# Europeiska unionens C 100/16 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 100 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången16 mars 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 100

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången16 mars 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022 |
| 2023/C 100/01 | Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De varaktiga effekterna av Europaåret för ungdomar: integrering av ungdomar och främjande av ungdomars egenmakt | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022 |
| 2023/C 100/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar på grundval av kön i de nationella planerna för återhämtning och resiliens (yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2023/C 100/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar med ett könsperspektiv som ett sätt att öka jämställdheten i EU (yttrande på eget initiativ) | 16 |
| 2023/C 100/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommunikation om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen (yttrande på eget initiativ) | 24 |
| 2023/C 100/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En industristrategi för sektorn för maritim teknik (yttrande på eget initiativ) | 31 |
| 2023/C 100/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning (yttrande på eget initiativ) | 38 |
| 2023/C 100/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiskt medborgarinitiativ – Rädda bin och bönder (yttrande på eget initiativ) | 45 |
| 2023/C 100/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelspriskrisen: spekulationens inverkan samt konkreta förslag till åtgärder i efterdyningarna av kriget i Ukraina (yttrande på eget initiativ) | 51 |
| 2023/C 100/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den socioekonomiska situationen i Latinamerika efter covid-19-krisen: det civila samhällets roll i återhämtningsprocessen (yttrande på eget initiativ) | 61 |
| 2023/C 100/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den digitala omställningen i Europa–Medelhavsområdet (yttrande på eget initiativ) | 68 |
| 2023/C 100/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En konkurrenskraftskontroll för att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig ekonomi i EU (förberedande yttrande) | 76 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

2023/C 100/01

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De varaktiga effekterna av Europaåret för ungdomar: integrering av ungdomar och främjande av ungdomars egenmakt

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

2023/C 100/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar på grundval av kön i de nationella planerna för återhämtning och resiliens (yttrande på eget initiativ)

8

2023/C 100/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar med ett könsperspektiv som ett sätt att öka jämställdheten i EU (yttrande på eget initiativ)

16

2023/C 100/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommunikation om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen (yttrande på eget initiativ)

24

2023/C 100/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En industristrategi för sektorn för maritim teknik (yttrande på eget initiativ)

31

2023/C 100/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning (yttrande på eget initiativ)

38

2023/C 100/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiskt medborgarinitiativ – Rädda bin och bönder (yttrande på eget initiativ)

45

2023/C 100/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelspriskrisen: spekulationens inverkan samt konkreta förslag till åtgärder i efterdyningarna av kriget i Ukraina (yttrande på eget initiativ)

51

2023/C 100/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den socioekonomiska situationen i Latinamerika efter covid-19-krisen: det civila samhällets roll i återhämtningsprocessen (yttrande på eget initiativ)

61

2023/C 100/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den digitala omställningen i Europa–Medelhavsområdet (yttrande på eget initiativ)

68

2023/C 100/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En konkurrenskraftskontroll för att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig ekonomi i EU (förberedande yttrande)

76

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022 |
| 2023/C 100/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Rapport om EU:s konkurrenspolitik 2021 (COM(2022) 337 final) | 83 |
| 2023/C 100/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om En ny europeisk agenda för innovation (COM(2022) 332 final) | 89 |
| 2023/C 100/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om a) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett krisinstrument för den inre marknaden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2679/98 (COM(2022) 459 final – 2022/0278(COD)) b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 och (EU) nr 305/2011 vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden (COM(2022) 461 final – 2022/0279(COD)) c) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/14/EG, 2006/42/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU och 2014/68/EU vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden (COM(2022) 462 final – 2022/0280(COD)) | 95 |
| 2023/C 100/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om övergripande cybersäkerhetskrav för produkter med digitala element och om ändring av förordning (EU) 2019/102 (COM(2022) 454 final – 2022/0272(COD)) | 101 |
| 2023/C 100/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning och förverkande av tillgångar (COM(2022) 245 final) | 105 |
| 2023/C 100/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU (COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD)) | 111 |
| 2023/C 100/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en asbestfri framtid: en europeisk strategi för att hantera hälsoriskerna med asbest (COM(2022) 488 final) och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD)) | 118 |
| 2023/C 100/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kompetens 2023 (COM(2022) 526 final – 2022/0326(COD)) | 123 |
| 2023/C 100/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (JOIN(2022) 24 final) | 132 |
| 2023/C 100/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115 (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)) | 137 |
| 2023/C 100/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (COM(2022) 539 final – 2022/0331(CNS)) | 145 |
| 2023/C 100/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i det område som omfattas av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) (COM(2022) 563 final – 2022/0348(COD)) | 146 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

2023/C 100/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Rapport om EU:s konkurrenspolitik 2021 (COM(2022) 337 final)

83

2023/C 100/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om En ny europeisk agenda för innovation (COM(2022) 332 final)

89

2023/C 100/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om a) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett krisinstrument för den inre marknaden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2679/98 (COM(2022) 459 final – 2022/0278(COD)) b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 och (EU) nr 305/2011 vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden (COM(2022) 461 final – 2022/0279(COD)) c) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/14/EG, 2006/42/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU och 2014/68/EU vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden (COM(2022) 462 final – 2022/0280(COD))

95

2023/C 100/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om övergripande cybersäkerhetskrav för produkter med digitala element och om ändring av förordning (EU) 2019/102 (COM(2022) 454 final – 2022/0272(COD))

101

2023/C 100/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning och förverkande av tillgångar (COM(2022) 245 final)

105

2023/C 100/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU (COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD))

111

2023/C 100/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en asbestfri framtid: en europeisk strategi för att hantera hälsoriskerna med asbest (COM(2022) 488 final) och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD))

118

2023/C 100/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kompetens 2023 (COM(2022) 526 final – 2022/0326(COD))

123

2023/C 100/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (JOIN(2022) 24 final)

132

2023/C 100/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115 (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD))

137

2023/C 100/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (COM(2022) 539 final – 2022/0331(CNS))

145

2023/C 100/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i det område som omfattas av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) (COM(2022) 563 final – 2022/0348(COD))

146

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/1

---

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De varaktiga effekterna av Europaåret för ungdomar: integrering av ungdomar och främjande av ungdomars egenmakt

(2023/C 100/01)

Framlagd av SOC-sektionens ordförande Laurențiu PLOSCEANU på begäran av samordningsgruppen för Europaåret för ungdomar (Katrīna LEITĀNE (ordförande), Neža REPANŠEK, Michael McLOUGHLIN, Nicoletta MERLO, Mateusz SZYMAŃSKI, Florian MARIN, Pierre BOLLON, Dolores SAMMUT BONNICI och Davor MAJETIĆ)

| Rättslig grund | Artikel 50 i arbetsordningen |
| --- | --- |
| | Resolution |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 150/0/1 |

Rättslig grund

Artikel 50 i arbetsordningen

Resolution

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

150/0/1

Trots den ovisshet som kriget i Ukraina, covid-19-pandemin och klimatkrisen gett upphov till är ungdomar fortfarande motorn i det europeiska projektet, och deras kreativitet, energi och entusiasm är drivkraften bakom dess hållbarhet. Beslut som fattas i dag avgör hur morgondagens värld kommer att se ut, och det är därför viktigt att se till att ungdomar har inflytande över beslut som påverkar deras framtid, eftersom även indirekta politiska åtgärder kan ha stor inverkan på ungdomar och framtida generationer och vara mycket relevanta för dem.

I december 2021 utsåg kommissionens ordförande Ursula von der Leyen 2022 till Europaåret för ungdomar eftersom ”Europa behöver alla sina ungdomar” och ”[u]nionen ska ha en själ och en vision som de unga kan ta till sig” (1). Kommissionsledamot Mariya Gabriel konstaterade vidare att ”Europaåret för ungdomar bör leda till ett paradigmskifte i hur vi inkluderar ungdomarna i politiken och beslutsfattandet” (2).

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) efterlyser i sitt yttrande om EU:s nya ungdomsstrategi (3) 2019-2027 att man inriktar sig på ett sektorsövergripande tillvägagångssätt, med en helhetssyn på ungdomar och deras behov och rättigheter, och betonar följande: ”Kommittén är övertygad om att ungas deltagande i beslutsprocesser bör främjas fortlöpande, och inte enbart vid enskilda evenemang. I takt med att ungdomsdialogen utvecklas bör dessutom den roll som volontärorganisationer för ungdomar och nationella ungdomsråd spelar få större betydelse och andra möjligheter utnyttjas. EU-institutionerna bör leda denna utveckling, och EESK bör gå i täten för institutionerna när det gäller att öka ungdomars deltagande på EU-nivå.”

Sedan ett par år tillbaka har EESK arbetat med hur man bättre kan integrera ungdomars synpunkter i kommitténs arbete och i EU:s beslutsprocess på ett strukturerat och meningsfullt sätt genom att behandla olika aspekter såsom klimat och hållbarhet (4) genom inrättandet av rundabordssamtal med ungdomar om klimat och hållbarhet och inkludera en ungdomsdelegat i EU:s officiella delegation till partskonferenserna för FN:s ramkonvention om klimatförändringar samt i EESK:s delegation; betona utbildningens betydelse för en hållbar utveckling (5); diskutera situationen och bestämmelserna på området sysselsättning och arbetsmarknad (6); ungdomars deltagande i utarbetandet av de nationella återhämtningsplanerna (7), där man efterlyste ett bättre deltagande av ungdomsorganisationer i planernas genomförande- och övervakningsfaser samt i beslutsprocesserna; ungdomspolitiken på västra Balkan (8), där EESK uppmuntrar EU att ytterligare stödja västra Balkan när det gäller att förbättra ungdomsdeltagandet; införliva ett ungdomsperspektiv på alla politikområden på EU-nivå genom lanseringen av EU:s ungdomstest (9), vilket också inbegriper konkreta rekommendationer och förslag, samt genom att föreslå att ungdomars och ungdomsorganisationers engagemang ska främjas internt i EESK:s arbete.

