Komitee märgib rahuloluga, et määruses järgitakse nõuetekohaselt subsidiaarsuse põhimõtet. Määruses seatud eesmärke oleks liikmesriikidel tõepoolest palju raskem ise saavutada või ei oleks neid võimalik saavutada võrreldavalt tõhusal viisil. Seega annab määrus selget lisaväärtust. Kasu poolel on iseäranis asjaolu, et nõuete ja suuniste rakendamisel tuginetakse selliste eksperdiasutuste nagu ECDC või EDQM tööle ning andmete jagamisele ELi SoHO veebiplatvorm kaudu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | „Viljatusravi“ kavandatud määratlus on järgmine: „viljastumise hõlbustamine emakasisese spermaga viljastamise, kehavälise viljastamise või muu laboratoorse või meditsiinilise viljastumist soodustava sekkumise teel“. Komitee arvates tuleks seda selgitada. Tundub loogiline, et määruse kohaldamisala peaks hõlmama menetlusi, milles kasutatakse inimpäritolu materjali või mille käigus luuakse inimpäritolu materjali. Ent eespool esitatud määratluses fraasi „muu [...] meditsiinilise viljastumist soodustava sekkumise teel“ kasutamise tulemusel lisatakse määruse kohaldamisalasse muud meetodid, mis ei ole seotud inimpäritolu materjali kasutamisega ega ole seotud määruse nõuetega. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Preparaatide ohutus ja SoHO asutuste kontroll

| 5.1. | Komitee väljendab heameelt inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõuete selgitamise üle ning tõhusate kontrollimehhanismide kehtestamise üle seoses SoHO asutustega. Kavandatud lahendused parandavad patsientide juurdepääsu kvaliteetsele ravile ja mõjutavad positiivselt rahvatervise olukorda Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sellega seoses juhib komitee tähelepanu asjaolule, et kvaliteedi- ja ohutusnõudeid tuleks kohaldada kõigi Euroopa Liidus kasutatavate inimpäritolu materjalide, sealhulgas väljastpoolt ELi imporditud inimpäritolu materjalide suhtes. Komitee juhib tähelepanu vajadusele kohaldada tõhusalt ja süstemaatiliselt määruses sätestatud kontrollimehhanisme inimpäritolu materjali importivate asutuste puhul, eelkõige seoses preparaatide kvaliteedi ja ohutusega. See on eriti oluline, et hõlbustada inimpäritolu materjali importi väljastpoolt ELi. Komitee kutsub ELi ametiasutusi üles võtma kõik vajalikud meetmed, et hoida ära rakkude ja kudede tasulise annetamise tööstuse tekkimist, nagu see on arenemas mõnes maailma osas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Määruse eelnõus on sätestatud, et kui liikmesriik otsustab lubada uut meetodit, siis reguleeritakse selle meetodi ohutust ja kvaliteeti SoHO määruses sisalduvate ELi kvaliteedi- ja ohutuseeskirjadega. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ka väljaspool ELi rakendatavaid uusi meetodeid peaksid pidevalt hindama pädevad Euroopa Liidu tasandi eksperdiasutused. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kavandatava määruse artiklis 7 nõutakse, et pädevad asutused tagaksid oma töötajate erapooletuse, et vältida huvide konflikti olukordi. Selle eesmärgi tulemuslikuks saavutamiseks teeb komitee ettepaneku laiendada seda nõuet nii, et see hõlmaks personali tööleasumisele vahetult eelnevat ajavahemikku. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kavandatava määruse artikli 29 lõikes 7 on sätestatud inspektorite volitused kontrollida, kas SoHO asutused vastavad doonorite ja retsipiendi kaitse, teavitamise ning annetuse vabatahtliku ja tasustamata olemuse nõuetele. Komitee on seisukohal, et inspektorite volitusi tuleks laiendada ja need peaksid hõlmama põhjalikku kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Inimpäritolu materjali doonorite õigused

| 6.1. | Komitee kiidab asjaolu, et SoHO määruse eelnõusse on lisatud lahendused, mis süstemaatiliselt tugevdavad inimpäritolu materjali doonorite õigusi ja täidavad lüngad kehtivates õigusaktides. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Artiklis 53, milles sätestatakse doonorite kaitset käsitlevad standardid, on lõike 1 punktis b sätestatud, et doonoritele või nende nimel tegutsevatele isikutele tuleks anda teavet viisil, mis on nende arusaamisvõimet arvestades kohane. Komitee leiab, et tõlgenduskahtluste vältimiseks peab antav teave olema täielik ja selgelt edastatud, et oleks võimalik täita teadliku nõusoleku tingimust, mis on meditsiinis üldtunnustatud. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Artikli 55 lõike 3 punktis c on sätestatud asutuse kohustus anda doonoritele teavet õiguse kohta nõusolek tagasi võtta ja mis tahes piirangute kohta õigusele nõusolek tagasi võtta. Komitee arvates saab nõusoleku tagasivõtmise õigust piirata üksnes faktiliste asjaoludega, nt juba alustatud protseduuri korral. Selleks et vältida patsiendi põhiõiguse, nimelt õiguse autonoomiale rikkumist, tundub mõistlik esitada ammendav loetelu olukordadest, kus nõusoleku tagasivõtmise õigust võib piirata. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Andmekaitse

| 7.1. | Komiteel on hea meel selle üle, et määruses kinnitatakse veel kord vajadust säilitada isikuandmete kaitse üldmäärusest (2) tulenevad ranged konfidentsiaalsusnõuded seoses inimpäritolu materjali doonorite ja retsipientide isikuandmete töötlemisega, sealhulgas isikuandmete töötlemise eesmärgi piiramine ja võimalikult väheste andmete kogumine. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komitee arvates on mõistlik teha vahet määruse eelnõus esitatud nõudel, et nõusolek doonorluseks antakse vabatahtlikult ja teadlikult, ning eraldi nõudel anda nõusolek doonori tervist puudutavate isikuandmete töötlemiseks isikuandmete kaitse üldmääruse tähenduses. Need kaks nõuet ei ole identsed. |
| --- | --- |

7.2.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/159

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused, muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 305/2011“

(COM(2022) 144 final)

(2023/C 75/23)

| Raportöör: | Manuel García SALGADO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Domenico CAMPOGRANDE |

Raportöör:

Manuel García SALGADO

Kaasraportöör:

Domenico CAMPOGRANDE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 18.5.2022 |
| --- | --- |
| | Euroopa Liidu Nõukogu, 30.5.2022 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.9.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 139/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 18.5.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 30.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine sektsioonis

13.9.2022

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

139/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et Euroopa Komisjon ei paku lühiajalisi lahendusi, et lahendada praegune viivitus uute standardite avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas. Komisjoni eesmärk on muuta ehitustoodete määrust, (1) mis isegi õnnestumise korral saavutab tulemusi alles kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib murega, et kavandatud üleminekuperiood kehtiva määruse ja muudetud määruse vahel on 20 aastat, mis võib tekitada praktilisi probleeme, sest 20 aastat on liiga pikk aeg ühtlustatud tehniliste kirjelduste järkjärguliseks kasutuselevõtuks. Praegu ei ole standardimissüsteem toimiv, kuna sellel ei ole vahendeid, et reageerida Euroopa Komisjoni tõstatatud küsimustele ja vastata seatud poliitilistele prioriteetidele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab muret selle üle, et kuigi Euroopa Komisjon on liikmesriikidele esitanud mitmeid poliitilisi võimalusi, pöördub komisjon tagasi vana lähenemisviisi juurde, kus tehnilisi standardeid kirjutavad Euroopa tasandi reguleerimisasutused. See on eriti murettekitav, kuna selline tsentraliseeritud protsess piiraks tööstuse väiksemate osalejate võimalusi oma arvamust avaldada ja seda, et nende seisukohti arvesse võetakse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab kokkuleppel ehitussektoriga Euroopa Komisjoni pakutavale lahendusele sellise alternatiivi väljatöötamist, mille keskmes on standardimine. Arutelu tuleb jätkata ja kõiki huvitatud osalisi (liikmesriigid, Euroopa Standardikomitee, Euroopa Komisjon jne) tuleb kutsuda tegema koostööd, et pakkuda välja toimiv lahendus, milles harmoneeritud standarditel on süsteemis keskne roll. Eesmärk on kaasata kõik huvitatud osalised dialoogi, mille abil leida sobiv süsteem, mis võimaldaks ehitustoodete vaba liikumist. Selles protsessis on peamine vahend sotsiaaldialoog tööandjate ja töötajatega ning ühiskondlike sidusrühmade osalemine standardimises. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kuigi komitee tunnistab, et standardimist peetakse sageli tööstusest lähtuvaks alt üles suunatud protsessiks, on äärmiselt oluline tagada, et kõik sidusrühmad teeksid paindlikult koostööd, et neil oleksid ajakohased standardid. Need on hädavajalikud ehitussektoris kestlikkuse ja digülemineku võimaldamiseks ning innovatsiooni hõlbustamiseks. Seda protsessi peaks toetama ka sotsiaaldialoog ja sellega tuleb tagada tööandjate, töötajate ja ühiskondlike sidusrühmade osalemine standardimises. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee arvates vastab hästi toimiv Euroopa ehitustoodete õigusraamistik, mis on integreeritud standardimissüsteemi, mitte ainult tööstuse vajadustele, vaid teenib ka ühiskonda üldiselt, mis selgitab sotsiaalpartnerite kaasamise tähtsust. See võimaldab Euroopa Liidul saavutada digitaalne siseturg, majanduse taastamine pärast COVID-19 kriisi, Euroopa rohelise kokkuleppe strateegilised kavad ja ringmajanduse eesmärgid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee märgib, et uues ehitustoodete määruses viidatakse sellele, et kõik ehitussektori osalised on kohustatud kasutama Euroopa hindamismeetodeid, klassifitseerimist ja kriteeriumeid. See mõjutab rohkem kui kolme miljonit ELi ettevõtjat, kellest enamik on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Nõuded peavad olema põhjendatud ja proportsionaalsed ning nendega ei tohi kaasneda tarbetut bürokraatlikku ja halduskoormust, eriti kui nende lisaväärtus on piiratud. Komitee leiab, et kavandatavas muudetud ehitustoodete määruses on seda probleemi alahinnatud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee arvates oleks soovitatav esitada täielik toimivusdeklaratsioon ning kohandada artiklit 6 ja III lisa seoses I lisas loetletud nõuetega, kuna CE-märgisega ehitustooted ei taga vastavust ehitustöödele seatud põhinõuetele. See pärsib ehitustoodete ühtset Euroopa siseturgu, sest liikmesriigid võivad artikli 8 alusel olla kohustatud takistama selliste ehitustoodete turustamist ja kasutamist, mis võivad ohustada ehitusplatside turvalisust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et ehitustoodete määrusega seotud menetlusi tuleb täiustada või edasi arendada, eelkõige seoses standardimise ja riiklike rakendusstandarditega liideste määratlemisega. Tuleks tagada, et Euroopa Komisjon võtab kasutusele kõik katsenõuded, toimivuse ja omadused harmoneeritud standarditena. Kui seda ei tehta, peaksid ehitustoodete riiklikud nõuded olema võimalikud juhul, kui ehitustoodete kasutamine põhjustab erilisi riiklikke probleeme. See tähendaks, et teatavaks ajavahemikuks tuleb heaks kiita riiklikud nõuded ja lisad. Juhul kui toimivusdeklaratsioon on täielikum, tuleb võtta vajalikud meetmed, et tagada vastavus tööde tasandil (projekteerimine, paigaldamine jne) nii teabe sisu kui ka usaldusväärsuse osas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toob esile probleemi, et kavandatavas muudetud ehitustoodete määruses ei ole täpsustatud mehhanismi, mille abil koguda teavet riigihanke tehnilises kirjelduses osutatud toodete kohta, sest see on lisatud uude artiklisse 7. Kõigi avaliku sektori hankijate vajadustele vastavate omaduste ja tunnuste kogumine kõigi kasutusviiside jaoks on tohutu ja lõputu ülesanne. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee peab hädavajalikuks, et ehitusettevõtjate jõupingutused ringluse rakendamiseks lükataks edasi, neid takistataks või need isegi lõpetataks, sest uues ehitustoodete määruses puudub õiguslik selgus. Seepärast on ringluse peatamise ärahoidmiseks vaja selgemat määrust. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee leiab, et kavandatav muudetud ehitustoodete määrus peab sisaldama selgeid ja proportsionaalseid sätteid, milles võetakse arvesse asjaolu, et korduskasutatud või taastatud toodete kohta, mis võeti kasutusele 20, 50 või 150 aastat tagasi, ei ole teavet, sest nende CE-märgisega toodete puhul on toimivusteave kättesaadav ainult kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee on veendunud, et sektori konkurentsivõime jaoks on oluline, et ehitustoodete muudetud määruse ettepanek oleks vahend, mis mitte ainult ei võimalda uuenduslikku toodet turule viia, vaid hõlbustab ka selle kasutamist. Selleks on vaja, et Euroopa tehniline hinnang sisaldaks ka teavet, mis leevendab kasutajate vastumeelsust uuenduslikku toodet kasutama hakata. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee rõhutab, et peab olema selge, et mõiste „ehitustoode“ vastab jätkuvalt üksnes kehtiva ehitustoodete määruse artikli 2 lõike 1 määratlusele ja et seda ei laiendata. Ei ole selge, mida mõeldakse uues ehitustoodete määruse eelnõus kasutatud mõiste „teenus“ all. Tuleb tagada, et eritellimuse alusel valmistatud tooted jääksid ehitustoodete määruse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee nõustub Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) positiivse hinnanguga komisjoni ettepanekule ehitustoodete funktsionaalsete ja ohutusnõuete lisakriteeriumide ning eelkõige keskkonna-, töötervishoiu ja tööohutuse kriteeriumide osas, mis on sageli seotud ringmajanduse ja kestlikkusega. Kõik see kinnitab tõendeid töötervishoiu ja tööohutuse hea juhtimise positiivse mõju kohta. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee väljendab muret selle pärast, et üldiselt lubavad riiklikud eeskirjad saastunud jäätmeid (saastunud vana tõrva, PCB-d, PCP-d, asbesti, vana mineraalvilla teatud protsendini) kasutada teedeehitusel teede all; või ladustatakse need spetsiaalsetesse prügilatesse. Ehitus- ja lammutusjäätmed moodustavad üle kolmandiku kõigist ELis tekkivatest jäätmetest (2). On piirkondi, kus on erinevad vastuolulised probleemid, näiteks kui teedeehitusest ja muust taristust pärinevat aluspinnast ei kasutata ehitusjäätmete suure hoidlana. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee märgib murega, et korduskasutamiseks, taastamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine vajab kavandamist, mis hõlbustab komponentide ja materjalide eraldamist ringlussevõtu etapis ning väldib sega- või keerukaid materjale. Kõik see põhjustab töötajate väga suurt kokkupuudet nende ainetega. Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet kiidab ettevõtjaid, kes on pakkunud uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele, näiteks ohtlike lahustite kõrvaldamine teedelt eemaldatud materjali analüüsis teeparanduse ja -ehituse sektoris. Seepärast leiab komitee, et neid tööohutuse ja töötervishoiu olulisi aspekte tuleb uues määruses arvesse võtta. Komitee leiab, et see peab tagama mitte ainult töökohad ja majandusliku progressi, vaid ka sotsiaalmajandusliku ja keskkonnaalase olukorra paranemise kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete ja asjaomase määrusega. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee arvates tuleb ettepanek põhjalikult läbi vaadata, et saavutada selle peamised eesmärgid. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjoni 2016. aasta rakendamisaruandes ehitustoodete määruse kohta tuvastati teatavad puudused selle rakendamisel. Ehitustoodete määruse hindamises, REFITi platvormi arvamustes ning liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud tagasisides osutati selgelt raamistiku puudustele, mis takistavad ehitustoodete ühtse turu toimimist ega saavuta seega ehitustoodete määruse eesmärke. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises, (3) ringmajanduse tegevuskavas ja renoveerimislaine teatises (4) rõhutati ehitustoodete määruse rolli energia- ja ressursitõhusate hoonete ja renoveerimise ning ehitustoodete kestlikkuse küsimuse ja ringmajandusele ülemineku käsitlemisel. Hoonete energiatõhusust käsitleva läbivaadatud direktiivi (5) ettepanekus rõhutati hoonete ja ehitusmaterjalide olelusringi kasvuhoonegaaside heite osatähtsust uute hoonete globaalse soojenemise potentsiaali arvutamisel pärast 2030. aastat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi metsastrateegias ja kestlikke süsinikeringe käsitlevas teatises (6) teatati ehitustoodete määruse läbivaatamise raames metoodika ning kindla ja läbipaistva standardi väljatöötamisest, et kvantifitseerida ehitustoodetest ning süsiniku kogumisest ja kasutamisest saadavat kasu kliimale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on kutsunud üles võtma meetmeid ehitustoodete ringluse edendamiseks, ehitustoodete ühtse turu tõkete kõrvaldamiseks ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja ringmajanduse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ehitustoodete määruse läbivaatamise kaks üldeesmärki on 1) saavutada hästi toimiv ehitustoodete ühtne turg ning 2) aidata kaasa rohe- ja digipöörde eesmärkide saavutamisele, eelkõige tagades ressursside kasutamise ja konkurentsi poolest nüüdisaegse ja tõhusa turu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ehitustoodete määrus piirab märkimisväärselt sektori võimalusi järjepidevalt ja ühtlustatud viisil deklareerida oma toodete toimivust ning eristada tooteid kliimanäitajate, keskkonnatoime ja kestlikkuse seisukohast. Samuti piirab see märkimisväärselt liikmesriikide võimalusi kehtestada hoonetele riiklikke nõudeid või lisada riigihangetesse kestlikkuse eesmärke käsitlevad kriteeriumid, ilma et see ohustaks ühtse turu toimimist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2020. aasta märtsi teatises „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (7) on esitatud kava ELi tööstusele, et juhtida rohe- ja digipööret. Teatises, millega ajakohastatakse 2020. aasta uut tööstusstrateegiat, nimetati ehitust ühe prioriteetse ökosüsteemina, mis seisab silmitsi kõige suuremate probleemidega kliima- ja kestlikkuse eesmärkide saavutamisel ja digipöörde omaksvõtul, kusjuures sektori konkurentsivõime sõltub sellest. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ettepanek võtta vastu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks praegune ehitustoodete määrus, seab eesmärgiks tegeleda ehitustoodete määruses ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja ringmajanduse tegevuskava eesmärkides tuvastatud ehitustoodetega seotud puudustega. Ehitustoodete määruse raamistiku põhitoimingute, eelkõige standardimisprotsessi parandamine on poliitiliste eesmärkide saavutamiseks hädavajalik. Küll aga ei võeta selles arvesse töötervishoiu ja tööohutusega seotud vajalikke aspekte ega muid Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti soovitusi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee leiab, et haridus, koolitus, ümberõpe, elukestev õpe ja sertifitseerimine on äärmiselt olulised ning selle tööstusharu tuleviku jaoks on tähtis, et need toimuksid sotsiaaldialoogi kaudu. Samuti märgib komitee, et vajalike oskuste omandamine nõuab aega ja rahastamist. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Standardimisel on Euroopa ehitussektori jaoks oluline roll. See on siseturu peamine tugisammas, mis hõlbustab ehitustoodete vaba liikumist ELis ja stimuleerib ehitustegevust. Seda olulist rolli tunnistatakse Euroopa õigusaktides, eelkõige ehitustoodete määruses ja Euroopa standardimismääruses (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ehitustööde kestlikkuse standardimise eesmärk peaks hõlmama toodete, hoonete ja teenuste kestlikkuse keskkonna-, majandus- ja sotsiaalaspektide võrdset hindamist ning selle tulemuste edastamist tarbijale (eelistatavalt märgistamise abil). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ilma ajakohaste standarditeta ei oleks ehitustoodete siseturgu võimalik saavutada ega säilitada. Kuid viimastel aastatel on standardite õigusraamistikku integreerimine sageli ebaõnnestunud, mis on vähendanud ehitussektori tõhusust ja kahjustanud siseturgu, sealhulgas suurendanud otseseid või kaudseid kulusid ettevõtjatele (eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisjon võib kehtestada standardid harmoneeritud standardite väljatöötamiseks, kasutades standardimisrakendusi. Euroopa Komisjon on siiski olnud passiivne ega ole seda teinud, mistõttu on Euroopa Standardikomitee olnud sunnitud jätkama tööd aegunud volitustega ja takistama ekspertide tööd standardite kallal, mis on sageli blokeeritud põhjustel, mis ei ole nende kontrolli all. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komisjon näeb Euroopa Standardikomitee kaudu toimuvas praeguses standardimismenetluses (mida saaks kindlasti parandada) probleeme, mille tõttu komisjon blokeeris paljud standardid. Komitee arvates ei saa komisjoni pakutud lahendus, st delegeeritud õigusaktide järjest sagedam kasutamine, olla rahuldav, sest see jätab standardimises osalevad tööandjad, töötajad ja ühiskondlikud sidusrühmad standardimisprotsessist välja. Samuti on Euroopa Komisjon palju standardeid blokeerinud ja seetõttu tuleb leida lühiajaline lahendus, kuidas neid blokeeringust vabastada. Komitee küsib kriitiliselt, kas selline laiendamine ei too lõppkokkuvõttes kaasa volituste kattumist liikmesriikide omadega. Komitee arvates tuleks seda kohaldada ainult erandjuhtudel, kui selle rakendamine on nõuetekohaselt põhjendatud, ning kehtestada tuleks selged eeltingimused. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisjoni ettepanekus võtta vastu uus määrus viidatakse tarneahela juhtimise ja riigihanketavade mõjule keskkonnale, tööohutusele ja töötervishoiule, et stimuleerida kvaliteetsete toodete ja materjalide kasutamist ja turustamist. Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet on nimetanud seda asjaolu oluliseks mõjutavaks teguriks, mis võib viia keskkonnahoidlike ja töötajate jaoks ohutumate toodete laialdasema kasutamiseni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti uus projekt LIFT-OSH (töötervishoiu ja tööohutuse võimendusinstrumendid) kinnitab tõendeid töötervishoiu ja tööohutuse hea juhtimise positiivse mõju kohta. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee märgib murega, et korduskasutamiseks, taastamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine vajab kavandamist, mis hõlbustab komponentide ja materjalide eraldamist ringlussevõtu etapis ning väldib sega- või keerukaid materjale. Kõik see põhjustab töötajate väga suurt kokkupuudet nende ainetega. Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet kiidab ettevõtjaid, kes on pakkunud uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele, näiteks ohtlike lahustite kõrvaldamine teedelt eemaldatud materjali analüüsis teeparanduse ja -ehituse sektoris. Seepärast leiab komitee, et neid tööohutuse ja töötervishoiu olulisi aspekte tuleb uues määruses arvesse võtta. Komitee leiab, et see peab tagama mitte ainult töökohad ja majandusliku progressi, vaid ka sotsiaalmajandusliku ja keskkonnaalase olukorra paranemise kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete ja asjaomase määrusega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kavandatavas läbivaadatud ehitustoodete määruses märgitakse, et keskkonna ohutuse ja kaitse tagamiseks ning võimaliku õigusliku lünga kõrvaldamiseks kohaldatakse ehitusplatsil kohe ehitustöödes kasutamiseks toodetud ehitustoodete suhtes samu eeskirju nagu muude tootjate turule lastavate ehitustoodete suhtes. Komitee leiab, et sellist õiguslikku lünka ei ole, kui neid tooteid turule ei viida. Ehitusettevõtjatele, kes toodavad kohapeal tooteid, mis on ette nähtud kohe ehitustöödes kasutamiseks (nt betoonist talad, pihustatav polüuretaanvaht, aknad ja ukseraamid jne), kehtivad tööde (osade) suhtes kohaldatavad regulatiivsed nõuded. Need põhinevad enamasti, kui mitte alati, täpselt samadel tehnilistel nõuetel nagu tootjate puhul, st tehase tootmisohjesüsteemi käitamine, tehnilise dokumentatsiooni koostamine, toodete hindamine, toimivuse ja vastavuse deklareerimine ning CE-märgise kinnitamine. See ebavajalik säte oleks eriti kahjulik väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kavandatava muudetud ehitustoodete määruse artikliga 7 laiendatakse kohaldamisala kõigile riigihanketingimustes osutatud tootenõuetele. Samas ei täpsustata artiklis sellise teabe kogumise mehhanismi, mis võib olla seotud paljude erinevate ehitustöödega, nagu politseikoertele mõeldud aedikud, ametiasutuste haldushooned, maanteed, tuumarajatised jne. Komitee tunneb muret selle pärast, kas on mõistlik koguda kogu teavet omaduste ja tunnuste kohta ning kuidas määrata kindlaks sobivad hindamismeetodid, mis vastavad kõigi avaliku sektori hankijate vajadustele kõigi kasutusviiside puhul. Lisaks on avaliku sektori hankijate soovitud usaldusväärsus sõltuvalt kavandatud kasutusotstarbest väga erinev (koerteaedikutes kasutamiseks mõeldud veekindlad kiled toimivad teisiti, kui neid kasutada kunstimuuseumide katustel) ega pruugi vastata kavandatud läbivaadatud ehitustoodete määruses täpsustatud hindamis- ja kontrollisüsteemidele. Komitee kahtleb, kas selline lähenemisviis on realistlik. |
| --- | --- |

3.10.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  COM(2021) 802 final.

