# Euroopa Liidu C 66/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik23. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 66

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik23. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2023/C 66/01 | Euroopa Keskpanga Soovitus, 15. veebruar 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/1) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2023/C 66/01

Euroopa Keskpanga Soovitus, 15. veebruar 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/1)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 66/02 | Komisjoni teatis — Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõike 3 kohased suunised liikmesriikidele meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise meetmeid käsitlevate aruannete ulatuse kohta | 3 |
| 2023/C 66/03 | Menetluse algatamine (Juhtum M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 66/02

Komisjoni teatis — Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõike 3 kohased suunised liikmesriikidele meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise meetmeid käsitlevate aruannete ulatuse kohta

3

2023/C 66/03

Menetluse algatamine (Juhtum M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 66/04 | Euro vahetuskurss — 22. veebruar 2023 | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 66/04

Euro vahetuskurss — 22. veebruar 2023

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 66/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 66/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 14 |
| 2023/C 66/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 21 |
| 2023/C 66/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 28 |
| 2023/C 66/09 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3 | 32 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 66/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 66/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

14

2023/C 66/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

21

2023/C 66/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

28

2023/C 66/09

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

15. veebruar 2023,

Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta

(EKP/2023/1)

(2023/C 66/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | 2016. aastal valis Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland majandusaastateks 2016 kuni 2020 oma välisaudiitoriks Mazarsi (1). 2021. aastal pikendati Mazarsi volitusi Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorina majandusaastateks 2021 ja 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

2016. aastal valis Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland majandusaastateks 2016 kuni 2020 oma välisaudiitoriks Mazarsi (1). 2021. aastal pikendati Mazarsi volitusi Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorina majandusaastateks 2021 ja 2022 (2).

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi praeguse välisaudiitori (Mazars) volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi praeguse välisaudiitori (Mazars) volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast.

| (4) | Majandusaastateks 2023 kuni 2027 on Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland oma välisaudiitoriks valinud Grant Thornton Irelandi, võimalusega seda volitust pikendada majandusaastateks 2028 ja 2029, |
| --- | --- |

(4)

Majandusaastateks 2023 kuni 2027 on Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland oma välisaudiitoriks valinud Grant Thornton Irelandi, võimalusega seda volitust pikendada majandusaastateks 2028 ja 2029,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2023 kuni 2027 määrata Grant Thornton Ireland, võimalusega pikendada seda volitust majandusaastateks 2028 ja 2029.

Frankfurt Maini ääres, 15. veebruar 2023

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga soovitus EKP/2016/29, 28. oktoober 2016, Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta (ELT C 413, 10.11.2016, lk 1).

1

(2)  Euroopa Keskpanga soovitus EKP/2021/44, 29. september 2021, Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta (ELT C 403, 6.10.2021, lk 1).

2

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/3

---

KOMISJONI TEATIS

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõike 3 kohased suunised liikmesriikidele meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise meetmeid käsitlevate aruannete ulatuse kohta

(2023/C 66/02)

I.   SISSEJUHATUS

Meediakirjaoskusega inimesed on võimelised tegema informeeritud valikuid, mõistma sisu ja teenuste olemust ning nad suudavad kasutada ära eri sidetehnoloogiate kõiki võimalusi. Nad oskavad paremini kaitsta iseennast ja oma perekonda kahjustava või ebaseadusliku veebisisu eest. Meediakirjaoskus võib olla ka väärtuslik vahend desinformatsiooni leviku vastu võitlemisel, mis võimaldab kasutajatel kriitiliselt hinnata teabeallikat ja seega avastada vale või eksitavat sisu, nagu on sätestatud komisjoni suunistes desinformatsiooni tegevusjuhendi tugevdamise kohta (1). Seega annab meediakirjaoskus inimestele võimaluse osaleda avatumas ja teadlikumas demokraatlikus arutelus.

Meediakirjaoskuse olulisust ja vajadust selle taset tõsta on tunnistatud Euroopa demokraatia tegevuskavas (2) ja meedia- ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas (3). Digiõppe tegevuskava (4) üks strateegilistest prioriteetidest on digipöörde jaoks oluliste digioskuste ja -pädevuste, sealhulgas digi- ja meediakirjaoskuse arendamine.

Direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduses 59 on tunnistatud, et meediakirjaoskus tähendab oskusi, teadmisi ja arusaamu, mis võimaldavad inimestel meediat tulemuslikult ja ohutult kasutada. Et inimestel oleks ligipääs teabele ning nad saaksid meediasisu vastutustundlikult ja turvaliselt kasutada, kriitiliselt hinnata ning luua, peab neil olema väga hea meediakirjaoskus.

Meediakirjaoskus ei tohiks olla piiratud vahendite ja tehnoloogia tundmaõppimisega, vaid selle eesmärk peaks olema anda kodanikele kriitilise mõtlemise oskused, mida on vaja hinnangute andmiseks, keeruliste olukordade analüüsimiseks ning arvamuste faktidest eristamiseks. Seepärast on vaja, et liikmesriigid lisaks meediateenuse ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele edendaksid koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega meedikirjaoskuse arendamist kõigis ühiskonnakihtides, seda igas vanuses inimeste ja kogu meedia puhul. Selle valdkonna edusamme tuleks tähelepanelikult jälgida.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis (5) (artikli 33a lõige 1) on sätestatud liikmesriikide uued kohustused edendada meediakirjaoskust ja võtta meetmeid selle arendamiseks.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile aruande selle kohustuse täitmise kohta „hiljemalt 19. detsembril 2022 ja seejärel iga kolme aasta järel“.

Artikli 33a lõikes 3 on sätestatud, et „[k]omisjon annab pärast kontaktkomiteega konsulteerimist välja suunised selliste aruannete ulatuse kohta“.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 28b on kasutajate kaitsmiseks ebaseadusliku ja kahjuliku sisu eest sätestatud ka videojagamisplatvormide meediakirjaoskusega seotud kohustused. Artikli 28b lõike 3 punkti j kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kõik nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad videojagamisplatvormi teenuse osutajad näevad ette tõhusad meediakirjaoskust arendavad meetmed ja vahendid ning suurendavad kasutajate teadlikkust nendest meetmetest ja vahenditest.

Artikli 28b lõike 5 kohaselt peavad liikmesriigid looma vajalikud mehhanismid, et hinnata videojagamisplatvormi teenuse osutajate võetud meetmete asjakohasust. Liikmesriigid teevad nende meetmete hindamise ülesandeks riikide reguleerivatele asutustele või -organitele.

Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1808 põhjendusega 5 peaksid need kohustused hõlmama sotsiaalmeediateenust, kui saadete ja kasutaja loodud videote pakkumine on selle teenuse põhiotstarve. Saadete ja kasutaja loodud videote pakkumist võib pidada sotsiaalmeediateenuse põhiotstarbeks, kui audiovisuaalne sisu ei ole üksnes teenuse kõrvaltoode või selle väike osa (6).

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 30b lõike 3 punktis b on sätestatud, et audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA) ülesanne on „jagada kogemusi ja parimaid tavasid audiovisuaalmeedia teenuste regulatiivse raamistiku kohaldamise kohta, sealhulgas ligipääsetavuse ja meediakirjaoskuse kohta“.

Teine foorum meediakirjaoskust käsitleva tegevuse parimate tavade jagamiseks ja sünergia väljaselgitamiseks on komisjoni meediapädevuse eksperdirühm (MLEG) (7). Komisjoni eksperdirühm, mis tegeleb desinformatsiooni vastu võitlemise ja digikirjaoskuse edendamisega hariduse ja koolituse kaudu, (8) on samuti olnud oluline koht, kus vahetada teavet tulemuslike Euroopa algatuste kohta hariduse ja koolituse valdkonnas.

Kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõikega 3 on käesoleva dokumendi eesmärk anda liikmesriikidele suuniseid meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise meetmeid käsitlevate aruannete ulatuse kohta. Lisaks audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud üldeesmärkidele on suuniste eesmärk aidata liikmesriikidel jagada parimaid tavasid meediakirjaoskuse valdkonnas. Suuniste andmisel konsulteeris komisjon kontaktkomiteega, nagu on nõutud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõikes 3.

Suunised ei ole siduvad. Niivõrd kui suunistega võidakse tõlgendada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, ei piira komisjoni seisukoht Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusi.

II.   ARUANDEPERIOOD JA ASJAOMASED MEEDIATURU OSALISED

1.   Aruandeperiood

Direktiivi (EL) 2018/1808 artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid selle üle võtma 19. septembriks 2020. Seda silmas pidades peaksid liikmesriikide esmased aruanded käsitlema perioodi 2020. aasta septembrist kuni 2022. aasta oktoobrini (9). Järgmised aruanded peaksid hõlmama vastavaid kolme aasta pikkusi perioode, mis lõpevad perioodi viimase aasta oktoobris.

2.   Asjaomased meediaturu osalised

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 33a lõike 1 ja artikli 28b lõike 3 kohaselt peaksid liikmesriikide aruanded sisaldama vähemalt audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormidega seotud meediakirjaoskuse meetmeid, nagu need on määratletud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis.

III.   ARUANDE ÜLESEHITUS

1.   Üldine ülevaade

Aruanded peaksid koosnema viiest jaost (a–e; vt allpool). Kahes esimeses jaos (a–b) tuleks esitada vähemalt allpool nendes punktides osutatud teave. Kolmandas, neljandas ja viiendas jaos (c, d ja e) lähtutakse neis punktides osutatud asjakohaste meetmete kirjeldamisel põhimõttest „parim võimalik“. Liikmesriigid saavad aruandesse lisada ka muud teavet, mida nad peavad oluliseks.

Igas aruande jaos tuleks esitada meetmete, kehtestatud korra, tegevuse ja muudatuste loetelu ja võimaluse korral neid lühidalt kirjeldada. Lühikirjeldus võiks sisaldada peamisi elemente, nagu eesmärgid, sihtorganid ja/või -vanusegrupid, rakendusmeetodid ja võimaluse korral tulemused. Võimaluse korral peaksid aruanded sisaldama ka viiteid teabeallikatele, näiteks asjaomastele veebisaitidele, isegi kui need on kättesaadavad ainult riigikeeltes.