EESK välkomnade (10)
  dessutom förslaget om att utse 2022 till Europaåret för ungdomar genom att konstatera att EESK är redo att spela en ledande roll i Europaåret, med utgångspunkt i framgångsrika EESK-initiativ som ”Ditt Europa, din mening!”, rundabordssamtalen med ungdomar om klimat och hållbarhet och EESK:s ungdomsdelegat till partskonferensprogrammet. Kommittén har unika förutsättningar att underlätta samarbetet med ungdomsnätverk. Därför inrättade EESK en samordningsgrupp för Europaåret för ungdomar för att se till att detta initiativ representerades och gavs synlighet inom EESK och för att samordna de pågående ungdomsrelaterade initiativen. Denna samordningsgrupp fick i uppdrag att stärka samarbetet med ungdomsorganisationer och ungdomar under och efter Europaåret och att samarbeta med övriga EU-institutioner och organisationer i det civila samhället för att säkerställa bättre övergripande integration av ungdomar i deras dagliga verksamhet.

I det utkast till resolution som utarbetats av samordningsgruppen för Europaåret för ungdomar uppmanas EU-institutionerna och de nationella regeringarna att säkra de varaktiga effekterna av Europaåret för ungdomar genom att främja ett strukturerat och meningsfullt ungdomsengagemang i det politiska arbetet och beslutsfattandet på alla nivåer samt främja mekanismer för ungdomars och ungdomsorganisationers deltagande. EESK bekräftar dessutom sitt åtagande att stärka ungdomsengagemanget i sitt arbete och att främja integrering av ungdomar på alla nivåer för ett mer enat och starkare Europa.

”Vi kan inte alltid förbereda framtiden för våra ungdomar, men vi kan förbereda våra ungdomar för framtiden.”
   –
  Franklin D. Roosevelt

1.   De varaktiga effekterna av Europaåret för ungdomar inom EESK

| 1.1 | EESK anser att överläggningarna i samband med Europaåret för ungdomar måste följas upp och behandlas med ett öppet sinnelag av alla berörda parter. Det är mycket viktigt att året får konkreta effekter och att arbetet med uppföljningen fortsätter under och efter Europaåret för kompetens. Dessutom omfattar EU:s ungdomsstrategi och konferensen om Europas framtid också viktiga steg för att uppnå ett mer strukturerat och meningsfullt ungdomsengagemang när Europas framtid skapas. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det civila samhällets organisationer, och inte minst ungdomsorganisationerna, är avgörande när det gäller att identifiera innovativa instrument för deltagande för att integrera ungdomsperspektiv i det politiska arbetet på alla nivåer och inom alla politikområden. Vi betonar den roll som det civila samhällets organisationer spelar när det gäller att stärka ett aktivt medborgarskap samt värna grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska värden med avseende på ungdomar. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK beklagar att det demokratiska utrymmet för ungdomsorganisationer har krympt (11) och betonar dess betydelse för demokratin. EESK efterlyser åtgärder för att stärka ungdomsorganisationerna och förse dem med hållbara resurser som ökar deras förmåga att företräda och stå upp för sina rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK framhåller de senaste årens framgångsrika initiativ för ett strukturerat och meningsfullt ungdomsdeltagande i sina yttranden (12) och åtar sig att utarbeta nya initiativ för att främja ungdomsengagemang och ungdomsperspektiv i det politiska arbetet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att ungdomars aktiva deltagande i det politiska arbetet och beslutsfattandet är avgörande för att bygga upp Europas framtid och skapa en vision som ungdomar kan ansluta sig till. Därför uppmanas EU-institutionerna att tillämpa EU:s ungdomstest för att se till att ett ungdomsperspektiv beaktas i allt politiskt arbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Som en uppföljning av de förslag som lades fram i yttrandet om EU:s ungdomstest efterlyser EESK att ungdomar integreras i beslutsfattandet på alla nivåer och att det utvecklas en gemensam strategi för ett strukturerat och meningsfullt ungdomsengagemang för alla EU-institutioner. Den sistnämnda åtgärden bör bygga på följande pelare:






  — | Gemensamt utarbetande av ungdomsrelaterade initiativ/projekt/evenemang med deltagande av ungdomsorganisationer redan från början, och säkerställande av att de har inflytande under varje steg i processen. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Gemensamt utarbetande av ungdomsrelaterade initiativ/projekt/evenemang med deltagande av ungdomsorganisationer redan från början, och säkerställande av att de har inflytande under varje steg i processen.

| — | Delat ansvar för initiativ/projekt/evenemang med ungdomsorganisationer. Dessa bör ges en ledande roll och deras prioriteringar och behov bör beaktas. |
| --- | --- |

—

Delat ansvar för initiativ/projekt/evenemang med ungdomsorganisationer. Dessa bör ges en ledande roll och deras prioriteringar och behov bör beaktas.

| — | Förstärkning av ungdomsorganisationernas kapacitet genom stöd i form av nödvändiga ekonomiska resurser och lämpliga verktyg för deltagande. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av ungdomsorganisationernas kapacitet genom stöd i form av nödvändiga ekonomiska resurser och lämpliga verktyg för deltagande.

| — | Inrättande av strukturerade och meningsfulla uppföljningsprocesser som sträcker sig betydligt längre än till ad hoc-möten och blotta inbjudningar till samråd. |
| --- | --- |

—

Inrättande av strukturerade och meningsfulla uppföljningsprocesser som sträcker sig betydligt längre än till ad hoc-möten och blotta inbjudningar till samråd.

| 1.7 | EESK åtar sig att inrätta en permanent grupp inom kommittén med öppna och sektorsövergripande samordningsmekanismer för att integrera ungdomsperspektiv i EESK:s arbete och att ytterligare undersöka och överväga möjliga sätt att tillämpa EU:s ungdomstest som ett koncept i sitt arbete för att utveckla en konsekvent strategi för ungdomars deltagande i EESK. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | EESK efterlyser dessutom inrättandet av en struktur som företräder och/eller involverar ungdomsorganisationer i alla EU-institutioner och/eller eventuellt en plattform för berörda parter likande Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin (ECESP) som ska omfattas av EESK:s ansvarsområde. Eftersom EU:s ungdomsdialog är Europas mest omfattande deltagandeprocess som involverar beslutsfattare och ungdomar som diskuterar frågor och kommer fram till lösningar tillsammans skulle dessutom ytterligare åtgärder kunna vidtas för att stärka denna mekanism för deltagande, till exempel genom att införa en struktur för samförvaltning (13) som även skulle ledas av EESK. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.8 | EESK efterlyser ett starkare ungdomsengagemang i beslutsprocesser, från utarbetandet av lagstiftningsförslag och initiativ till genomförandet, övervakningen och uppföljningen. Detta tillvägagångssätt har tillämpats sedan 2021 i EU:s delegation till partskonferenserna för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som har minst en ung delegat. EESK rekommenderar med eftertryck att andra EU-delegationer antar en liknande strategi och beaktar det generationsövergripande perspektivet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | För att stärka EESK:s egen roll när det gäller att överbrygga klyftan mellan beslutsfattare och ungdomsorganisationer och ungdomar på både nationell och europeisk nivå rekommenderas för det första att det inrättas en öppen, strukturerad och meningsfull mekanism för ungdomars deltagande för att effektivt samordna lagstiftningsarbetet, t.ex. en ungdomspanel. För det andra rekommenderas att kommittén involverar och samarbetar med ungdomar och ungdomsorganisationer i sitt arbete. Dessutom bör det ske samordning och utbyte av god praxis om ungdomsengagemang på alla nivåer och i alla medlemsstater och bedrivas mer målinriktad utåtriktad verksamhet. I synnerhet bör förbindelserna med nationella ungdomsorganisationer stärkas och lokala ungdomsprojekt sättas i fokus inom EESK och bland ledamöterna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Med tanke på den nuvarande turbulenta geopolitiska situationen är det dessutom mycket viktigt att säkerställa ungdomsengagemang på områdena hållbarhet, säkerhet och fredsbyggande. EESK välkomnar den nyligen antagna ungdomshandlingsplanen i EU:s yttre åtgärder och kommer att anta ett yttrande på eget initiativ om den under 2023. EESK uppmanar vidare EU att ytterligare stödja västra Balkan när det gäller att förbättra ungdomars deltagande, med beaktande av det positiva sambandet mellan rörlighet i utbildningssyfte och ungdomars medborgerliga och politiska engagemang. Samma princip bör övervägas i förbindelserna med Ukraina och Georgien. EESK insisterar på att samarbetet med kandidatländerna måste stärkas när det gäller ungdomspolitik. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK kommer att sträva efter att systematiskt ta hänsyn till ungdomars synpunkter i sina yttranden, inbegripet yttranden på eget initiativ och förberedande yttranden som antas på begäran av de roterande ordförandeskapen eller andra EU-institutioner. Tack vare sina utmärkta förbindelser med dem kommer EESK att göra sitt bästa för att övertyga dem om att de yttranden som begärs bör ta upp frågor som är relevanta för ungdomar. |
| --- | --- |