5

(6)  COM(2021) 800 final.

6

(7)  COM(2020) 102 final.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

8

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/164

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üleminek põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule (FSDN)“

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(2023/C 75/24)

| Raportöör: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Raportöör:

Florian MARIN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 4.7.2022
  nõukogu, 11.7.2022 |
| --- | --- |
| Täiskogu otsus | 17.5.2022 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 188/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 4.7.2022

nõukogu, 11.7.2022

Täiskogu otsus

17.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

5.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

188/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab ja toetab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ümberkujundamist põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks (FSDN), nagu nähti ette strateegias „Talust taldrikule“. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ülesanne on koguda kestlikkusandmeid, parandada nõustamisteenuseid ja anda põllumajandustootjatele tagasisidet. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku oluliseks vahendiks tõenditel põhineva poliitika kujundamisel ning soovitab järgmist:






  — | andmeid kliimamuutuste, mulla kvaliteedi ja süsiniku sidumise, kasutatud pestitsiidide, vee- ja õhukvaliteedi, energia ja bioloogilise mitmekesisuse kohta tuleks käsitleda keskkonnaandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. Kogutud andmed tuleks jaotada toote liigi kaupa (mahepõllumajanduslik jne). Kui neid andmeid soovitakse kasutada poliitika kujundamise vahendina, tuleb nende võrku lisamiseks põhjalikult hinnata kestlikkusandmete muutujaid nende kehtivuse, kvaliteedi ja võrreldavuse seisukohast; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

andmeid kliimamuutuste, mulla kvaliteedi ja süsiniku sidumise, kasutatud pestitsiidide, vee- ja õhukvaliteedi, energia ja bioloogilise mitmekesisuse kohta tuleks käsitleda keskkonnaandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. Kogutud andmed tuleks jaotada toote liigi kaupa (mahepõllumajanduslik jne). Kui neid andmeid soovitakse kasutada poliitika kujundamise vahendina, tuleb nende võrku lisamiseks põhjalikult hinnata kestlikkusandmete muutujaid nende kehtivuse, kvaliteedi ja võrreldavuse seisukohast;

| — | andmeid töötingimuste, lepingute liikide, tervise ja ohutuse kohta (tervise- ja ohutuskava olemasolu põllumajandusettevõtte tasandil, õnnetuste arv, mis hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid), oskuste ja palkade, sotsiaalse tingimuslikkuse seose kohta ühise põllumajanduspoliitikaga ning füüsilisest isikust ettevõtjate ja ajutiste/hooajaliste töötajate arvu kohta tuleks käsitleda sotsiaalandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata naistele ja noortele; |
| --- | --- |

—

andmeid töötingimuste, lepingute liikide, tervise ja ohutuse kohta (tervise- ja ohutuskava olemasolu põllumajandusettevõtte tasandil, õnnetuste arv, mis hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid), oskuste ja palkade, sotsiaalse tingimuslikkuse seose kohta ühise põllumajanduspoliitikaga ning füüsilisest isikust ettevõtjate ja ajutiste/hooajaliste töötajate arvu kohta tuleks käsitleda sotsiaalandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata naistele ja noortele;

| — | keskkonna- ja sotsiaalandmetele tuleks omistada sama suur tähtsus kui majandusandmetele. Arvestades seda, et viimastel aastakümnetel on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu raames hinnatud peamiselt põllumajandustootjate majanduslikku olukorda, on majanduslik mõõde keskkonnaalaste ja sotsiaalsete aspektide kõrval keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

—

keskkonna- ja sotsiaalandmetele tuleks omistada sama suur tähtsus kui majandusandmetele. Arvestades seda, et viimastel aastakümnetel on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu raames hinnatud peamiselt põllumajandustootjate majanduslikku olukorda, on majanduslik mõõde keskkonnaalaste ja sotsiaalsete aspektide kõrval keskse tähtsusega;

| — | iseäranis keskkonna- ja sotsiaalandmete puhul tuleks kasutada lähenemisviisi, mis seob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamisega saadud ja Eurostati andmed; |
| --- | --- |

—

iseäranis keskkonna- ja sotsiaalandmete puhul tuleks kasutada lähenemisviisi, mis seob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamisega saadud ja Eurostati andmed;

| — | kõigil põllumajandustootjatel, kui nad on selleks valmis ja võimelised, peaks olema võimalus panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku, tuginedes konkreetsele metoodikale ning võttes arvesse esindavust ja eelarvepiiranguid. Juhul kui nad kuuluvad valimisse, ent ei soovi panustada, ei tohiks sanktsioone kehtestada. Andmete esitamine peab jääma põllumajandustootjate jaoks vabatahtlikuks. Liikmesriigid peaksid siiski kindlaks määrama asjakohased viisid ja stiimulid, et julgustada põllumajandustootjaid põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgus osalema; |
| --- | --- |

—

kõigil põllumajandustootjatel, kui nad on selleks valmis ja võimelised, peaks olema võimalus panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku, tuginedes konkreetsele metoodikale ning võttes arvesse esindavust ja eelarvepiiranguid. Juhul kui nad kuuluvad valimisse, ent ei soovi panustada, ei tohiks sanktsioone kehtestada. Andmete esitamine peab jääma põllumajandustootjate jaoks vabatahtlikuks. Liikmesriigid peaksid siiski kindlaks määrama asjakohased viisid ja stiimulid, et julgustada põllumajandustootjaid põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgus osalema;

| — | pidevalt tuleks keskenduda bürokraatia vähendamisele: kasutada tuleks nüüdisaegseid andmetehnoloogiaid, nagu tehisintellekt, esemevõrk, automaatne valideerimine või kaugteel kogumise taristu; |
| --- | --- |

—

pidevalt tuleks keskenduda bürokraatia vähendamisele: kasutada tuleks nüüdisaegseid andmetehnoloogiaid, nagu tehisintellekt, esemevõrk, automaatne valideerimine või kaugteel kogumise taristu;

| — | põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama parandada arusaamist kogu põllumajandusettevõtte ökosüsteemist ning selleks tuleks ette näha ka koostalitlusvõime muude andmebaasidega, et analüüsida koos eri andmekogumeid, mis hõlmavad tarneahela muid osi; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama parandada arusaamist kogu põllumajandusettevõtte ökosüsteemist ning selleks tuleks ette näha ka koostalitlusvõime muude andmebaasidega, et analüüsida koos eri andmekogumeid, mis hõlmavad tarneahela muid osi;

| — | elatuspõllumajandusettevõtted ja osalist elatust andvad põllumajandusettevõtted tuleks hõlmata põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu valimisse; |
| --- | --- |

—

elatuspõllumajandusettevõtted ja osalist elatust andvad põllumajandusettevõtted tuleks hõlmata põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu valimisse;

| — | tuleks hõlmata andmete eri omadused, allikad, vormingud, mõõtmed ja üksikasjalikkuse tasemed, mis tulenevad liikmesriikide erinevast olukorrast; |
| --- | --- |

—

tuleks hõlmata andmete eri omadused, allikad, vormingud, mõõtmed ja üksikasjalikkuse tasemed, mis tulenevad liikmesriikide erinevast olukorrast;

| — | tuleks tagada, et liikmesriigid ja põllumajandustootjad vahetavad pidevalt põllumajanduse parimaid tavasid. Selleks tuleks välja töötada erivahendid; |
| --- | --- |

—

tuleks tagada, et liikmesriigid ja põllumajandustootjad vahetavad pidevalt põllumajanduse parimaid tavasid. Selleks tuleks välja töötada erivahendid;

| — | andmete kogumise, jagamise, haldamise ja kasutamise suutlikkuse suurendamiseks tuleks rohkem ära teha, et suurendada tõhusust ja parandada otsuste tegemise protsessi põllumajandusettevõtte tasandil, eriti väikeste põllumajandusettevõtete puhul; |
| --- | --- |

—

andmete kogumise, jagamise, haldamise ja kasutamise suutlikkuse suurendamiseks tuleks rohkem ära teha, et suurendada tõhusust ja parandada otsuste tegemise protsessi põllumajandusettevõtte tasandil, eriti väikeste põllumajandusettevõtete puhul;

| — | põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama parandada põllumajandusettevõtete juhtimist. Kohandatud nõustamisteenuseid tuleks osutada ka sel teel, et luuakse selge seos põllumajanduse tootmisprotsessi väliseid muutujaid, näiteks ilmaprognoose käsitlevate andmetega; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama parandada põllumajandusettevõtete juhtimist. Kohandatud nõustamisteenuseid tuleks osutada ka sel teel, et luuakse selge seos põllumajanduse tootmisprotsessi väliseid muutujaid, näiteks ilmaprognoose käsitlevate andmetega;

| — | tuleks kehtestada spetsiaalsed kriteeriumid, mis on seotud põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgus nõutavate protsesside kestlikkusega, ja andmekogujate töötingimuste kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

tuleks kehtestada spetsiaalsed kriteeriumid, mis on seotud põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgus nõutavate protsesside kestlikkusega, ja andmekogujate töötingimuste kriteeriumid.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et alati peaks olema tagatud andmete kaitse, omandiõigus, privaatsus ja konfidentsiaalsus (tuleb tagada andmete täielik anonüümimine) ning põllumajandustootjatel peaks olema alaline kontroll oma andmete üle. Lisaks tuleks kaitsta põllumajandustootjate huve ja saada nende nõusolek nende andmete jagamiseks, olenemata andmete sihtkohast ja kasutusest. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab pakkuda põllumajandustootjatele panustamiseks stiimuleid. Nad peaksid lisaks nõustamisteenustele saama oma andmete jagamisest selget ja otsest kasu, nagu rahaline kasu või juurdepääs ELi fondidest rahastatavatele sihtotstarbelistele projektikonkurssidele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks kogutud andmeid ei tohi mingil juhul kasutada põllumajandustootjate kontrollimiseks ja karistamiseks. Kui sellest põhimõttest kinni ei peeta, peaks põllumajandustootjatel olema võimalus andmete esitamisest loobuda, kuid see kahjustab märkimisväärselt põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu kasutamist poliitikavahendina. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu üldine lähenemisviis on kasutada digitehnoloogiat. Seepärast soovitab komitee teha rohkem jõupingutusi ühtse põllumajandusandmeruumi loomiseks, edendades andmete ühisomandit ja andmekooperatiive. Komitee leiab, et põllumajanduslikus toidutööstuses puudub ühtne metoodika andmete võrreldavuse ja ühtse kasutamise tagamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab luua põllumajandusliku toidutööstuse digitaliseerimiseks sihtotstarbelise integreeritud programmi, sest mõned põllumajandustootjad on juba kohustatud koguma keskkonnaandmeid oma toodete müümiseks ning arvestades seda, et autonoomsed ja arukad masinad või andurid on andmegeneraatorid. Kõrvuti juurdepääsu hõlbustamisega andmetele, riist- ja tarkvaratehnoloogiatele tuleks silmas pidada ka digitaalset kaasatust ja kirjaoskust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab teha rohkem jõupingutusi, et vähendada leviauke ning varustada maapiirkonnad telefoniühenduse ja lairibaühendusega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lõpetuseks soovitab komitee, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu rakendamiseks vajalikud vahendid ning et kogutud andmetes võetaks arvesse hinnakõikumisi ja erinevaid kriise põllumajanduslike toiduainete tarneahelas. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjon kavandas strateegias „Talust taldrikule“ (1) kujundada põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ümber põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks, et koguda kestlikkuse andmeid, parandada nõustamisteenuseid ja anda põllumajandustootjatele tagasisidet. Andmeid kogutakse põllumajandusettevõtte tasandil spetsiaalsete kriteeriumide kohaselt ja kindla sagedusega kõigis liikmesriikides. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kohandamisega soovitakse tagada, et põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu abil kogutakse andmeid tõhusalt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iga liikmesriik koostab aruandvate majapidamiste valimiseks spetsiaalse kava, millega tagatakse esinduslik andmevalim. Põllumajandusettevõtted liigitatakse ühte moodi ning protsessi kaasatakse andmekogujad, näiteks raamatupidamisbürood, keda koordineerib liikmesriigi tasandi kontaktasutus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Põllumajandusettevõtete esitatud andmeid kasutatakse selleks, et iseloomustada aruandvat majapidamist, hinnata majapidamise sissetulekut ning majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust ning teha kohapealsete kontrollidega kindlaks laekunud andmete õigsus. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu toimimine

| 3.1. | Komitee toetab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ümberkujundamist põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguks ja leiab, et samu andmeid ei tohiks koguda mitu korda, arvestades et mõni liikmesriik juba kogub mõningaid sotsiaal- ja keskkonnaandmeid. Komitee arvates tuleks iseäranis sotsiaal- ja keskkonnaandmete puhul tagada lähenemisviis, mis seob ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamisega saadud ja Eurostati andmed. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk ja eri osalejad, näiteks haldusasutused, statistikaasutused ja eraõiguslikud asutused, peaksid andmeid jagama kontrollitud ja kohandatud viisil. ELi poolt juba välja töötatud ja rahastatud digitehnoloogia (FAIRshare, (2) programmi „Horisont“ projektid jne) edendamine võib aidata parandada põllumajandusettevõtete juhtimist ja digitehnoloogiate kasutamist põllumajandusettevõtte tasandil. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Andmete kogumise ja töötlemise vahele jääv aeg ei tohiks mõjutada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ja põllumajandustootjatele osutatavate nõustamisteenuste kvaliteeti. Põllumajandustootjad peaksid olema teadlikud sellest, kui nende andmeid kasutatakse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga seotud lisaeesmärkidel, nagu teadusuuringud, innovatsioon, koolitus jne, ning andma selleks oma nõusoleku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Andmekaitse, vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse (3) eeskirjad, anduriandmed, usaldus andmete kasutamise vastu, kontrolli- ja tasakaalustusmenetlused, omandiõigus, privaatsus ja tootmisõigused või läbipaistvus peaksid arvestama põllumajandustootjate huvidega ja põllumajandustootjad peaksid kogutud andmetest kasu saama. Bürokraatia vähendamine peaks olema alaline prioriteet. Põllumajandustootjate julgustamiseks selles valdkonnas on vaja selget metoodikat ELi tasandil. Kaaluda tuleks põllumajandustootjate ühenduste kaasamist. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee arvates tuleks arvesse võtta süsteemi rakendamise kestlikkust ja põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu rakendamisega seotud inimeste töötingimusi andmete kogumise, haldamise, säilitamise ja töötlemise valdkonnas. Komitee juhib tähelepanu oma digiülemineku ja kestlikkuse teemalisele arvamusele: (4) kõige energiasäästlikumate andmekeskuste praktika peaks saama tavaks ja uued andmekeskused peaksid kasutama täielikult taastuvenergiat. Komisjon peaks kehtestama konkreetsed kriteeriumid, mis on seotud protsessi kestlikkuse ja andmekogujate töötingimustega, ning neid tuleks kõigis liikmesriikides arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk ei tohiks olla vahend, mida kasutavad ainult avaliku sektori asutused avaliku poliitika väljatöötamisel, vaid see peaks arvestama ka sotsiaalpartnerite, teadusasutuste, ülikoolide, põllumajandustootjate ja valitsusväliste organisatsioonide vajadustega. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk võiks aidata parandada põllumajandustootjate osalemist finantssüsteemis (krediit jne). Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks korrapäraselt esitama ülevaate põllumajandusest Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning erinevatest põllumajanduslikest tootmisviisidest. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kõigil ELi põllumajandustootjatel peaks olema võimalus panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku, kui nad seda soovivad, võttes arvesse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu esindavust, eelarvepiiranguid ja eesmärke. Ka valimisse mittekuuluvatel põllumajandusettevõtetel peaks olema võimalik anda kohandatud spetsiifiliste kriteeriumide ja meetodite alusel vabatahtlik panus põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku. Põllumajandustootjaid ei tohiks kohustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks andmeid esitama ja sanktsioone ei tohiks kehtestada. Arvesse tuleks võtta ka elatuspõllumajandusettevõtteid ja osalist elatust andvaid põllumajandusettevõtteid. Kogutud andmed tuleks jaotada tooteliikide kaupa (mahepõllumajanduslik jne). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu tõhustamiseks tuleks Euroopa kosmoseprogrammi kaudu loodud georuumiliste andmete kõrval arvesse võtta nüüdisaegset ja uuenduslikku andmekogumist ja -töötlust, mis põhineb tehisintellektil, esemevõrgul, automaatsel valideerimisel, optilise märgituvastuse tarkvaral või kaugkogumise taristutel. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu, ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa avatud teaduse pilve vahel tuleks luua selged seosed. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks võtma arvesse liikmesriikide erinevaid õigusakte, eelkõige keskkonna- ja sotsiaalaspektide puhul, ning olema piisavalt paindlik uute näitajate integreerimiseks. Selleks et põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk oleks edukas, peab kontaktasutuste, liikmesriikide asutuste ja komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi koostöö olema tõhus. Keskkonna- ja sotsiaalandmeid tuleks tähtsustada samavõrd kui majandusandmeid, sama kehtib väikeste ja suurte põllumajandustootjate ning eri piirkondade suhtes. Avatus ja valmisolek panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku on liikmesriigiti erinev ning arvesse tuleks võtta mõne elemendi tundlikkuse taset ja täpset väärtust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee teeb ettepaneku teha selget vahet igal aastal kogutavate andmete ja perioodiliselt vajalike andmete vahel. Andmete erinevad omadused, allikad, vormingud, mõõtmed ja detailsus on põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks korralik proovikivi, sest samu andmeid ei tohiks koguda mitu korda. Andmete kogumise kulustruktuurid on liikmesriigiti väga erinevad, mistõttu on vaja suuremat paindlikkust. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Andmete kogumisel tuleks arvesse võtta erinevaid kriise ja suurenenud hinnakõikumisi, millest on põllumajanduslikus toidutarneahelas saamas püsiv muutuja. Sõda Ukrainas suurendab neid kõikumisi ja toiduainetega spekuleerimine avaldab survet tarneahelatele. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule rahaliste vahendite eraldamise. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee teeb ettepaneku luua kodanikuühiskonna osalusel Euroopa nõuandeorgan, mille liikmed valitaks läbipaistvate kriteeriumide alusel, et jälgida andmekogumist ning otsustada andmete kasutamise ja andmenõuete strateegiliste muudatuste üle, pidades silmas ühiskondlikke probleeme ja andmenõudluse dünaamikat. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Samuti soovitab komitee põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku lisada põllumajandustavasid käsitlevad andmed, konkreetsemalt maa majandamise, taimekaitse, taimesöötade, loomade tervise ja heaolu kohta. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu abil tuleks koguda ja levitada põllumajanduse parimaid tavasid, eelkõige keskkonna- ja sotsiaalvaldkonnas (koolitused, näidisvahendid, head tavad, teabevahetus nõustajate vahel jne). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Andmeid kliimamuutuste, mulla kvaliteedi ja süsiniku sidumise, pestitsiidide kasutamise, vee- ja õhukvaliteedi, energia ja bioloogilise mitmekesisuse kohta tuleks käsitleda keskkonnaandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Töötingimusi, lepingute liike, tervist ja ohutust (tervise- ja ohutuskava olemasolu põllumajandusettevõtte tasandil, õnnetuste arv, mis hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid), sotsiaalse tingimuslikkuse seost ühise põllumajanduspoliitikaga, füüsilisest isikust ettevõtjate ja ajutiste/hooajaliste töötajate arvu, oskusi ja palku tuleks käsitada sotsiaalandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil. Samuti tuleks pidevalt hoolitseda selle eest, et kogutud andmeid kasutatakse kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude jälgimiseks. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee teeb ettepaneku pöörata erilist tähelepanu naistele ja noortele, sest neil on tulevase maaelu arengu seisukohalt keskne tähtsus. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk võib kaudselt parandada juurdepääsu võimalustele, stabiilsetele töölepingutele, kohandatud avalikele teenustele ja parandada elukvaliteeti. Eritähelepanu tuleks pöörata ka rahvusvaheliselt tegutsevate põllumajandusettevõtete andmetele, sest põllumajandusettevõtete korraldus on muutumas keerukamaks ja mõned neist ettevõtetest toodavad ka väljaspool ELi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Seoses põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku käsitlevate õigusaktide rakendamisega on komitee mures ettepaneku pärast anda komisjonile volitused võtta vastu suur hulk delegeeritud õigusakte (näiteks andmehalduse, põllumajandusettevõtte tunnuse, andmete kasutamise või esmastele andmetele juurdepääsu ja nende edastamise kohta). Seda tuleks piirata miinimumini ja pigem tuleks kasutada rakendusakte. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu panus põllumajandusettevõtete keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete tulemusnäitajate parandamisse ning põllumajanduslike toiduainete tarneahela läbipaistvuse ja õigluse suurendamisse