2.   Aruande jaod

a.   Seadusandlikud ja/või poliitikameetmed

Liikmesriigid peaksid andma aru nende kehtestatud seadusandlikest ja muudest õiguslikku laadi meetmetest ning, kui see on asjakohane, meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks kavandatud meetmetest. Eelkõige peaksid nad andma aru audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuse osutajate suhtes kohaldatavatest õigusnormidest, nagu need on määratletud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis, sealhulgas juhul, kui need normid on osa laiemast meediakirjaoskuse raamistikust, mis hõlmab näiteks kõiki meediateenuseid ja/või kõiki infoühiskonna teenuseid.

Liikmesriigid peaksid võimaluse korral andma aru ka laiematest poliitikameetmetest, nagu riiklikud ja/või piirkondlikud meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise strateegiad ja tegevuskavad.

Niivõrd kui kohaldatavate õigusnormidega kehtestatakse audiovisuaalmeedia teenuse osutajatele ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele kohustus rakendada meediakirjaoskuse meetmeid, peaksid liikmesriigid võimaluse korral teatama sellistest meetmetest oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatele teenuseosutajatele. Videojagamisplatvormide puhul peaksid liikmesriigid andma aru ka oma hinnangutest nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate videojagamisplatvormi teenuse osutajate rakendatud meediakirjaoskuse meetmete asjakohasusele, võttes arvesse meediakirjaoskuse vahendeid (10).

b.   Organisatsioonilised meetmed

Liikmesriigid peaksid andma aru organisatsioonilistest meetmetest ja kehtestatud korrast, mis võimaldavad audiovisuaalmeedia teenuste direktiivist tulenevate meediakirjaoskusega seotud kohustuste täitmist. Eelkõige peaksid liikmesriigid märkima, millised asutused või organid kas riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil vastutavad meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise eest ning audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele kehtestatud võimalike kohustuste täitmise järelevalve eest. Samuti peaksid nad märkima, millised konkreetsed ülesanded on neile asutustele või organitele usaldatud. Sellega seoses tuleks täpsustada sõltumatute meediat reguleerivate asutuste ülesandeid meediakirjaoskuse valdkonnas.

Aruannetes tuleks võimaluse korral esitada ka teave sidusrühmade koostööstruktuuri(de) kohta ning eri sidusrühmade kohta, kes teevad meediakirjaoskusega seotud tegevuse eesmärgil koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja organitega.

c.   Avaliku sektori poolne rahastamine ja muud meediakirjaoskuse rahastamise kokkulepped

Liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et kirjeldada meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks eraldatud avaliku sektori rahaliste vahendite ulatust ja ajakava. See peaks hõlmama vähemalt riigi tasandi eelarvet. Aruannetes võiks lühidalt kirjeldada meediakirjaoskusega seotud tegevuse rahastamiseks kasutatavaid rahastamisvahendeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on meelitada ligi erasektori rahalisi vahendeid.

d.   Kaasamis- ja teadlikkuse suurendamise meetmed, sealhulgas meediakirjaoskuse õppekavad

Liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et anda aru kõigist tegevustest või teadlikkuse suurendamise meetmetest, mida nad on võtnud meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks koolihariduse kõigis vanuserühmades ja elukestva õppe raames. Nii palju kui võimalik ja kui see on asjakohane, võiksid liikmesriigid viidata ka kaasamis- ja teadlikkuse suurendamise meetmetele, mida on võtnud turuosalised, teadusasutused või valitsusvälised organisatsioonid. Need võivad hõlmata meediakirjaoskuse nädalaid ning konkreetsetele elanikkonna rühmadele, sealhulgas noortele suunatud kampaaniaid ja koolitusi.

Sellega seoses võiksid liikmesriigid uurida võimalust luua struktureeritud suhtlusvahendid Euroopa Komisjoni rahastatava Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse (EDMO) (11) riiklike keskustega. Riiklike EDMO keskuste eesmärkide hulka kuulub i) koostöö riiklike meediaasutustega veebiplatvormide põhimõtete ja digitaalmeedia ökosüsteemi jälgimisel ning ii) meediakirjaoskuse alase tegevuse korraldamine (12).

Võimaluse korral võiksid liikmesriigid anda aru ka meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise meetmete lisamise kohta koolihariduse eri tasemete (vastavalt vajadusele alg-, kesk-, kõrg- või muu haridustase) (13) ametlikesse õppekavadesse kas eraldi ja/või aineüleselt. See võiks hõlmata ka spetsiaalseid meediakirjaoskuse mooduleid õpetajatele ja koolitajatele, eelkõige õpetajate põhikoolituse ja/või pideva kutsealase arengu valdkonnas, nagu on soovitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (14).

Aruannetes võiks viidata üldsusele kättesaadavatele asjakohastele meediakirjaoskuse ressurssidele, näiteks spetsiaalsetele veebiportaalidele, isegi kui need on kättesaadavad ainult riigikeeltes.

e.   Hindamismeetmed ja -meetodid

Liikmesriike, kes kasutavad või soovivad luua meetmeid meediakirjaoskust edendavate piirkondlike või riiklike meediaalgatuste mõju hindamiseks, sealhulgas tulemuslikkuse mõõtmise näitajaid, et hinnata oma meediakirjaoskuse meetmete ja meetodite mõju, kutsutakse üles selliseid meetmeid ja nende tulemusi oma aruannetes loetlema ja kirjeldama (15).

IV.   MÄRKUSED MENETLUSTE KOHTA

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 30b lõike 3 punktis b on sätestatud, et ERGA ülesanne on „jagada kogemusi ja parimaid tavasid audiovisuaalmeedia teenuste regulatiivse raamistiku kohaldamise kohta, sealhulgas ligipääsetavuse ja meediakirjaoskuse kohta“. Seda nõuet arvesse võttes julgustab komisjon riikide reguleerivaid asutusi jätkama meediakirjaoskuse alase teabe ja parimate tavade vahetamist ERGA raames, sealhulgas seoses käesolevate suuniste kohaldamisega.

Teadlikkuse suurendamiseks ja parimate tavade vahetamiseks avaldatakse liikmesriikide aruanded komisjoni veebisaidil.

Aruanded on kasulikud ka digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 (16) osaks olevate digioskustega seotud eesmärkide seisukohast ning neid saab kasutada liikmesriikide digikümnendi strateegilistes tegevuskavades.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Komisjoni teatis „Euroopa demokraatia tegevuskava kohta“ (COM(2020) 790 final).

(3)  Komisjoni teatis „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (COM/2020/784 final).

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Digiõppe tegevuskva 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020) 624 final).

(5)  Käesolevates suunistes käsitatakse viiteid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile viidetena direktiivile 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta, ELT L 95, 15.4.2010, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1808 (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69). Direktiiv on kättesaadav aadressil: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808&from=SK

(6)  Vt ka komisjoni teatis „Suunised mõiste „videojagamisplatvormi teenus“ audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohases määratluses nimetatud põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta“ (ELT C 223, 7.7.2020, lk 3).

(7)  MLEG kohtub kaks korda aastas ja pakub interaktiivset aruteluruumi liikmesriikide esindajatele; selles osalevad kutsutud eksperdid Euroopa ja muu maailma meediakirjaoskuse kogukondadest. Vt https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541

(8)  Osaledes digiõppe tegevuskava väljatöötamises, avaldas eksperdirühm oma töö lõpparuande, mis sisaldas ülevaadet headest tavadest ning õpetajatele ja haridustöötajatele mõeldud soovitustest ja suunistest desinformatsiooni vastu võitlemise ning digikirjaoskuse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu. Vt täpsemalt: https://education.ec.europa.eu/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Liikmesriigid võivad soovi korral lisada ka viited meetmetele või tegevusele väljaspool seda aruandeperioodi.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  Praeguseks on 14 valitud riiklikku keskust liitunud EDMO võrgustikuga, mis hõlmab kõiki 27 ELi liikmesriiki ja EMP riikidest Norrat.

(13)  Meediakirjaoskuse õppekava loomisel võivad liikmesriigid võtta arvesse Euroopa kodanike digipädevuse raamistikku (kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework), aga ka õpetajatele ja haridustöötajatele mõeldud suuniseid selle kohta, kuidas võidelda hariduse ja koolituse abil desinformatsiooni vastu ja edendada digikirjaoskust (kättesaadav aadressil https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1/language-en).

(14)  Soovitus alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega, kättesaadav aadressil: EUR-Lex - 32006H0952 - ET - EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Meediakirjaoskuse taseme hindamiseks võivad liikmesriigid kasutada olemasolevaid hindamisraamistikke. Selliste raamistike hulka kuuluvad uuringud „Study on Assessment criteria for Media Literacy levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed“ (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), „Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe“ (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) ja „Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies“, mille töötas välja UNESCO (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (ELT L 323, 19.12.2022, lk 4).

---

LIIDE

Liikmesriikide meediakirjaoskuse aruannete vorm

Liikmesriikide meediakirjaoskuse aruannete struktureerimisel soovitatakse lähtuda järgmistest küsimustest. Täpsem teave selle kohta, mida võiks lisada, on esitatud käesolevate suuniste 2. jaos.

| a. | Seadusandlikud ja/või poliitikameetmed |
| --- | --- |

a.

Seadusandlikud ja/või poliitikameetmed

| — | Milliseid seadusandlikke ja muid õiguslikke meetmeid on Teie riigis kehtestatud audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele või vajaduse korral kavas luua, et arendada meediakirjaoskust? |
| --- | --- |

—

Milliseid seadusandlikke ja muid õiguslikke meetmeid on Teie riigis kehtestatud audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele või vajaduse korral kavas luua, et arendada meediakirjaoskust?

| — | Kas Teie riigis on kehtestatud audiovisuaalmeedia teenustele ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele meediakirjaoskuse meetmete rakendamise kohustus? |
| --- | --- |

—

Kas Teie riigis on kehtestatud audiovisuaalmeedia teenustele ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele meediakirjaoskuse meetmete rakendamise kohustus?

| — | Millised laiemad poliitikameetmed on Teie riigis kehtestatud meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks? |
| --- | --- |

—

Millised laiemad poliitikameetmed on Teie riigis kehtestatud meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks?

| — | Milline on Teie hinnang Teie riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate videojagamisplatvormi teenuse osutajate rakendatud meediakirjaoskuse meetmete asjakohasusele, võttes arvesse meediakirjaoskuse vahendeid? |
| --- | --- |

—

Milline on Teie hinnang Teie riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate videojagamisplatvormi teenuse osutajate rakendatud meediakirjaoskuse meetmete asjakohasusele, võttes arvesse meediakirjaoskuse vahendeid?

| b. | Organisatsioonilised meetmed |
| --- | --- |

b.