1.11

2.   Fokus för kommande år: att tillsammans skapa en bättre framtid – grönare, mer inkluderande och digital

| 2.1 | EESK betonar vikten av att öka ungdomars kunskap och informationsnivå om EU:s institutioner, fungerande mekanismer, åtgärdsområden, konkreta exempel från vardagliga aktiviteter och möjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling bland ungdomar. Antalet europeiska program för erfarenhetsutbyte och utbildning (Erasmus+, DiscoverEU osv.) bör utökas både lokalt och externt, i likhet med program som står under gemensam tillsyn med andra utbildningsinstitutioner i samma land och utomlands. EESK kommer att främja och uppmuntra EESK-ledamöterna att anordna ”Going Local”-initiativ med inriktning på ungdomar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommittén framhåller behovet av att skapa och garantera en ram som gör det möjligt för alla ungdomar att delta i beslutsprocessen på europeisk och nationell nivå genom att bygga upp institutioner som är mer öppna och villiga att arbeta med ungdomar. Det är särskilt viktigt att ge missgynnade, utsatta och marginaliserade ungdomar möjlighet att delta i beslutsprocesser. Att främja ungdomars deltagande i politiska val bör vara en prioriterad fråga. Dessutom bidrar ungdomars deltagande till kreativitet och innovation, och ungdomar måste kunna göra sig hörda och deras medborgerliga och samhälleliga deltagande bör uppmuntras från tidig ålder. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK rekommenderar att man lanserar program för en andra chans och alfabetiseringsprogram för elever som lämnat skolan i förtid samt åtgärder för att minska antalet skolavhopp genom att säkerställa vägledning, stöd och program för socialt skydd som riktar sig till ungdomar från landsbygdsområden och ungdomar från fattiga familjer, i syfte att underlätta tillgången till utbildningstjänster. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det är nödvändigt att uppnå högkvalitativ och inkluderande utbildning och livslångt lärande för att säkerställa att alla har de kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder som krävs för att det ska kunna skapas ett mer rättvist, mer sammanhållet, mer hållbart, mer digitalt och mer motståndskraftigt samhälle i Europa. Ungdomar måste ha färdigheter som gör att de kan delta fullt ut i samhället och framgångsrikt hantera övergångar på arbetsmarknaden (14), och fokus bör ligga på de människor som är mest utsatta. Kvalificerade arbetstagare är en viktig faktor när det gäller att trygga den europeiska konkurrenskraften, vilket även erkänns i kommissionens förslag om Europaåret för kompetens 2023 (15), tillsammans med säkerställandet av goda arbetsvillkor, förutsägbar karriärgång och tillgång till möjligheter. Deltagande i utbildningsinstitutioner bör uppmuntras. Genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter med avseende på ungdomar bör prioriteras. Man behöver också göra framsteg när det gäller att reformera utbildningen, ta itu med kompetensglapp och fokusera på livslångt lärande, omskolning och kompetenshöjning (16). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK anser att tillgången till utbildningssystemet bör underlättas för ungdomar från landsbygdsområden genom att man säkerställer den materiella och digitala infrastruktur som krävs för en utbildningsprocess av hög kvalitet, särskilt när det gäller området hållbar utveckling och miljöskydd. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I samarbete med det civila samhällets organisationer uppmuntrar EESK medlemsstaterna att skapa särskild tillgång till skolor för personer med sällsynta sjukdomar eller personer som av medicinska skäl inte kan gå i skolan, och säkerställa nödvändig infrastruktur för att garantera lika tillgång till utbildningstjänster för personer med funktionsnedsättning som en prioritering så att ingen hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Utbildning är en viktig möjliggörande faktor för alla andra mål för hållbar utveckling. EESK stöder därför kommissionens arbete med inriktning på lärande för en grön omställning och hållbar utveckling, och uppmanar medlemsstaterna att bedriva och omvandla utbildningen i respektive land i enlighet med detta (17). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK föreslår att man utvecklar informations- och rådgivningsmöten eller läroplaner som syftar till att förklara de grundläggande beståndsdelar som utgör en integrerad del av arbetsmarknaden, och hänvisar i detta sammanhang till begrepp som arbetsgivare och anställningsavtal, tillsammans med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Tillräckliga resurser bör anslås i detta avseende, särskilt till utsatta ungdomar och dem med atypiska anställningsformer. Samma information ska också riktas till unga migranter när de kommer till ett nytt land, så att de snabbare kan integreras i det nya samhället, dess system för utbildning och arbete samt kultur. På ett mer övergripande plan bör ungdomar erbjudas ökade möjligheter att lära sig om ämnen som finansiell utbildning och, vilket är mycket viktigt, förvärva goda kunskaper om sina rättigheter som medborgare och arbetstagare. Allt detta är viktigt för att hjälpa ungdomar att förbereda sig för sitt framtida vuxenliv. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK har redan poängterat att entreprenörskap också kan spela en avgörande roll när det gäller att förbättra konkurrenskraften, innovationen och välbefinnandet samt utveckla en social och grön ekonomi, inte minst i samband med återhämtningen efter pandemin. Att uppmuntra utbildning i entreprenörskap för att utveckla entreprenörsfärdigheter kan vara ett sätt att skapa karriärvägar, särskilt bland ungdomar (18). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK uppmuntrar till att hitta lämpliga lösningar på nationell nivå för att säkerställa kontroll av hyrespriserna i syfte att underlätta rörlighet i utbildnings- eller yrkessyfte och även genomföra ett program för byggande av subventionerade bostäder för ungdomar, särskilt i storstäder och centrum för ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kommittén anser att ungdomar, särskilt från landsbygdsområden, bör ges bättre tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster av god kvalitet genom att man ökar antalet sjukhusenheter eller mobila inrättningar som tillhandahåller primärvård och genomför informationskampanjer vid utbildningsanstalter med inriktning på områden som förebyggande av skador, ätstörningar, psykisk hälsa, allmän hälsoupplysning samt reproduktiv hälsa, som är viktiga ämnen. Man bör utveckla särskilda forskningsprogram för att hjälpa ungdomar i kampen mot sjukdomar (t.ex. cancer), eftersom behandlingar som tagits fram för vuxna ofta inte passar dem. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | I samarbete med det civila samhällets organisationer efterlyser EESK ökade och kontinuerliga satsningar på åtgärder med inriktning på trafikutbildning, förebyggande av sexuellt överförbara infektioner, mobbning och hatpropaganda samt konsumtion av tobak, alkohol och narkotika, vilka bör genomföras i skolor och involvera ungdomar och det civila samhället. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK föreslår att man ser till att ungdomar får tillgång till formella representationssystem i förbindelserna med berörda aktörer på arbetsmarknaden, och att alla ungdomar, särskilt de som inte har något arbete eller som har en osäker anställning, är medvetna om föreningsfriheten och rätten för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och ansluta sig till organisationer som de själva väljer. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESK efterlyser en förstärkning av kapaciteten hos arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer att företräda ungdomar och underlätta övergången från skola till aktivt arbetsliv och att involvera ungdomsorganisationer i institutioner för social dialog, kollektiva förhandlingar och trepartsorganisationer som har ansvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESK efterlyser en modernisering och förstärkning av de institutioner som är aktiva på arbetsmarknaden i syfte att anpassa de tjänster de tillhandahåller till de ungas särskilda förutsättningar, för att göra dem lättillgängliga, dynamiska, vänliga och mindre byråkratiska. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | EESK efterlyser att man säkerställer en rättvis behandling i fråga om lika möjligheter för kvinnor och män, men även för ungdomar i förhållande till andra åldersgrupper, med avseende på löner, arbetsvillkor, utbildning och karriärmöjligheter på arbetsplatsen. Arbete utfört av praktikanter, särskilt ungdomar, bör inte vara förknippat med utnyttjande och bör inte vara ett verktyg för att kringgå ett anställningsförhållande. Praktikplatser utan lön eller ersättning kan ha en mycket negativ inverkan på ungdomars erfarenheter av arbetsmarknaden (19) och måste förbjudas (20). Ungdomsrepresentationen bör stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Kommittén anser att det är nödvändigt att stödja den sociala ekonomin, eftersom denna sektor aktivt hjälper socialt marginaliserade ungdomar och andra utsatta personer, särskilt genom åtgärder med inriktning på ökat självförtroende, kommunikation etc. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESK anser att den situation som uppstått till följd av pandemin, på grund av låg tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, kräver ökade insatser för att hjälpa ungdomar att upptäcka tecken på problem med den psykiska hälsan och välbefinnandet och främja korrekt information via så många kanaler som möjligt för att identifiera värdefull information i motsats till falska löften om hjälp/stöd. I detta sammanhang kan hälsoverktyg användas. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | EESK efterlyser en reform av de sociala skyddssystemen och arbetslagstiftningen för att anpassa dem till nya förutsättningar och arbetsformer och för att se till att senare förändringar på arbetsområdet kan anpassas och regleras snabbare i framtiden, med full respekt för nationella modeller för arbetsmarknadsrelationer och arbetsmarknadsparternas oberoende. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESK föreslår att pensionssystemen och de sociala skyddssystemen kopplas till ungdomarnas verkliga ekonomiska och sociala situation och anser att de bör vara rättvisa, inkluderande och anpassade till verkligheten på arbetsmarknaden och garantera skydd för ungdomar som arbetar inom nya arbetsformer och för dem som inte är anställda. Arbetstillfällen av hög kvalitet för alla ungdomar måste prioriteras. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EESK erinrar om att covid-19-pandemin visade att hälso- och säkerhetsfrågor, inbegripet psykosociala risker, är viktiga faktorer vid sidan av stabilitet och förutsägbarhet i arbetslivet. Det finns ett behov av att inleda en dialog med ungdomar om hur man kan förebygga problem på detta område i framtiden. Det är viktigt att det finns olika anställningsformer som bygger på stabilitet och kvalitetsnormer för att underlätta ungdomars deltagande på arbetsmarknaden. Dessutom behövs åtgärder för att stärka tillsynen av ungdomars anställningsvillkor, bland annat genom en förstärkning av yrkesinspektionerna. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESK efterlyser skydd av ungdomars rättigheter och garantier för socialt skydd genom balans mellan arbete och privatliv, skydd av rätten till privatliv och bevarande av utrymmet för kollektiva förhandlingar. Sätt att främja lämplig flexibilitet i arbetsschemat bör uppmuntras för att göra det möjligt att slutföra studier. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESK anser att mer synergieffekter mellan olika instrument inriktade på ungdomar, såsom ungdomsgarantin och barngarantin, bör beaktas. Det bör finnas en verklig garanti för ungdomar som ger dem förutsägbara karriärmöjligheter. Offentlig finansiering för att stödja ungdomar på arbetsmarknaden bör inte bidra till otrygghet, och deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att hjälpa ungdomar på arbetsmarknaden bör förbli en prioritering. |
| --- | --- |

2.23

| 2.23.1 | EESK vill säkerställa att lämplig och högkvalitativ alternativ omsorg tillhandahålls alla barn och ungdomar som saknar ordentlig föräldraomsorg och att syskon inte skiljs åt eftersom relationer är särskilt viktiga i sådana situationer, så länge inte en annan lösning är bäst för dem. Mer allmänt är det viktigt att stödmekanismer inte upphör abrupt när ungdomar fyller 18 år. |
| --- | --- |

2.23.1

| 2.24 | EESK understryker behovet av att på lämpligt sätt ta itu med de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar som den nuvarande ekonomiska modellen ger upphov till, särskilt för ungdomar. När detta görs bör man ha i åtanke att arbetet för att göra våra samhällen grönare, rättvisare, inkluderande, hållbara och mer inriktade på välbefinnande bör ha ungdomarnas intresse som utgångspunkt, som en grundpelare för framtiden. Ungdomar bör vara ett övergripande tema/mål i ESI-fondernas investeringar. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | EESK anser att det är nödvändigt att se till att ungdomar har möjlighet att bilda familj. Ökade insatser för att motivera ungdomar att bilda familj och få barn är avgörande för Europas stabilitet och framtid. Därför är det viktigt att säkerställa tillgång till bostäder, barnomsorg och flexibelt socialt stöd genom att inrätta ett särskilt EU-program i detta avseende. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | EESK efterlyser med eftertryck att den yngre generationen ges ett verkligt demokratiskt och pluralistiskt offentligt utrymme där de kan framföra sina åsikter utan rädsla för utestängning eller hat. Samtidigt är det ytterst viktigt att bygga upp kunskap och medvetenhet om informationsmanipulation och desinformation. |
| --- | --- |

2.26

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/speech_21_4701

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/IP_21_5226

2

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Engagera, sammanföra och stärka ungdomar: EU:s nya ungdomsstrategi [COM(2018) 269 final] (EUT C 62, 15.2.2019, s. 142).