| 4.1. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk võiks olla vahend, mis aitab parandada põllumajandusettevõtete juhtimist, sest põllumajandusettevõtete andmete kogumise ja analüüsimise teel töötatakse välja otsustamist toetavad vahendid, et suurendada põllumajandusettevõtete tulemuslikkust (sealhulgas täppispõllumajandust edendades). Liikmesriike võiks selles suunas juhtida. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgul põhinevatele nõustamisteenustele võiks olla kasu andmekogumite paremast integreerimisest, et anda teabel põhinevat nõu kõigis kestlikkuse mõõtmetes (majanduslik, keskkonnaalane, sotsiaalne). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Põllumajandusettevõtte tasandil kogutud andmeid kasutatakse osaliselt põllumajandusettevõtte potentsiaali ja kestlikkuse suurendamiseks. Põllumajandustootjatel peab olema kontroll oma andmete üle ning neid tuleks abistada ja nõustada, et nad kasutaksid oma andmeid, töötamaks täpsemalt, tõhusamalt ja kestlikumalt, et edendada kestlikke põllumajandustavasid. Andmeid tuleks kasutada konkreetsel eesmärgil, milleks neid koguti. Liikmesriigid peaksid sellega nõuetekohaselt tegelema ning komisjon peaks esitama selged soovitused ja avatud tarkvaralahendused, mis on kohandatud põllumajandusettevõtete ökosüsteemile. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee teeb ettepaneku töötada välja ühine andmeruum, mis põhineb ELi põllumajandusliku toidutööstuse avalike andmete usaldusmärgisel, et tarneahelaid paremini ja tõhusamalt käsitleda. Igas liikmesriigis tuleks kehtestada konkreetsed eesmärgid. Andmete ühisomand, põllumajanduse andmekooperatiivid ja andmekogumise partnerluste arendamine nõuavad sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid ja strateegiat. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Põllumajanduslikus toidutööstuses ei ole välja töötatud standardeid ja ühtset metoodikat andmete võrreldavuse ja ühise kasutamise tagamiseks. Sellega seoses tuleks liikmesriikide osalusel astuda konkreetseid samme, sest mõned põllumajandustootjad on kohustatud koguma andmeid, kui soovivad müüa oma tooteid jaemüüjatele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee leiab, et põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama paremini mõista kogu põllumajandusettevõtte ökosüsteemi ning olema koostalitlusvõimeline teiste andmebaasidega, mis hõlmavad tarneahela andmeid või võimaldavad eri andmekogumeid koos analüüsida, et oleks võimalik jälgida lisandväärtuse jaotumist ja tagada kõigi toiduahelas osalejate õiglane kohtlemine. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks esitama peamised tulemuslikkuse põhinäitajad, mis on seotud põllumajandusettevõtete tulemuslikkusega, aga ka piirkondliku ja toodete olukorraga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks aitama kaasa arukale, uuenduslikule ja kestlikule põllumajandusettevõtte juhtimisele, põllumajandusettevõtte juhtimise ja tootmise parandamisele ning seose loomisele põllumajandustootmisega seotud väliste muutujatega (ilm jne). Teadusprojektidesse tuleks rohkem kaasata põllumajandustootjaid ja ühistuid ning ELi raha võiks eraldada konkreetselt põllumajandussektori ja põllumajandusliku toidutööstuse digitaliseerimiseks. Sektori eripära tõttu tuleks liikmesriikide osalusel algatada sihtotstarbeline projektikonkurss. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu panus põllumajandussektori ja põllumajandusliku toidutööstuse digitaliseerimisse

| 5.1. | IT-tehnoloogiate kasutuselevõtt on aeglane protsess, sest põllumajandus on endiselt üks kõige vähem digitaliseeritud sektoreid ning sellega seoses on riikide, piirkondade ja põllumajandusettevõtete vahel märkimisväärseid erinevusi. Digitaalne kaasatus on suur probleem ja see tuleks seada tähelepanu keskmesse, et vähendada ebavõrdsust. Põllumajandusliku toidutööstuse suurem digitaliseeritus aitab suurendada tarneahela läbipaistvust ja minimeerida toiduainetega spekuleerimise ohtu. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon, liikmesriigid ja kodanikuühiskond töötaksid koostöös välja integreeritud eriprogrammi põllumajandusliku toidutööstuse digitaliseerimiseks. Kuna digiüleminek on prioriteet, tuleks liikmesriikide ja eriti väikepõllumajandustootjate juurdepääsu hõlbustamist riist- ja tarkvaratehnoloogiatele toetada sihtotstarbeliste programmide abil. Tuleks tagada, et perioodiliselt uuendatakse andmete kogumiseks ja jagamiseks kasutatavaid tarkvaralitsentse. Selleks saab kasutada ELi vahendeid, samas on oluline tegur liikmesriikide kaasamine. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Autonoomsed ja arukad masinad või andurid on andmegeneraatorid, mis võivad aidata kaasa otsuste tegemisele põllumajandusettevõtte tasandil ja konsolideerida andmehaldust tarneahela tasandil. Tarneahelas osalejate omavaheline seotus ja koostalitlusvõime koos georuumiliste andmetega peaks aitama tagada väikepõllumajandustootjate ühendatuse turuga ja tarneahelate konsolideerimise. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Oluline on suurendada andmete kogumise, jagamise, haldamise ja kasutamise suutlikkust põllumajandusettevõtte tasandil, eriti väikeste põllumajandusettevõtete puhul, et integreerida põllumajandustootjad paremini tarneahelatesse ja tõhustada põllumajandusettevõtteid. Need kulud tuleks katta ühise põllumajanduspoliitika raames ja erimeetmed tuleks lisada liikmesriikide strateegiakavadesse. Hoolikalt tuleks tegeleda probleemiga, et väikepõllumajandustootjate teadmised digiprotsessidest on puudulikud. Ühises põllumajanduspoliitikas ja muudes asjakohastes poliitikavaldkondades tuleks selgelt ja pidevalt keskenduda digiteadmiste suurendamisele. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sotsiaal- ja keskkonnaandmete kogumine ei tohiks olla mitte isoleeritud protsess või täiendav tegevus, vaid see peaks olema pidev tegevus põllumajandusettevõtte tasandil, olenemata selle suurusest või liigist, ning liikmesriigid peaksid toetama selle järjepidevust. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee on mures asjaolu pärast, et nõudlus andmete ja digitaliseerimise järele põllumajanduslikus toidutööstuses võib põhjustada hinnadiskrimineerimist ja spekuleerimist tooraineturgudel. Andmeturu koondumist väheste ettevõtete kätte tuleb hallata viisil, mis tagab andmesuveräänsuse. Lisaks tuleb tarneahelas osalejate vahel andmeid jagada õiglasel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, mis võimaldab põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgul aidata saavutada õiglasemat tarneahelat ja vähendada kaudseid heitkoguseid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Pidevalt tuleks keskenduda andmedemokraatia ja tasakaalustatud läbirääkimispositsiooni raamistiku loomisele seoses andmetest saadava kasuga põllumajandusliku toidutööstuse sektoris. Komitee tunneb heameelt põllumajandusettevõtete tunnuse kasutuselevõtu üle ja leiab, et põllumajanduses oleks vaja suuremat selgust andmete privaatsuse, omandiõiguse, nende eest vastutamise ja ülekantavusega seotud küsimustes. Lisaks sellele, et andmed on põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgust lihtsalt leitavad, tuleks ette näha andmetest saadava tulu õiglane, vastastikkusel põhinev jagamine andmeesitajate ja andmeagregaatorite vahel. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Teadlikkuse suurendamise kampaaniad, milles rõhutatakse andmete tähtsust põllumajandusettevõtete majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase tulemuslikkuse seisukohast, eriti väikepõllumajandustootjate jaoks, on vajalikud usalduse suurendamiseks ja selleks, et parandada arusaamist andmete panusest tulevase avaliku poliitika asjakohasusse ja tõhususse. Põllumajandusliku toidutööstuse tarneahelas osalejatel peaks olema juurdepääs avatud andmeplatvormidele, et tagada toodete tarneahelate võrreldavus ja läbipaistvus. Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk võib motiveerida põllumajandustootjaid kasutama digitaalseid platvorme, et neil oleks lihtsam leida tee tarneahelatesse ja anda edasi parimaid tavasid. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Lisaks andmekogujate koolitamisele tuleks võimalusi digitaalse kirjaoskuse parandamiseks pakkuda eelkõige väikestele põllumajandusettevõtetele ja vanematele põllumajandustootjatele. Küberturvalisuse alased koolitused, tavad ja kampaaniad peaksid jätkuma. Hoolimata digitaliseerimisel ja andmesektoris tehtud edusammudest on vaja kasutajasõbralikumaid süsteeme. Komitee rõhutab vajadust tagada lairibaühendus ja digitaliseerimine, mis on täppispõllumajanduse ja robootika eeltingimus. Samuti tuleb toetada investeeringuid kestlikesse tehnoloogiatesse. Tuleks kaaluda selge seose loomist põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu ja Euroopa ühendamise rahastu, aga ka Euroopa ühendamise lairibaühenduse fondi vahel. |
| --- | --- |

5.8.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

1

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digiüleminek ja kestlikkus – praegune olukord ja vajadus meetmete järele kodanikuühiskonna seisukohast“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 187).

4

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/171

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga““

(COM(2022) 217 final)

(2023/C 75/25)

| Raportöör: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Raportöör:

Marcin NOWACKI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 156/12/17 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

156/12/17

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata sõjaline agressioon Ukrainas on toonud kaasa taristu olulise osa hävimise ning meresadamate ja mereteede blokaadi, mille tulemuseks on Ukraina väliskaubanduse kokkuvarisemine. Seepärast tuleb uurida alternatiivseid kaubateid, mis kasutavad ELi ja Ukraina vahel maantee- ja raudteetransporti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kutsub liikmesriike, komisjoni ja nõukogu üles võtma meetmeid, et parandada tollivormistust piiripunktides, suurendades ametnike arvu ja tõhustades koostööd ELi ja Ukraina ametnike vahel. Nende meetmetega tuleks jätkata mõnes ELi riigis juba arenevat suundumust. Näiteks on Poola avanud spetsiaalsed kaubaveokoridorid Korczowa-Krakovetsi ja Dorohuski-Yahodyni piiripunktides. Samuti tuleb märkida, et ELi riikide ja Ukraina vahel on vaja koostööd, et parandada tollivormistust, muu hulgas kõigi asjaomaste talituste samaaegse tollivormistuse kaudu, järgides kõiki ELi liikmesriikide ja Ukraina menetlusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tuleb rõhutada, et üks viimaseid olulisi jõupingutusi maismaakaubanduse suurendamiseks on kahe lepingu sõlmimine ELi, Ukraina ja Moldova vahel Ukraina kaupade maanteeveo liberaliseerimiseks Moldova kaudu ELi. Maanteetranspordi lepingud aitavad sellele jõupingutusele kaasa, hõlbustades kaupade maanteetransporti ELi, Ukraina ja Moldova vahel, võimaldades Ukraina, Moldova ja ELi vedajatel neid territooriume läbida ja nendel kaupa vedada, ilma et nad peaksid selleks luba taotlema. ELi-Ukraina lepinguga nähakse ette ka Ukraina juhilubade ja kutsekvalifikatsiooni tunnistuste tunnustamine (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele teha kiireloomulisi investeeringuid taristusse, et suurendada piiripunktide arvu ja võimaldada raudteekaubandust. Neid investeeringuid saab teha ainult Euroopa fondide toetusel. Transpordimahu suurendamiseks on vaja toetada investeerimisprotsessi, maksetagatisi ja kindlustust ELi ja Ukraina vahelises kaubaveos osalevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab vajadust teha tihedat koostööd Ukraina partneritega mitte ainult investeerimisprotsessi rakendamisel ja kaubaveoprotsesside parandamisel, vaid ka Ukraina töötajatele ELis töötamise võimaldamisel. See puudutab nii valitsuspartnereid kui ka sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee märgib, et Euroopa Komisjoni teatises tuuakse täpselt välja olulised takistused ja nende põhjused ELi ja Ukraina vahelises kaubanduses. Käimasolev relvakonflikt Ukraina territooriumil, mille põhjustas Venemaa täiesti põhjendamatu sissetung, on toonud kaasa Ukraina taristu ulatusliku hävimise ja Musta mere sadamate blokaadi, lõigates seetõttu Ukraina välja selle rahvusvahelisest kaubanduskanalist. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Taust

| 2.1. | Käesolev arvamus on vastus komisjoni 12. mai 2022. aasta teatisele Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Üks peamisi Ukrainas toodetud kaupu, mida eksporditakse ELi ning paljudesse Aafrika ja Aasia riikidesse, on toit ja eelkõige teravili. Ukraina on üks suurimaid toidutootjaid. Riigi väliskaubanduse blokaad tähendab paljude toidukaupade tarnimise olulist vähendamist ELis ja kogu maailmas. Ukraina ja Venemaa toodavad kokku 10 % maailma nisust ja moodustavad 30 % ülemaailmsest nisukaubandusest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku luua alternatiivsed ja optimeeritud logistikateed – uued „ELi ja Ukraina solidaarsuskoridorid“ –, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodetega kauplemist ja kahepoolset väliskaubandust. Koridorid annavad Ukrainale juurdepääsu Euroopa kaubateedele meresadamate kaudu, mis võimaldab meie idanaabril osaleda ülemaailmses kaubanduses. Siiski ollakse üldiselt kokkuleppel, et maismaaekspordiga saab kompenseerida ainult ühe kolmandiku kuni poole sellest, mida Ukraina tavaliselt Musta mere kaudu ekspordib. Lisaks on maismaatranspordi kulud Euroopasse palju suuremad kui laevaga Musta mere kaudu eksportimisel. Peale selle on Ukraina ekspordid ELi siseturul piiratud. See vähendab põllumajandustootjate võimalusi ja takistab paljude Aafrika ja Aasia riikide varustamist hädavajalike toiduainetega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ohutu teraviljakoridori avamine Mustal merel võib olla hea uudis toitu importivatele riikidele ja Ukraina põllumajandustootjatele. Tõeline proovikivi on siiski veel ees, sest usaldus Venemaa vastu on väike. Lisaks sellele seisame silmitsi kõrgete kütuse- ja väetisehindadega. Suur osa Ukraina põllumajandusmaast on Venemaa kontrolli all või Venemaa rünnakute ohus. Kui põllumajandustootjad ei saa enam suurte kulude ja madala turvalisuse tõttu põllumajandusega tegeleda, võib juhtuda, et nad lõpetavad oma tegevuse, mis suurendaks veelgi survet rahvusvahelisele toiduga kindlustatusele ning hävitaks töökohti. Et seda muuta, tuleb kohe lahendusi leida. Enam ei tohi aega kaotada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee märgib, et komisjon on õigesti tuvastanud kitsaskohad, st kõige problemaatilisemad valdkonnad, mis takistavad ELi ja Ukraina vahelist kaubandust, ning on esitanud ettepanekuid mitme meetme kohta, et lahendada tuvastatud probleeme. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Peamised probleemid ELi ja Ukraina vahelise kaubanduse arengus on seotud taristuga. Seetõttu on tarvis kiireid investeeringuid, et piiripunktides poleks takistusi ning et hõlbustada raudteetransporti Ukraina ja ELi liikmesriikide vahel. ELi institutsioonide, liikmesriikide, Ukraina ja Moldova vahel tuleks luua ja laiendada koostööd, mis võib kaubaveos aktiivset rolli mängida. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Raske on hinnata Venemaa Ukrainasse sissetungi tekitatud kahju, eriti kui me ei tea, kaua sõda veel kestab. Sellele vaatamata tuleks juba praegu mõelda Ukraina taasülesehitamisele, majandusarengule ja Euroopa Liidu majandusökosüsteemi integreerimisele. Oluline samm Ukraina taasülesehitamise suunas oli 4.–5. juulil 2022 toimunud Lugano konverents. See on seda olulisem, et ELi juhid otsustasid 23. juunil 2022 anda Ukrainale kandidaatriigi staatuse Euroopa Liiduga ühinemiseks. Euroopa Komisjoni välja pakutud kava luua nn solidaarsuskoridorid, et suurendada kaubavahetust Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, on kindlasti oluline samm selle eesmärgi suunas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ukrainas on 18 sadamat, kust saab eksportida kaupu Euroopa riikidesse ja teistesse maailma paikadesse. Ukraina viimaste andmete kohaselt on nendest 15 blokeeritud. Vaid kolm sadamat on töös: Reni, Izmail ja Ust-Dunaisk. Venemaa takistas ka ligi 80 välismaa laeva lahkumist koos nende meeskondadega. Ukraina allikate sõnul saadeti märtsis sadamatest välja ainult 400 000 tonni kaupa. Mais tõusis sadamast välja saadetud kaup 1,3 miljoni tonnini (3). Kuid see on kõigest tilk meres tegeliku vajaduse kõrval. Lootus suurendada merekaubandust on kirjutatud lepingusse, mille kohaselt lubab Venemaa kaubalaevadel Ukraina sadamatest välja sõita. Esimesed laevad Ukraina teraviljaga on juba Odessa sadamast väljunud. Tuleb rõhutada, et leping Venemaaga on nõrk ja et sadamad võidakse igal ajal uuesti blokeerida (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ukraina on üks suurimaid toidutootjaid maailmas. Ligikaudu pool maailma päevalilleõli ekspordist, 16 % maisist ja 10 % nisust tuleb Ukrainast. Samuti on Ukraina muude teraviljade ja toidukaupade oluline tootja ja eksportija (5). Toidueksport on Ukraina peamine tuluallikas, moodustades 2021. aastal 27,7 miljardit USA dollarit (6). Ukraina põllumajandustooteid müüakse peamiselt Kagu-Aasias, Lähis-Idas ja Aafrikas. ELi riigid, nagu Hispaania, Madalmaad ja Itaalia, on samuti nende kaupade suurimate importijate hulgas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus umbes kaks kolmandikku Ukraina kaupade ekspordist meritsi. Tol ajal eksporditi teravilja peaaegu eranditult meritsi ja taimeõlide puhul oli see näitaja üle 90 % (7). Musta mere kaubasadamate blokaadil on otsene mõju rahvusvahelisele toiduga kindlustatusele ja paljude maailma eri paigus asuvate riikide majanduslikule olukorrale. Toiduainete piiratud tarned Ukrainast on kindlasti oluline inflatsiooni mõjutav tegur kogu ELis ja on seda ka edaspidi. Saagikoristust takistas sõda ja Vene väed varastasid okupeeritud territooriumidel põllukultuure. Lisaks on nad mineerinud piirkonda ja põletanud haritavat põllumaad. Sellistes tingimustes on Ukraina saak väiksem kui varasematel aastatel. Nimetatud probleemid koos ekspordiraskustega võivad paljudes maailma piirkondades põhjustada nälga. Lisaks on hinnanguliselt umbes 30 % Ukraina nisutootmispiirkondadest praegu Venemaa kontrolli all (august 2022). Okupeeritud aladel on tootmise staatus ebaselge: kes neid tarneid kontrollib ja kas need jõuavad veel maailma turgudele? Samuti hinnati sõja puhkedes, et 2021. aasta saagist hoiti 20–25 miljonit tonni teravilja Ukrainas kinni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Need probleemid õigustavad täielikult komisjoni ettepanekuid solidaarsuskoridoride loomiseks. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et komisjoni ettepanek peaks lisaks piiripunktide võimekuse suurendamise meetmetele sisaldama ka meetmeid investeeringute turvalisuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   ELi liikmesriikide ja Ukraina tolliteenuste töö koordineerimine

| 4.1.1. | Ühine tollikontroll ELi-Ukraina piiril ei ole uus suundumus. Sarnane mehhanism võeti kasutusele 2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste ajal. Euroopa meistrivõistluste ajal ületas Poola-Ukraina piiri üle miljoni inimese. Siiski hõlmasid tolleaegsed eriprotseduurid ainult isikute, mitte kaupade liikumist. Sellest hoolimata on tolliteenuste koordineerimine võimaldanud suurendada piiripunktide võimekust. Venemaa Ukrainasse sissetungist tingitud eriasjaolud õigustavad kindlasti sarnaste meetmete kaalumist kaupade liikumisel. Kahtlemata on tollikontroll Ukraina piiripunktides vajalik. Sellegipoolest soovitame nii ELi liikmesriikide kui ka Ukraina ametnikel neid kontrolle läbi viia ühes kohas ja samal ajal täieliku koostöö ja koordineerimise abil. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Piiripunktide võimekuse suurendamine. Maanteeveo lahendused. Uute piiripunktide ja -radade avamine kaupade, eelkõige põllumajanduslike toiduainete tollivormistuseks.