Organisatsioonilised meetmed

| — | Millised Teie riigi asutused või organid vastutavad meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise ning audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele kehtestatud võimalike kohustuste täitmise järelevalve eest?
  Millised konkreetsed ülesanded on neile usaldatud? |
| --- | --- |

—

Millised Teie riigi asutused või organid vastutavad meediakirjaoskuse edendamise ja arendamise ning audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormi teenuse osutajatele kehtestatud võimalike kohustuste täitmise järelevalve eest?

Millised konkreetsed ülesanded on neile usaldatud?

| — | Palun andke teavet sidusrühmade koostööstruktuuri(de) ning eri sidusrühmade kohta, kes teevad meediakirjaoskusega seotud tegevuse eesmärgil koostööd Teie riigi ametiasutuste ja organitega. |
| --- | --- |

—

Palun andke teavet sidusrühmade koostööstruktuuri(de) ning eri sidusrühmade kohta, kes teevad meediakirjaoskusega seotud tegevuse eesmärgil koostööd Teie riigi ametiasutuste ja organitega.

| c. | Avaliku sektori poolne rahastamine ja muud meediakirjaoskuse rahastamise kokkulepped |
| --- | --- |

c.

Avaliku sektori poolne rahastamine ja muud meediakirjaoskuse rahastamise kokkulepped

| — | Palun kirjeldage Teie riigis meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks eraldatud riiklike rahaliste vahendite ulatust ja ajakava ning meediakirjaoskusega seotud tegevuste rahastamiseks kasutatavaid rahastamisvahendeid, sealhulgas selliseid, mille eesmärk on meelitada ligi erasektori rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

—

Palun kirjeldage Teie riigis meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks eraldatud riiklike rahaliste vahendite ulatust ja ajakava ning meediakirjaoskusega seotud tegevuste rahastamiseks kasutatavaid rahastamisvahendeid, sealhulgas selliseid, mille eesmärk on meelitada ligi erasektori rahalisi vahendeid.

| d. | Kaasamis- ja teadlikkuse suurendamise meetmed, sealhulgas meediakirjaoskuse õppekavad |
| --- | --- |

d.

Kaasamis- ja teadlikkuse suurendamise meetmed, sealhulgas meediakirjaoskuse õppekavad

| — | Milliseid kaasamis- või teadlikkuse suurendamise meetmeid Teie riigis on võetud ja mida turuosalised, teadusasutused või valitsusvälised organisatsioonid on meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks ellu viinud? |
| --- | --- |

—

Milliseid kaasamis- või teadlikkuse suurendamise meetmeid Teie riigis on võetud ja mida turuosalised, teadusasutused või valitsusvälised organisatsioonid on meediakirjaoskuse edendamiseks ja arendamiseks ellu viinud?

| — | Kas Teie riik on loonud struktureeritud suhtlusvahendid Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse (EDMO) riiklike keskustega või on seda võimalust kaalunud? |
| --- | --- |

—

Kas Teie riik on loonud struktureeritud suhtlusvahendid Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse (EDMO) riiklike keskustega või on seda võimalust kaalunud?

| — | Milliseid meetmeid on Teie riigis võetud, et lisada meediakirjaoskuse edendamine ja arendamine eri vanuserühmade ametlikesse õppekavadesse, õpetajate ja koolitajate esmasesse ja täiendõppesse ning et teha asjakohased meediakirjaoskuse vahendid üldsusele kättesaadavaks? |
| --- | --- |

—

Milliseid meetmeid on Teie riigis võetud, et lisada meediakirjaoskuse edendamine ja arendamine eri vanuserühmade ametlikesse õppekavadesse, õpetajate ja koolitajate esmasesse ja täiendõppesse ning et teha asjakohased meediakirjaoskuse vahendid üldsusele kättesaadavaks?

| e. | Hindamismeetmed ja -meetodid |
| --- | --- |

e.

Hindamismeetmed ja -meetodid

| — | Kas Teie riik kasutab või sooviks võtta meetmeid, et hinnata piirkondlike või riiklike meediaalgatuste mõju, sealhulgas tulemuslikkuse mõõtmise näitajaid, et hinnata meediakirjaoskuse meetmete ja meetodite mõju? Kui jah, siis palun loetlege ja kirjeldage neid meetmeid ja nende tulemusi. |
| --- | --- |

—

Kas Teie riik kasutab või sooviks võtta meetmeid, et hinnata piirkondlike või riiklike meediaalgatuste mõju, sealhulgas tulemuslikkuse mõõtmise näitajaid, et hinnata meediakirjaoskuse meetmete ja meetodite mõju? Kui jah, siis palun loetlege ja kirjeldage neid meetmeid ja nende tulemusi.

| Lisateave |
| --- |
| — | Kas soovite aruandele lisada muud teavet? |

Lisateave

—

Kas soovite aruandele lisada muud teavet?

---

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/10

---

Menetluse algatamine

(Juhtum M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 66/03)

17. veebruar 2023 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks menetluses täielikult arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/11

---

Euro vahetuskurss (1)

22. veebruar 2023

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0644 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,24 |
| DKK | Taani kroon | 7,4459 |
| GBP | Inglise nael | 0,87945 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0163 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9870 |
| ISK | Islandi kroon | 154,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,9665 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,669 |
| HUF | Ungari forint | 382,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,7443 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9238 |
| TRY | Türgi liir | 20,0908 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5576 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4408 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3512 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7066 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4252 |
| KRW | Korea vonn | 1 386,99 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,4048 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3367 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 178,12 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7275 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,648 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,775 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5008 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,5976 |
| INR | India ruupia | 88,2380 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0644

JPY

Jaapani jeen

143,24

DKK

Taani kroon

7,4459

GBP

Inglise nael

0,87945

SEK

Rootsi kroon

11,0163

CHF

Šveitsi frank

0,9870

ISK

Islandi kroon

154,30

NOK

Norra kroon

10,9665

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,669

HUF

Ungari forint

382,33

PLN

Poola zlott

4,7443

RON

Rumeenia leu

4,9238

TRY

Türgi liir

20,0908

AUD

Austraalia dollar

1,5576

CAD

Kanada dollar

1,4408

HKD

Hongkongi dollar

8,3512

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7066

SGD

Singapuri dollar

1,4252

KRW

Korea vonn

1 386,99

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,4048

CNY

Hiina jüaan

7,3367

IDR

Indoneesia ruupia

16 178,12

MYR

Malaisia ringit

4,7275

PHP

Filipiini peeso

58,648

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,775

BRL

Brasiilia reaal

5,5008

MXN

Mehhiko peeso

19,5976

INR

India ruupia

88,2380

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 66/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Macquarie Group Limited („MGL“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited („MGL“, Austraalia),

| — | British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada), |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada),

MGL ja BCI omandavad täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Eku Energy Group Limited („Eku Energy“, varem registreeritud kui GIG Energy Storage UK, (2) Ühendkuningriik) üle, mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal MGL.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MGL osutab üleilmselt pangandus-, finants-, investeerimis- ja fondihaldusteenuseid; |
| --- | --- |

—

MGL osutab üleilmselt pangandus-, finants-, investeerimis- ja fondihaldusteenuseid;

| — | BCI on institutsionaalne investor, kes tegeleb Briti Columbia provintsis investeerimisega avaliku sektori klientide nimel, sealhulgas avaliku sektori pensioniskeemide, kindlustuse ja eriotstarbeliste fondidega. |
| --- | --- |

—

BCI on institutsionaalne investor, kes tegeleb Briti Columbia provintsis investeerimisega avaliku sektori klientide nimel, sealhulgas avaliku sektori pensioniskeemide, kindlustuse ja eriotstarbeliste fondidega.

3.

EKU Energy tegeleb akude salvestusseadmete arendamise, ehitamise ja käitamisega.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (3).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| postiaadress: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  EKU Energy oli varem registreeritud kui „GIG Energy Storage UK“. 29. novembril 2022 sai uueks nimeks Eku Energy.

2

(3)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

3

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/14

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 66/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Médoc“

PDO-FR-A0730-AM05

Teate esitamise kuupäev: 23.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunide loetelu on viidud kooskõlla 2022. aasta ametliku geograafiaseadustikuga.

Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, geograafilist piirkonda ei muudetud.

Koonddokumenti muudetakse tulenevalt punktide 6 ja 9 muutmisest.

2.   Sordid, mida püütakse kohandada

Spetsifikaadile on lisatud sordid „Arinarnoa N“, „Castets N“, „Marselan N“ ja „Touriga nacional N“. Need on hilised sordid, mis võib olla eeliseks üleilmse soojenemise kontekstis. Lisaks on need sordid küllaltki vastupidavad mädaplekkide, viinapuu ebajahukaste ja jahukaste suhtes. Nendest neljast sordist on võimalik toota sügavatoonilisi, kompleksseid, täidlasi ja struktureeritud veine, mis vastavad päritolunimetusega „Médoc“ hõlmatud punaste veinide omadustele.

Viinamarjasortide puhul on nende sortide osakaal kuni 5 % ning veini ja/või virrete segu puhul 10 %.

Koonddokumenti ei muudeta.

3.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse 0,80 meetrilt 0,70 meetrini.

Nii saab suurendada istutustihedust, mis võimaldab viinapuud paremini aretada ja saada parema kvaliteediga viinamarju.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Lõikamine

Viinapuude lõikamise eeskirju kohandatakse selliste viinapuude puhul, mille tüvedevaheline kaugus on 0,70–0,80 m.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Põllumajanduslikud keskkonnakaitsenõuded

Lisatud on mitmesugused keskkonnaalased sätted:

| — | Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende ükskõik missugune hoidmine maatükkidel on keelatud. |
| --- | --- |

—

Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende ükskõik missugune hoidmine maatükkidel on keelatud.

| — | Enne iga uut istutamist peavad kõik ettevõtjad tegema haritava maatüki mulla füüsikalis-keemilise analüüsi, et saada kogu teave, mis on vajalik viinamarjakasvatuse olukorra ja selle võimaluste tundmiseks. |
| --- | --- |

—

Enne iga uut istutamist peavad kõik ettevõtjad tegema haritava maatüki mulla füüsikalis-keemilise analüüsi, et saada kogu teave, mis on vajalik viinamarjakasvatuse olukorra ja selle võimaluste tundmiseks.

| — | Selleks et säilitada piirkondliku veini eripärade aluseks olevad füüsikalised ja bioloogilised keskkonnaomadused, on kehtestatud järgmised eeskirjad:






  — | pöörderibadel on keemiline umbrohutõrje keelatud; |
| --- | --- | --- |

—

Selleks et säilitada piirkondliku veini eripärade aluseks olevad füüsikalised ja bioloogilised keskkonnaomadused, on kehtestatud järgmised eeskirjad:

—

pöörderibadel on keemiline umbrohutõrje keelatud;

| — | täielik keemiline umbrohutõrje kasvatusaladel on keelatud; |
| --- | --- |

—

täielik keemiline umbrohutõrje kasvatusaladel on keelatud;

| — | iga ettevõtja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traiteme, IFT). |
| --- | --- |

—

iga ettevõtja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traiteme, IFT).