3

(4)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Mot ett strukturerat ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet i EU:s beslutsprocess (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 44).

4

(5)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 100 16.3.2023, s. 38).

5

(6)  EESK:s informationsrapport Likabehandling av ungdomar på arbetsmarknaden (pågående).

6

Likabehandling av ungdomar på arbetsmarknaden

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man kan garantera anständigt arbete för unga och säkerställa inkludering av unga som varken arbetar eller studerar genom korrekt utarbetade nationella återhämtningsplaner (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 152, 6.4.2022, s. 27).

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ungdomspolitiken på västra Balkan som en del av innovationsagendan för västra Balkan (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 443, 22.11.2022, s. 44).

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s ungdomstest (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 46).

9

(10)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets förslag till beslut Europaåret för ungdomar 2022 (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (EUT C 152, 6.4.2022, s. 122).

10

(11)  SAFEGUARDING20CIVIC20SPACE20FOR20YOUNG20PEOPLE20IN20EUROPE202020_v4.02028129.pdf (youthforum.org).

11

(12)  T.ex. Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Engagera, sammanföra och stärka ungdomar: EU:s nya ungdomsstrategi [COM(2018) 269 final], (EUT C 62, 15.2.2019, s. 142); Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Mot ett strukturerat ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet i EU:s beslutsprocess (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 44); Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Fförslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022” [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 122); Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s ungdomstest (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 46).

12

(13)  Europarådets system för samförvaltning.

13

(14)  Se t.ex. Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 27) punkterna 1.2 och 2.3.

14

(15)  Kommissionen inleder arbetet med Europaåret för kompetens (europa.eu).

15

(16)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Likabehandling av ungdomar på arbetsmarknaden (pågående).

16

(17)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 100 16.3.2023, s. 38).

17

(18)  Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023 (EUT C 443, 22.11.2022, s. 1) punkt 4.14.

18

(19)  EESK:s informationsrapport Likabehandling av ungdomar på arbetsmarknaden (pågående).

19

(20)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man kan garantera anständigt arbete för unga och säkerställa inkludering av unga som varken arbetar eller studerar genom korrekt utarbetade nationella återhämtningsplaner (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 152, 6.4.2022, s. 27) punkt 1.9.

20

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar på grundval av kön i de nationella planerna för återhämtning och resiliens

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/02)

| Föredragande: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Föredragande:

Cinzia DEL RIO

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 08.11.2022 |
| Antagande vid plenarsession | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 163/5/14 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

08.11.2022

Antagande vid plenarsession

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

163/5/14

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) upprepar att endast större och bättre ekonomisk och social konvergens i Europeiska unionen kan bidra till att säkerställa full jämställdhet och främja lika möjligheter genom att man fokuserar på åtgärder och strategier i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK påpekar att de flesta av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna har utarbetats av medlemsstaterna utan en förhandsbedömning av effekterna av enskilda investeringar när det gäller att undanröja bristande jämställdhet och underlätta kvinnors möjligheter att etablera sig och stanna kvar på arbetsmarknaden. Endast ett fåtal stater har intagit en strategisk hållning med hjälp av specifika och övergripande åtgärder och reformer avseende de sex investeringsområdena inom ramen för de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Den metod som Europeiska kommissionen antagit bygger på en konsekvensbedömning av de genomförda åtgärdernas resultat. I detta syfte rekommenderar EESK att kommissionen i utvärderingsskedet inför jämförbara specifika indikatorer för att mäta förbättringar i fråga om lika lön, tillträde till arbetsmarknaden, möjligheter att förena arbete och omsorg samt främjande av kvinnors egenföretagande. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | De nationella återhämtnings- och resiliensplanerna omfattar både direkta och indirekta åtgärder, med olika effekter på kort respektive medellång till lång sikt, för att uppmuntra kvinnor att etablera sig och stanna kvar på arbetsmarknaden, men den omgivande ramen är splittrad och skiljer sig mellan länderna. EESK anser att det är viktigt att man vid genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna trappar upp såväl de direkta som de indirekta åtgärderna. Det måste därför finnas tydliga och varaktiga investeringskanaler med resursplanering även på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Bland de direkta åtgärderna för att främja kvinnors sysselsättning anser EESK att incitament för att skapa stabila arbetstillfällen av hög kvalitet för kvinnor bör prioriteras i förhållande till andra tillfälliga incitament och att de bör uteslutas från kartan över statligt stöd. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén anser att bonusklausulen för företag som främjar kvinnors sysselsättning bör förstärkas och utvidgas till att omfatta alla offentliga upphandlingar, och att offentliga anbudsförfaranden bör regleras med avseende på genomförandeorganen, med uttryckligen angivna jämställdhetsmål. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar de åtgärder för att uppmuntra och stödja egenföretagande som planeras i vissa nationella återhämtnings- och resiliensplaner, och hoppas att stödet även kommer att omfatta satsningar på finansiell utbildning och ledarskapsutbildning samt tillgång till finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Såsom förespråkas i kommissionens meddelande om jämställdhetsstrategin anser EESK att det vid genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt att vidta åtgärder på skatteområdet avseende skattelättnader för andraförsörjare i låginkomsthushåll och inkomster i mindre välbeställda hushåll med ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | De indirekta åtgärderna i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna omfattar bl.a. investeringar i barnomsorg och vård- och omsorgstjänster. EESK anser att man bör prioritera att investera resurser i tjänster som gör det möjligt att förena arbete och långvarig omsorg, införa kompletterande tjänster och göra dessa tjänster tillgängliga för låginkomsthushåll. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Man kan inte längre vänta med särskilda investeringar för att locka kvinnor till tekniska skolor och vetenskapliga institut samt tekniska och vetenskapliga universitetskurser (inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik), som kan främja kvinnors sysselsättning även inom sektorer som för närvarande domineras av män, med en vision på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna planeras på ett samordnat och kompletterande sätt i förhållande till alla andra EU-medel och EU-program, först och främst de sammanhållnings- och landsbygdspolitiska medlen och programmen. Kommissionen bör i sin bedömning inom ramen för den europeiska planeringsterminen, med landsspecifika rekommendationer, ta hänsyn till dessa mål ur ett jämställdhetsperspektiv med nya indikatorer som är transparenta och tillgängliga samt jämförbara mellan länder och uppdelade efter kön. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK rekommenderar att jämställdhetsbudgetering på alla nivåer av offentlig förvaltning blir obligatoriskt inom ramen för europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Av de uppgifter som finns tillgängliga framgår att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har involverats på ett återhållsamt och sporadiskt sätt i de flesta länder. EESK rekommenderar att de involveras fullt ut i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna på europeisk, nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.12

2.   Inledning

| 2.1 | Syftet med detta yttrande är att redogöra för reformer och investeringar som påverkar främjandet av jämställdhet och som planeras av medlemsstaterna i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, med utgångspunkt i tillgänglig information som också uppdateras av kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska unionens ordförandeskap. Det bör noteras att EIGE (Europeiska jämställdhetsinstitutet) genomför en studie om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i samband med återhämtningen efter covid-19 på uppdrag av 2023 års svenska ordförandeskap i Europeiska unionens råd (1) beträffande just åtgärder med fokus på jämställdhet i varje fas av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, från programplaneringen till genomförandet och utvärderingen, och med tonvikt på hur mycket medlemsstaterna har betraktat jämställdhet som en hävstång för återhämtning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den 21 juli 2020 antog Europeiska rådet i sina slutsatser planen Next Generation EU, tillsammans med den fleråriga budgetramen 2021–2027. Bland målen för den fleråriga budgetramen och Next Generation EU ingår bl.a. att främja lika möjligheter genom att säkerställa att de relevanta programmens och instrumentens verksamhet och åtgärder integrerar jämställdhetsperspektivet och faktiskt kan bidra till uppnåendet av jämställdhet, i linje med den europeiska strategin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (2) inrättades faciliteten för återhämtning och resiliens, som syftar till att stödja återhämtningen efter pandemin, främja sammanhållning och investera i den gröna och den digitala omställningen. I förordningen anges uttryckligen att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna förväntas bidra till jämställdhet. EESK ställer sig bakom förordningens bestämmelser om vikten av åtgärder som syftar till att bekämpa bristande jämställdhet, som också ligger i linje med målen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I sitt meddelande ”Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021” av den 17 september 2020 drog kommissionen upp riktlinjer för faciliteten för återhämtning och resiliens och uppmanade medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt mindre gynnade grupper, kvinnor och unga som ska in på arbetsmarknaden genom att skapa sysselsättning av god kvalitet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I den delegerade förordningen av den 28 september 2021 fastställs gemensamma indikatorer och närmare beståndsdelar i resultattavlan för återhämtning och resiliens, och 14 indikatorer specificeras. Av de indikatorer som specificeras är endast fyra uppdelade på kön (3). Det finns till exempel ingen uppdelning på kön i indikatorerna 6 och 9, som visar vilka företag som får stöd och är ledda av kvinnor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kriget i Ukraina till följd av Rysslands aggression har medfört en markant avmattning, med tillväxtutsikter som kännetecknas av osäkerhet om framför allt tillgången på energiresurser och de kraftigt stigande kostnaderna – faktorer som påverkar hur utgifter och investeringar fördelas i de nationella budgetarna. Denna osäkerhet kommer också att påverka genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Arbetslivet och samhället som helhet försöker ta sig ur krisen genom att blicka framåt mot en långsiktig ekonomisk och social återhämtning, som utgör grunden för de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. I samband med denna återhämtning får man inte förbise antagandet av en jämställdhetsorienterad referensram för att ta itu och komma till rätta med de ojämlikheter och klyftor mellan könen som covid-19-krisen tyvärr har förvärrat i vissa produktionssektorer, befolkningsgrupper och geografiska områden (4). |
| --- | --- |