| 4.2.1. | Piiripunktide avamine ja nende võimekuse suurendamine on väga oluline, et võimaldada kaupade vaba liikumist ELi liikmesriikide ja Ukraina vahel. Seda suundumust on näha Ukrainaga piirnevates riikides ja seda tuleks toetada, sealhulgas rahaliselt, investeeringutega vajalikku taristusse. Vaja on suurendada nii olemasolevate piiripunktide võimekust, näiteks suurendades tollitöötajate arvu, kui ka avada uusi piiripunkte, eriti kauba tollivormistuse jaoks, kohtades, kus see on võimalik. Hea näide on Poola, kes on suurendanud kaubavahetuse võimekust Korczowa-Krakovetsi ja Dorohusk-Yahodyni piiripunktides. Tänu olemasoleva taristu laiendamisele ja kasutamisele on Poola väga lühikese aja jooksul vähendanud kauba tollivormistuse ooteaegu teistes piiripunktides. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Tuleb märkida, et Ukraina teraviljakaubanduseks on võimalik kasutada meresadamaid ka Balti riikides, mitte ainult Poolas. Poola raudteevõrku tuleb tõhusalt kasutada ning Ukraina ametiasutustel ja ettevõtjatel võimaldada kasutada Poola, Leedu, Läti ja Eesti sadamaid. Oluline on mainida, et märkimisväärset kogust Ukraina teravilja hoitakse Poola-Ukraina piiril asuvates ladudes. See tähendab, et kaubanduslogistikas on endiselt tõkkeid, mis tuleb kõrvaldada. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tuleb märkida, et komisjon teeb samuti ettepaneku algatada läbirääkimised Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimiseks kaupade maanteeveo kohta. Pärast esialgset kehtivusaega võib see jääda jõusse seni, kuni püsivad Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni tõsised mõjud transporditaristule ja -tegevusele. Siiski tuleb rõhutada, et Ukraina ja Euroopa ettevõtluskeskkonnad on väga erinevad. Seetõttu on oluline, et mis tahes ELi ja Ukraina vaheline leping sisaldaks tegevuskava muudatuste tegemiseks Ukraina eeskirjades, et siseriiklikud õigusnormid oleksid kooskõlas Euroopa standarditega, sealhulgas liikuvuspaketiga. Vastasel juhul võivad Ukraina transpordiettevõtjad saada märkimisväärse konkurentsieelise oma Euroopa kolleegide ees, mis tooks kaasa tõsised majanduslikud tagajärjed Euroopa transporditööstusele. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Oma 4. meetmes kutsub komisjon üles suunama Ukraina põllumajandustoodete eksportsaadetisi esmajärjekorras kaubaveokoridoridesse, millel on parim läbilaskevõime. See on tähtis halduslikust seisukohast. Siiski tuleb rõhutada, et ilma täiendavate majanduslike stiimulite ja asjakohase kindlustuseta ei pruugi eratranspordiettevõtjad olla valmis võtma põllumajandustoodete veoga seotud riske. Eraettevõtjad järgivad kasumi maksimeerimise ja riski minimeerimise põhimõtet ning võivad otsustada muude kaupade või tegevuste kasuks, selle asemel et vedada Ukrainast põllumajandustooteid. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjon viitab õigustatult vajadusele kõrvaldada arvukad tõkked, mis takistavad Ukraina sõidukijuhtidel ELis töötada. Ukraina partneritega tuleks võtta ühiseid meetmeid, et võimaldada ukrainlastel töötada Euroopa transpordiettevõtetes ja vabalt piire ületada. Lõppude lõpuks seisavad piirkonnas tegutsevad Euroopa transpordiettevõtted silmitsi märkimisväärse tööjõupuudusega. Paljud Ukraina kodanikud töötasid enne sõda ELi riikides, kuid pärast sõja puhkemist olid nad sunnitud kodumaale tagasi pöörduma. Nad ei saa praegu ELis töötamiseks Ukrainast lahkuda ning see mõjutab Euroopa ettevõtete olukorda. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Raudteeühendused ELi ja Ukraina vahel

| 4.3.1. | Komitee märgib, et Euroopa Komisjon on õigesti tuvastanud probleemid raudtee-kaubaveo valdkonnas. ELis kasutatav rööpmelaius on 1 435 mm ja Ukrainas 1 520 mm. See muudab Euroopa ja Ukraina kaubarongide liikumise teineteise raudteedel võimatuks. Komisjon juhib siiski tähelepanu vagunite pöördvankrite vahetamise tavale, mis ei pruugi alati piisav olla. Tuleb märkida, et Ukraina vagunid on mõnikord laiemad kui Euroopas kasutatavad vagunid, mis võib takistada nende liikumist Euroopa rööbasteedel. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | 5. meetmes märgib komisjon, et kohustub tegema koostööd liikmesriikide ja tööstusega, et määratleda peamised ümberlaadimis-/rööpmevahetamiskeskused ELi ja Ukraina piiril ja kaugemal, et teha kindlaks mahud, mida saaks iga päev ümber laadida nii mahtlastina kui ka konteinervedude kaudu. Tuleb siiski märkida, et ELi koordineerimisabi peaks hõlmama lisaks transpordile ka ekspedeerimist. Ukraina ettevõtjad seisavad praegu silmitsi suurte raskustega uute logistikaahelate loomisel (piiriterminalide broneerimine ja raudtee-kaubaveo korraldamine, terminalide broneerimine sadamates, lepingud laevandusettevõtjatega). Sageli toimetavad nad teravilja vaid kuni piirini, mis tekitab kitsaskohti. Probleemi võiks lahendada suuremahuliste kontaktide loomise ürituste ja mehhanismidega (sealhulgas internetis), mis ühendavad Ukraina eksportijaid Euroopa ekspediitoritega, logistikaettevõtjatega jne. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Solidaarsuskoridoride loomiseks on vaja mitmeid investeeringuid taristusse, eelkõige raudteesse. Märkimisväärne näide on Euroopa raudteetaristu laiendamine kavandatavas Poola-Ukraina-Rumeenia koridoris, Gdańsk-Lublin/Przemyśl-Lviv-Tšernivtsi-Suceava-Constanța liinil. Projekt võib olla uue TEN-T Läänemere-Musta mere-Egeuse mere koridori idapoolne haru, mida arutatakse TEN-T võrgu tsüklilise läbivaatamise raames. Kui Poolas on vajalikud investeeringud tehtud, nagu Poola Vabariigi keskne transpordisõlm ja kiirraudteeliinide kohandamine kaubaveoks, on see tõenäoliselt kiireim tee kaupade transportimiseks Ukrainast Läänemere sadamatesse. Raudteeinvesteeringute tegemine TEN-T võrgu raames võimaldab Moldoval paremini ühenduda ELiga ja avada rohkem kaubaveo marsruute Odessasse ja Chișinăusse. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Rahaline toetus ja riski vähendamine ettevõtjate jaoks

| 4.4.1. | Ukraina taastamine nõuab väga suuri investeeringuid. Märkimisväärne osa riigi taristust ja põllumajandusest on sõjalise tegevusega hävitatud. Nendeks investeeringuteks on vaja rahastamisallikaid ja maksetagatisi, et tagada kindlus juhul, kui investor ei suuda töövõtjale maksta. Seetõttu tuleb kaasata Euroopa fondid, et toetada ettevõtjaid, kes teevad investeeringuid Ukrainas. Kõrgete kütuse-, väetise- ja kindlustuskulude tõttu ei riski paljud põllumajandustootjad investeeringutega. Paljud okupeeritud aladel asuvad põllumajandusettevõtted jäetakse maha, mis tähendab, et inimestel pole tööd ning toiduaineid ei toodeta. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komisjon juhib õigesti tähelepanu sellele, et ELi vagunite omanikud ei soovi oma veeremeid ja sõidukeid Ukrainasse saata. Vastusena nendele muredele võttis Ukraina vastu valitsuse dekreedi, millega kohustub katma kaotsiläinud vagunite või praamidega seotud kahju. Dekreet ei hüvita siiski kindlustusriske ning seda ei saa kohaldada maanteetranspordi suhtes. Euroopa raudteeveeremit juba osaliselt veetakse Ukrainasse, kuid siiski piiratud arvul. On mõistlik toetada ELi koostööd Ukrainaga ja eraldada sellele rahastamisvahendile erivahendeid. Ukraina territooriumil toimuva sõjalise tegevusega seotud risk mõjutab märkimisväärselt ettevõtjate (ka maanteetranspordi sektoris) valmisolekut tegeleda ELi ja Ukraina vahelise kaubaveoga. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komisjon viitab mitmes punktis vajadusele teha märkimisväärseid investeeringuid, näiteks raudteeühenduste ehitamisse, kaubaveo ümberlaadimistaristusse ja kauba ladustamise taristusse. Tuleb märkida, et teraviljataristusse (terminalid, tornhoidlad, vagunite ja veeremite ostmine, sadamakaide väljaehitamine jne) tehtavate erainvesteeringutega seonduv peamine probleem on sõja tõttu valitsev ebakindlus ja seega üleinvesteerimise oht. Võttes arvesse probleemi ülemaailmset mõõdet, on põhjendatud üleskutsed riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele rahastamisvahendite loomise toetamiseks, et katta riske, mis on seotud eraettevõtjate oluliste investeeringutega teravilja transportimise ja ladustamise taristusse. Võimalike sidusrühmade hulka kuuluvad Euroopa Investeerimispank või muud kõnealuse piirkonna riikide arengupangad. |
| --- | --- |

4.4.3.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu)

1

(2)  COM(2022) 217 final.

2

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports/

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701; vt ka „The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine“, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

5

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers/

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492

7

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

MUUDATUSETTEPANEK

Esitanud:

CAÑO AGUILAR Isabel

HAJNOŠ Miroslav

QUAREZ Christophe

SZYMAŃSKI Mateusz

TEN/781 – ELi-Ukraina solidaarsuskoridorid

Punkt 4.5

Lisada uus punkt punkti 4.4.3 järele

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.5. | Töötajate õiguste kaitse uues tööseadustiku eelnõus |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

4.5.

Ukraina parlament on hiljuti loobunud oma pikaajalisest põhimõttest konsulteerida ametiühingute ja tööandjate organisatsioonidega tööõiguse muutmisega seotud poliitika üle. Selle tulemusena võttis Ukraina parlament vastu seaduse 2434-IX, mis jõustus 2022. aasta augustis. See seadus diskrimineerib töötajaid organisatsioonides, kus on vähem kui 250 töötajat ja kus palgatase on kõrgem kui kaheksakordne miinimumpalk. Nimelt võimaldab seadus nende tööandjal teha ettepanek sõlmida individuaalsed töölepingud, mis vastuvõtmise korral võivad panna sellisele töötajale täiendavaid ülesandeid ja kohustusi, mida ei ole tööõiguses või kollektiivlepingutes ette nähtud. Seadus võeti vastu sõjaseisukorra jaoks, kuid see on loomulikult osa laiemast reguleerimise vähendamise ja töötajate õiguste nõrgendamise tegevuskavast. Seaduse vastuvõtmine ja selle sätete lisamine uutesse tööõigusaktidesse rahuajal oleks vastuolus ELi õigustikuga. Sealhulgas ilmneks vastuolu järgmistes aspektides: teenuste osutamise vabadus, töötajate töö- ja elutingimused, jätkusuutlikud tööhõivetingimused ja diskrimineerimiskeelu põhimõte, aga ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ratifitseeritud konventsioonidest ja Euroopa sotsiaalõiguste sambast tulenevad kohustused kindla ja paindliku tööhõive, piisava miinimumpalga ja miinimumsissetuleku kohta.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 81 |
| --- | --- |
| Vastu: | 97 |
| Erapooletud: | 17 |

Poolt:

81

Vastu:

97

Erapooletud:

17

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/178

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi päikeseenergia strateegia““

(COM(2022) 221 final)

ja

„Komisjoni soovitus taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta“

(C(2022) 3219 final)

(2023/C 75/26)

| Raportöör: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Alena MASTANTUONO |

Raportöör:

Kęstutis KUPŠYS

Kaasraportöör:

Alena MASTANTUONO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 171/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

171/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee rõhutab, et EL peab kiiremas korras hoogustama päikeseenergia kasutamist ja suurendama Euroopa tootmisvõimsust selles valdkonnas järgmistel põhjustel: kliimaeesmärkide saavutamiseks, ELi strateegilise energiasõltumatuse suurendamiseks, avaliku ja erasektori investeeringute edendamiseks ja inimväärsete töökohtade loomiseks, tööstusbaasi tugevdamiseks ja ärivõimaluste avardamiseks ning selleks, et aidata kaasa kodumajapidamiste juurdepääsule taskukohasele energiale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Samas juhib komitee tähelepanu vajadusele tunnistada, et liikmesriikide energiaallikate jaotus on erinev ning peegeldab nende geograafilisi ja kliimaalaseid tingimusi ning erisuguste taastuvate energiaallikate kättesaadavust. Päikeseenergia kasutamise suurendamine peab olema kooskõlas tehniliste tingimuste ja keskkonnakestlikkusega. Päikeseenergia potentsiaali täielik ärakasutamine Euroopas nõuab liikmesriikide vahelist tihedamat koostööd. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteel on heameel ELi päikeseenergia strateegia (1) (edaspidi „strateegia“) üle, kuid avaldab kahetsust, et selle tulemuste nägemine võtab palju aega. Komitee kutsub liikmesriike üles mitte ootama uute ELi eeskirjade vastuvõtmist ning alustama juba kohe haldusmenetluste lihtsustamist ja lubade andmise menetluse lühendamist. Komitee kutsub liikmesriike üles tõhustama ühtse kontaktpunkti vahendusel toimuvat integreeritud ja ühtseid loa andmise menetlusi ning kiirendama kohe eelisarendusalade valimist. Kogu protsessi täielik rakendamine peab kestma maksimaalselt kaks aastat. Samuti rõhutab komitee, et päikeseenergia strateegia nõuab ulatusliku salvestusvõimsuse kasutuselevõttu ning seda, et ülekande- ja jaotusvõrgud oleksid valmis. |
| --- | --- |

1.3.

Komitee kutsub poliitikakujundajaid üles julgustama ja toetama inimesi ning pakkuma neile võimaluse saada päikeseenergiat tootvateks tarbijateks ning aitama üles ehitada energiakogukondi. Komitee soovitab kohalikel omavalitsustel käivitada projekte energiaostuvõimetuse vastu võitlemiseks piirkondades, kus inimesed ei saa endale lubada energiakogukondade kaudu investeerimist. Komitee kutsub üles panema suuremat rõhku põllumajandusega seotud päikeseenergiatootmisele, et pakkuda põllumajandustootjatele uusi võimalusi ja hüvesid.

| 1.4. | Komitee märgib, et soojuspumpade kasutamise laiendamist tuleks vaadelda seotuna (katusele paigaldatavate) fotoelektriliste päikeseenergiaseadmete paigaldamise suurendamisega, kuna viimase ja soojuspumba kombinatsioon on kõige energiatõhusam ja majanduslikult kõige kättesaadavam lahendus jahutamiseks sobivate kliimatingimuste korral. Komitee hinnangul on vaja edendada ka suuremahulisi päikese soojusenergial põhinevaid süsteeme. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Fotoelektrilise päikeseenergia ulatusliku kasutuselevõtu tagamiseks on vaja tugevdada Euroopa tööstusbaasi ning kindlustada päikeseenergia valdkonnas sujuvad ja usaldusväärsed tarneahelad. Komitee peab seega hädavajalikuks, et EL leiaks võimalused fotoelektriliste päikeseenergiaseadmete tootmiseks Euroopas, parandades avaliku ja erasektori investeerimiskeskkonda ning luues ettevõtlussõbralikke tingimusi, sealhulgas hea juurdepääsu rahastamisele ning keskendudes jõuliselt teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Päikeseenergiaseadmete paigaldamine põrkub suurtele takistustele, mis on tingitud oskustööliste suurest puudusest ning ka regulatiivsetest ja isegi tehnilistest tõketest. Komitee kutsub üles aktiivselt edendama koolitust ja oskuste arendamist asjaomaste sidusrühmade vahel toimuva koostöö abil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab, et oluline on luua ELi sisene tööstusvõimsus kestlike ja mõistliku hinnaga päikeseenergiatoodete jaoks, ning kutsub üles toetama päikeseenergiatööstuse liitu. Ta toonitab selget vajadust kaasata avaliku sektori asutuste ja sotsiaalpartnerite abiga kõik asjaomased sidusrühmad, et kindlustada vajalikud praktilised teadmised ja eksperditeadmised ning laialdane toetus fotoelektriliste seadmete kasutuselevõtule. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Taust

| 2.1. | 18. mail 2022 esitas Euroopa Komisjon Ukrainas toimuva sõja, Venemaa vastu suunatud ELi sanktsioonide kehtestamise ja energiasõltumatuse küsimuse lahendamiseks tehtavate jõupingutuste taustal kava „REPowerEU“, (2) mille eesmärk on „kiiresti vähendada meie sõltuvust Venemaa fossiilkütustest. Selleks tuleb kiirendada üleminekut puhtale energiale ja ühendada jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Seoses puhta energia tootmisega pakutakse kavas „REPowerEU“ välja viise, kuidas EL saaks kiirendada rohepööret ja stimuleerida ulatuslike investeeringute tegemist taastuvenergiasse (3). Kava „REPowerEU“ osana võttis Euroopa Komisjon vastu ELi päikeseenergia strateegia (edaspidi „strateegia“), milles keskendutakse neljale algatusele:






  a) | Euroopa päikesekatuste algatus; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

Euroopa päikesekatuste algatus;

| b) | lubade andmise menetluste pakett; |
| --- | --- |

b)

lubade andmise menetluste pakett;

| c) | ELi ulatuslik oskustealane partnerlus; |
| --- | --- |

c)

ELi ulatuslik oskustealane partnerlus;

| d) | ELi päikeseenergiatööstuse liit. |
| --- | --- |

d)

ELi päikeseenergiatööstuse liit.

| 2.3. | Strateegia tugineb ettepanekule, mis sisaldab ELi algatusi taastuvate energiaallikate, hoonete energiatõhususe ja energiatõhususe valdkonnas (edaspidi „COM(2022) 222 final“) (4). Teatisega COM(2022) 222 final nähakse ette taastuvenergiajaamade suhtes kohaldatava loamenetluse maksimaalse kestuse kehtestamine. Komisjon on esitanud algatuse, et tõsta taastuvenergia direktiivi (5) ja energiatõhususe direktiivi (6) läbivaatamise varasemates ettepanekutes seatud eesmärke. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Käesolev arvamus on üks komitee mitmest energiaalasest arvamusest ning seda tuleb vaadelda üldises kontekstis, mis hõlmab muu hulgas arvamusi kava „REPowerEU“, (7) energiaturgude, energiajulgeoleku ja energiahindade kohta. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab kavandatud strateegia heaks eelkõige seepärast, et selles käsitletakse vajadust võtta meetmeid kogu päikeseenergia valdkonnas, hõlmates investeeringud, innovatsiooni, energiatootmise, elektri turukorralduse stiimulid, taristu, kvalifitseeritud töötajad, teadlikkuse suurendamise, kestlikkuse ja väärtusahelad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Päikeseenergia kasutamise edendamine ja Euroopa tootmisvõimsuse suurendamine selles valdkonnas on kiireloomuline mitmel põhjusel. Vaja on saavutada kliimaeesmärgid ja suurendada ELi strateegilist sõltumatust energiavaldkonnas. Samuti soodustab see avaliku ja erasektori investeeringuid ning toetab inimväärsete töökohtade loomist, avardab ärivõimalusi ning aitab kodumajapidamistel saavutada juurdepääsu taskukohasele energiale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sidusa ja kestliku ELi päikeseenergia strateegia saavutamiseks peab EL tagama:






  1) | sobivad õigusraamistikud, mis säästavad aega ja vähendavad kulusid; |
| --- | --- | --- |

3.3.

1)

sobivad õigusraamistikud, mis säästavad aega ja vähendavad kulusid;

| 2) | tarbijate aktiivse panuse päikeseenergia tootmisse; |
| --- | --- |

2)

tarbijate aktiivse panuse päikeseenergia tootmisse;

| 3) | mastaabisäästu saavutamise; |
| --- | --- |

3)

mastaabisäästu saavutamise;

| 4) | mahukad avaliku ja erasektori investeeringud taristusse; |
| --- | --- |

4)

mahukad avaliku ja erasektori investeeringud taristusse;

| 5) | stiimulid teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks; |
| --- | --- |

5)

stiimulid teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks;

| 6) | kvalifitseeritud töötajad ja kvaliteetsed töökohad nende ligimeelitamiseks; |
| --- | --- |

6)

kvalifitseeritud töötajad ja kvaliteetsed töökohad nende ligimeelitamiseks;

| 7) | toorainete piisavuse; |
| --- | --- |

7)

toorainete piisavuse;

| 8) | ringluse ja energiatõhususe kogu fotoelektrilise päikeseenergia sektoris; |
| --- | --- |

8)

ringluse ja energiatõhususe kogu fotoelektrilise päikeseenergia sektoris;

| 9) | piisava rahastuse. |
| --- | --- |

9)

piisava rahastuse.

| 3.4. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et strateegias tuleb tunnistada, et liikmesriikide energiaallikate jaotus on erinev ning peegeldab nende geograafilisi ja kliimaalaseid tingimusi ja erisuguste taastuvate energiaallikate kättesaadavust. Lisaks peab päikeseenergia edendamine olema kooskõlas tehniliste tingimuste ja keskkonnakestlikkusega. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee loodab, et päikeseenergia strateegiast saab nurgakivi üleminekul kliimaneutraalsele energiasüsteemile, milles taastuvenergial on keskne roll. Selleks tuleb suurt rõhku panna salvestustehnoloogia arendamisele, nõudluse juhtimisele ja kogu energiasüsteemi integreerimisele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee juhib tähelepanu tungivale vajadusele luua soodsad tingimused teadusuuringuteks, tootearenduseks ning ELi tööstusvõimsuse loomiseks kestlike ja konkurentsivõimeliste hindadega päikeseenergiaseadmete tootmiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks avaldab komitee kindlat toetust päikeseenergiatööstuse liidule, mis peaks leidma lahendused püsivale probleemile, milleks on ELi tööstusvõimsuse hääbumine. Selleks tuleks kasutada teiste liitude, näiteks Euroopa akuliidu kogemusi ja kaaluda nendega võimalikku koostööd. Kodanikuühiskonna osalejad tuleks kaasata algusest peale, kuna neil on oluline roll praktiliste teadmiste ja eksperditeadmiste pakkumisel, samuti laiema publikuni jõudmisel ning ühiskonna toetuse ja konsulteerimise tagamisel. |
| --- | --- |

3.6.