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Koonddokumenti ei muudeta.

6.   Viljelemine

Minimaalne arenemiskuupäev tõstetakse saagikoristusele järgnevalt 31. mailt saagikoristusele järgnevale 31. märtsile.

Kuna veini võimaliku arenemise aega lühendatud, on marjad rikkalikumad ja eri veinitüübid mitmekesisemad alates kergesti joodavatest veinidest kuni säilitamiseks mõeldud nüansirikkama maitsega veinideni.

See mõjutab tarbija jaoks mõeldud turuleviimiskuupäeva.

Ühtlasi toob see kaasa muudatuse punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

7.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Koonddokumenti ei muudeta.

8.   Peamised kontrollitavad punktid

Täiendav individuaalne maht lisatakse peamistele kontrollitavatele punktidele.

Koonddokumenti ei muudeta.

9.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Koonddokumenti ei muudeta.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Médoc

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on punaste vaiksete veinidega, mille laagerdamisomadused on suurepärased. Veinid on tanniinised, intensiivsed ja põhinevad peamiselt viinamarjasordil „Cabernet Sauvignon N“ (traditsiooniline viinamarjasort), mida segatakse viinamarjasordiga „Merlot N“, vähemal määral ka sortidega „Cabernet Franc N“ ja „Petit Verdot N“, või harvemini sortidega „Cot N“, „Carmenère N“. „Cabernet Sauvignon N“ annab veinidele vürtsiseid nüansse. „Merlot N“ annab veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide „Cabernet Franc N“ või „Petit Verdot N“ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Pärast rikastamist ei ületa nende üldalkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Nende väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos+fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos+fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l;

| — | õunhappe sisaldus kuni 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus kuni 0,2 g/l.

Veinide puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult enne saagikoristusaastale järgneva aasta 1. oktoobrit, on lenduvate hapete sisaldus kuni 12,25 meq/l. Pärast seda kuupäeva on veinide lenduvate hapete sisaldus maksimaalselt 16,33 meq/l.

Iga pakendamata turustatava veinipartii vääveldioksiidi sisaldus on kuni 140 milligrammi liitri kohta.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 16,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

16,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

| 1. | Rikastamine
  Veinivalmistuse eritavad
  Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

1.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

| 2. | Viinapuude kasvatamine
  Viljelustavad
  Tihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Reavahe ei tohi olla suurem kui kaks meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei tohi olla väiksem kui 0,70 meetrit.
  Viinapuude lõikamise eeskirjad: Lõikamine on kohustuslik. See toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).
  Reas istutatud viinapuud, kus tüvede vahemaa on rohkem kui 0,80 meetrit, lõigatakse järgmiste meetodite abil:






  — | kahe pika võrsega lõikus (deux astes)„ nn kaheõlaline Guyot“ lõikus või Médoc’i lõikus, mille puhul peab oksale jääma vähemalt 5 punga;; |
| --- | --- | --- |

2.

Viinapuude kasvatamine

Viljelustavad

Tihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Reavahe ei tohi olla suurem kui kaks meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei tohi olla väiksem kui 0,70 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad: Lõikamine on kohustuslik. See toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).

Reas istutatud viinapuud, kus tüvede vahemaa on rohkem kui 0,80 meetrit, lõigatakse järgmiste meetodite abil:

—

kahe pika võrsega lõikus (deux astes)„ nn kaheõlaline Guyot“ lõikus või Médoc’i lõikus, mille puhul peab oksale jääma vähemalt 5 punga;;

| — | üheõlaline Guyot’ ja kombineeritud Guyot’ lõikus, mille puhul peab viinapuule jääma seitse või enam punga; |
| --- | --- |

—

üheõlaline Guyot’ ja kombineeritud Guyot’ lõikus, mille puhul peab viinapuule jääma seitse või enam punga;

| — | lühike lõikus (lühivõrsed), nn kahetüvelise või neljaharulise lehviku kujuline lõikus, mille puhul peab viinapuule jääma vähemalt 12 punga, või ühe haruga nöörpuu vorm, mille puhul peab ühele tüvele jääma kõige rohkem seitse punga. |
| --- | --- |

—

lühike lõikus (lühivõrsed), nn kahetüvelise või neljaharulise lehviku kujuline lõikus, mille puhul peab viinapuule jääma vähemalt 12 punga, või ühe haruga nöörpuu vorm, mille puhul peab ühele tüvele jääma kõige rohkem seitse punga.

Reas istutatud viinapuud, kus tüvede vahemaa on vahemikus 0,70–0,80 meetrit, lõigatakse üksnes järgmiste lõikuste abil: ühe tüvega nöörpuu vorm, neljaharulise lehviku kujuline lõikus ja üheõlaline Guyot’ lõikus. Lisaks peab arvestama, et viinapuule tohib jääda kõige rohkem seitse punga.

5.2.   Maksimaalne saagikus

65 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja arenemine toimub 1. jaanuari 2022. aasta ametliku geograafiaseadustiku alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer et Vertheuil.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | „Cabernet franc N“ (tume) |
| --- | --- |

„Cabernet franc N“ (tume)

| | „Cabernet-Sauvignon N“ (tume) |
| --- | --- |

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

| | „Carmenère N“(tume) |
| --- | --- |

„Carmenère N“(tume)

| | „Cot N“ (tume) – „Malbec“ |
| --- | --- |

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

| | „Merlot N“ (tume) |
| --- | --- |

„Merlot N“ (tume)

| | „Petit Verdot N“ (tume) |
| --- | --- |

„Petit Verdot N“ (tume)

8.   Seoste kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Médoc“ geograafiline piirkond asub Gironde’i departemangus Garonne’i jõe vasakul kaldal, Gironde’ist kuni Bordeaux’ põhjaosani. See Médoci poolsaare viinamarjakasvatuse all olev osa ulatub ligi 80 kilomeetri kaugusele põhjast lõunasse ja pisut üle kümne kilomeetri idast läände, asudes 50 kommuuni territooriumil.

Médoci piirkonna sademeprofiil eristub mõõdukate hooajaliste kõikumiste ja atlantilise kliima kohta väga mõõduka sademetehulga poolest. Kuigi geograafilise piirkonna asukoht põhjapoolses osas muudab kliima jahedamaks kui poolsaare lõunaosas, on sademete hulk väiksem. Need viinamarjakasvatusele soodsad kliimatingimused on tingitud soojuse stabiliseerivast mõjust, mille allikas on Atlandi ookean läänes ja Gironde’i suue idas. Mereline kliima, millele lisanduvad mõnel aastal vihmased madalrõhkkonnad sügisel, või vastupidi, kuum ja väga päikesepaisteline hilissügis, jätavad aastakäigule oma jälje.

Selle mõjul kujunenud viinamarjaistanduste maastikku iseloomustab madal reljeef (3–50 meetri kõrgusel merepinnast), mis on piiratud metsaga läänest ja Gironde’i suudmega idast. Lõunast põhja ulatuvad viinamarjaistanduste kruusased künkad, mida piiravad pisikesed ojad (jalles) ja viinamarjakasvatuseks mittekasutatavad soisemad alad.

Médoci piirkonna viinamarjakasvatusalasid, mis on kuulsad üle kogu maailma, on aegade jooksul täiustanud veinitootjate põlvkonnad. Aegade jooksul on veinitootjate hea mullastiku tundmine ja mullaomaduste optimeerimispüüdlused pinnase kuivendamise tehnikate abil võimaldanud arendada pika laagerdamisajaga punaste veinide tootmiseks kõige sobivamad viljelustavad. Sanitaarnõuete areng ja viinamarjaistanduse mehhaniseerimine ei ole muutnud veinivalmistajate soovi säilitada viinamarjakasvatustavasid, mis on kooskõlas eesmärgiga toota tunnustatud eripäraga punaseid veine.

Tänapäeval põhineb Médoci piirkonna viinamarjakasvatus põhiliselt sordil „Cabernet Sauvignon N“, mis on eelistatav viinamarjasort kiviste muldade korral, sordil „Merlot N“, mida hinnatakse selle puuviljalisuse pärast, sordil „Cabernet Franc N“, mis sobib lubjakivipinnase puhul, ning sordil „Petit Verdot N“, mis kasvab soojas ja vett läbilaskvas pinnases. Kontrollitud päritolunimetusega veini „Médoc“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide ja viljeletavate muldade sellise mitmekesisuse tõttu tuleb viinamarjade kasvatamisel kasutada eri meetodeid.

Selline viljelus võimaldab saada väga küpseid ja terveid viinamarju, mille saagikust kontrollitakse. Soovitud kontsentratsiooniga veinide saamiseks on seega võimalik ka viinamarjade leotamine. Seetõttu on nende maitse pehmendamiseks vaja lasta neil areneda.

Need tanniinised ja intensiivse värvusega veinid põhinevad peamiselt viinamarjasordil „Cabernet Sauvignon N“, mida segatakse viinamarjasordiga „Merlot N“, vähemal määral ka sortidega „Cabernet Franc N“ ja „Petit Verdot N“, või harvemini sortidega „Cot N“ ja „Carmenère N.“„Cabernet Sauvignon N“ on traditsiooniline viinamarjasort ja annab päritolunimetust „Médoc“ kandvatele veinidele vürtsiseid nüansse. Viinamarjasordiga „Merlot N“ segamisel annab viimane veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Domineerides võimaldab „Merlot N“ kiiremini saavutada soovitud täiustunud aroome. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide „Cabernet Franc N“ või „Petit Verdot N“ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Tegemist on suurepäraste laagerdamisomadustega veinidega.