2.7

3.   Bakgrund, förberedelse av finansiering och anslagna medel i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna

| 3.1 | Kommissionen lade i juli fram en granskningsrapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av faciliteten, i vilken man också tar upp jämställdhetsaspekten (5). I rapporten redogör man för läget för de bidrag som inkommit från medlemsstaterna med utgångspunkt i de inlämnade nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, samt belyser de vägledande prioriteringarna i de 25 nationella planer som analyserats på grundval av de sex pelarna i faciliteten för återhämtning och resiliens (6). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De flesta av de åtgärder som medlemsstaterna föreslår har övergripande mål och är inte nödvändigtvis specifikt inriktade på jämställdhet, och av de 129 föreslagna åtgärderna har man hittills endast lanserat 13 med investeringar. Alla medlemsstater har inte planerat reformer och resurser med uttrycklig inriktning på jämställdhetsrelaterade utmaningar eller med kvinnor som explicita stödmottagare. De innovativa åtgärderna i sektorer där få kvinnor arbetar är också otillräckliga (7). Mycket fokuserar på barnomsorg, vård och omsorg samt utbildning. Av kommissionens rapport framgår att endast ett fåtal länder har nationella återhämtnings- och resiliensplaner som föreskriver ett strategiskt tillvägagångssätt baserat på åtgärder och reformer som syftar till jämställdhet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Andra medlemsstater har prioriterat vissa områden, såsom åtgärder för social och territoriell sammanhållning, med fokus på lika möjligheter, vilket ofta även omfattar jämställdhetsmålet, eller åtgärder inriktade på utsatta grupper, vilket ofta inbegriper kvinnor och ungdomar. Slutligen förekommer åtgärder för att stödja den gröna och den digitala omställningen med fokus på utbildning, där kvinnor i vissa länder halkat efter i fråga om lika tillgång till utbildnings- och omskolningsprogram. Det bör noteras att de flesta medlemsstater inte har angett könsrelaterat våld som en av utmaningarna inom ramen för åtgärder för att stödja jämställdhet i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | De nationella återhämtnings- och resiliensplanerna utarbetades efter en förhandsbedömning på nationell nivå av den ekonomiska och sociala situationen, i allmänhet med redan fastställda utgiftsprioriteringar där jämställdhetsaspekten inte beaktades, varken i fråga om tilldelade resurser eller i samband med bedömningen av de inlämnade investeringsprojektens innehåll. Kommissionens ursprungliga förslag till förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens innehöll ingen hänvisning till jämställdhet som ett mål och nämnde inte kvinnor som en specifik målgrupp. Först senare, till följd av trycket från näringslivets och arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, fick de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna en jämställdhetsdimension inom ramen för den förordning som offentliggjordes i februari 2021. Detta är också anledningen till att jämställdhetsdimensionen och jämställdhetsbudgeteringen inte finns med i alla nationella återhämtnings- och resiliensplaner, utan endast i dem som ursprungligen hade fastställt en jämställdhetsorienterad strategi för utgifter och investeringar. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Enligt faciliteten för återhämtning och resiliens ska medlemsstaterna ange hur man i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna tar itu med bristande jämställdhet, men konsekvensbedömningen kommer endast att göras med beaktande av resultaten av de åtgärder som vidtagits. Det är därför viktigt att kommissionen vid utvärderingen bedömer de planerade åtgärdernas och investeringarnas effektivitet, med deltagande av näringslivets och arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, samt att den använder jämförbara specifika indikatorer. De uppgifter som hittills samlats in återspeglar inte den verkliga situationen på nationell nivå. Det är därför svårt att i nuläget säga hur vissa åtgärder för att bekämpa könsdiskriminering påverkar de sex pelarna, inte minst åtgärder av övergripande karaktär. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | De medel som anslagits till de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna ger för närvarande ingen tydlig bild av de investeringar som stöds inte bara genom faciliteten för återhämtning och resiliens utan även genom kompletterande nationella offentliga och privata medel som uteslutande är inriktade på jämställdhet på olika områden i arbetslivet och samhället. De anslagna medlen kommer endast att kunna kvantifieras i genomförandefasen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Enligt kommissionens rapport om särskilda jämställdhetsåtgärder i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna varierar dock insatsernas procentandel kraftigt, från 11 % som tilldelats av Sverige till mindre än 1 % i Kroatien, och flera länder ligger under 2 %. Man skulle dock även behöva beakta effekterna av de indirekta åtgärder som föreskrivs i de nationella planerna, och av de direkta och indirekta åtgärder som planeras med EU-medel från Next Generation EU, som kompletterar de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, såsom React-EU och Ejflu (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Att döma av kommissionens rapport och de första uppgifter som samlats in av EIGE är situationen splittrad och skiljer sig mellan länderna. Alla länder har inte delat upp uppgifter per kön, trots att kommissionen har begärt detta för att regelbundet och vid rätt tidpunkt kunna rapportera om jämställdhetsrelaterade utgifter i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna på grundval av vissa gemensamma element. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Eftersom inte alla medlemsstater ställde fördjupade förhandsanalyser med fokus på könsaspekten till förfogande innan de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna utarbetades har det inte gjorts någon bedömning av åtgärdernas inverkan när det gäller nya arbetstillfällen av god kvalitet och kvalificerade arbetstillfällen. Jämställdhet har betraktats som en allmän övergripande princip i 14 länder (8) men endast Spanien har angett jämställdhetsintegrering som ett kriterium i hela den nationella återhämtnings- och resiliensplanen. Italien har infört särskilda åtgärder för jämställdhet och redogjort för åtgärdernas effekter även i fråga om ökad sysselsättning, men det råder fortfarande oklarhet kring deras verkliga effektivitet och insatsernas kvalitet (9). I andra länder har man planerat indirekta åtgärder för att främja jämställdhet, t.ex. investeringar avseende balansen mellan arbete och privatliv, investeringar i vård- och omsorgstjänster, främjande av utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt förbättring av arbetsvillkor och utbildning. Dessa åtgärder kommer att få inverkan på medellång till lång sikt, men denna kan inte kvantifieras i dag. Utöver dessa investeringar har vissa medlemsstater planerat direkta åtgärder såsom anställningsstöd och incitament för kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vissa länder har fäst särskild vikt vid ”jämställd upphandling” (10) med villkorade åtgärder för rekrytering av kvinnor och ungdomar i offentliga kontrakt som ingås med medel från de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Det vore önskvärt att reglera offentliga anbudsförfaranden med avseende på genomförandeorganen, med uttryckligen angivna jämställdhetsmål. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | På detta område är till exempel Spaniens, Italiens och Frankrikes nationella återhämtnings- och resiliensplaner innovativa. Spaniens nationella återhämtnings- och resiliensplan innehåller ett betydande åtagande om att alla offentliga administrativa förfaranden måste ha ett jämställdhetsperspektiv. Genom den italienska nationella återhämtnings- och resiliensplanen infördes riktlinjer för lika möjligheter i kontrakt som finansieras genom den nationella planen. Enligt dessa ska man i samband med inbjudningar att lämna anbud tillämpa belöningsåtgärder och standardklausuler som är differentierade med hänsyn till projektets sektor, typ och karaktär, med krav på att 30 % av dem som anlitas för att genomföra kontraktet ska vara ungdomar under 36 år eller kvinnor, samt att företagen ska ha en jämställdhetscertifiering. Frankrikes nationella återhämtnings- och resiliensplan omfattade å sin sida införandet av nya indikatorer för företag för att bedöma jämställdhet i arbetslivet och framsteg genom en handlingsplan, medan de irländska och kroatiska nationella planerna omfattar en finansieringsbonus till företag som inför kriterier för att främja jämställdhet (11). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Av kommissionens rapport från juli 2022 framgår att dialogen med näringslivets och arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer under utarbetandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna var mycket återhållsamt och sporadiskt. Sociala aktörer och andra organisationer i det civila samhället har uttryckt stor oro beträffande deltagandet i åtgärdernas genomförande och övervakning. Inte minst konstaterar experter på jämställdhetsfrågor (12) att det utan tillförlitliga, jämförbara och specifika uppgifter som är uppdelade efter kön och framför allt håller god kvalitet och täcker olika områden och sektorer kommer att vara svårt att utvärdera åtgärdernas effekter. EESK rekommenderar starkt att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer som arbetar med att främja lika möjligheter involveras mer av både EU-institutionerna och de nationella och regionala institutionerna i genomförandet, utvärderingen och övervakningen av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