Päikeseenergia kasutuselevõtu edendamine

| 3.7. | Päikeseenergia kasutuselevõtu edendamiseks on vaja poliitikat, mis motiveeriks tarbijaid ja kõiki energiasüsteemi sidusrühmi oma energia hankimisel samasugust ambitsioonikust üles näitama. Samal ajal tuleb neid julgustada pühenduma energiatõhususe ja energiasäästu meetmetele. Seda oleks võimalik saavutada, kui teavitada neid oodatavast kasust, nt energiaarvete vähenemisest, igapäevase heaolu parandamisest ja nende kinnisvara väärtuse suurenemisest, ning töötada välja asjakohased finantsinstrumendid. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub poliitikakujundajaid üles inimesi julgustama ja toetama ning pakkuma neile võimalust saada mitte ainult teadlikeks energiatarbijateks, vaid ka energiat tootvateks tarbijateks ning luua kohalikke energiakogukondi. See aitaks neil olla teadlikum ja mitte sõltuda tavapärastest turuhindadest. Komitee soovitab kohalikel omavalitsustel käivitada ühised päikeseenergiaprojektid, kasutades ära üldkasutatavaid hooneid, nagu büroohooned, koolid ja haiglad, et võidelda energiaostuvõimetusega piirkondades, kus inimesed ei saa endale lubada energiakogukondade kaudu investeerimist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Arvestades energiatõhususe ja -säästu keskset rolli, peaksid liikmesriigid lihtsustama nutiarvestite kasutuselevõttu, et energiatarbijatel oleks võimalik saada parem ülevaade oma tarbimisest ja parem arusaamine sellest, kuidas seda kontrollida. Komitee meelest tuleks arvestada sellega, et hoonete renoveerimisel on seos energiatõhususe parandamise ja päikeseenergia rolli suurendamisega. Liikmesriike kutsutakse üles suunama energiatarbijaid jaotama oma energiavajadused ööpäeva jooksul arukalt, et vähendada nõudlust tipptundidel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee märgib, et fotoelektriliste päikeseenergiaseadmete paigaldamise kasvu tuleks vaadelda paralleelselt soojuspumpade laialdasema kasutamisega, sest päikeseenergia tootmise haripunkt langeb kokku hoonete jahutamiseks vajaliku elektrienergia nõudluse suurenemisega. Seega on (katusele paigaldatavate) päikeseenergiaseadmete ja soojuspumba kombinatsioon kõige energiatõhusam ja odavam lahendus jahutamiseks (teatud kellaaegadel) sobivate kliimatingimuste korral. Ülejäänud ajal sõltub tootmine päikeseenergia intensiivsuse kõikumisest, mis tähendab, et energianõudluse rahuldamiseks tuleb kasutada ka muud energiaallikat. Kõikumist saab osaliselt leevendada ulatusliku salvestusvõimsuse kasutuselevõtuga, mis ei ole aga praegu veel piisavas mahus kättesaadav, ning paremate ülekandeühendustega, mis nõuavad paremat liikmesriikide vahelist koostööd. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Enamikus liikmesriikides on päikese soojusenergia suuresti alahinnatud. Komitee nõuab päikese soojusenergial põhinevate süsteemide laiemat ja võimaluse korral suuremahulist kasutamist liikmesriikide, piirkondade ja omavalitsuste tasandi energiasüsteemi ümberkujundamise kavades. Arvestades praegust gaasitarnekriisi ja vajadust asendada peamiselt kütteks ja tööstuse vajaduste rahuldamiseks kasutatav maagaas, on päikese soojusenergia energiasüsteemi oluline tegur. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee arvates on vaja täiendavalt hinnata ja suurendada katusele paigaldatavate fotoelektriliste päikeseenergiaseadmete kasutuselevõtu potentsiaali, luues pidevad konsulteerimis- ja koostöömehhanismid, mis hõlmaksid paljusid asjaomaseid sidusrühmi. See nõuaks kohalike ja piirkondlike taastuvenergiaasutuste ja -üksuste loomist ja nõuetekohast rahastamist, et toetada kodanikke, VKEsid ja kohalikke omavalitsusi, luues samal ajal koolitusalgatusi ja edendades uusi inimväärseid töökohti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Hoonesse integreeritud fotoelektrilistel seadmetel (päikesepaneelarhitektuuril) on oluline roll päikeseenergia tootmise maksimeerimisel. Kui päikeseenergiast elektrit tootvad pinnad ei hõlma mitte ainult katust, vaid ka hoone fassaadi osasid, on kasutajal võimalus päikesest pikema perioodi jooksul kasu lõigata. Selline lähenemine on kasulik kogu energiasüsteemile, sest see tähendab, et fotoelektrilise päikeseenergia tootmise haripunkte saab hajutada. Komitee soovitab innustada päikesepaneelarhitektuuri süsteemide täiendavat uurimist ja lisada katustele paigaldatavate fotoelektriliste seadmete algatusele ka täiendav mõõde, pöörates erilist tähelepanu päikeseenergiaseadmete paigaldamise toetamisele ida-lääne suunal. |
| --- | --- |

3.13.

Loa andmise menetluste kiirendamine ja rahaliste vahendite tagamine

| 3.14. | Komitee rõhutab vajadust kiirendada loa andmise menetlusi, et lihtsustada taastuvenergia kasutuselevõttu, sealhulgas selle tootmist, salvestamist, jaotamist ja ülekandmist. Kuigi lubade andmine kuulub liikmesriikide pädevusse, toetab komitee teatises COM(2022) 222 final ja komisjoni soovituses C(2022) 3219 final (8) esitatud üldist suundumust ja julgustab liikmesriike keskenduma oma pingutustes menetluste väljatöötamisele. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Tööstussektori analüüsi (9) kohaselt ulatub fotoelektriliste päikeseenergiaseadmete paigaldamise lubade väljastamise aeg 12 kuust Leedus kuni 48 kuuni Horvaatias. 12 riigist, mille kohta olid andmed kättesaadavad, oli vaid kolmes riigis lubade andmise aeg lühem kui ELi 24-kuuline piirmäär. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles kehtestama kindlaks määratud ja lühemad tähtajad haldus- ja loamenetlustele ning lihtsustama menetlusi, tõhustades ühtse kontaktpunkti vahendusel toimuvaid integreeritud ja ühtseid loa andmise menetlusi. Komitee arvates ei peaks liikmesriigid ootama ettepaneku vastuvõtmist, vaid alustama menetluste lühendamisega kohe. Lisaks rõhutab komitee vajadust digitaliseerida võimalikult palju menetlusi lubade andmise protsessi eri etappides. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee toetab täielikult komisjoni soovituse peatükki „Kodanike ja kogukonna lihtsam osalemine“ (10). Kodanike ja energiakogukondade osalemine taastuvenergiaprojektides on väga oluline selleks, et kodanikud oleksid kaasatud energiasüsteemi ümberkujundamisse ja toetaksid seda. Komitee rõhutab, et päikeseenergia kasutuselevõtt ei tohiks olla mõnede tarbijate privileeg ning et ka energiaostuvõimetutel ja haavatavatel tarbijatel peab olema juurdepääs päikeseenergiale, näiteks sotsiaaleluasemetele paigaldatud seadmete, energiakogukondade või üksikrajatiste rahalise toetamise kaudu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Teatise COM(2022) 222 final kohaselt peaksid liikmesriigid võtma kahe aasta jooksul pärast direktiivi muudatuste jõustumist vastu kava või kavad, millega määratakse kindlaks eelisarendusalad üht või mitut liiki taastuvate energiaallikate jaoks. Komitee rõhutab, et need kavad tuleb ellu viia nii kiiresti kui võimalik ning täieliku rakendamise protsessi maksimaalne aeg peaks olema piiratud kahe aastaga. Katused on olemuslikult küllaltki ühesugused, välja arvatud kultuuripärandi piirkondades. Komitee pooldab lühemate tähtaegade kehtestamist algatustele, mille jaoks on tehnilised lahendused hästi teada, näiteks katusele paigaldatavate fotoelektriliste seadmete puhul. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee märgib samuti, et järvedel ja veehoidlatel ujuvad fotoelektrilised moodulid vähendavad aurustumisest tulenevat veekadu, parandades samal ajal fotoelektrilise võimsuse muundamise tõhusust tänu vee jahutavale toimele. Tammide puhul saab päeval tarnida ujuva fotoelektrilise mooduli toodetud elektrit ning öösel tammist vabaneva veega toodetud elektrit, kasutades mõlemal juhul olemasolevat võrguühendust. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Hoolikas lähenemisviis on siiski vajalik juhtudel, kus tehnilised lahendused on vähem arenenud ja mõju elurikkuse vähenemisele ei ole täielikult uuritud. Üks sellekohane näide on päikeseenergiatootmise ujuvlahendused, eriti looduslikes veekogudes. Detailsema lähenemisviisi puudumine on eespool nimetatud lahenduse üks väheseid puudusi. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komitee kutsub üles panema suuremat rõhku põllumajandusega seotud päikeseenergiatootmisele, võimaluse korral komisjoni täiendava soovituse vormis. Liikmesriikide meetmed selles valdkonnas ei tohiks moonutada tootliku põllumaa kasutamist ega kahjustada toiduainete tootmist (seega tuleb stimuleerida päikeseenergia tootmist vähem väärtuslikul maal). Samas tuleks põllumajanduspoliitika valdkonnas rõhutada võimalusi, mis kaasnevad põllumajandustootjatele tänu energiatootmisest saadavale lisasissetulekule ning põllukultuuride ja loomade parema kaitsega seotud eeliseid (varju pakkuv ja jahutav mõju, kuumastressi vähendamine, kaitse rahe ja külma eest). Viimast aspekti tuleks vaadelda ka kliimamuutustega kohanemise parandamise vaatenurgast. Eelistada tuleks suurte päikeseparkide paigaldamist marginaalsetele ja mahajäetud tööstusaladele. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Päikeseenergia edendamine on kiireloomuline vajadus ja seepärast peavad riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad asjaomased projektid olema prioriteetsed. Kuna suutlikkus toota rohelist energiat ja eelkõige päikeseenergiat on piirkonniti väga erinev, võiks ühtekuuluvuspoliitika aidata ja peakski aitama otsustavalt kaasa ELi üldisele energiavarustusele. Oluline roll peaks olema ka programmil „InvestEU“ või sarnasel programmil. Komitee kiidab heaks strateegia keskendumise endise tööstus- või kaevandusmaa kasutusotstarbe muutmisele, kuna selline maa võimaldab päikeseenergiasüsteemide kasutuselevõtmist. Sellega seoses toetab komitee moderniseerimisfondi ja õiglase ülemineku fondi kasutamist eelisarendusalade jaoks. |
| --- | --- |

3.21.

Tootmis- ja paigaldusvõimsuse suurendamine

| 3.22. | Praegune ELi eesmärk toota 320 GW fotoelektrilist päikeseenergiat 2025. aastaks ja 600 GW 2030. aastaks (ainuüksi Saksamaa eesmärk on 215 GW) on väga ambitsioonikas, kuid vajalik ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks. Kava „REPowerEU“ kohaselt tuleb 2025. aastani igal aastal võtta kasutusele 42 GW, kusjuures tempo kiireneb pärast 2025. aastat kuni 53 GW-ni aastas. Selle kava kohaselt peab EL kahekordistama 2021. aasta päikeseenergia seadmete paigaldamise tempot: viivitamatult on vaja on teha hüpe 21 GW-lt 42 GW-le aastas. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Praegu ei ole Euroopa majandus tootmisvõimsuse puudumise tõttu suuteline tootma komponente, mida on vaja fotoelektrilise päikeseenergia suuremahuliseks kasutuselevõtuks. Suuri takistusi esineb ka paigaldamisel, mis on tingitud oskustööliste suurest nappusest ning ka regulatiivsetest ja isegi tehnilistest takistustest. Võrdluseks võib tuua, et erinevalt EList on Hiinal 2022. aastal kavas paigaldada veel 100 GW fotoelektrilist võimsust, millega peaaegu kahekordistatakse senist paigaldamiskiirust, (11) kattes samal ajal oma päikeseenergiatööstuse kogu väärtusahela. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komitee rõhutab seepärast vajadust tugevdada Euroopa tööstusbaasi ja majandust, kaitsta strateegilist sõltumatust (eelkõige energiavarustuse sõltumatust) ning tagada sujuvad ja usaldusväärsed tarneahelad. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELil saab päikeseenergiatööstuses olla juhtiv roll ainult siis, kui ettevõtlustingimused seda võimaldavad, ning rõhutab selget vajadust kaasata avaliku sektori asutuste ja sotsiaalpartnerite toetusel kõik asjaomased sidusrühmad. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma kõik vajalikud tingimused Euroopa fotoelektriliste toodete uuenduslike lahenduste turustamiseks, kasutades selleks üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte kogu päikeseenergia väärtusahela ulatuses. Selline raamistik tagaks Euroopa fotoelektriliste toodete tootmisele pikaajalised kestlikud konkurentsitingimused, sealhulgas ELi juhtpositsiooni fotoelektriliste tehnoloogiate, kestlikkuse, ringlussevõtu ja integreeritud fotoelektriliste lahenduste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Komitee leiab, et EL peab ilmtingimata suurendama avaliku ja erasektori investeeringuid ning looma päikeseenergiasektorile soodsad tingimused, toetades näiteks täienduskoolitust selles valdkonnas ja tagades nõuetekohase juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas ELi kestliku tegevuse taksonoomia vahendite kaudu. Kooskõlas Euroopa Investeerimispanga eeldatava ümberkujundamisega Euroopa kliimapangaks kutsub komitee üles panema selle panga pakutavates rahastamisprogrammides rõhku fotoelektrilise päikeseenergia tootmise toetamisele. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Komitee kutsub üles leidma stiimuleid uute fotoelektriliste tehnoloogiate, näiteks alternatiivsetel materjalidel põhinevate tehnoloogiate uurimisele. Oskustööjõu nappuse probleemi lahendamiseks on äärmiselt oluline edendada koostöös asjaomaste sidusrühmadega koolitamist ja oskuste arendamist. Seepärast kutsub komitee pädevaid institutsioone üles leidma viise, kuidas vormida tööjõud, kellel on vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, et muuta kõik olemasolevad energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogia võimalused toimivaks. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Konkreetsed märkused tootmistarneahelate kohta

| 4.1. | Päikeseenergia kasutamise kiiret laienemist võib takistada eelnevates tootmisetappides esinev märkimisväärne strateegiline sõltuvus. Kõige suurem takistus on endiselt piiratud suutlikkus tarnida materjale, mida on vaja strateegia ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks. Fotoelektrilise päikeseenergia tootmise valdkonna endine liider Euroopa ei hakka silma peaaegu mitte üheski fotoelektrilise päikeseenergia väärtusahela osas, seda hoolimata sellest, et ta on endiselt fotoelektrilise päikeseenergia uuringute pioneeride seas, kelle valduses on olulised uurimisrajatised. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ELil on kogu tööstuse väärtusahelas piiratud suutlikkus hankida tootmise aluseks olevat toorainet – polükristalset räni. Selle tooraine hankimisega seotud probleeme süvendab asjaolu, et neli suurimat tehast, kus toodetakse päikesepaneelide valmistamiseks vajalikku polükristalset räni ning mis annavad peaaegu poole kogu maailma toodangust, asuvad Hiinas Xinjiangi piirkonnas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee toetab komisjoni seadusandlikku algatust, (12) millega keelustatakse ühtsel turul tooted, mille valmistamiseks on kasutatud sunniviisilist tööd. See meede on võrreldav uiguuride sunniviisilise töö ennetamise seadusega USAs, millel oli otsene mõju polükristalse räni turule. Selle peamiselt Hiinas toodetud esmase materjali hind tõuseb eeldatavasti kogu päikeseenergiatööstuse jaoks. Komitee märgib siiski, et selline ülemaailmsel tasandil võetav meede aitab saavutada kestliku arengu eesmärgi nr 8, mis käsitleb inimväärset tööd. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Võimalik, ehk küll lihtsustatud lahendus probleemile on tootmissuutlikkuse suurendamine Euroopas. Kuid praegused „puhta“ polükristalse räni tootmise ja sellest valuplokkide valmistamise tehnoloogiad on paradoksaalsel kombel väga energiamahukad. See on reaalselt teostatav ja seda saaks ellu viia seal, kus on olemas juurdepääs odavale ja stabiilsele energiale, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale (nt hübriidelektrijaamad, mis kombineerivad tuule- ja päikese energiat ning salvestamist). Lisaks muudavad toorainete ja komponentide puudus ning ranged ELi eeskirjad, sealhulgas energiatõhususe kohta, selle väheatraktiivseks Euroopa tööstuse jaoks, millel on ka probleeme rahastusele juurdepääsuga. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on kindlalt veendunud, et Euroopa omamaise päikeseenergiatööstuse edukaks ülesehitamiseks on vajalik Euroopa tasandi koostöö uuendustegevuse valdkonnas, et töötada välja täielikult ringlusse võetavad fotoelektrilised süsteemid. Tuleks teha jõupingutusi, et uurida ränist veelgi paljulubavamate toorainete kasutamist muu hulgas õhukesest kilest päikeseelementide või läbipaistva(ks muudetava)te päikeseelementide kasutamiseks, näiteks energiat tootvatel aknaklaasidel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mis puudutab väärtusahela edasisi etappe, st fotoelektrilisi plaate ja elemente, on Euroopa Liit veelgi halvemas olukorras. Euroopas toodetakse ainult 1 % päikeseplaatidest ja ainult 0,4 % elementidest. Tööstusliidu SolarPower Europe sõnul seisame silmitsi valuplokkide ja pooljuhtplaatide tootmisvõimsuse kriitilise puudumisega. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Euroopa päikeseenergiatööstuse nõukogu (ESMC) andmetel toodetakse ainult 3 % fotoelektrilistest moodulitest Euroopas, 29 ettevõtja poolt. See tähendab, et ainult üks Euroopas kokku pandud 30 moodulist on Euroopa päritolu. 2020. aastal oli päikeseenergiatoodete kaubandusbilansi puudujääk 8,7 miljardit USA dollarit. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Fotoelektriliste jaamade muud komponente on samuti napilt, kuid olukord ei ole nii kriitiline. Paigalduskonstruktsioonid ei ole keerukad tooted ja nende importimisest ei ole me nii suurel määral sõltuvad või saab neid toota kohapeal, kui nõudlus on suur. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Solaarklaas, mis on oluline element kohapeal toodetud fotoelektriliste paneelide jaoks, on suurepärane näide ELi kaubanduspoliitika lühinägelikkusest, millega kaotati Hiinast Euroopasse imporditavaid lõpptooteid (päikesepaneelid) kaitsvad kaubandustariifid, põhjustades Euroopa tootjatele karmi konkurentsi välisriikide poolt. Sarnased kaitsemeetmed jäid aga kehtima selliste vahetoodete nagu solaarklaasi suhtes. See muutis Euroopa fotoelektriliste seadmete tootjate Euroopast hangitud solaarklaasi hinna ebaproportsionaalselt kõrgeks võrreldes teiste maailma piirkondade tootjatega. See omakorda tõi kaasa hinnasurve imporditud solaarklaasile. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Päikesepaneelid võivad kestlikkusele tõhusalt kaasa aidata, kui kogu tsükkel ei nõua liiga palju energiat, sealhulgas ringlussevõtu ja korduskasutamise vallas. Mis tahes tehnoloogiaga seotud tootmine, transport ja kõrvaldamine tekitab heiteid. Selle põhjal, kuidas paneel on toodetud ja ringlusse võetud, saab järeldada, kui palju see aitab tegelikult kaasa koguheite vähendamisele. Lisaks peab komitee oluliseks kestliku arengu eesmärkide järgimist kogu tarneahela ulatuses. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Teatis COM(2022) 221.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  Komitee arvamus „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 123) ja komitee arvamus „Kava „REPowerEU““ (ELT C 486, 21.12.2022, lk 185).

3

(4)  COM(2022) 222 final.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

6

(7)  Komitee arvamus „Kava „REPowerEU““ (ELT C 486, 21.12.2022, lk 185).

7

(8)  Komisjoni 18. mai 2022. aasta soovitus taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta (C(2022) 3219 final).

8

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar/

9

(10)  C(2022) 3219 final.

10

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022/

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 ja COM(2022) 453.

12

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/185

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tegevuskava energiaturul sekkumiseks lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamiseks pikas perspektiivis““

(COM(2022) 236 final)

(2023/C 75/27)

| Raportöör: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Raportöör:

Alena MASTANTUONO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 179/3/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

179/3/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on väga mures energiaturgude arengu pärast ning väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjoni teatises kaalutakse lühiajalisi energiaturu sekkumisi ja pikaajalisi parandusi elektrituru ülesehituses. Seetõttu toob komitee välja komisjoni järelduse: „[---] on valdkondi, kus on vaja kohandada ELi elektrituru korraldust, et võtta arvesse tulevast energiamaastikku ja energiatootmise jaotust, uusi kujunemisjärgus tehnoloogiaid, geopoliitilist arengut ning praegusest kriisist saadud õppetunde. Sellised kohandused peaksid aitama optimeerida elektrituru korralduse toimimist ja muutma selle paremini sobivaks, et edendada elektrisektori CO2 heite kulutõhusat vähendamist, pakkuda tarbijatele taskukohaseid hindu ja suurendada sektori võimet seista vastu hindade kõikumisele.“ |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hästi toimivad energiaturud mängivad olulist rolli kestliku energiasüsteemi kõikide põhieesmärkide saavutamisel, st varustuskindluse, mõistlike kulude ja hindade ning kliimaneutraalsuse tagamisel. Seetõttu leiab komitee samuti, et oluline on hõlbustada ja säilitada õiged tingimused tuleviku jaoks. Mis tahes tulevased meetmed ei tohiks neid eeltingimusi kahjustada ning peaksid võimaldama kliimaalaseid jõupingutusi keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Samal ajal juhib aga komitee tähelepanu sellele, et praegusel energiahinnakriisil on negatiivne mõju Euroopa leibkondadele ja ettevõtjatele. Äärmiselt kõrged energiahinnad kiirendavad inflatsiooni ja aitavad kaasa majanduslikule ebakindlusele. Komitee toetab seega komisjoni lähenemisviisi võtta lühiajalisi meetmeid, et tagada Euroopa elanikele ja ettevõtjatele taskukohased hinnad ja vähenevad kulud, sealhulgas otsene rahaline toetus vähekaitstud tarbijatele ning kõige rohkem kannatavatele VKEdele ja energiamahukatele tööstusharudele. Komitee on siiski seisukohal, et ajutisele sekkumisele peaks järgnema turukorralduse kohandamine valdkondades, kus on vaja kohandada ELi elektrituru korraldust, nagu märgib komisjon.
  Selle asemel, et tugineda pidevale hüvitamisele, soovitab komitee poliitikakujundajatel aidata ja võimaldada inimestel saada energiat tootvateks tarbijateks ja luua kohalikud energiakogukonnad, aidates neil seega olla ühisturu hindadest sõltumatumad. Komitee kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles aitama vähekaitstud tarbijatel eriprogrammide kaudu saada tootvateks tarbijateks. |
| --- | --- |

1.3.