Seda pika veinivalmistamise ajalooga piirkonda, mida läbib ka veinitee nimega Route des Vins, ilmestavad arvukad veinilossid (châteaux), mitmekesise arhitektuuripärandiga suured hooned, mille naabruses asuvad väga väikesed põllumajanduslikud pereettevõtted, kelle veinitootmist, veinide turustamist ja müügiedendust toetavad veinitootjate ühistud.

Selle päritolunimetusega veinide maine on kujunenud ammusest ajast ja põhineb mõistel „Château“. Akvitaania hertsoginna ELEANORi ja Inglismaa tulevase kuninga HENRI PLANTAGENET’ vahel 1152. aastal sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine Inglismaaga mängis olulist rolli veinide „Médoc“ maine kujundamisel välismaal.

Aastal 1647, kui „Jurade de Bordeaux“ andis välja ajaloo esimese Guyenne’i veinide klassifikatsiooni, olid Médoci piirkonna veinid oma maine juba kehtestanud. LOUIS XV valitsusajal täpsustati seda klassifikatsiooni piirkondade kaupa, liigitades need kõigepealt valdade, seejärel viinamarjaistanduste (crus) kaupa. Need erinevad liigitused viisid 1855. aastal Bordeaux’ veinide klassifitseerimiseni, millega liigitati „Médoci“ veinid Gironde’i omade alla. Lisaks sellele avaldati 1932. aastal liigitus „Crus Bourgeois du Médoc“.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on erandina kindlaks määratud veinide laagerdamiseks ja arenemiseks, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt 1. jaanuari 2022. aasta ametlikule geograafiaseadustikule: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc,

Vahetus läheduses asuv piirkond (1)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan,

Vahetus läheduses asuv piirkond (2)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele üksusele „Vin de Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Vahetus läheduses asuv piirkond (4)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/21

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 66/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Valençay“

PDO-FR-A0320-AM02

Teate esitamise kuupäev: 23.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunide loetelu on viidud kooskõlla 2021. aasta ametliku geograafiaseadustikuga.

Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, geograafilist piirkonda ei muudetud.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Lõikamine

Tagasilõikamise eeskirju on lihtsustatud.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

3.   Pungade arv viinapuu kohta

Maksimaalne pungade arv viinapuu kohta on välja jäetud. Alles on jäetud keskmise maksimumkoormus maatüki kohta, mis tagab saagi hea kvaliteedi.

Koonddokumenti ei muudeta.

4.   Agroökoloogilised sätted

Lisatud on mitmesugused keskkonnaalased sätted:

| — | pöörderibadel on keemiline umbrohutõrje keelatud; |
| --- | --- |

—

pöörderibadel on keemiline umbrohutõrje keelatud;

| — | täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud; |
| --- | --- |

—

täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud;

| — | kõikide ridade vahel piiratakse külvatud või isekasvanud taimestikku mehaaniliste ja füüsiliste vahenditega. |
| --- | --- |

—

kõikide ridade vahel piiratakse külvatud või isekasvanud taimestikku mehaaniliste ja füüsiliste vahenditega.

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Koonddokumenti ei muudeta.

5.   Analüütilised standardid

Suhkrusisaldust ja minimaalset naturaalset alkoholisisaldust on suurendatud, et parandada saagi kvaliteeti.

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus ja rauasisaldus on Euroopa standardite järgimise huvides välja jäetud.

Viinamarjasuhkrute suurenemise tõttu on pärast rikastamist suurendatud maksimaalset alkoholisisaldust 12,5 mahuprotsendilt 13 mahuprotsendile.

Muudetakse koonddokumenti punkte 4 ja 5.

6.   Aktiivsöe kasutamine

Aktiivsöe kasutamine, mis varem oli keelatud, lubatakse reguleeritult ja piiratud ulatuses: „Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud nii puhtal kujul kui ka seguna veinivirde ja veel kääritamisetapis oleva värske veini puhul, mille kogus ei ületa 20 % asjaomase veinivalmistaja vastava aasta saagist valmistatud roosa veini mahust, seejuures ei või maksimaalne kogus ületada 60 grammi ühe hektoliitri veini kohta.“ Eesmärk on keskenduda nende kasutamisel halvema organoleptilise või analüütilise kvaliteediga partiidele (eelkõige oksüdeerumisega seotud muutused aroomis), muutmata samas toote tüüpilisi omadusi.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

7.   Kääritusmahutite mahutavus

Kääritusmahutite mahutavust on suurendatud, nii et see vastaks 1,6-kordsele tootmispiirkonna toodangule, arvestatuna põllumajandusettevõttes viimase viie aasta jooksul toodetud keskmise saagikusena võrra hektari kohta.

Kääritusmahutite mahutavuse suurendamise eesmärk on parandada punaste veinide varude haldamist ja veinivalmistustingimusi.

Koonddokumenti ei muudeta.

8.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse kuupäeva, mil veinid lastakse tunnustatud ladustajate vahel ringlusse, jäetakse välja.

Koonddokumenti ei muudeta.

9.   Seos piirkonnaga

Viide 2008. aastale jäetakse välja.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

10.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Koonddokumenti ei muudeta.

11.   Deklareerimiskohustus

Deklareerimiskohustust on kohandatud, nii et oleks ette nähtud ka kontrollorgani teavitamine.

Koonddokumenti ei muudeta.

12.   Registripidamine

Laagerdumis- ja pakendamisandmete register on tehtud kohustuslikuks.

Koonddokumenti ei muudeta.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid on läbi vaadatud, et viia need vastavusse kontrollimeetodite ja tootespetsifikaadi muudatustega.

Koonddokumenti ei muudetud.

14.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Koonddokumenti ei muudeta.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Valençay

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valged ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. Pärast pakendamist on veinid järgmiste omadustega:

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) maksimaalne sisaldus valgete ja roosade veinide puhul on 4 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) maksimaalne sisaldus valgete ja roosade veinide puhul on 4 grammi liitri kohta;

| — | valgete ja roosade veinide minimaalne üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on 3,5. |
| --- | --- |

—

valgete ja roosade veinide minimaalne üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on 3,5.

Valgete ja roosade veinide vääveldioksiidi üldsisalduse ja üldhappesuse näitajad on sätestatud liidu õigusaktides.

Valgeid veine iseloomustab aroom, mida iseloomustavad tavaliselt tugevad lillenüansid (leetpõõsas, valged lilled jne), mis võivad olla seotud mineraalse otsaga, alates ränikivist kuni pinnase suure moreenisisalduseni. Need veinid on küll elavad, kuid suus siiski teataval määral ümarad.

Roosad veinid on üldiselt kerged ja närvilised, kuid mitte pealetükkivad ning neil on hea küpsete puuviljade lõhn.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. Pärast pakendamist on veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) maksimaalne sisaldus valgete ja roosade veinide puhul 2 grammi liitri kohta. Malolaktiline käärimine on punaste veinide puhul lõpule jõudnud, nende õunhappesisaldus on kuni 0,3 grammi liitri kohta pakendamisetapis. Punaste veinide vääveldioksiidi üldsisalduse ja üldhappesuse näitajad on sätestatud liidu õigusaktides.

Punased veinid on sageli rubiinpunase värvusega ning väikeste punaste puuviljade ja hapukirsside lõhnaga, milles on vürtsikaid ja värskeid nüansse. Need veinid on meeldivad noorelt, osade puhul tuleb nende väärtus tõeliselt esile pärast 3–5 aastast laagerdumist.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud nii puhtal kujul kui ka seguna veinivirde ja veel kääritamisetapis oleva värske veini puhul, mille kogus ei ületa 20 % asjaomase veinivalmistaja vastava aasta saagist valmistatud roosa veini mahust, seejuures ei või maksimaalne kogus ületada 60 grammi ühe hektoliitri veini kohta. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2.   Tihedus

Viljelustavad

puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta ning ridadevaheline kaugus peab olema kuni 1,70 meetrit. Sama rea puude vaheline kaugus ei tohi olla väiksem kui 0,90 meetrit.

3.   Lõikamine

Viljelustavad

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | üheõlaline Guyot’ lõikus; |
| --- | --- |

—

üheõlaline Guyot’ lõikus;

| — | Y-kujuline lõikus; |
| --- | --- |

—

Y-kujuline lõikus;

| — | Lühikeseks lõikamine (puru lõikamine või üks ja kaks Royat’ nööri). |
| --- | --- |

—

Lühikeseks lõikamine (puru lõikamine või üks ja kaks Royat’ nööri).

Olenevalt viinamarjasordist peab maksimaalne keskmine pungade arv taime kohta olema:

| — | sordid „Côt“ ja „Gamay“ kokku 9 punga. |
| --- | --- |

—

sordid „Côt“ ja „Gamay“ kokku 9 punga.

| — | muude sortide puhul 12 punga. |
| --- | --- |

—

muude sortide puhul 12 punga.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Punased ja roosad veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

2.   Valged veinid

68 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja arenemine toimub riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) poolt pädeva riikliku komitee 16. detsember 2010. a.. aasta koosolekul heakskiidetud geograafilises piirkonnas. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste valdade territooriume:

| — | Indre’i departemang: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium Parpeçay, Varennes-sur-Fouzon, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles). |
| --- | --- |

—

Indre’i departemang: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium Parpeçay, Varennes-sur-Fouzon, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles).

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Chardonnay B“ (hele)

„Gamay N“ (tume)

’Orbois B' (hele)

„Pineau d'Aunis N“ (tume)

„Pinot noir N“ (tume)

8.   Seoste kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega „Valençay“ hõlmatud geograafiline piirkond asub umbes kümme kilomeetrit Romorantin-Lanthenay linnast edela suunas, kus moodustab suure ja orgudega liigendatud platoo, mida läbivad platoo põhjaosa suunas voolavad väikesed jõed. Mõned neist voolavad Fouzoni orus, mis on paralleelne Cheri oruga, ühinedes viimasega geograafilise piirkonna põhjapiiril. Geograafiline piirkond hõlmab 13 kommuuni territooriumi, mis asuvad Indre’i departemangust põhja pool ning Loir-et-Cheri ja Selles-sur-Cheri kommuuni territooriumi. Maastik, mida iseloomustab suur hulk väikeseid metsasalusid, metsamaalappe ja suur Valençay metsamassiiv, on suletud. Viinamarjaistanduse maatükid asuvad eelistatavalt platoo servadel, kust erosioon on metsa ära uhtunud ning väikestel väludel.