3.12

4.   Kontextbedömningar av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna

| 4.1 | EESK betonar vikten av att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, där uppnåendet av jämställdhet ingår bland de 17 målen, tillsammans med målen i kommissionens meddelande ”En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025” (13) när det gäller jämlikt deltagande i alla delar av ekonomin och lönegapet mellan könen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jämställdhetsstrategin omfattar strategier och åtgärder för att ta itu med alla former av diskriminering och ojämlikhet, även när det gäller hbtqi-personer (14), och måste vara en referenspunkt för genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. EESK betonar vikten av att genomföra nyckelåtgärder som involverar alla parter och syftar till att säkerställa lika deltagande och möjligheter på arbetsmarknaden, minska löneskillnaderna vid lika arbete och bristen på tillgång till högre ledande befattningar samt uppnå balans mellan könen inom beslutsfattande och politik. EESK efterlyser ett snabbt antagande och genomförande av direktivet om insyn i lönesättningen (15), som omfattar instrument och åtgärder på nationell nivå för att hantera och komma till rätta med skillnaderna, och anser att orsakerna och ansvaret bör övervakas noggrant. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Målet att förbättra kvinnors deltagande på arbetsmarknaden måste hanteras på ett strukturellt och övergripande sätt, med beaktande av ekonomiska, utbildningsmässiga, geografiska, sociala och kulturella faktorer, även i avlägsna områden och landsbygdsområden. I detta syfte måste en integrerad strategi antas som inbegriper bidrag från alla europeiska, nationella och regionala institutioner och effektiva mekanismer för social dialog med alla aktörer och på olika nivåer. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | För att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden erinrar EESK om det brådskande behovet av att alla medlemsstater så snart som möjligt genomför Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (16) om balans mellan arbete och privatliv, som inför regler om familjerelaterad ledighet och flexibla arbetsformer för arbetstagare och främjar en rättvis fördelning av omsorgsansvaret mellan föräldrarna, och därmed bidrar till att undanröja hinder som begränsar människors förmåga att fritt besluta att bli föräldrar. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | De landsspecifika rekommendationerna för 2019 och 2020 inom ramen för planeringsterminen, om åtgärder som ska vidtas för att minska skillnaderna mellan könen, har föranlett vissa medlemsstater att införliva en jämställdhetsdimension i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (17), men tyvärr inom en åtgärdsram som är splittrad mellan länderna. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Till följd av pandemin och dess konsekvenser för kvinnor har de landsspecifika rekommendationerna varit sporadiska och tillfälliga. Under 2022 har endast tre länder, Österrike, Tyskland och Polen, haft landsspecifika rekommendationer som rör kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och barnomsorgens funktionssätt, medan 22 andra länder fått landsspecifika rekommendationer avseende missgynnade grupper (18), vilket inbegrep indirekta åtgärder för kvinnors sysselsättning eller situation som var svåra att kvantifiera. Mot bakgrund av uppgifterna om covid-19-krisens inverkan på kvinnors ekonomiska och sociala situation noterar EESK att särskilda landsspecifika rekommendationer om jämställdhet skulle ha varit önskvärda för att eftersträva en enhetlig förhandsprogramplanering i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, även med riktade investeringar. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EIGE understryker i flera rapporter den ojämlika fördelningen av familjerelaterade åtaganden, särskilt omsorgen om barn och långvarig omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning (19). Detta ansvar är en av huvudorsakerna till kvinnors låga deltagande på arbetsmarknaden (20). I och med nedstängningen av samhället och stängningen av skolor har situationen förvärrats. I detta sammanhang bör det noteras att man i många nationella återhämtnings- och resiliensplaner erkänner kopplingen mellan oavlönat omsorgsarbete och åtgärder för balans mellan arbete och privatliv och har infört särskilda åtgärder för att främja en förstärkning av barnomsorgen (21). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dessa tjänster måste också göras tillgängliga för mindre välbeställda hushåll genom en översyn av priskriterierna för att göra det lättare för alla att utnyttja dem. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja heltidsundervisning i alla skolor oavsett deras karaktär och nivå, med aktiviteter både inom och utanför den schemalagda verksamheten, och åt att införa kompletterande tjänster i förskolor, såsom aktiviteter före och efter skoldagen, och öka det offentliga utbudet av organiserad verksamhet för flickor och pojkar under sommaren. Det här är indirekta åtgärder för vilka trygga och varaktiga investeringskanaler måste hittas, och som tyvärr inte finns med i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna med en resursplanering på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK efterlyser satsningar på utbildning i genusorientering för personal vid arbetsförmedlingar för att skapa och sprida en kultur fri från könsstereotyper. Samtidigt är det viktigt att främja partnerskap mellan företag och aktörer inom sysselsättning och utbildning för att främja integreringen av kvinnor i sektorer där det mest arbetar män. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK stöder idén om att prioritera incitament för företag som anställer kvinnor som ett led i en aktiv politik, med stabila anställningsavtal och goda arbetsvillkor. Dessutom är incitament för åtgärder för att uppmuntra och stödja egenföretagande viktiga, bland annat genom riktat stöd till finansiell utbildning och ledarskapsutbildning samt tillgång till finansieringsinstrument (22). |
| --- | --- |

4.10

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Kvinnor har drabbats hårt av krisen, och befinner sig ofta i en situation där de måste acceptera jobb som de är överkvalificerade för. Dessutom är ofrivilligt deltidsarbete ett allt vanligare fenomen bland kvinnliga arbetstagare. För att vända trenden och öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och främja kvalificerade arbetstillfällen av god kvalitet är det av yttersta vikt att stärka de direkta och indirekta åtgärderna i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | För att minska klyftorna mellan könen rekommenderar EESK att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna planeras på ett samordnat och kompletterande sätt i förhållande till alla andra EU-medel och EU-program, först och främst de sammanhållningspolitiska medlen och programmen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | De befintliga skillnaderna och ojämlikheterna mellan könen innebär att den offentliga politiken inte är könsneutral, så det är viktigt att alla institutioner, såväl europeiska som nationella och lokala, antar ett dokument om jämställdhetsbudgetering som ett komplement till finanspolitiken. I detta syfte rekommenderar EESK att jämställdhetsbudgetering blir obligatorisk inom ramen för europeiska planeringsterminen (23). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK varnar för risken för att faciliteten för återhämtning och resiliens, såsom den utformats, kan öka skillnaderna inom vissa produktionssektorer såsom den gröna och den digitala. Jämställdhet är visserligen en övergripande prioritering, men utan specifika och mätbara åtgärder för att främja kvinnors sysselsättning, även i fråga om högre kvalifikationer i sektorer där många kvinnor arbetar, är risken att de sysselsättningsrelaterade skillnaderna mellan könen ökar ytterligare och att kvinnor i ännu högre grad måste nöja sig med verksamheter med lägre lönenivåer. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | De nationella återhämtnings- och resiliensplanerna bör innehålla jämförbara indikatorer för att mäta förbättringar när det gäller lika lön, tillträde till arbetsmarknaden per sektor, möjligheter att förena arbete och omsorg, förmånliga krediter, incitament för att främja kvinnors entreprenörskap och egenföretagande. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Incitament för tillsvidareanställning av kvinnor bör prioriteras i förhållande till andra incitament och bör uteslutas från kartan över statligt stöd. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Att göra det lättare att förena arbete och omsorg är ett av huvudmålen för att frigöra kvinnors fulla potential i arbetslivet och förbättra företagens produktivitet. I detta syfte anser EESK att det är viktigt att man investerar resurser i tjänster som gör det möjligt att förena arbete och omsorg, inte bara genom kompletterande tjänster i förskolor och genom att främja en gradvis kostnadsfri tillgång till undervisningstjänster för barn i åldern 0–3 år för låginkomsthushåll, utan också genom ökade investeringar i tjänster för långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Uppnåendet av målen beträffande tjänster som gör det möjligt att förena arbete och omsorg förutsätter att personer med särskilda färdigheter anställs och medför ett behov av löpande fortbildning för alla som arbetar med dessa tjänster, som i nuläget är kvinnodominerade. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK betonar vikten av att bonusklausulen avseende kvinnors sysselsättning utvidgas till att omfatta alla offentliga upphandlingar, i syfte att stödja företag som åtar sig att skapa stabila arbetstillfällen, stärka den sociala delaktigheten och minska de sysselsättningsrelaterade skillnaderna mellan könen. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Klyftan mellan könen på det naturvetenskapliga området är mycket påtaglig och uppstår redan under de första skolåren. Tyvärr har man endast i ett fåtal nationella återhämtnings- och resiliensplaner inkluderat åtgärder för att locka kvinnor till tekniska skolor och vetenskapliga institut samt tekniska och vetenskapliga universitetskurser (inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik). Det behövs därför särskilda investeringar avseende utbildningsplaner för att uppmuntra flickors deltagande inom vetenskapen samt på området forskning och utveckling, liksom investeringar och nya former av stöd till riktade projekt för att säkerställa att kvinnors deltagande i innovativ verksamhet ökar. Dessa insatser kommer att få positiva effekter på medellång till lång sikt, och bör därför planeras med ett strategiskt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK anser att det också är viktigt att vidta åtgärder på skatteområdet, såsom även kommissionen (24) rekommenderat, och att på grundval av nationell lagstiftning införa skattelättnader för andraförsörjare (vilket ofta avser kvinnor) i mindre välbeställda hushåll. Det är också viktigt att minska beskattningen av inkomster i mindre välbeställda hushåll med ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Utöver de åtgärder som anges i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna föreslår EESK, som kompletterande strategiska åtgärder, en obligatorisk jämställdhetscertifiering för att minska könsklyftan och förbättra kvinnors arbetsvillkor, bekämpa könsrelaterat våld (25), sprida smart arbete genom förhandlingar med arbetsmarknadens parter och underlätta avlönat frivilligt deltidsarbete, i enlighet med nationell praxis och lagstiftning, för kvinnor som återgår i arbete efter att ha varit mammalediga. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | EESK välkomnar det tillvägagångssätt som kommissionen valt i rapporten, som innebär att åtgärderna i de enskilda ländernas nationella återhämtnings- och resiliensplaner ska övervakas ur ett jämställdhetsperspektiv. Det kommer att vara viktigt att kommissionens representationer i de olika medlemsstaterna särskilt fokuserar på befintliga jämställdhetsåtgärder och säkerställer öppna och tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | EESK rekommenderar att näringslivets och arbetsmarknadens parter och det civila samhället involveras fullt ut i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, bland annat genom särskilda ”kontrollorgan” på europeisk och nationell nivå för att främja en samordnad planering av jämställdhetsinitiativ. |
| --- | --- |

5.14

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EIGE:s studie Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery, som ska offentliggöras 2023.

1

Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Dessa specifika indikatorer är a) Forskare som arbetar vid forskningsanläggningar som får stöd. b) Antal deltagare i utbildning. c) Antal personer som är anställda eller arbetssökande. d) Antal unga människor i åldern 15–29 år som får stöd.

3

(4)  EIGE:s forskningsrapport Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic från 2021.

4

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(5)  COM(2022) 383 final.

5

(6)  Nederländerna lämnade in den nationella planen senare än andra länder. Ungerns nationella plan är för närvarande lagd på is på grund av frågor kring respekten för rättsstatsprincipen.

6

(7)  Se fotnot 1 och artikeln ”PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?” av Marusca de Castris, Università degli Studi di Roma Tre, och Barbara Martini, Università di Roma Tor Vergata, september 2022.

7

(8)  Se fotnot 1.

8

(9)  Se fotnot 6.

9

(10)  Jämställd upphandling är en innovativ strategi som kommissionen lanserat för att främja jämställdhetsinvesteringar genom införandet av särskilda tilldelningskriterier eller tilldelningskrav som beaktar jämställdhetsperspektivet i samband med deltagande i upphandlingar, eller tilldelningskriterier som inbegriper sociala indikatorer. Syftet med jämställd upphandling är att öka jämställdheten på arbetsmarknaden, höja andelen kvinnor i ledande befattningar och minska löneskillnaderna.