Selle asemel, et tugineda pidevale hüvitamisele, soovitab komitee poliitikakujundajatel aidata ja võimaldada inimestel saada energiat tootvateks tarbijateks ja luua kohalikud energiakogukonnad, aidates neil seega olla ühisturu hindadest sõltumatumad. Komitee kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles aitama vähekaitstud tarbijatel eriprogrammide kaudu saada tootvateks tarbijateks.

| 1.4. | Komitee arvates on peamine probleem maagaasi kõrge hind ning mis tahes meetmete eesmärk Euroopa või riiklikul tasandil peaks olema kõrvaldada tõusvate elektrihindade algpõhjus, hõlbustada suuremat tootmist ning kasutada mittefossiilset energiat niivõrd, kuivõrd see vastab energianõudlusele. Seepärast väljendab komitee heameelt Euroopa Komisjoni poolt 14. septembril 2022 esitatud nõudluse poole meetmete üle ning kutsub kodumajapidamisi, avalikku sektorit ja ettevõtjaid üles tegema ühiseid jõupingutusi. Nõudluse vähendamine on kõige lihtsam viis energiaarvetega toimetulemiseks ja heitkoguste vähendamiseks. Komitee nõuab ka suuremaid investeeringuid kiiremasse üleminekusse mittefossiilsele ja kliimaneutraalsele energiasüsteemile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et mis tahes järelmeetmele peab eelnema põhjalik arutelu ja mõjuanalüüs. Komitee soovib selles arutelus osaleda. Komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima lühiajalisi ettepanekuid, mis seaksid ohtu kestliku energiasüsteemi põhieesmärgid. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Üldised kommentaarid

| 2.1. | Komisjoni teatis energiaturul sekkumise kohta lühikeses perspektiivis ja elektrituru korralduse täiustamise kohta pikas perspektiivis tugineb mitmele hiljutisele dokumendile, milles käsitletakse energiahindade kiiret tõusu ja energiavarustuskindlusega seotud muresid, mis tekkisid Venemaa sissetungiga Ukrainasse. See on ka tihedalt seotud algatustega kliimaneutraalsusele ülemineku kohta. Komitee rõhutab, et algatust tuleb arvesse võtta selles üldises kontekstis ja viitab oma eelnevatele arvamustele nende teemade kohta (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hästi toimivad energiaturud mängivad olulist rolli kestliku energiasüsteemi kõikide põhieesmärkide saavutamisel, st varustuskindluse, taskukohaste kulude ja hindade ning kliimaneutraalsuse tagamisel. Võttes arvesse, et kõik need eesmärgid on praegu kaalul, peaks EL keskenduma meetmetele, mis toovad kasu kõigi eesmärkide seisukohast ning võtavad arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli vajadusi. Komitee on seega seisukohal, et oluline on naasta põhitõdede juurde ja keskenduda sellele, kuidas luua tingimusi paremini integreeritud energiaturgude jaoks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Energiaturud on valdkonnapõhise lõimimise kaudu üha rohkem omavahel seotud, mis aitab energiasüsteemi CO2 heiteid kulutõhusalt vähendada ja tegeleda energiasüsteemi suurenenud volatiilsusega. Praeguse turukorraldusega motiveeritakse osalisi vähendama CO2 heiteid, mis on vajalik, et viia Euroopa kliimaneutraalsuse poole. Teisest küljest kannatab praegune turukorraldus, milles elektrihinnad määratakse kindlaks pakkumuste järjestuse alusel, praegu äärmiselt kõrgete gaasihindade tõttu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Siseturg on ELi jaoks keskse tähtsusega ressursside tõhusa jaotamise tagamiseks ja see kehtib ka energia kohta. Samal ajal on ka rahvusvahelistel turgudel märkimisväärne mõju ELi energiasüsteemile, eelkõige kütuseturgude kaudu. Geopoliitiline areng on toonud ilmsiks ELi vajaduse püüelda suurema strateegilise sõltumatuse poole energeetikas ja energiaga seotud toorainete vallas. Et vähendada ELi sõltuvust ebausaldusväärsetest kolmandatest riikidest, on vaja tihedamat koostööd – see näitab, kuivõrd liikmesriigid on omavahel seotud. Kuna ELi jaoks on oluline kasutada maksimaalselt ära oma olemasolevaid ressursse ja suutlikkust, ei ole realistlik ega kasulik tegutseda rahvusvahelistest turgudest isoleerituna. Selle asemel tuleks püüda teha väärtuslikku koostööd usaldusväärsete partneritega. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turgusid saab panna hästi toimima ainult juhul, kui põhialused on paigas: komitee rõhutab, et nõuetekohane energiataristu on vajalik alus mis tahes energiasüsteemi jaoks ja aitab kaasa energiaturgude üldisele toimimisele, sealhulgas energia kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamisele. Energiavoo takistuste kõrvaldamine on seega põhimeede turgude paremaks toimimiseks. Asjakohased turueeskirjad on teine turu toimimise põhialus; muu hulgas tuleks kehtestada konkurentsieeskirjad, suurendades seega läbipaistvust ning luues ja tugevdades võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Investeeringud energiataristusse on vältimatud, kui energiasüsteemid ja -turg peavad arenema ja vastama praegustele suundumustele, sealhulgas elektrifitseerimisele, lokaliseerimisele, digipöördele ning taastuvenergia tootmise ja kasutamise suurendamisele. Nende investeeringute hõlbustamiseks peavad poliitikakujundajad ja pädevad asutused kiirendama loa andmise ja haldusmenetlusi, tagades samas asjakohased konsultatsioonid asjaomaste sidusrühmadega. Kaasaegne ja tulevikukindel taristu peab lisaks ülekande- ja jaotusühendustele sisaldama ka elektrisalvestuse võimsust ning energiasüsteemide nutikaks muutmiseks vajalikke digisüsteeme. Samal ajal tuleb vältida kinnistumisi, mille tulemuseks on kasutuskõlbmatud varad. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee leiab, et praegusele olukorrale lahenduste ja paranduste otsimisel on mõistlik eristada lühi- ja pikaajalisi meetmeid. Tuleb tõdeda, et paljude meetmete, eelkõige suurte investeeringute elluviimiseks kulub kauem aega. Mõne meetme jaoks on vaja rohkem aega, et võimaldada nende õiget planeerimist ja tagada nende teostatavus ja kooskõla energeetika põhieesmärkidega ning et vältida lühiajalisi meetmeid, mis võivad pikas perspektiivis kahjulikuks osutuda. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pikaajalisele perspektiivile mõtlemise vajadus kehtib ka energiavarustuskindluse tagamisel ning valmisolekul erandolukordadeks ja häireteks turgudel. See rõhutab visiooniuuringu rolli riskide tuvastamisel ja tee sillutamisel vastupanuvõime parandamiseks ja riskidega tegelemiseks, sealhulgas erandolukorra plaanide kaudu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lisaks usub komitee, et teatud tüüpi võimsusmehhanismid võivad aidata tagada varustuskindlust, eelkõige tipptarbimise olukorras, vältides samas põhjendamatuid turumoonutusi kooskõlas elektrienergia siseturu määruse kavandamise põhimõtetega. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Samal ajal kui komitee kutsub poliitikakujundajaid üles järjekindlalt kinni pidama kõikidest kestliku energiasüsteemi põhieesmärkidest, nõuab ta ka keskendumist probleemide algpõhjustele. Ilma sellise lähenemisviisita tekib suur oht, et teravatele probleemidele reageeritakse meetmetega, mis on kas ebatõhusad või mis töötavad halvimal juhul põhieesmärkidele vastu. Sellisel juhul peaksid poliitikakujundajad määratlema konkreetselt sellise hädaolukorra ajakava. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee rõhutab, et mis tahes meetmed nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil peaksid põhinema teaduslikel alustel, usaldusväärsetel tõenditel ja põhjalikel mõjuhindamistel. Poliitika ja meetmete üle tuleks läbi viia põhjalik konsultatsioon asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kokkuvõttes peaks kriisijärgsete energiaturgude areng toetuma üha rohkem innovatsioonile ja konkurentsile, mitte toetustele ja kaubandustõketele. Lisaks tuleb tõdeda, et ELi energiaturu puhul võib aga ükskõik kus toimuv sekkumine mõjutada ülejäänud turgu. Seetõttu peavad liikmesriikide meetmed olema õigesti suunatud ja ajutised ning neil peab olema ELi turule kõige vähem moonutav mõju. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Mis tahes võimalikku sekkumist energiaturgudel tuleks hinnata põhieesmärkide valguses, tagamaks, et need ei õõnesta ühtse turu terviklikkust ja võrdseid võimalusi ega põhjusta ebakindlust, mis nõrgendab investeerimiskeskkonda. Lisaks ei tohi need ohustada CO2 heite vähendamist ega energiatõhususega seotud jõupingutusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | See on karm nõue, kuna mis tahes sekkumisel energiaturul võivad olla negatiivsed tagajärjed. Paljudel juhtudel võivad need olla turumoonutused, eelarvekulud, tarnehäired või negatiivne mõju investeeringutele või tarbijakäitumisele. Komitee rõhutab seega, et mis tahes sekkumine peab põhinema asjaomaste majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgede hoolikal analüüsil. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee usub, et otsene rahaline toetus energia hinnatõusu mõju leevendamiseks abivajajatele on kahtlemata kõige realistlikum võimalus erakorralise meetmena kriisiolukorras. Võimalikud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeetmed peaksid siiski olema ajutised ja suunatud neile, kes kannatavad kõige rohkem, olgu need siis elanikud, VKEd või energiamahukad tööstusharud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Selle asemel, et tugineda pidevale hüvitamisele, soovitab komitee poliitikakujundajatel aidata ja võimaldada inimestel saada energiat tootvateks tarbijateks ja luua kohalikud energiakogukonnad, aidates neil seega olla ühisturu hindadest sõltumatumad. Üha suuremad jõupingutused tuleks suunata ka elanike ja väikeste ettevõtjate juhendamisele ja toetamisele energia säästmisel ja energiatõhususealastes tegevustes ning muutuvale tootmisele paindliku nõudluse kaudu vastamisel. Nagu komitee on põhjalikult analüüsinud, on just vähekaitstud tarbijatel, kes kannatavad kõige rohkem kõrgete energiahindade tõttu, kõige vähem võimalusi ja paljudel juhtudel ei ole üldse mingisuguseid võimalusi saada tootvateks tarbijateks. Nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid peavad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil käivitama programme, et aidata neil tarbijatel ületada mitmesuguseid takistusi, millega nad kokku puutuvad (nt teavitus- ja aktiveerimiskampaaniad, rahalised vahendid, juurdepääs kapitalile, juurdepääs maale ja katustele päikese- ja tuuleenergiaseadmete paigaldamiseks jne). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee nõustus eelmises arvamuses (2) hiljutise Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) aruande (3) järeldustega, et kriisi ajal tõestas elektriturg, et see toimib hästi, suutes vältida elektrikatkestusi mõnes piirkonnas. Hindamises selgub ka, et hinna volatiilsus oleks olnud palju suurem igas riigis, mis oleks tegutsenud isoleerituna. Komitee on siiski täiesti teadlik sellest, et gaasihinnad tõstavad energiahindu, arvestades praegust turukorraldust, milles hinna määrab pakkumuste järjestus. Komitee juhib tähelepanu liidu ühistele väärtustele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu lepingu artikli 14 tähenduses, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud üldhuviteenuseid käsitleva protokolli artiklis 26 (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Üldisemalt tuleb tõdeda, et viimastel aastakümnetel on ELi energiaturgude lõimimisel palju saavutatud. See on toonud märkimisväärset kasu seoses energia kättesaadavuse ja taskukohasusega, mida sageli peetakse enesestmõistetavaks. Ilma turgude koostöö ja lõimimiseta oleksid energiavarustuskindluse tagamise ja energiasüsteemi rohestamise kulud palju suuremad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Seda energiaturu lõimimise positiivset arengut tuleks jätkata. Huvi piiriüleste elektriturgude ühendamise vastu ja sellest saadav kasu on muutumas taastuvatele energiaallikatele tuginemise suurenemise tõttu üha olulisemaks. Riigisiseste ja piiriüleste ühenduste suurenemine aitab kaasa varustuskindlusele ja ühtlustab ka hindu. Lühiajalises perspektiivis võib see olla kahjulik neile, kes saavad kasu madalamatest hindadest eri hinnaklassides, kuid pikemas perspektiivis aitab see hindu langetada ja stabiliseerida. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ACERi hinnangu kohaselt tasub säilitada praegune turukorraldus. Kuid komitee nõustub komisjoniga, et on valdkondi, kus ELi elektrituru korraldust on vaja kohandada, et saavutada ELi CO2 heite vähendamise eesmärgid madalamate kuludega ja tagada varustuskindlus, eelkõige taastuvenergia tootmise ja kasutamise suurenemise tõttu, ning kindlustada hindade stabiilsus ja taskukohasus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee soovitab uurida näiteks seda, kas olemasolev turukorraldus, sealhulgas selle õigusraamistik, pakub piisavaid stiimuleid, et investeerida paindlikkusvõimalustesse (nt salvestamine, koormuse nihutamine ja saastevaba vesinik). Ilma pakkumismenetlust muutmata, millega kaasneksid märkimisväärsed riskid, on palju võimalusi, mis võiksid stimuleerida süsteemisõbralikke tehnoloogiaid, sealhulgas võrgutasude süsteem, millega premeeritakse täpselt koormusele vastavat elektritootmist ja -tarbimist. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Lisaks peab komitee vajalikuks alustada viivitamata poliitilist arutelu selle üle, kuidas tagada tulevases turukorralduses investeeringud taastuvenergia tootmisvõimsusesse ja nende refinantseerimine kauges tulevikus, mil kogu elektrinõudlus kaetakse taastuvenergiaga ning turuhind võib olla tavaliselt null või isegi negatiivne. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kõrgeid elektrihindu käsitlevas arutelus on öeldud väga selgelt, et praegune piirhind on vaja asendada teist liiki süsteemiga, kuna gaas on sageli marginaalses positsioonis ja seega määrab piirhinna kogu elektrile. Sellega seoses viitab komitee oma presidendi ja TENi sektsiooni esimehe 8. septembri 2022. aasta avaldusele, mille kohaselt kutsub komitee üles võtma ühiseid Euroopa meetmeid, et tagada elektrihindade stabiilsus ja kiiresti reformida energiaturgu. Samuti kutsub komitee üles viima kiiremini lõpule ühtse turu loomine ja parandama taristut. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Hinnatõus on põhiliselt tulnud ootamatutest välistest teguritest, nagu sõda, mis koos pakkumuste järjestuse süsteemiga tõstsid elektrituru hinnad rekordtasemele. Arvestades, et praeguse kõrge energiahinna aluspõhjuseks on gaas, oleks probleemile ideaalne lahendus minimeerida gaasi kasutust ja suurendada mittefossiilse energia tootmist ja kasutamist niivõrd, kuivõrd see vastab energianõudlusele. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Fossiilne energia mõjutab ka elektrihindasid lubatud heitkoguse ühiku kaudu, mille hind on märkimisväärselt tõusnud, kuigi selle mõju on gaasihindadega võrreldes siiski piiratud. Lisaks moodustavad tarbijate jaoks suure osa elektrihinnast siiski ka erinevad maksud. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Erandolukorrast, nagu sõda, tingitud hinnašokki tuleks eristada korrapärasematest hinnakõikumistest. Kõikumised sõltuvad paljudest energiavarustuse ja -nõudlusega seotud teguritest. Hinna volatiilsus elektrisüsteemis tõenäoliselt suureneb muutliku taastuvelektri tootmise märkimisväärse kasvu tõttu. Turg peab seega saatma piisavaid hinnasignaale, et rahuldada paindlikkuse vajadust. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee rõhutab, et hinnalaed või muud sekkumised energia hulgimüügiturgudel on praegusel ülekoormatud energiaturul sageli vajalikud, kuid võivad mõjutada varustuskindlust, investeerimiskeskkonda ja energiasäästu. Sealjuures on komitee teadlik sellest, et energiatootmisse investeerimise soodustamiseks on vaja turupõhiseid hinnasignaale, ning ka hind on energia säästmise ja energiatõhususe stiimul. Energiahindade järsu tõusu mõju leevendamiseks on siiski vaja ajutist, hästi suunatud hüvitist neile, kes kannatavad energiahindade tõttu kõige rohkem, olgu siis tegemist leibkondade või ettevõtjatega. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee väljendab heameelt ettepaneku üle uurida energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse raamistiku läbivaatamist, et vähendada turu kuritarvitamise ohtu turu suurema läbipaistvuse ja turuandmete parema kvaliteedi abil. Selleks et vältida negatiivset mõju ettevõtjatele, leibkondadele ja ühiskonnale, kutsub komitee üles uurima meetmeid, et tegeleda moonutava mõjuga gaasihinna kujundamisele, mis tuleneb võimalikust turu kuritarvitamisest ja spekuleerimisest. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikud energia- ja kliimakavad tuleb uutes tingimustes läbi vaadata, et reageerida kooskõlastatult pikaajalistele elektrivajadustele. |
| --- | --- |

3.17.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 80, ELT C 323, 26.8.2022, lk 123, ELT C 443, 22.11.2022, lk 140.

1

(2)  ELT C 443, 22.11.2022, lk 140.

2

(3)  ACERi lõplik ELi elektrienergia hulgimüügituru korralduse hindamine.

3

(4)  ELT C 275, 18.7.2022, lk 80.

4

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/190

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013“

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(2023/C 75/28)

| Pearaportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Stefan BACK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 3.10.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 6.10.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 172 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 155/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 3.10.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 6.10.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 172 ja 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

155/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et arvamuses üleeuroopalise transpordivõrgu ja raudtee-kaubaveokoridoride määruse (1) läbivaatamise ettepaneku kohta (edaspidi „TEN-T ettepanek“ (2)) tunnustas komitee suuremat keskendumist ühendustele naaberriikidega, sealhulgas partnerriikide ja läbirääkijariikidega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | TEN-T ettepanek avaldati 2021. aasta detsembris. Seejärel, 2022. aasta veebruaris algas Venemaa rünnak Ukraina vastu. Komitee nõustub muudetud ettepanekus esitatud hinnanguga, et see rünnak on kujundanud ümber geopoliitilise maastiku, tuues esile ELi haavatavuse väljaspool liidu piire asetleidvate ettenägematute häirivate sündmuste suhtes, ning rõhutanud asjaolu, et ELi siseturgu ja selle transpordivõrku ei saa liidu poliitika kujundamisel vaadelda muust maailmast eraldi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Selline olukord on õigustatult juhtinud tähelepanu pakilisele vajadusele abistada Ukrainat, sealhulgas parandades transpordiühendust ELiga, et säilitada ja tõhustada Ukraina ja ELi vahelist liikuvust ja kaubavooge. Iseäranis kiiresti on vaja aidata vedada teraviljakultuure Ukrainast välja, kuna ei saa kasutada Musta mere sadamaid, mida Venemaa blokeerib. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub, et selliste alternatiivsete logistikamarsruutide kiire loomine, mille puhul kasutataks kõiki ELi Ukrainaga ühendavaid transpordiliike, on äärmiselt oluline Ukraina majanduse ja majanduse taastamise jaoks ning maailma toiduturgude stabiliseerimise ja toiduga kindlustatuse seisukohalt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab ka solidaarsuskoridoride teatises esitatud tegevuskava, mille eesmärk on ajakohastada ELi ja Ukraina piiriüleseid ühendusi (maanteeühendus, raudtee- ja maanteeveo kombineeritud ühendus ja raudteeühendus), sealhulgas täiendavad piiripunktid, ning hinnata TEN-T põhivõrgukoridoride laiendamist Ukrainasse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee märgib tunnustavalt ka asjaolu, et tegevuskavas nähakse lisaks ette Euroopa ühendamise rahastu projektikonkursid, mis võimaldavad suunata toetuse eelkõige projektidele, mille eesmärk on parandada liidu transpordivõrgu koostalitlusvõimet ja ühenduvust Ukrainaga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Seepärast toetab komitee täielikult üleeuroopalise transpordivõrgu laiendamist Ukrainasse ja Moldovasse, kasutades selleks muudetud ettepaneku IV lisas sisalduvaid soovituslikke kaarte. See on õigeaegne ettepanek ja võib aja jooksul tuua lisaväärtust, eelkõige parandades võimalusi luua sujuvaid ja tõrgeteta transpordivooge Ukraina ja ELi vahel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab täielikult tugevat poliitilist sõnumit, mida edastatakse, lisades Ukraina ühendused TEN-T põhiprioriteedi, st Euroopa transpordikoridoride hulka, millel on tugev rakendussüsteem koordinaatorite, tööplaanide ja erinevate töörühmade kujul ning TEN-T ettepaneku kohaselt ka kohustus anda tööplaanidele rakendusaktiga õiguslik jõud. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et ei kolmandate riikidega tehtavat koostööd käsitlevad üldsätted ega ka Euroopa transpordikoridoride vahendi ja horisontaalsete prioriteetide rakendamise sätted ei näi andvat õiguslikku alust laiendada koridori prioriteetide või nende rakendussüsteemi (sh koordinaatorid, juhtimine, Euroopa koordinaatori tööplaan või rakendusakt) kohaldamist kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Seepärast kutsub komitee üles looma tugeva ja usaldusväärse rakendussüsteemi nende ühenduste tarvis, mida peetakse Euroopa transpordikoridoride osaks, võimaluse korral tugevdades ja mitmekordistades kolmandate riikidega tehtava koostöö töörühmi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Praegust poliitilist konteksti arvesse võttes tundub ka asjakohane ja kehtestatud sanktsioonidega kooskõlas kaotada kavandatud TEN-T ühendused Venemaal ja Valgevenes. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib üllatusega, et muudetud ettepanek sisaldab sõnaselget kohustust kaaluda ühenduste taastamist Valgevenes ning Valgevene ja ELi liikmesriikide vahel, kui riik liigub demokraatia suunas, samas kui Venemaa suhtes ei ole sarnast kohustust võetud. Komitee on seisukohal, et selliseid tulevikku puudutavaid kohustusi tuleks vältida. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee võtab teadmiseks, et liikmesriikide ja Venemaa vaheliste ühenduste kaotamine näib olevat põhjustanud probleeme mõnele liikmesriigile, kuna osa ühendustest on asjaomase liikmesriigi ühendatuse seisukohalt jätkuvalt olulised. Komitee soovitab pöörata asjakohast tähelepanu selliste ühenduste võimalikule ELi-sisesele tähtsusele. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee nõustub, et ilmselgelt on vaja tegeleda ka ELis ja Ukrainas kasutatavate erinevate rööpmelaiuste küsimusega, kuigi sellega seotud muudatuste elluviimine võib võtta aega ega paku seega tõenäoliselt lahendusi kohestele ja pakilistele tõhususega seotud probleemidele. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee teeb ettepaneku, et ELi standardsele nominaalsele rööpmelaiusele (1 435 mm) ülemineku nõue peaks piirduma Euroopa transpordikoridoridega, et tagada järjepidev ja hästi koordineeritud üleminek, kuna liikmesriikide kohustus koostada üleminekukavad piirduvad nende koridoridega. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee hoiatab, et ettepanek, mille kohaselt tuleks TEN-T põhi- või üldvõrgu uus raudteetaristu ehitada ELi nominaalse standardse rööpmelaiusega (1 435 mm), võib tekitada äärmiselt keerukaid riigisisese ühildumise probleeme liikmesriikides, kus on kasutusel erinev rööpmelaius. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Üldised märkused – taust