Viinamarjade korjamiseks täpselt piiritletud maatükkide mullas on kujunenud järgmisel aluspõhjal:

| — | geograafilise piirkonna lõunaosas Turonieni õrnatel kriidikihtidel (karbonaatmullad, lubjakivirohked pruunmullad) ja Hilis-Kriidi ajastiku moreenil (leostunud või erodeeritud pruunmullad); |
| --- | --- |

—

geograafilise piirkonna lõunaosas Turonieni õrnatel kriidikihtidel (karbonaatmullad, lubjakivirohked pruunmullad) ja Hilis-Kriidi ajastiku moreenil (leostunud või erodeeritud pruunmullad);

| — | geograafilise piirkonna kaguosas eotseeni purdkivimiladestuse saviliival, milles on mõnikord märkimisväärselt kruusakive; |
| --- | --- |

—

geograafilise piirkonna kaguosas eotseeni purdkivimiladestuse saviliival, milles on mõnikord märkimisväärselt kruusakive;

| — | geograafilise piirkonna põhjaosas Cheri ja Fouzoni orgude lähedal, peamiselt Berry, Beauce de l’Eocène’i ja Aquitanien’i lubjakivipinnasel (karbonaatmullad, lubjakivirohked pruunmullad) ning konkreetsemalt ka Sologne’i (Burdigalien) savi-liivastel formatsioonidel. |
| --- | --- |

—

geograafilise piirkonna põhjaosas Cheri ja Fouzoni orgude lähedal, peamiselt Berry, Beauce de l’Eocène’i ja Aquitanien’i lubjakivipinnasel (karbonaatmullad, lubjakivirohked pruunmullad) ning konkreetsemalt ka Sologne’i (Burdigalien) savi-liivastel formatsioonidel.

Veidi muutunud ookeanilist kliimat iseloomustava piirkondliku ilmastiku näol, see, et viinapuude kasvuperioodil on keskmised ja miinimumtemperatuurid tavapärasest veidi kõrgemad ning maksimaalsed temperatuurid veidi jahedamad.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Valençay piirkond kuulus endisesse Berry provintsi. Esimesed teadaolevad tõendid viinapuude kohta pärinevad X sajandist ja on seotud kloostrile tehtud annetustega. XV sajandist pärit notariaalaktis on nimetatud ära „paljud viinamarjaistandused Nahoni ääres“ ning paljud muud järgnevate sajandite dokumentides esitatud andmed annavad kinnitust kas sellest, et viinamarjakasvatus kas arenes edasi või vähemalt säilis.

Valençay lossi omaniku TALLEYRANDi maadel oli samuti tosin hektarit viinapuid ning tema nõbu hertsoginna de DINO märkis 1830. aastal, et kogu maakonnas juuakse Valençay kantoni viinamarjadest saadud häid veine.

Jules GUYOT märkis 1876. aastal oma teoses „Etude des vineyards de France“, et Valençay kantoni jõgede kallastel asuvates viinamarjaistandustest saadakse departemangu parimat veini. Olgugi, et suurem osa veini müüdi ära kohalikul turul ja piirkonna jõed ei ole küll laevatatavad, veeti kuid juba XIX sajandil osa toodangust välja, seda eelkõige Cheri jõe kaudu.

Toodetud kogustest moodustavad punased veinid 50 %, valged veinid, 40 % ja roosad veinid 10 %. Valgeid veine iseloomustab aroom, mida iseloomustavad tavaliselt tugevad lillenüansid (leetpõõsas, valged lilled jne), mis võivad olla seotud mineraalse otsaga, alates ränikivist kuni pinnase suure moreenisisalduseni. Need veinid on küll elavad, kuid suus siiski teataval määral ümarad.

8.2.   Punased veinid on sageli rubiinpunase värvusega ning väikeste punaste puuviljade ja hapukirsside lõhnaga, milles on vürtsikaid ja värskeid nüansse. Need veinid on meeldivad noorelt, osade puhul tuleb nende väärtus tõeliselt esile pärast 3–5 aastast laagerdumist.

Roosad veinid on üldiselt kerged ja närvilised, kuid mitte pealetükkivad ning neil on hea küpsete puuviljade lõhn. Kasutusest tulenevalt on viinamarjade korjamiseks piiritletud kasvatusalal jäänud kestma ainult retsiinamuld, pruunmuld või õhukese kihina paiknev muld, samuti liivsavimuld. Heas seisundis mulda iseloomustab head termilised omadused ja mõõdukad veevarud, mis soodustavad taimede varajast kasvu ja viinamarjade küpsust. Selliste muldade puhul on hea rajada viinamarjaistandusi platoode äärtele.

Sellises keskkonnas on parim viinapuid hooldada ja nende tootlikkust täies ulatuses ära kasutada tootlikkust piirates ja viinapuid lühikeseks kärpides.

Arvestades viinapuude kohanemist mulla ja kliimaga ookeani- ja kontinentaalsete mõjude ristumiskohas, kus Cheri jõe org aitab hästi kuumust reguleerida, on viinamarjasortide valik ja viinapuude harimine oskusteave, mis on saadud mitme põlvkonna viinamarjakasvatajate kogemustest, kes on kogu aeg püüdnud oma tooteid üha enam täiustada. See oskusteave väljendub ka viisis, kuidas valmistaja viinamarjasorte omavahel segab.

Tema valikute tulemuseks on elavad ja ümarad valged veinid, millele lisanduvad lillearoomi nüansid, mis on iseloomulikud savi-lubjamuldadele, või suure moreenisisaldusega muldade mineraalsus. Nendest õhukese kihina paiknevatelt ja kiiresti soojenevatelt muldadelt pärit punastel veinidel on väikeste punaste puuviljade ja vürtside nüansid. Kirjeldatud oludes toodetud sobiva küpsusastmega roosades veinides on tunda nii küpsete puuviljade nüansse kui ka värskust.

Kogukonnapoolset panust tunnustati esimest korda 1970. aastal, kui päritolunimetusega veinidele omistati märge de qualité supérieure, 2004. aastal anti veinile kontrollitud päritolunimetus.

„Valençay“ elab Ronsard’i või Peguy luules ning sümboliseerib seal Prantsusmaa ajaloo kuulsusrikkamaid hetki, olles kuninliku või aadlike peolaua ehteks, ning on praeguseni Cheri jõe oru õis.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja arenemine toimub riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) poolt pädeva riikliku komitee 10. veebruar 2011. a.. aasta koosolekul heakskiidetud geograafilises piirkonnas. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2021. aasta ametlikest geograafilistest seadustikust järgmiste valdade territooriume:

| — | Indre’i departemang: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (ainult Sainte-Cécile’i delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Indre’i departemang: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (ainult Sainte-Cécile’i delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Indre-et-Loire'i departemang: Nouans-les-Fontaines; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire'i departemang: Nouans-les-Fontaines;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes. |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kõik vabatahtlikud märked kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. |
| --- | --- |

a)

Kõik vabatahtlikud märked kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

| b) | Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:






  — | katastriüksus; |
| --- | --- | --- |

b)

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:

—

katastriüksus;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/28

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 66/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Südsteiermark“

PDO-AT-A0228-AM01

Teate kuupäev: 29.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Maksimaalne saagikus hektari kohta

Enne 2020. aasta saagikoristust oli maksimaalne saagikus hektari kohta 9 000 kg/ha ja pärast nimetatud aasta koristust määrati maksimaalseks saagikuseks 10 000 kg/ha.

2.   Viinamarjasordid

Kuni 2018. aasta saagikoristuseni oli kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ valmistamiseks lubatud ilma piiranguteta kasutada kõiki Austrias kvaliteetveinide tegemiseks heaks kiidetud viinamarjasortidest saadud viinamarju. Alates 2018. aasta saagikoristusest on heakskiidetud sortide loetelu piiratud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Südsteiermark

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1 | Vein |
| --- | --- |

1

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Südsteiermark (KPN)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Südsteiermark“ tähistatakse üksnes valgeid veine.

Värvus: valged veinid on hele-õlgkollasest rohekaskollase värvusega. Kvaliteetsed valged veinid (nt Reserve) võivad pärast pikaajalist laagerdumist olla ka heleda kuni keskmise kuldkollase värvusega.

Aroom: kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ lõhnas on ülekaalus õunviljade (õun, pirn ja küdoonia) aroom. Kõigil veinidel on tihe ja aroomi teket soodustav happeline struktuur. Noorte veinide lõhnas võib aimata ka värskelt niidetud rohu, rohelise paprika või kõrvenõgese nüansse.

Maitse: kaitstud päritolunimetusega veini „Stüdsteiermark“ maitse oluline tegur happesus lisab puuviljamaitsele intensiivsust ja kestust. Kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ puhul leiab malolaktiline kääritamine harva kasutust.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,0

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Südsteiermark (KPN) |
| --- | --- |

1.

Südsteiermark (KPN)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõnealuse veini tootmispiirkond vastab Leibnitzi ringkonnale (v.a järgmised vallad: Strass in der Steiermark, St. Veit in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal ja Heiligenkreuz am Wasen).

7.   Veiniviinamarjasordid

| | Chardonnay – Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon

| | Grauer Burgunder – Pinot Gris |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Pinot Gris

| | Grauer Burgunder – Ruländer |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Ruländer

| | Muskateller – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Muskateller – Gelber Muskateller

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Traminer – Gelber Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Gelber Traminer

| | Traminer – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer – Gewürztraminer

| | Traminer – Roter Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Roter Traminer

| | Weißer Burgunder – Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Klevner

| | Weißer Burgunder – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder – Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Weißburgunder

| | Weißer Riesling – Rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Rheinriesling

| | Weißer Riesling – Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Seos(t)e kirjeldus

Südsteiermark (KPN)

Kliima Kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ tootmispiirkonna kliima on Vahemere ja Pannoonia tasandiku mõjuvallas. Vahemereline kliima soodustab niiskeid-sooje ilmastikutingimusi ning seega taimede pikaajalist kasvuperioodi. Pannoonia piirkonna mõju on eelkõige tingitud madalatest öistest temperatuuridest ja ennelõunati valitsevast suurest õhuniiskusest.

Muld Kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ tootmispiirkonnas ei ole ühte valdavat mullatüüpi. Mulla peamised tüübid on kujunenud kiltkivi, liiva, mergli ja lubjakivi baasil.