10

I EIGE:s rapport Gender-responsive public procurement: the key to fair and efficient public spending in the EU, offentliggjord 2022, beskrivs hur offentlig upphandling kan vägleda och stödja jämställdhet genom att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet med hjälp av fallstudier och rekommendationer.

Gender-responsive public procurement: the key to fair and efficient public spending in the EU

(11)  Uppgifter från EIGE:s analys, se fotnot 1.

11

(12)  Europaparlamentets briefing Gender equality in the Recovery and Resilience Facility, offentliggjord i april 2022, i vilken man tar upp farhågor från olika studier som genomförts på nationell nivå (av både forskningscentrum och universitet).

12

Gender equality in the Recovery and Resilience Facility

(13)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 5 mars 2020. COM(2020) 152 final.

13

(14)  Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (EUT C 286, 16.7.2021, s. 128).

14

(15)  Förhandlingar om förslaget till direktiv om insyn i lönesättningen pågår inom ramen för trepartsdialogen.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

16

(17)  Europaparlamentets rapport Country Specific Recommendations and Recovery and Resilience Plans – Thematic overview on gender-related issues, offentliggjord i oktober 2021.

17

Country Specific Recommendations and Recovery and Resilience Plans – Thematic overview on gender-related issues

(18)  Se fotnot 14.

18

(19)  Yttrande av EESK om Anhöriga i rollen som omsorgsgivare till personer med funktionsnedsättning och äldre personer, explosionen av förekomsten under pandemin (Yttrande på eget initiativ) som innehåller viktiga rekommendationer om vilka åtgärder som bör vidtas. (EUT C 75 28.2.2023, s. 75).

19

(20)  EIGE:s rapport Gender mainstreaming: gender stakeholder consultation offentliggjord 2019.

20

Gender mainstreaming: gender stakeholder consultation

(21)  Se fotnot 1.

21

(22)  I Spaniens nationella återhämtnings- och resiliensplan anslås 36 miljoner euro till att hjälpa kvinnor som startar nya företag. Genom Italiens nationella plan mobiliseras 400 miljoner euro för att stödja kvinnors deltagande i företagarverksamhet.

22

Yttrande från EESK om Investeringar med ett könsperspektiv som ett sätt att öka jämställdheten i EU (EUT C 100 16.3.2023, s. 16) i vilket man lägger fram förslag för att uppmuntra investeringar som främjar kvinnligt företagande.

(23)  Kommissionens diskussionsunderlag Gender Budgeting Practices: Concepts and Evidence, offentliggjort i juni 2022.

23

Gender Budgeting Practices: Concepts and Evidence

(24)  Se fotnot 10.

24

(25)  Medlemsstaterna har uppmanats att ratificera ILO:s konvention 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet, som hittills endast ratificerats av två europeiska länder.

25

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/16

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar med ett könsperspektiv som ett sätt att öka jämställdheten i EU

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/03)

| Medföredragande: | Ody NEISINGH |
| --- | --- |
| Föredragande: | Maria NIKOLOPOULOU |

Medföredragande:

Ody NEISINGH

Föredragande:

Maria NIKOLOPOULOU

| Remiss | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 23.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 172/6/7 |

Remiss

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

23.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

172/6/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är övertygad om att vi med mäns och kvinnors medverkan och genom att skapa en grogrund för kvinnors företagande samt lämpliga finansiella och rättsliga instrument, såsom jämställdhetsbudgetering, kan skapa ett inkluderande finansiellt ekosystem i EU och medlemsstaterna och avancera snabbare mot jämställdhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Data, konsekvensbedömningar och gemensamma indikatorer är avgörande för jämställdhetsintegrering. Data och indikatorer från medlemsstaterna och bland institutionerna på EU-nivå måste harmoniseras för att kunna bidra till att överbrygga könsklyftan. EU bör samla in könsuppdelade uppgifter i samband med europeiska investeringar och integrera dem i det årliga jämställdhetsindexet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att påskynda en framtida tillväxt av kvinnligt företagande är det värt att undersöka den roll som affärsänglar, såddinvesteringar och ”återgäldande kretslopp” spelar. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén är övertygad om att man genom att förbättra kvinnors möjligheter att få finansiering kommer att åstadkomma en positiv ”nedsippringseffekt” som leder till bättre ekonomiska och sociala resultat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att skapa en grogrund för kvinnligt företagande anser EESK att det är viktigt att ge kvinnor fler möjligheter till nätverkande och fortbildning samt mentorsprogram. Utöver detta betonar EESK vikten av utbildning för att ifrågasätta könsstereotyper, inbegripet stereotypa idéer om manliga företagare, och för att bygga upp en entreprenörskultur som förbereder kvinnor på att tänka stort. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna ger kvinnliga företagare tillgång till moderskapsförmåner och föräldraledighet i enlighet med principerna i rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Medlemsstaterna bör satsa på att få flickor att börja intressera sig för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik i tidig ålder, stödja kvinnliga företagare och kvinnliga förebilder inom dessa sektorer och investera i program för att skapa intresse för dessa ämnen bland kvinnliga elever på högstadiet och gymnasiet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar att handlingsplanen för den sociala ekonomin ska jämställdhetsintegreras genom att man sörjer för åtgärder som riktar sig till kvinnor och tillämpar ett könsperspektiv som kriterium vid tilldelningen av EU-medel och nationella medel samt vid offentlig upphandling för att främja och behålla begåvade kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK föreslår att mångfald i teamen, med ett särskilt fokus på kvinnor, bör vara ett kriterium för att motta offentlig finansiering. Det är viktigt att fastställa särskilda standarder för att undvika ”purplewashing” (1). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar att alla myndigheter och medlemsstater i EU på medellång sikt ska använda verktyg för jämställdhetsbudgetering på alla nivåer av budgetförfarandet. Det civila samhällets deltagande och den sociala dialogen är också avgörande för att man ska kunna upptäcka de områden som måste åtgärdas genom budgeten. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Förutfattade meningar lever kvar inom finanssektorn, så det behövs medvetandehöjande kampanjer och fortbildning om förutfattade meningar riktade till investerare och juryer. Utöver detta anser EESK att alla juryer i europeiska finansinstitut bör uppnå en jämn könsfördelning så snart som möjligt för att undvika likriktning och ”lika barn leka bäst”-idéer och de bör även utbildas om förutfattade meningar. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK föreslår att kommissionen offentliggör en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv av EU:s årliga budget och lägger fram denna som ett bifogat dokument, samt inrättar en arbetsgrupp som ska delta i förhandlingarna och anpassa och inkludera EU:s mål för jämställdhetsintegrering i nästa fleråriga budgetram (2028–2034) och i halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen (2021–2027) (2). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser att EU-medel bör göras mer tillgängliga för kvinnoorganisationer genom förenklade förfaranden och bidrag till deras kärnverksamhet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK efterlyser slutligen en ambitiös vision från kommissionens och EU-institutionernas sida om jämställdhetsbudgetering och investeringar med ett könsperspektiv, inbegripet konkreta mål för kvinnor som får finansiering, konkreta nyckelprestationsindikatorer, lagstiftning, uppdaterade kriterier och (intensifierade) program för att öka kvinnors företagande och tillgång till finansiering (t.ex. särskilda bidrag till kvinnor, kommanditdelägarfinansiering för fonder som ägs och samägs av kvinnor, lånegarantier eller mikrofinansiering, saminvesteringsplattformar, jämställdhetsobligationer eller mikrokrediter). |
| --- | --- |

1.14

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Jämställdhetsintegrering är ett centralt mål för Europeiska unionen, i enlighet med både artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Trots dessa lagstadgade skyldigheter att sörja för jämställdhet mellan kvinnor och män har framstegen mot en verklig jämställdhetsintegrering gått trögt, särskilt när det gäller finansiering och budget. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta yttrande syftar till att lyfta fram utmaningarna och möjligheterna i anslutning till företagande, offentliga och privata investeringar och budgetering när det gäller jämställdhet, och uppmana till en ambitiös vision från EU-institutionernas och medlemsstaternas sida angående investeringar med ett könsperspektiv och jämställdhetsbudgetering. Detta fokus kommer att ha en positiv inverkan på uppnåendet av målen för hållbar utveckling inom jämställdhet (mål 5) och minskad ojämlikhet (mål 10). Det är också viktigt att inse att både kvinnor och män måste medverka till att främja jämlikhet för att vi ska kunna uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Enligt kommissionen utgör kvinnor ungefär 52 % av den totala befolkningen i Europa, men endast 34,4 % av egenföretagarna och 30 % av de företagare som driver nystartade företag (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Team där alla grundarna är män mottar nästan 92 % av allt riskkapital som investeras i Europa. När det gäller finansiering går endast 1 % av finansieringen i de tidiga skedena till kvinnoledda företag, och den ökar aldrig till mer än 30 % i senare skeden, även om team med kvinnliga grundare och blandade team har visat sig överträffa sina manliga motsvarigheter (4) (5) (6) (7). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I mars 2017 rapporterade OECD att kvinnor i alla länder utom Förenta staterna, Mexiko, Grekland och Indonesien mer sällan än män rapporterar att de kan få tillgång till den finansiering som de behöver för att kunna starta ett företag. Denna klyfta mellan könen kan kopplas till att kvinnor har mindre erfarenhet och är verksamma inom ytterst konkurrensutsatta sektorer med låg tillväxt, liksom till könsdiskriminerande kreditomdömen och könsstereotyper i samband med investeringsbedömningar. Kvinnor hindras också ofta av sämre tillgång till grundläggande finansiella tjänster (t.ex. konton och sparkonton) (8). Dessutom är det vanligare att kvinnor som är egenföretagare är mer avskräckta att ta lån än män som är egenföretagare. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Enligt kommissionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025 är endast en av tio beslutsfattare inom riskkapital- och private equity-företag kvinnor, även om vissa privata fonder som har konstaterats tillämpa ett jämställdhetsfokus hade 72 % kvinnliga delägare. Resultaten visar att i genomsnitt 85 % av delägarna av riskkapitalföretag är män och endast 15 % är kvinnor. Om kvinnor är delägare tenderar de att vara delägare i mindre fonder. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Covid-19-pandemin har förstärkt den könsrelaterade och den ekonomiska ojämlikheten. När det gäller sociala och ekonomiska aspekter finns det en tydlig skiljelinje mellan hur coronaviruset har påverkat könen. Covid-19-pandemin har också påverkat kvinnors tillgång till finansiering. Det saknas visserligen europeiska siffror men i Förenta staterna har den befintliga klyftan mellan könen till och med växt till när det gäller riskkapitalfinansiering för kvinnoledda uppstartsföretag (9). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Globalt sett fortsätter medvetenheten om investeringar med ett könsperspektiv att öka. Det europeiska investeringsekosystemet för kvinnliga företagare och grundare är dock alltjämt splittrat och saknar ett systematiskt och strategiskt fokus på jämställdhet (10). De finns få särskilda jämställdhetsfonder, och dessa initiativ lyckas inte locka fler kvinnliga företagare. Omkring 50 % av finansieringen i EU utgörs av skattebetalarnas pengar. En gemensam insats på EU-nivå i syfte att skapa ett mer könsnyanserat och jämlikt finansieringsekosystem, jämte stöd under hela processen med att starta ett företag, kan skapa samförstånd och bidra till att övervinna hindren för förändring. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | När vi talar om investeringar med ett könsperspektiv måste vi vara medvetna om samspelet med alla andra ojämlikhetsfaktorer som ytterligare påverkar tillgången till finansiering, såsom kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med låg socioekonomisk status, unga kvinnor, kvinnor med invandrarbakgrund eller samspelet med sexuell läggning, etnisk tillhörighet osv. |
| --- | --- |