2.1.   Ühendused Ukraina ja Moldovaga ning ühenduste kaotamine/ühenduste tähtsuse vähendamine Venemaal ja Valgevenes ning nende riikidega

| 2.1.1. | 27. juuli 2022. aasta ettepanek muuta komisjoni 2021. aasta detsembris esitatud üleeuroopalise transpordivõrgu ettepanekut (3) (edaspidi „muudetud ettepanek“), oli ajendatud Venemaa sõjast Ukraina vastu ja selle mõjust tarneahelatele, mis on toonud esile TEN-T ühenduste tähtsuse naabruses asuvate partnerriikidega. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komisjoni detsembri ettepaneku (TEN-T ettepanek) artikliga 9 nähakse ette koostöö kolmandate riikidega, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk nende riikide taristuvõrguga ning edendada kestlikku majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Esile tõstetud punktid hõlmavad TEN-T poliitika laiendamist kolmandatesse riikidesse, piirikontrollimenetlusi ja piirivalvet, mis võimaldab sujuvaid liiklusvooge, asjakohaste taristuühenduste väljaehitamist, koostalitlusvõimet, veetranspordi hõlbustamist ja IKT-süsteemide arendamist. Lisatud kaartidel on täpsustatud põhi- ja üldvõrgu staatus vastavalt TEN-T määruse (4) kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Euroopa transpordikoridoride jaoks on kehtestatud erikriteeriumid, mis erinevad põhi- ja üldvõrgu suhtes kohaldatavatest kriteeriumidest. Koridorid on üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt kõige olulisemad osad (TEN-T ettepaneku artikkel 7), millel on konkreetsed üldised prioriteedid, mis erinevad põhi- ja üldvõrgu omadest (artiklid 12 ja 13), ning spetsiaalsed rakenduseeskirjad (V peatükk, artiklid 50–54). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisjoni teatises ELi ja Ukraina solidaarsuskoridoride kohta (5) on välja toodud rida taristuga seotud probleeme, millega EL ja tema naaberriigid peavad tegelema, et toetada Ukraina majanduse arengut ja taastamist ning lahendada ELi, Ukraina ja maailmaturgude vahelisi tarne- ja ühenduvusprobleeme. Teatises tehakse ettepanek hinnata võimalust laiendada Euroopa transpordikoridore Ukrainasse ja Moldovasse, et kaitsta importi ja eksporti, sealhulgas põllukultuuride eksporti Ukrainast. 2022. aasta mais allkirjastati kõrgetasemeline kokkulepe TEN-T Ukraina soovituslike kaartide kohta. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | 14. juulil 2022 võttis komisjon vastu delegeeritud määruse, mis sisaldab TEN-T Ukraina ja Moldova võrgu soovituslikke kaarte, et laiendada TEN-T standardite kohaldamist naaberriikidesse sujuvate ühenduste võimaldamiseks. Need kaardid on nüüd osa muudetud ettepanekust, mis sisaldab ka kaarte mitmete TEN-T koridoride laiendamise kohta Ukrainasse ja Moldovasse. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Muudetud ettepanekust jäetakse välja ka kavandatud TEN-T ühendused Venemaal ja Valgevenes. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Lisaks on vähendatud lõikude tähtsust, mis seovad liikmesriikide võrke Venemaa ja Valgevene kavandatud TEN-T ühendustega, muutes need osaks üldvõrgust. |
| --- | --- |

2.1.7.

2.2.   Rööpmelaius

| 2.2.1. | ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride teatises tuuakse välja ka kitsaskohad, mis tulenevad Ukraina rööpmelaiuse (1 520 mm) ja ELi rööpmelaiuse (1 435 mm) erinevusest. See on praeguse ebapiisava ümberlaadimisvõimsuse tõttu problemaatiline. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Muudetud ettepaneku eesmärk on ühtlustada ELi põhi- ja üldvõrgu rööpmelaiust, et jõuda lõpuks 1 435 mm ühtse rööpmelaiuseni. Uus raudteetaristu tuleb ehitada selle rööpmelaiusega ning liikmesriigid, kelle kogu raudteevõrk või selle osa on erineva rööpmelaiusega, peavad kahe aasta jooksul alates määruse jõustumisest koostama kava Euroopa transpordikoridorides asuvate olemasolevate raudteeliinide üleviimise kohta 1 435 mm rööpmelaiusele. Kavad kooskõlastatakse naaberliikmesriikidega, keda üleminek puudutab. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Üleminekukavades määratakse kindlaks raudteeliinid, mida ei viida üle standardsele rööpmelaiusele, ning need peavad sisaldama kulude-tulude analüüsi, millega põhjendatakse kõnealust otsust, sealhulgas mõju koostalitlusvõimele. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Üleminekukavadega seotud taristu ja investeeringute kavandamise prioriteedid peaksid olema osa Euroopa koordinaatorite esimesest tööplaanist nende Euroopa transpordikoridoride jaoks, mis hõlmavad kaubaveoraudteeliine, mille rööpmelaius ei vasta Euroopa standardile. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Iirimaa on vabastatud rööpmelaiuse ühtlustamise kohustusest (TEN-T ettepaneku artiklid 15 ja 16). |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et arvamuses TEN-T ettepaneku kohta tunnustas ta suuremat keskendumist ühendustele naaberriikidega, sealhulgas partnerriikide ja läbirääkijariikidega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | TEN-T ettepanek avaldati 2021. aasta detsembris. Seejärel, 2022. aasta veebruaris algas Venemaa rünnak Ukraina vastu. Komitee nõustub muudetud ettepanekus esitatud hinnanguga, et see rünnak on kujundanud ümber geopoliitilise maastiku, tuues esile ELi haavatavuse väljaspool liidu piire asetleidvate ettenägematute häirivate sündmuste suhtes, ning rõhutanud asjaolu, et ELi siseturgu ja selle transpordivõrku ei saa liidu poliitika kujundamisel vaadelda muust maailmast eraldi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Selline olukord on õigustatult juhtinud tähelepanu pakilisele vajadusele abistada Ukrainat, sealhulgas parandades transpordiühendust ELiga, et säilitada ja tõhustada Ukraina ja ELi vahelist liikuvust ja kaubavooge. Iseäranis kiiresti on vaja aidata vedada teraviljakultuure Ukrainast välja, kuna ei saa kasutada Musta mere sadamaid, mida Venemaa blokeerib. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vajadus võtta meetmeid, et tagada piisav liikuvus ja transpordivood ELi ja Ukraina vahel, tõstatati esmakordselt eespool nimetatud teatises ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride kohta ning sellest ajast alates on seda käsitletud mitmete meetmete abil, sealhulgas edendades taristu asjakohast arendamist Ukrainaga TEN-T ühenduste kaudu ja nende soovituslikku laiendamist kooskõlas TEN-T ettepaneku sätetega, mis käsitlevad koostööd kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee nõustub, et selliste alternatiivsete logistikamarsruutide kiire loomine, mille puhul kasutataks kõiki ELi Ukrainaga ühendavaid transpordiliike, on äärmiselt oluline Ukraina majanduse ja majanduse taastamise jaoks ning maailma toiduturgude stabiliseerimise ja toiduga kindlustatuse seisukohalt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee võtab samuti teadmiseks, et asjaomaste terminalide ja piiriületuspunktide läbilaskevõimet, näiteks mõlema rööpmelaiusega punktides, tuleb kiiresti parandada, nagu on märgitud solidaarsuskoridoride teatises. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab ka solidaarsuskoridoride teatises esitatud tegevuskava, mille eesmärk on ajakohastada ELi ja Ukraina piiriüleseid ühendusi (maanteeühendus, raudtee- ja maanteeveo kombineeritud ühendus ja raudteeühendus), sealhulgas täiendavad piiripunktid, ning hinnata TEN-T põhivõrgukoridoride laiendamist Ukrainasse, et pakkuda paremat ühenduvust ELi standardrööpmelaiusega raudteeliinide arendamise kaudu Ukrainasse ja Moldovasse, ning parandada ühenduvust ja laevatatavust Reini-Doonau koridoris tõhusama liikluse tagamiseks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee märgib tunnustavalt ka asjaolu, et tegevuskavas nähakse lisaks ette Euroopa ühendamise rahastu projektikonkursid, mis võimaldavad suunata toetuse eelkõige projektidele, mille eesmärk on parandada liidu transpordivõrgu koostalitlusvõimet ja ühenduvust Ukrainaga. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Seepärast toetab komitee täielikult üleeuroopalise transpordivõrgu laiendamist Ukrainasse ja Moldovasse, kasutades selleks muudetud ettepaneku IV lisas sisalduvaid soovituslikke kaarte. See on õigeaegne ettepanek ja võib aja jooksul tuua lisaväärtust, eelkõige parandades võimalusi luua sujuvaid ja tõrgeteta transpordivooge Ukraina ja ELi vahel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee võtab teadmiseks, et muudetud ettepaneku IV lisas esitatud Ukraina TEN-T taristu soovituslikel kaartidel liigitatakse ühendused, terminalid, sadamad ja lennujaamad põhi- või üldvõrku kuuluvaks vastavalt TEN-T ettepaneku artikli 9 lõikele 2. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Soovituslikud ühendused Ukrainas on samuti muudetud osaks Euroopa transpordikoridoridest, laiendades muudetud ettepaneku III lisas esitatud kaartide abil Ukrainasse Põhjamere-Läänemere koridori, Skandinaavia-Vahemere koridori, Läänemere-Aadria mere koridori, Reini-Doonau koridori ja Läänemere-Musta mere koridori. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee toetab täielikult tugevat poliitilist sõnumit, mida edastatakse, lisades Ukraina ühendused TEN-T põhiprioriteedi, st Euroopa transpordikoridoride hulka, millel on tugev rakendussüsteem koordinaatorite, tööplaanide ja erinevate töörühmade kujul ning TEN-T ettepaneku kohaselt ka kohustus anda tööplaanidele rakendusaktiga õiguslik jõud. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et ei kolmandate riikidega tehtavat koostööd käsitlevad üldsätted ega ka Euroopa transpordikoridoride vahendi ja horisontaalsete prioriteetide rakendamise sätted ei näi andvat õiguslikku alust laiendada koridori prioriteetide või nende rakendussüsteemi (sh koordinaatorid, juhtimine, Euroopa koordinaatori tööplaan või rakendusakt) kohaldamist kolmandatele riikidele. Ainult artikli 52 lõike 3 punkt f koridoride juhtimise kohta võimaldab moodustada töörühmi koostööks kolmandate riikidega, kuid see ei näi muutvat üleeuroopalisi koridore käsitlevate sätete kohaldamisala. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Seepärast kutsub komitee üles looma tugeva ja usaldusväärse rakendussüsteemi nende ühenduste tarvis, mida peetakse Euroopa transpordikoridoride laienduseks, võimaluse korral tugevdades ja mitmekordistades kolmandate riikidega tehtava koostöö töörühmi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Praegust poliitilist konteksti arvesse võttes tundub ka asjakohane ja kehtestatud sanktsioonidega kooskõlas kaotada kavandatud TEN-T ühendused Venemaal ja Valgevenes. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee märgib siiski üllatusega, et muudetud ettepanek sisaldab sõnaselget kohustust kaaluda ühenduste taastamist Valgevenes ning Valgevene ja ELi liikmesriikide vahel, kui riik liigub demokraatia suunas vastavalt ELi sellekohasele kavale, samas kui Venemaa osas ei ole sarnaseid kavatsusi märgitud. Kuigi ELil ei pruugi olla konkreetset kava seoses demokraatiaga Venemaal, on erinevaid lähenemisviise raske mõista. Seepärast soovitab komitee vältida seda liiki kohustuste võtmist tulevikus. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee võtab teadmiseks, et liikmesriikide ja Venemaa vaheliste ühenduste kaotamine näib olevat põhjustanud mõnele liikmesriigile probleeme. Näiteks on Soome transpordiminister kritiseerinud nende meetmete üldist iseloomu, kuna mõned neist ühendustest on asjaomase liikmesriigi ühendatuse seisukohalt jätkuvalt olulised. Komitee soovitab pöörata asjakohast tähelepanu selliste ühenduste võimalikule ELi-sisesele tähtsusele. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee nõustub, et ilmselgelt on vaja tegeleda ka ELis ja Ukrainas kasutatavate erinevate rööpmelaiuste küsimusega, kuigi sellega seotud muudatuste elluviimine võib võtta aega ega paku seega tõenäoliselt lahendusi kohestele ja pakilistele tõhususega seotud probleemidele. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Komitee võtab teadmiseks, et 1 435 mm rööpmelaiusele ülemineku nõuet on laiendatud ja teiste rööpmelaiuste säilitamise võimalust on vähendatud artiklite 15 ja 16 kohta esitatud muudatusettepanekute ning uue artikli 16a lisamise kaudu. Arvestades, et 1 435 mm rööpmelaiusele ülemineku rakendamine keskendub Euroopa transpordikoridoridele – kuna kõigi liikmesriikide koostatavad üleminekukavad piirduvad nende koridoridega –, näib üldine kohustus ehitada kõik uued liinid 1 435 mm rööpmelaiusega olevat vastuolus artikli 16a põhieesmärgiga tagada üleeuroopalistes koridorides raudteetranspordi järjepidevus ja sujuvus. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Seepärast soovitab komitee, et ülemineku nõue piirduks Euroopa transpordikoridoridega, et tagada järjepidev ja hästi koordineeritud üleminek. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Komitee on üllatunud kavandatava artikli 16a lõikes 1 sätestatud üldise kohustuse üle, mille kohaselt tuleks mis tahes uus raudteetaristu ehitada Euroopa standardse nominaalse rööpmelaiusega (1 435 mm), ilmselgelt sõltumata ümbritseva võrgu konfiguratsioonist, kuna see kohustus võib tekitada äärmiselt keerulisi riigisisese ühilduvuse probleeme ja kitsaskohti liikmesriikides, kus on kasutusel erinev rööpmelaius. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Tasub märkida, et rööpmelaiuste puhul erandivõimaluste vähendamine on tekitanud muret näiteks Soomes, kus on seatud kahtluse alla ettepaneku proportsionaalsus selles osas. |
| --- | --- |

3.22.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 120.

1

(2)  COM(2021) 812 final.

2

(3)  COM(2022) 384 final.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/195

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Erisätted Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames toetatavate 2014.–2020. aasta koostööprogrammide jaoks programmi rakendamise häire korral“

(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

(2023/C 75/29)

| Pearaportöör: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Andris GOBIŅŠ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 27.9.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 17.8.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 117/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 27.9.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 17.8.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

117/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu plaani teha kõik, mis vajalik, et kavandatud määrus võimalikult kiiresti heaks kiita, ning nõuab, et see jõustuks hiljemalt 2022. aasta novembri alguses. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuna kiire heakskiitmise vajaduse tõttu on tõenäoline, et esimeses etapis võidakse määrus ilma muudatusteta vastu võtta, soovitab komitee kaaluda teises etapis määruse läbivaatamist, milles võetakse arvesse allpool esitatud parandusettepanekuid. Pakutud muudatused peaksid samuti rikastama arutelu ja valmistama ette muudatuste tegemist järgnevates määrustes ja programmides. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnustab ELi institutsioonide kiiret tegutsemist ja vajalikku paindlikkust projektide elluviimises kohe pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõja algust Ukraina vastu. Kiire tegutsemine oli ainus viis toimida kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab eesmärki tagada käimasolevate projektide eesmärgi muutmisel paindlikkus, et võtta arvesse tekkivaid vajadusi, andes korraldusasutustele vajaliku paindlikkuse ja tagades neile õiguskindluse selles, et projekte viiakse ellu eeskirjade kohaselt ja et auditi puhul ei ole palju piiranguid. See on eriti oluline seepärast, et määrust hakatakse kohaldama tagasiulatuvalt alates täiemahulise sõja algusest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee tuletab meelde Ukraina-vastases sõjas viimastel kuudel tekkinud uut olukorda. Võttes arvesse Ukraina ELi kandidaatriigi staatust ning kasvavat vajadust Ukraina ülesehitamise ja talveks ettevalmistamise järele, tuleks käimasolevate ja kavandatavate projektide puhul tagada abikõlblike tegevuste määramisel veelgi suurem paindlikkus ja kehtestada piiriüleste/piirkondlike koostöötegevuste laiem määratlus, nagu on ette nähtud määruse kavandatud muudatustega (vt allpool esitatud soovitused). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Arvestades Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene ametiasutuste rahastamise peatamist ning sellega seotud piiriülese koostöö peatamist Venemaa Föderatsiooni ja Valgevenega, toetab komitee ideed teha kõik võimalik, et kanda need rahalised vahendid, mis olid algselt ette nähtud nimetatud koostööprogrammide jaoks, nüüd Ukrainaga tehtavale koostööle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kuna kodanikuühiskond on Ukraina ülesehitamisel ja riigi ettevalmistamisel ELiga ühinemiseks eesliinil, tuleks erilist tähelepanu pöörata vahendite eraldamisele kodanikuühiskonna organisatsioonide tööks, sealhulgas vahendite ümberjaotamisele. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee toetab ettepaneku eesmärke ja väljendab heameelt kavatsuse üle tagada Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi koostööprogrammides paindlik käsitus, et võtta arvesse vajadusi, mis on tekkinud Venemaa Ukraina-vastase provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni tagajärjel, ning sellest tulenevat mõju Euroopa Liidule ja eelkõige mitmele selle idapiirkonnale ning COVID-19 pandeemia laiendatud mõju ELile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee tunnustab Ukraina naabruses asuvate ELi liikmesriikide, Moldova ja Ukraina valitsuse, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna tohutuid jõupingutusi, et võtta vastu Ukraina põgenikke, kes põgenevad massiliselt Venemaa sissetungi eest, ning väljendab heameelt selle üle, et toetatakse piiriüleste koostööprogrammide kohandatud kasutamist, et katta vastavad humanitaarabivajadused. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee tunnistab konkreetseid probleeme, mis seisavad kõigil tasanditel Ukraina ametivõimude ees, kes peavad tegelema riigi sõjalise kaitse tagamise ja samal ajal majanduse toetamisega, sest Venemaa agressioon on põhjustanud Ukrainas arvukaid inimohvreid, kodude ja taristu hävimist, suure osa elanikkonna ümberasumist, tootmise ja transpordi katkemist, enneolematut survet eelarvele ja palju muid probleeme. Piiriülese koostöö programmid Ukrainaga peaksid aitama seda koormat vähendada, pakkudes toetusesaajatele võimalusi rahuldada sõjaaja vajadusi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et Ukrainale ja Moldovale anti hiljuti ELi kandidaatriigi staatus, ning rõhutab, et EL peab neid riike ulatuslikult toetama nende ELiga integreerumise reformides, mida nad rakendavad samal ajal, mil neid rõhub Ukraina-vastase täiemahulise sõja koorem. Piiriülese koostöö programmid peaksid lisama Ukraina ja Moldova tugevdatud ELi integratsiooni eesmärgid programmi meetmetesse, andes muu hulgas edasi naabruses asuvate ELi liikmesriikide asjakohaseid reformikogemusi. See peaks hõlmama ettevalmistusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite olulist rolli. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Arvestades Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene ametiasutuste rahastamise peatamist ning sellega seotud piiriülese koostöö peatamist Venemaa Föderatsiooni ja Valgevenega, toetab komitee ideed teha kõik võimalik, et kanda need rahalised vahendid, mis olid algselt ette nähtud nimetatud koostööprogrammide jaoks, nüüd Ukrainaga tehtavale koostööle. Suure sümboolsuse ja suurenenud vajaduste tõttu tasub investeerida aega ja kasutada oskusi sellele õigusliku aluse leidmiseks ja ettevalmistamiseks. Tugevaid emotsionaalseid ja väärtuspõhiseid piire võib vaadelda kui teatavat „naaberlust“ Ukrainaga ning kasutada tõlgendusena, mis vastab hästi programmi eesmärkidele praegusel erakordsel ajal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee juhib tähelepanu erakordsele finantskoormusele, mida kannavad naaberkogukonnad, kes võtavad vastu arvukalt Ukraina põgenikke, ning väljendab seepärast heameelt kavatsuse üle kaotada riikliku kaasrahastamise kohustus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi viie piiriülese programmi puhul Moldova Vabariigi ja Ukrainaga. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee rõhutab, et Venemaa agressioon ja sellest tulenev põgenike sissevool on taas tõestanud kodanikuühiskonna olulist rolli ning märkimisväärselt suurendanud kodanikuühiskonna aktiivsust nii Ukrainas kui ka naabruses asuvates ELi liikmesriikides, kus on korraldatud sadu üleriigilisi, aga ka kohaliku tasandi vabatahtlike algatusi, et pakkuda põgenikele toitu ja peavarju ning tagada muud humanitaarabivajadused, ning seepärast peaks piiriüleste programmide fookuses olema eelkõige kodanikuühiskonna töö toetamine. Organiseeritud kodanikuühiskonna tähtsus saab olema esikohal ka Ukraina ja selle piirkondade ülesehitamisel ning ELiga ühinemise ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pidades silmas praegust energiakriisi, tuletab komitee meelde vajadust kiirendada üleminekut taastuvenergiale ja suurendada veelgi energiatõhusust. Piiriülese koostöö programmid peaksid andma toetusesaajatele võimaluse leevendada talvehooajal eesseisvaid probleeme, võimaldades neil samal ajal säilitada keskendumine kestlikkusele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et kavandatud muudatuste koostamisel ei konsulteeritud sidusrühmadega. Nõuetekohase rakendamise korral ei põhjusta konsultatsioonid ajakadu, vaid enamikul juhtudel parandavad kavandatud otsuse kvaliteeti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Euroopa partnerluse käitumisjuhendi parimate tavade kasutamine võib aidata kaasa muudetud määruse raames rakendatud projektide edukale elluviimisele. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee toonitab, et EL võtab ulatuslikke meetmeid, mille eesmärk on toetada Ukrainast põgenenud inimesi, näiteks CARE, FAST-CARE, ühtekuuluvuspoliitika muudatused jms. Tuleks maandada topeltrahastamise riske. Euroopa naabruspoliitika peaks jääma oma peamise eesmärgi juurde, milleks on koostöö ELi ja idapartnerite vahel. Eeldades pikemat pausi Venemaa ja Valgevenega seotud programmides ning kasvavat vajadust ja huvi koostöö vastu Ukrainas ja Moldovas, tuleks ette valmistada õiguslik alus muudatusteks ja koostööks nende riikidega, näiteks artiklis 9, aga ka artiklites 5, 6 ja 8. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks põgenike saabumisele on Venemaa sissetung Ukrainasse avaldanud ka muud tõsist mõju ELi, Ukraina ja selle naaberriikide koostööle. Venemaa mereblokaadi tõttu Ukraina meresadamates ja Ida-Ukraina transporditeede katkemise tõttu on suur osa Ukraina kaubandusest, sealhulgas teraviljakaubandusest, ümber suunatud üle Ukraina ja ELi piiri, tekitades seega märkimisväärset survet piiriülesele taristule. Võttes arvesse, et Ukraina teravilja ja muude toodete eksport on ülemaailmse toidukriisi ärahoidmisel otsustava tähtsusega, peaksid piiriülesed programmid käsitlema tekkivaid logistikaprobleeme, et tagada kaubavoogude maksimaalne maht, muu hulgas piiriülese haldamise parandamise, piiriäärsete ladustamisrajatiste ehitamise ja muude asjakohaste meetmete kaudu. Need projektid võivad nõuda suuremat tähtaegade paindlikkust, kui on praegu ette nähtud artikli 6 lõikes 2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Venemaa sõjast tingitud erakordsel inflatsioonimääral põhinevad suuremad kulud peaksid olema abikõlblikud kõikide projektide puhul, mitte ainult artikli 6 lõikes 3 nimetatud projektide puhul. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee toetab ettepanekut hõlbustada piiriüleste programmide haldamist, sealhulgas programmi meetmete muutmist, võttes arvesse erakorralisi asjaolusid. Komitee rõhutab siiski, et on vaja kaitsemeetmeid rahaliste vahendite võimaliku väärkasutamise vastu, ning soovitab tugevdada kodanikuühiskonna (sealhulgas sotsiaalpartnerite) kaasamist piiriüleste programmide meetmetega seotud otsuste tegemisse ja programmide järelevalvesse. Neid aspekte võiks rõhutada artiklis 7 ja/või 15. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Artikli 10 lõikes 2 sätestatud ühepoolse peatamisega peaks kaasnema kõnealusele määrusele viitav põhjendus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nagu on märgitud punktides 1.7 ja 2.5, soovitab komitee lubada kaasata uusi partnereid kodanikuühiskonnast (sh vahendite ümberjaotamise võimalused) ja Ukrainast, et asendada partnereid, kellega koostöö on peatatud. Artikli 10 lõiget 3 tuleks vastavalt muuta. Lisaks võib erandjuhtudel partneriks pidada Valgevene või Venemaa demokraatiameelset diasporaad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tuleb võtta lisameetmeid, et vältida pettusi ja hallata rikkumisjuhtumeid, mis võivad rakendusprotsessis ilmneda. Kodanikuühiskonnal ja sotsiaalpartneritel peaks olema suurem roll ka nendes protsessides ja järelevalvekomiteedes. (Artikli 14 lõige 3.) |
| --- | --- |

3.7.