Seos piirkonnaga Lisaks kliima- ja mullatingimustele aitavad kaitstud päritolunimetusega veini „Stüdsteiermark“ ainulaadsete omaduste kujunemisele kaasa tootmispiirkonnale iseloomulikud järsud nõlvad (kalle üle 100 %). Tänu Pannoonia piirkonna kliima jahedatele öödele on tulemuseks väga puuviljased ja happelised veinid. Vahemerelisest kliimast tingitud niiskelt soojad tingimused tähendavad seda, et veinid on sordile iseloomulikult väga täidlased. Kliimatingimuste kombinatsioon on eriti kasulik sordile „Sauvignon Blanc“, millest saab sordile iseloomulikke, tugeva rohelise paprika ja värskelt niidetud rohu maitsenüanssidega veine. Teine kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ eripära on umbes 600 meetri kõrgusel asuv kasvukoht, mis tugevdab Pannoonia kliimamõju (jahedad ööd). Niigi tugeva aroomiga sortide (nt „Gelber Muskateller“ või „Burgunder“) puhul kujuneb veelgi intensiivsem lõhn, mis on tingitud kasvukoha kõrgusest merepinna suhtes.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kõikide kaitstud päritolunimetusega veinide puhul on Austria veiniseaduses sätestatud, et nende tootmine peab toimuma selles viinamarjakasvatuspiirkonnas (KPN päritolupiirkond), kus asub kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkond, või sellega külgnevas viinamarjakasvatuspiirkonnas. Seetõttu kasutab Austria üldiselt määruse (EL) 2019/33 artiklis 5 sätestatud erandit.

Tootmine väljaspool Steiermarki liidumaad võib toimuda ainult siis, kui Steiermarki piirkondlik veinikomitee on selle heaks kiitnud, näiteks selliste piirkonnaüleste veinitootjate puhul, kelle peakontor asub väljaspool Südsteiermarki piirkonda. Arvetel, saatelehtedel ja veodokumentidel peab olema märgitud kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ päritolu.

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas.

Tingimuse kirjeldus

Austria veiniseaduses ei ole sätestatud kaitstud päritolunimetusega veinide villimise üldeeskirju.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Südsteiermark“ kvaliteedi ja iseloomulike omaduste tagamiseks on veini „Südsteiermark“ villimiseks ette nähtud järgmised tingimused:

villimine väljaspool Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonda võib toimuda alles pärast seda, kui Steiermarki piirkondlikule veinikomiteele on sellest teatatud ja komitee on villimise heaks kiitnud. Päritolukoht Südsteiermark peab olema nähtavalt märgitud arvetel, saatelehtedel ja veodokumentidel.

Link tootespetsifikaadile

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 23.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/32

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

(2023/C 66/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 664/2014 (1) artikli 6b lõikele 5.

Standardmuudatuse heakskiitmise teade

(määrus (EL) nr 1151/2012)

1.   Toote nimetus

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes

2.   Kolmas riik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Ühendkuningriik

3.   Standardmuudatusest teavitav riiklik asutus või taotlejate rühm

Defra

4.   Heakskiidetud muudatuse/muudatuste kirjeldus

1.   Originaal

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse ELi liikmesriikide riiklikesse sordiregistritesse kantud sortide eliitseemnest.

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse riiklikesse sordiregistritesse kantud sortide eliitseemnest.

2.   Originaal

Mais koristatav esimene saak müüakse koos külge jäänud mullaga, et kartulite pehme koor ei puruneks. Kasvuperioodi edenedes muutub kartulikoor piisavalt tugevaks, et vastu pidada pesemisele. Kartul „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võetakse üles ajavahemikul mai algusest juuli lõpuni.

Muudatus

Esimene saak müüakse koos külge jäänud mullaga, et kartulite pehme koor ei puruneks. Kasvuperioodi edenedes muutub kartulikoor piisavalt tugevaks, et vastu pidada pesemisele.

Kartul „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võetakse tavaliselt üles sõltuvalt ilmastikutingimustest mai algusest juuli lõpuni.

3.   Originaal

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse eelmisel sügisel ostetud seemnest...

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse seemnest, mis on ostetud lehetäivabadest sertifitseeritud allikatest.......

4.   Originaal

Igale kartulipartiile määratakse vahetult pärast saagikoristust ja enne põllumajandusettevõttest äraviimist kordumatu number, mis on jälgitav, viitab saagikoristuse kuupäevale ja põllule ning Pembrokeshire’i selle põllumajandusettevõtte nimele ja aadressile, kust kartul pärineb. See teave on töötlejatele kättesaadav.

Muudatus

Saagikoristuse ajal, enne kui kartulid põllumajandusettevõttest ära viiakse, määratakse igale kartulipartiile kordumatu tunnuskood, mis on jälgitav; viitab saagikoristuse kuupäevale ja põllule ning Pembrokeshire’i selle põllumajandusettevõtte nimele, kust kartul pärineb. See teave on töötlejatele kättesaadav.

5.   Originaal

Kui toimub edasine töötlemine, nt kui ühetonnilisest kastist võetud kartuleid pestakse ja pakendatakse eespool nimetatud kaaluga väiksematesse pakkidesse, märgistatakse iga pakk eraldi numbriga, milles on viide ühetonnilisele kastile, millest pakk pärineb.

Muudatus

Kui toimub edasine töötlemine, nt kui ühetonnilisest kastist võetud kartuleid pestakse ja pakendatakse eespool nimetatud kaaluga väiksematesse pakkidesse, märgistatakse iga pakk eraldi numbriga, mis võimaldab toote jälgitavust põllu ja kartulikasvatajani.

6.   Originaal

Jälgitavussüsteem hõlmab esmast pakendit (mis on otsekontaktis toiduga), teisi olulisi pakendamismaterjale, nagu näiteks trükitud välispakendit, ja töötlusvahendeid

Muudatus

Jälgitavussüsteem hõlmab esmast pakendit (mis on otsekontaktis toiduga) ja töötlusvahendeid

7.   Originaal

Kui mullatemperatuur on ligikaudu 10 °C, nagu on tavaliselt veebruari kahel viimasel nädalal (rannikuäärsetel miinuskraadideta aladel isegi jaanuari lõpus), äestatakse mulda selle peenestamiseks ja vee äravoolu suurendamiseks. Seejärel on muld kartulipanekuks valmis.

Muudatus

Kui mullatemperatuur on üle 0 °C ja niiskustase võimaldab piisavalt pudedat mulda harida. Tavaliselt on see nii veebruari kahel viimasel nädalal (rannikuäärsetel miinuskraadideta aladel isegi jaanuari lõpus); mulda freesitakse, kivid eemaldatakse, mis mulda veelgi murendab ja peenestab vee äravoolu suurendamiseks. Seejärel on muld kartulipanekuks valmis.

8.   Originaal

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse seemnetest, mis on registreeritud seemnekartuli klassifitseerimisskeemi või võrdväärse süsteemi alusel. Seemnekartulid tuuakse põllumajandusettevõttesse sageli eelneval sügisel. (...) Eelidandamisruum on hästi ventileeritud, et minimeerida haiguste riski, kondensatsiooni ja aidata ennetada temperatuuri tõusu ruumis üle 10 °C. (...)

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse seemnetest, mis on registreeritud seemnekartuli klassifitseerimissüsteemi või võrdväärse süsteemi alusel. (...)

Eelidandamisruum on hästi ventileeritud, et minimeerida haiguste riski, kondensatsiooni ja aidata ennetada temperatuuri tõusu ruumis üle 15 °C. (...)

9.   Originaal

Taimed tärkavad märtsi keskel. Mai algusest kuni juuli lõpuni pritsitakse taimi (...)

Muudatus

Tärkamise järel pritsitakse taimi (...)

10.   Originaal

Proovivõtmiste järel toimub saagikoristus mai algusest juuli lõpuni.

Muudatus

Proovivõtmiste järel toimub saagikoristus sõltuvalt ilmastikutingimustest mai algusest juuli lõpuni.

11.   Originaal

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ tuleb võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võib olla vaja võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

12.   Originaal

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ turustatakse nii kiiresti kui võimalik, et pakkuda võimalikult värsket toodet – tavaliselt 48 tunni jooksul pärast saagikoristust

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ turustatakse nii kiiresti kui võimalik, et pakkuda võimalikult värsket toodet.

13.   Originaal

Nagu viidatud punktis 4.5. Kartul tuleb võtta üles käsitsi, kui kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

Muudatus

Nagu viidatud punktis 4.5. Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võib olla vaja võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

Need muudatused on standardsed, kuna need ei mõjuta lõpptoote lõplikke omadusi.

Koonddokumendi muudatused

Koonddokumendi pealkirjad, mida muutmine hõlmab:

| 3.2. | Kirjeldus |
| --- | --- |

3.2.

| 5.2. | Toote eripära |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Põhjuslik seos |
| --- | --- |

5.3.

| 3.2. | Toote kirjeldus
  Originaal
  (...) ning võetakse üles ajavahemikul mai algusest juuli lõpuni.
  Muudatus
  (...) ning võetakse tavaliselt üles sõltuvalt ilmastikutingimustest mai algusest juuli lõpuni. |
| --- | --- |

3.2.

Originaal

(...) ning võetakse üles ajavahemikul mai algusest juuli lõpuni.

Muudatus

(...) ning võetakse tavaliselt üles sõltuvalt ilmastikutingimustest mai algusest juuli lõpuni.

| 5.2. | Toote eripära
  Originaal
  Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on 10 °C, äestatakse seda peenestamiseks ja vee äravoolu suurendamiseks.
  Muudatus
  Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on üle 0 °C ja niiskustase võimaldab piisavalt pudedat mulda harida, freesitakse seda murendamiseks ja peenestamiseks ning vee äravoolu suurendamiseks.
  Originaal
  Kartulid võetakse üles käsitsi ning kahjustuste vähendamiseks müüakse neid puhastamata. Koristushooaja jooksul muutub kartuli koor piisavalt tugevaks, nii et neid saab küll ettevaatlikult masinaga koristada, kuid mugulate varajase ja pehme olemuse tõttu tuleb seda teha ülima hoolikusega.
  Muudatus
  Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võib olla vaja võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme. |
| --- | --- |

5.2.

Originaal

Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on 10 °C, äestatakse seda peenestamiseks ja vee äravoolu suurendamiseks.

Muudatus

Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on üle 0 °C ja niiskustase võimaldab piisavalt pudedat mulda harida, freesitakse seda murendamiseks ja peenestamiseks ning vee äravoolu suurendamiseks.

Originaal

Kartulid võetakse üles käsitsi ning kahjustuste vähendamiseks müüakse neid puhastamata. Koristushooaja jooksul muutub kartuli koor piisavalt tugevaks, nii et neid saab küll ettevaatlikult masinaga koristada, kuid mugulate varajase ja pehme olemuse tõttu tuleb seda teha ülima hoolikusega.

Muudatus

Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võib olla vaja võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

| 5.3. | Põhjuslik seos
  Originaal
  Lisaks sellele võetakse kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ koristusperioodi alguses üles käsitsi (mitte masinaga) ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.
  Muudatus
  Lisaks sellele võib koristusperioodi alguses olla vajalik võtta kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ üles käsitsi ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.
  Need muudatused on standardsed, kuna need ei mõjuta lõpptoote lõplikke omadusi. |
| --- | --- |

5.3.

Originaal

Lisaks sellele võetakse kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ koristusperioodi alguses üles käsitsi (mitte masinaga) ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.

Muudatus

Lisaks sellele võib koristusperioodi alguses olla vajalik võtta kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ üles käsitsi ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.

Need muudatused on standardsed, kuna need ei mõjuta lõpptoote lõplikke omadusi.

KOONDDOKUMENT

„Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“

ELi nr: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022

KGT (X) KPN ( )

1.   Nimetus

„Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ tähistatakse maavitsaliste Solanaceae sugukonda kuuluva liigi Solanum tuberosum toore kartuli mugulaid. Kartul peab olema maha pandud, kasvatatud ja üles võetud määratletud geograafilises piirkonnas, Lääne-Walesi Pembrokeshire’i krahvkonnas.

Väike (läbimõõt 15–70 mm) ümmarguse või ovaalse kujuga mugul on pehme koore ning muudest kartulitest eristatava tugeva värske mullase ja pähklise maitse ja lõhnaga. Kartulil on kreemjas tekstuur ning kogu mugula ulatuses valge kuni helekollane värvus. Seemnemugulad pannakse maha iga aasta veebruari keskpaigast (rannikuäärsetel miinuskraadideta aladel isegi jaanuari lõpust) alates ning võetakse tavaliselt üles sõltuvalt ilmastikutingimustest mai algusest juuli lõpuni.

Seda tehakse palju varem kui Walesi muudes osades, kuna määratletud piirkonna soojema kliima ning viljaka, kergesti haritava ja vee vaba äravooluga muldade tõttu on seal külmaoht väiksem kui mujal Walesi sisemaal.

Kartuli „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ ainulaadsed omadused on kujunenud Pembrokeshire’i piirkonna pehmes kliimas ja erilistel muldadel, mille tõttu on võimalik kartulit varakult maha panna ja kasvatada ning ka üles võtta. Kartuli lühikesest kasvuperioodist ja värskusest on tingitud mugulate iseloomulik varajase kartuli „mullane“ maitse.

Kartuleid müüakse tarbijate soovi kohaselt kas lahtiselt kaalu järgi või eri kaaluga pakendites.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kartul „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ peab olema maha pandud, kasvatatud ja üles võetud määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgistusel peab olema nimetus „Pembrokeshire Early Potatoes“ või „Pembrokeshire Earlies“

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lääne-Walesi Pembrokeshire’i krahvkond

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Pembrokeshire’i krahvkond asub Walesi kõige läänepoolsemas osas, mis on kolmest küljest merega piiratud. Pembrokeshire’i piirkonnale mõjub soodsalt meri, mida soojendab Golfi hoovuse jätk Põhja-Atlandi hoovus. Tänu sooja veega Golfi hoovusele on kliima Suurbritannia läänerannikul soojem kui idarannikul. Mere lähedusest tingitud soojema ja tasakaalus kliima tõttu soojenevad Pembrokeshire’i piirkonna mullad varem, mistõttu kõnealune krahvkond sobib hästi kartulikasvatuseks. Kliima soojendavast mõjust tulenevalt on ka öökülmaoht väiksem ja seega idanevate mugulate kahjustused peaaegu olematud.

Määratletud geograafilise piirkonna mulla- ja kliimatingimustel on oluline mõju „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kartuli mainele. Tänu nimetatud tingimustele on kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võimalik varakult kasvatada ja üles võtta. Lühikese ja varajase kasvuperioodi tulemusena saadakse väikesed, eristatava värske mullase ja pähklise maitsega kartulid.

Pembrokeshire’i krahvkonna eriline aluspind on kujunenud eelkambriumi, ülem- ja alampaleosoikumi ajastu väga vanade kivide murenemise tagajärjel. Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatatakse enamasti rannikul lõunapoolsetel nõlvadel, punase liivakivi murenemisel tekkinud muldadel, mis on oma olemuselt viljakad, kergesti haritavad, vee vaba äravooluga ning soojenevad kevadel kiiresti. Pembrokeshire’i piirkonna mõõdukas kliima ja viljakad mullad võimaldavad üheksa kuu pikkust põllukultuuride kasvuperioodi, mis on pikem ja varasem kui Walesi muudes osades. Pinnas on kivine; mugulate vigastamise vältimiseks eemaldatakse suuremad kivid, mulda jäetud väiksemates kivides säilib päeva jooksul kogunenud soojus ka öösel ning nii saab muld kiiresti soojeneda.

5.2.   Toote eripära

Kartulile „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ on tunnuslik ainulaadne välimus ja maitse, mille pärast seda hinnatakse. Kartuli mainest ja nõudlusest annab tunnistust asjaolu, et see on Walesi kõige varajasem, eristatava välimuse, maitse ja konsistentsiga kartuli sort.

Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on üle 0 °C ja niiskustase võimaldab piisavalt pudedat mulda harida, freesitakse seda murendamiseks ja peenestamiseks ning vee äravoolu suurendamiseks. Seejärel aetakse sisse madalad vaod, kuhu pannakse mugulad kas käsitsi või masinaga. Kiire kasvu soodustamiseks pannakse mugulad ligikaudu 75 mm sügavusele mulda, kusjuures kartulist allapoole jääv mullakiht peaks olema sama sügav. Madalates vagudes soojeneb muld ja idanevad mugulad kiiremini. Kartuli „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ mugulate väiksus koristamise ajal nõuab madalaid vagusid.

Kartuli „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ mugulad on väikesed, kuna need võetakse varakult üles. Muudest kartulitest eristab neid tugev värske mullane ja pähkline maitse ja lõhn. Koristamise kahe esimese nädala jooksul on kartuli koor pehme ja õrn, mistõttu peab kartuli käsitsemisel olema ettevaatlik. Kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võib olla vaja võtta üles käsitsi, kui seda kasvatatakse järskudel nõlvadel ja saagikoristuse esimesel kahel nädalal, kui kartulikoor on veel väga pehme.

Kartulil „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ on turul kindel koht ja ta on toiduainetööstuses laialt tunnustatud nii Ühendkuningriigis kui ka kogu maailmas. Paljud tippkokad ja toitlustusettevõtjad kasutavad seda kvaliteettoodet ja selle nime võib menüüdes pidevalt kohata. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just seda varajast kartulit.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kartuli „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ maine ja nõudlus on tingitud asjaolust, et see on Walesis kõige varajasem, tugeva värske mullase ja pähklise maitse ja lõhnaga kartul. Määratletud geograafilise piirkonna kliima ning viljakad, hästi haritavad, vee vaba äravooluga kivised mullad tähendavad, et kasvupind soojeneb kiiremini, mistõttu on Pembrokeshire’i krahvkonnas kogu Walesi varajasim ja pikim kasvuperiood. Seetõttu on kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ võimalik maha panna, kasvatada ja üles võtta varem kui Walesi sisemaa muudes osades. „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ varajane ülesvõtmine tähendab, et kartuli organoleptiliste omaduste kvaliteet erineb küpsete mugulate omast.

„Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatajatel on loomuomased teadmised kohalikest iseärasustest ja selle varajase kartuli kasvatamisega seotud erioskused. Piirkonna ja põllukultuuriga seotud konkreetsed põlvest-põlve edasi antud oskused on kujunenud pikkade aastate jooksul. Selleks et pinnas saaks kiiresti soojeneda, on väga oluline, et mullaharimise käigus jäetakse mulda väikesed kivid. Kartulikasvatajatel peavad olema oskused ja teadmised selle kohta, millal on kõige õigem aeg eelidandatud kartul maha panna. Võimalikult suure saagikuse tagamiseks on vaja „tunnetada“ ja mõista selliseid kohalikke olusid nagu mullaomadused ja -temperatuur ning ilm. Lisaks sellele võib koristusperioodi alguses olla vajalik võtta kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ üles käsitsi ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.

Varajase kartuli „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ kasvatusega on tihedalt seotud määratletud geograafilise piirkonna ajalugu, millest nähtub selle majanduslik ja kultuuriline olulisus Pembrokeshire’i krahvkonna jaoks. Autor Redcliffe Salaman märgib oma raamatus „The History and Social influence of the potato“ (kartuli ajalugu ja sotsiaalne mõju), et juba 1776. aastal oli kartulikasvatus Pembrokeshire’is laialt levinud. Teise maailmasõja päevil oli Pembrokeshire’i krahvkond ulatuslik kartulikasvatusala. Selle köögivilja kasvatamine muutus veelgi olulisemaks 1950. aastatel ja on seda tänaseni. Turustusrühm Pembrokeshire Potato Marketing Group asutati 1980. aastatel ja 1995. aastal ehitati töötlemistehas, kus kartulit „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ sorteeritakse ja töödeldakse vastavalt eri turgude vajadustele.

Kartulil „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ on kvaliteettoote maine ning kindel koht turul ja seda hindavad kõrgelt nii Pembrokeshire’i kohalik, Walesi, Ühendkuningriigi kui ka välismaine toiduainetööstus. Paljud tippkokad ja toitlustusettevõtjad kasutavad seda kvaliteettoodet, kartulit võib piirkondliku eriroana menüüdes pidevalt kohata ning kuigi seda saab mitut moodi serveerida, on kõige populaarsem lihtsalt keedetud värske kartul võiga. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just seda varajast kartulit.

Walesi Pembrokeshire’i Wolfscastle’i hotelli peakokk Owen Hall:

„... minu arvates on kartul „Pembrokeshire Earlies“ ainulaadse maitsega, sest Pembrokeshire’is on viljakad mullad.“

2009. aastal sai „Pembrokeshire Earlies“ / „Pembrokeshire Early Potatoes“ mitu auhinda True Taste of Wales, mis on pühendatud Walesi tõelisele maitsele.

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---