Brüssel, 27. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/198

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ“

(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

(2023/C 75/30)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 3.10.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 26.9.2022
  Euroopa Komisjon, 16.9.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 26.10.2022 |
| Vastutav sektsioon | Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 169/0/03 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 3.10.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 26.9.2022

Euroopa Komisjon, 16.9.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikkel 304

Täiskogu otsus

26.10.2022

Vastutav sektsioon

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

169/0/03

Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/199

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni ja intresside mahaarvamise piiramise kohta äriühingu tulumaksu kohaldamisel“

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(2023/C 75/31)

| Raportöör: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Krister ANDERSSON |

Raportöör:

Petru Sorin DANDEA

Kaasraportöör:

Krister ANDERSSON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 6.10.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 187/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

6.10.2022

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

187/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni käsitleva komisjoni ettepaneku eesmärk on tegeleda ELi äriühingute laenuvahendite kasutamise soodustamise probleemiga maksustamisel, rakendades eeskirju omakapitali suurendamise tingliku intressi mahaarvamise kohta ja kehtestades konkreetsed piirangud ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamisele maksubaasist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Selleks on komisjon välja töötanud sihipärased eeskirjad nii omakapitali kompensatsiooni kui ka intresside mahaarvamise piirangute kohta. Finantsettevõtjad jäetakse meetmete kohaldamisalast välja, kuna nende suhtes kohaldatakse regulatiivseid omakapitalinõudeid, mis hoiavad ära omakapitali liiga väikese osakaalu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisjoni välja töötatud omakapitali kompensatsiooni arvutatakse kompensatsiooni baasi ja tingliku intressimäära korrutisena. Kompensatsiooni baas on maksuaasta lõpu omakapitali ja eelneva maksustamisaasta lõpu omakapitali vahe ehk omakapitali aastane muutus. Võla poolelt kohaldatakse proportsionaalset piirangut, et intressi mahaarvamine piirduks 85 %ga ülejäävast laenukasutuse kulust, st makstud intress miinus saadud intress. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni taotletavaid sihte, kuna nende eesmärk on käsitleda äriühingute maksustamisel pikka aega arutatud asjakohast küsimust, milleks on maksusoodustustest tingitud eelistus kasutada omakapitali asemel laenu. Ettepaneku tegelik struktuur ja sisu on aga selliste eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sellega seoses leiab komitee, et komisjoni otsus eelistada omakapitali laenule, mitte ainult äriühingute poolt aja jooksul suurendatud omakapitali kompensatsiooni maksmisega, vaid ka äriühingute laenu mahaarvatavuse vähendamisega 15 % võrra, võib kahjustada Euroopa ettevõtjaid, eriti VKEsid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on mures, et komisjoni ettepanek võib muuta VKEd ja mikroettevõtjad, kes on Euroopa majanduse selgroog, rahaliselt nõrgemaks. Sellistel äriühingutel on raskusi juurdepääsul kapitaliturgudele ja seetõttu võib nende intressikulude mahaarvamise piiramine takistada investeeringuid, majanduskasvu ja töökohtade loomist kogu Euroopas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on seisukohal, et väikeste ja mikroettevõtjate puhul peaks omakapitali kasutamist innustama peamiselt, või isegi ainult omakapitali maksusoodustuste abil, ilma et sellega piirataks laenuintressi mahaarvamise õigust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et komisjoni ettepanekus sisalduv riskipreemia 1–1,5 % ei arvesta turuolukorraga ega ole piisav intressikulude kahjumi mahaarvamise kompenseerimiseks. 2021. aastal oli riskipreemia kõigis liikmesriikides üle 5 % ja on praegu samal tasemel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kardab, et kui ei lubata maha arvata õigustatud kulusid, mis kaasnevad äritegevusega intresside kujul, võib see asetada Euroopa äriühingud ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes teiste suurte kaubandusblokkide äriühingutega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et intressikulude mahaarvamise keeld Euroopa ettevõtetele looks stiimuli kasutada liisingukokkuleppeid, selle asemel et ettevõtted investeeriksid otse masinatesse ja seadmetesse. Peale selle raskendaks ja kahjustaks see tsentraliseeritud rahastamise eest vastutavate suurte kontsernide siserahastamist, muutes investeeringute rahastamise kulukamaks ja vähendades seeläbi investeeringuid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Konstruktiivse panuse andmiseks ja oma mureküsimuste täielikuks väljendamiseks soovitab komitee komisjonil oma ettepanek põhjalikult läbi vaadata, sealhulgas täielikult või osaliselt vabastada eelkõige VKEd ja mikroettevõtjad laenuintressi mahaarvamise piirangutest. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni käsitleva komisjoni direktiivi ettepaneku (1) eesmärk on tegeleda ELi äriühingute laenuvahendite kasutamise soodustamise probleemiga maksustamisel, tagades eeskirjad omakapitali suurendamise tingliku intressi mahaarvamise kohta ja kehtestades konkreetsed piirangud ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamisele maksubaasist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepanek on kooskõlas komisjoni teatisega „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“, (2) milles tuuakse esile laenu teel rahastamist soosivad maksueeskirjad kui asjakohane teema, millega Euroopa institutsioonid peavad tegelema, et saavutada õiglane ja tõhus maksusüsteem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teatises juhib komisjon tähelepanu sellele, et äriühing võib praegu „maha arvata laenuvahendite abil rahastamisega seotud intressid, kuid mitte omakapitali kaudu rahastamisega seotud kulud, nagu dividendide maksmine, mistõttu äriühingul on motivatsioon investeeringuid laenu, mitte omakapitali abil rahastada. See võib kaasa aidata võlgade ülemäärasele kuhjumisele, millel võib olla negatiivne ülekanduv mõju kogu ELile, kui mõnes riigis peaks esinema palju maksejõuetusjuhte. Laenuvahendite eelistamine paneb ebasoodsasse olukorda ka innovatsiooni rahastamise omakapitali kaudu“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni ettepanek järgib ka Euroopa Parlamendi konkreetset taotlust tegeleda laenuvahendite kasutamise soodustamisega, tagades samal ajal tõhusad maksustamise vältimise vastased sätted, et vältida mis tahes sooduskohtlemist omakapitali kasutamise teel uue maksubaasi kahandamise vahendina (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni ettepanekule eelnes ulatuslik konsulteerimine, kus osalesid sidusrühmad alates akadeemilistest ringkondadest kuni avaliku sektori asutuste, valitsusväliste organisatsioonide, ettevõtjate ühenduste ja äriühinguteni. Konsulteerimine näitas, et enamuse sidusrühmade sõnul on vaja on algatust, mille eesmärk on vähendada laenude eelistamist omakapitalile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjon on teinud koostööd ka kuue liikmesriigiga, kes on juba rakendanud laenuvahendite kasutamise soodustamist käsitlevaid eeskirju, et koguda eksperditeadmisi selliste eeskirjade toimimise kohta, tuginedes nende liikmesriikide (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Oma ettepaneku väljatöötamisel on komisjon kaalunud viit võimalikku regulatiivset valikut: i) 1. variandiga kehtestataks määramata ajaks kompensatsioon äriühingu kogu omakapitali suhtes; ii) 2. variandiga kehtestataks kompensatsioon, kuid ainult uue omakapitali suhtes ja kümneks aastaks; iii) 3. variandiga nähakse ette äriühingu kapitali kompensatsioon, samas kui praegune intressimaksete mahaarvamine keelataks; iv) 4. variandiga keelataks intressikulude mahaarvamine täielikult; v) 5 variandiga ühendataks kümneks aastaks määratav äriühingu uue omakapitali tinglike intresside kompensatsioon kulude maksubaasist mahaarvamise osalise piiranguga, mis kehtib kõigi äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eelistatakse 5. varianti ning seetõttu on komisjoni ettepanekus konkreetselt välja töötatud sihipärased eeskirjad, millega käsitletakse nii omakapitali kompensatsiooni kui ka laenuintresside mahaarvamise piiramist. Finantsettevõtjad jäetakse meetmete kohaldamisalast sõnaselgelt välja, kuna nende suhtes juba kohaldatakse regulatiivseid omakapitalinõudeid, mis hoiavad ära omakapitali liiga väikese osakaalu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Täpsemalt arvutatakse komisjoni ettepanekus välja töötatud omakapitali kompensatsiooni järgmiselt: kompensatsiooni baas x tinglik intressimäär. Kompensatsiooni baas omakorda võrdub maksustamisaasta lõpu omakapitali ja eelneva maksustamisaasta lõpu omakapitali vahega ehk omakapitali aastase kasvuga. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kui sellise maksumaksja kompensatsiooni baas, kes on omakapitali kompensatsiooni juba saanud, on asjaomasel maksustamisperioodil negatiivne (omakapital vähenes), muutub proportsionaalne summa kümnel järjestikusel maksustamisperioodil maksustatavaks kuni netokapitali kogu kasvu ulatuses, mille eest selline kompensatsioon on saadud, välja arvatud juhul, kui maksumaksja esitab tõendid, et negatiivne baas tuleneb maksustamisperioodil tekkinud kahjumist või juriidilisest kohustusest. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ettepanekus sätestatakse konkreetsed eeskirjad kohaldatava tingliku intressi kohta ning võttes arvesse nende raskusi rahastamisele juurdepääsul, nähakse ette kõrgema määra kohaldamine VKEde kasuks, ilma et liikmesriigid saaksid teha erandeid. Kuritarvituste vältimiseks on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (BEPS) kaudu ja maksustamise vältimise vastase direktiivi kaudu (5) juba lubatud maha arvata kuni 30 % maksumaksja intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (6) iga maksuaasta kohta. Tehakse ettepanek kahe piirangu kooskõlastamiseks. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Võla poolelt kohaldatakse proportsionaalset piirangut, et intressi mahaarvamine piirduks 85 %ga ülejäävast laenukasutuse kulust, st makstud intress miinus saadud intress. Komisjoni sõnul võimaldab selline lähenemisviis käsitleda laenuvahendite kasutamise soodustamist, mis toimib samal ajal nii omakapitali kui ka võla poolel. Siiski ei võeta arvesse ettevõtetevahelistest tehingutest või varade ümberhindlusest tulenevat omakapitali suurenemist. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 115 ühtlustamismeetmete kohta direktiivi vormis ning komisjon leiab, et direktiivi ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega. Ülevõtmise tähtaeg on seatud 2024. aasta alguseks, samal ajal kui liikmesriikidel, kus on juba kehtestatud eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise kohta, on lubatud säilitada kompensatsioonid, mis kehtivad praegu nende kompensatsioonide järelejäänud kehtivusaja jooksul riigisisese õiguse kohaselt ja kuni kümneaastase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee toetab komisjoni taotletavaid sihte, kuna nende eesmärk on käsitleda äriühingute maksustamisel pikka aega arutatud asjakohast küsimust, nagu maksusoodustustest tingitud eelistus kasutada omakapitali asemel laenu. Komitee on seisukohal, et igas suuruses Euroopa äriühingud võivad sellega seoses saada suurt kasu asjakohastest ja usaldusväärselt väljatöötatud eeskirjadest, mis suurendavad siseturu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tuletab meelde oma arvamust „Äriühingu tulumaksu roll äriühingu üldjuhtimises“, (7) milles kutsuti üles leidma lahendust laenuvahendite kasutamise soodustamisele, rõhutades põhjendamatu finantsvõimendusega seotud riske ja juhtides tähelepanu sellele, et „laenuvahendite kasutamise soodustamine äriühingute maksusüsteemides mõjutab nii sotsiaal-majanduslikke kulusid kui ka ettevõtjate finantsvõimendust ja äriühingu üldjuhtimist“ (8).
  Komitee on samuti rõhutanud panust, mida laenuvahendite kasutamise soodustamise käsitlemine võib kaasa tuua komisjoni kaugeleulatuvasse tegevuskavasse muuta Euroopa majandus kestlikumaks ja digiteeritumaks, (9) märkides, et „liigne sõltuvus võla kaudu rahastamisest võib kahjustada Euroopa Komisjoni eesmärkide saavutamist, sest ettevõtjad muutuvad rahaliselt kaitsetuks ja see mõjutab negatiivselt võimalust teha uusi riskantseid keskkonnahoidlikke [ja digitaalseid] investeerimisprojekte“. Siiski tuleb kohaldatavates eeskirjades asjakohaselt käsitleda laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooniga seotud küsimust. Eelkõige leiab komitee, et komisjoni esitatud ettepanekud kahjustaksid VKEsid ja eriti mikroettevõtjaid, muutes nad rahaliselt nõrgemaks. |
| --- | --- |

3.2.

Komitee on samuti rõhutanud panust, mida laenuvahendite kasutamise soodustamise käsitlemine võib kaasa tuua komisjoni kaugeleulatuvasse tegevuskavasse muuta Euroopa majandus kestlikumaks ja digiteeritumaks, (9) märkides, et „liigne sõltuvus võla kaudu rahastamisest võib kahjustada Euroopa Komisjoni eesmärkide saavutamist, sest ettevõtjad muutuvad rahaliselt kaitsetuks ja see mõjutab negatiivselt võimalust teha uusi riskantseid keskkonnahoidlikke [ja digitaalseid] investeerimisprojekte“. Siiski tuleb kohaldatavates eeskirjades asjakohaselt käsitleda laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooniga seotud küsimust. Eelkõige leiab komitee, et komisjoni esitatud ettepanekud kahjustaksid VKEsid ja eriti mikroettevõtjaid, muutes nad rahaliselt nõrgemaks.

| 3.3. | Intressikulude mahaarvamise piiramine takistab investeeringuid, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Selline kahjulik mõju on veelgi tõenäolisem praeguses majandusolukorras, kus intressimäärad tõusevad. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et ELi meede on parem võrreldes mitme liikmesriikide koordineerimata algatusega. Kuna kuus liikmesriiki juba kohaldavad omakapitali kaudu rahastamise kompensatsiooni käsitlevaid riiklikke eeskirju, tuleb märkida, et omakapitali kompensatsiooni ja intressikulude mahaarvamise netomõju ei ühtlusta investeerimiskulusid kogu ELis täielikult, isegi kui direktiiv kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee hindab komisjoni algatatud laiaulatuslikku ja üksikasjalikku arutelu laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni ettepaneku üle, mis on andnud paljudele sidusrühmadele – ettevõtjate ühendustele, äriühingutele, riigiasutustele ja akadeemilistele ringkondadele – võimaluse väljendada oma seisukohti sellises olulises küsimuses nagu äriühingute maksustamine ja äriühingute üldjuhtimine ELis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee hindab ka sihipäraseid konsultatsioone, mida komisjon on korraldanud kuue liikmesriigiga, kes on juba heaks kiitnud eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise kohta, kuna see võimaldab reguleerival asutusel võtta arvesse kogemusi, mida riiklikud seadusandjad ja maksuhaldurid on selles valdkonnas juba omandanud. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee leiab, et komisjoni otsus eelistada omakapitali laenule, mitte ainult äriühingute poolt aja jooksul suurendatud omakapitali kompensatsiooni maksmisega, vaid ka äriühingute laenu mahaarvatavuse vähendamisega 15 % võrra, võib kahjustada Euroopa ettevõtjaid ning eriti VKEsid ja mikroettevõtjaid. Selliste äriühingute puhul peaks omakapitali kasutamist innustama peamiselt, või isegi ainult omakapitali maksusoodustuste abil, ilma et sellega piirataks laenuintressi mahaarvamise õigust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et praeguses majandusolukorras, mida iseloomustab püsiva inflatsiooni kahekordne negatiivne mõju koos intressimäärade tõusuga, mida rakendavad keskpangad, et hoida inflatsioon kontrolli all, on riskantne piirata laenuintresside mahaarvatavust, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate puhul. Lisaks on paljudes ettevõtetes pandeemia ajal laenutase veelgi tõusnud. Maksude mahaarvamise piiramine võib tõepoolest raskendada väikeste ja mikroettevõtjate laenude haldamist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee märgib, et Euroopa Kohtu välja töötatud proportsionaalsuse põhimõte nõuaks, et Euroopa institutsioonid töötaksid välja eeskirjad, mis sobivad taotletavate regulatiivsete eesmärkide saavutamiseks ning millega kaasneks reguleeritavalele üksustele võimalikult vähe ohverdusi. Seoses sellega juhib komitee tähelepanu asjaolule, et laenurahastamise mahaarvatavuse oluline vähendamine võib põhjustada soovimatuid tagajärgi VKEdele, eriti mikroettevõtjatele, näiteks ettevõtete laenude kestlikkuse nõrgenemine, koondamised ja finantsstabiilsuse üldine kadumine kogu siseturul. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et intressikulude mahaarvamise keeld looks stiimuli kasutada liisingukokkuleppeid, selle asemel et ettevõtted investeeriksid otse masinatesse ja seadmetesse. Selline stiimul ei ole soovitav, vähemasti mitte ilma põhjaliku analüüsita. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Paljud äriühingud kasutavad investeeringute kulutõhusaks rahastamiseks kontsernisisest ja tsentraliseeritud rahastamist. Kavandatavad eeskirjad nõuaksid põhimõtteliselt, et kõik kontserni kuuluvad äriühingud rahastaksid oma investeeringuid ise. See suurendab rahastamiskulusid ja vähendab seega investeeringuid kahetsusväärsel viisil. Komitee peab vajalikuks seda küsimust käsitleda, võimaldades investeeringute jätkuvat tõhusat rahastamist. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee soovitab piirata nõuete täitmisega seotud kulusid Euroopa ettevõtjate jaoks, kes on huvitatud uuest omakapitali kompensatsioonist. Selleks tuleb saavutada piisav õiguskindlus ja uute eeskirjade prognoositavus, et vältida ebakindlust ja tõlgendusküsimusi, mille tulemuseks võivad olla pikemad läbirääkimised või isegi kohtuvaidlused maksuhaldurite ja äriühingute vahel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Võttes arvesse eelnevaid argumente ja selleks, et anda konstruktiivne panus, teeb komitee ettepaneku komisjoni ettepanek põhjalikult läbi vaadata, sealhulgas vabastada VKEd ja mikroettevõtjad täielikult või vähemalt osaliselt laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni eeskirjade täitmisest. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse eeskirjad laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks ette nähtud kompensatsiooni ja intresside mahaarvamise piiramise kohta äriühingu tulumaksu kohaldamisel“ (COM(2022) 216 final).

1

(2)  „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Äriühingute maksustamine 21. sajandil““ (COM(2021) 251 final).

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon riikide maksureformide mõju kohta ELi majandusele (2021/2074(INI)) (ELT C 342, 6.9.2022, lk 14).

3

(4)  Liikmesriigid, kes on kehtestanud eeskirjad, millega nähakse ette omakapitali kasvu kompensatsioon, võivad kõnealuse direktiivi sätete kohaldamise edasi lükata selliste õiguste kehtivusajaks, mis on juba siseriiklike eeskirjadega kehtestatud (saadud õiguste säilitamine). Maksumaksjad, kes saavad [1. jaanuaril 2024] siseriikliku õiguse alusel (Belgias, Küprosel, Itaalias, Maltal, Poolas ja Portugalis) kasu omakapitali kompensatsioonist, saavad sellist kompensatsiooni siseriikliku õiguse alusel kasutada kuni kümnel järjestikusel aastal.

4

(5)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1).

5

(6)  EBITDA.

6

(7)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 13.

7

(8)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 13, punkt 4.1-4.7.

8

(9)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 13.

9

---

| 28.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/204

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed

(COM(2022) 381 final)

(2023/C 75/32)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 12.9.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 12.8.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 26.10.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 573 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 170/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 12.9.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 12.8.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

26.10.2022

Täiskogu istungjärk nr

573

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

170/0/0

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse.

Brüssel, 26. oktoober 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---