2.9

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Kommittén är övertygad om att man genom att förbättra kvinnors möjligheter att få finansiering kommer att åstadkomma en positiv ”nedsippringseffekt” som leder till bättre ekonomiska och sociala resultat. När det är kvinnliga riskkapitalister som fattar besluten är det dubbelt så sannolikt att de investerar i team med kvinnliga grundare, vilket ökar kvinnors sysselsättning. Nystartade företag med en kvinnlig grundare anställer 2,5 gånger fler kvinnor. Företag med en kvinnlig grundare och en kvinnlig chef anställer sex gånger fler kvinnor (11). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Datainsamling är av största vikt för att man ska kunna utvärdera den nuvarande situationen och utforma strategier för att komma vidare. Kommissionen, rådet, OECD, Eurostat och EIGE gör visserligen ansträngningar för att samla in data om flera könsaspekter, men dessa data behöver harmoniseras för att kunna bidra till att överbrygga könsklyftan. Insamlingen av relevanta data måste vara obligatorisk för medlemsstaterna. De metoder och mått som används bör sammanställas för att få fram en helhetsbild och så att man kan använda ytterligare uppgifter (social snedvridning, förutfattade meningar kring etnisk tillhörighet, intersektionalitet osv.) för att möjliggöra övervakning och utvärdering av framsteg och strategier. Dessutom måste mer regelbundna och förbättrade analytiska studier genomföras. EU bör samla in könsuppdelade uppgifter i samband med europeiska investeringar och integrera dem i det årliga jämställdhetsindexet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lika viktigt är att titta på transaktionsbeloppet (den investerade summan) och betydelsen av affärsänglar och såddinvesteringar. Det är också värt att undersöka ”det återgäldande kretsloppet”, dvs. att kvinnor som mottar investeringar får sitt investeringskapital att växa och blir själva affärsänglar. Detta skulle kunna bli en positiv drivkraft för den framtida tillväxten av kvinnligt företagande och skulle kunna ökas genom riktade marknadsföringskampanjer som syftar till att förbättra den allmänna kännedomen om de möjligheter och bidrag som affärsänglar kan ge, i kombination med information om hur man kommer igång. Medlemsstaterna skulle också kunna undersöka skattelättnader för att stödja detta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att jämställdhetsintegrering i EU kommer att kunna uppnås genom att man aktivt främjar jämställdhet i allt politiskt beslutsfattande, inklusive social- och sammanhållningspolitik och EU:s konkurrenspolitik – och i användningen av EU:s budget. De nödvändiga förutsättningarna och en effektiv övervakning under genomförandet, för att vid behov korrigera politiska åtgärder, saknas fortfarande. Eftersom vi vet att effekterna av covid-19-pandemin inte är könsneutrala upprepar EESK sin uppmaning till beslutsfattare på alla nivåer att integrera jämställdhetsprincipen och att inkludera jämställdhetsaspekten i alla beslut, inklusive de som rör budget, investeringar och finansiering samt offentlig upphandling. Detta inbegriper även budgetcykeln för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och planerna för återhämtning och resiliens, och bör inbegripa konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv, lämpliga bindande indikatorer samt övervaknings- och utvärderingssystem (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I en nyligen offentliggjord rapport konstaterar Europeiska revisionsrätten att kommissionen inte ägnat någon större uppmärksamhet åt jämställdhetsanalys av den politik och de program som undersöktes i rapporten. Könsuppdelade uppgifter och indikatorer användes i begränsad utsträckning och man offentliggjorde inte mycket information om EU-budgetens övergripande inverkan på jämställdheten. På områden där det fanns detaljerade lagstadgade krav underlättades dock integreringen av jämställdhet i programmen. |
| --- | --- |

3.5

4.   Konkreta åtgärder

4.1   Skapa en grogrund för kvinnliga företagare

| 4.1.1 | För att skapa en grogrund för kvinnligt företagande anser EESK att det är viktigt att ge kvinnor fler möjligheter till nätverkande och fortbildning samt mentorsprogram. Det är mycket viktigt att kvinnor bildar egna nätverk vid sidan av männens nätverk, eftersom kvinnor tenderar att ha snävare nätverk med mindre mångfald. Förebilder och mentorer spelar också en viktig roll: i en studie i Italien uppgav 70 % av de tillfrågade flickorna att de såg annorlunda på sin framtid efter att ha träffat en förebild. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Stereotypa idéer om entreprenörskap grundläggs redan i grundskolan. EESK betonar vikten av utbildning för att ifrågasätta könsstereotyper, inbegripet stereotypa idéer om manliga företagare, och för att bygga upp en entreprenörskultur som förbereder kvinnor på att tänka stort. Det finns fortfarande negativa sociala konnotationer kring kvinnliga företagare och chefer i Europa. Skolan spelar också en viktig roll för att bygga upp det ekonomiska tänkandet och entreprenörsförmågan, och dessa färdigheter bör ingå i skolans läroplan från och med grundskolan och förstärkas och utvecklas under hela skolgången. Entreprenörsmässor och andra program där kvinnor kan få tillgång till såddkapital och som, exempelvis, har en inriktning på flickor inom vetenskap, vore ett lämpligt sätt att uppmuntra kvinnligt företagande redan i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ”Impostorsyndromet” är ett fenomen som handlar om att människor tvivlar på sin förmåga och upplever att de inte är tillräckligt bra på det de gör. Detta syndrom är mycket utbrett bland kvinnliga företagare. Att arbeta med kvinnors förmåga och självkänsla under hela utbildningen kommer att minska fenomenet och öppna upp fler perspektiv för kvinnors utveckling (13). |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Den tidsbrist som kvinnor för närvarande upplever på grund av obetalt omsorgsansvar utgör i stor utsträckning ett hinder för entreprenörskap. Kulturella förändringar är avgörande, såsom delat ansvar mellan män och kvinnor när det gäller hushållsarbete och omsorg om barn och anhöriga, i kombination med systemiska åtgärder såsom överkomlig eller kostnadsfri barnomsorg och äldreomsorg. EESK rekommenderar att medlemsstaterna ger kvinnliga företagare tillgång till moderskapsförmåner och föräldraledighet i enlighet med principerna i rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (14) (15). |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Utbildningsprogram i entreprenörskap som riktar sig till kvinnor tenderar att vara inriktade på marknader och sektorer där kvinnor redan är väl representerade. Det finns sektorer där det råder stor brist på kvinnliga företagare, t.ex. inom områden som högteknologi och naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Medlemsstaterna bör satsa på att få flickor att börja intressera sig för dessa ämnen i tidig ålder, stödja kvinnliga företagare och kvinnliga förebilder inom dessa sektorer och investera i program för att skapa intresse för dessa ämnen bland kvinnliga elever på högstadiet och gymnasiet. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Den nuvarande obalansen mellan könen på arbetsmarknaden är också ett hinder för kvinnors framtida strävanden. Kvinnor har sämre möjligheter att förvärva en ordentlig utbildning i företagsledning och entreprenörskap och mindre besparingar för att starta sin verksamhet. För unga kvinnor finns det således flera hinder för att starta företag. Löneskillnaderna mellan könen eller bristen på en skälig lön kan också begränsa deras ekonomiska resurser. Eftersom många finansieringsmöjligheter kräver en privat startinvestering från företagarens sida anser EESK att ett undanröjande av löneklyftan mellan könen och av obalansen mellan könen på arbetsmarknaden kommer att ha en positiv inverkan på kvinnors företagande. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Kvinnor är mer benägna att starta företag på hållbara och sociala områden för att få till stånd en mätbar positiv inverkan på samhället och driva ett socialt uppstartsföretag (16) (17). Företag som verkar inom ramen för den sociala ekonomin sätter lokalsamhällenas och sina arbetstagares ekonomiska och sociala behov samt miljömässig hållbarhet i centrum för sin verksamhet. De investerar i välbefinnande, och värden är en kärnpunkt i verksamheten. Att öka finansieringen till projekt inom den sociala ekonomin och främja skapandet av ekosystem för sociala företag kommer därför att ha en positiv inverkan på kvinnors ekonomiska frigörelse och utveckling. På samma sätt kommer främjandet av kvinnligt företagande att främja de sociala företagens tillväxt. I kommissionens handlingsplan för den sociala ekonomin konstateras det att andelen kvinnliga entreprenörer är större inom det sociala företagandet än inom det vanliga företagandet. Det saknas dock riktade åtgärder för att främja kvinnors företagande, inbegripet socialt företagande. EESK rekommenderar att handlingsplanen för den sociala ekonomin (18) jämställdhetsintegreras genom riktade åtgärder för kvinnor. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Åstadkomma förändringar inom finans- och investeringssektorn

| 4.2.1 | EU bör spela en ledande roll när det gäller att skapa en grogrund för ett jämställdhetsmedvetet ekosystem. Fyra EU-länder stod för majoriteten av serie C-finansieringen av kvinnoledda företag mellan 2006–2018 i Europa: Sverige, Tyskland, Spanien och Frankrike. Framgången i toppländerna understöddes av ett starkt ekosystem och riktade åtgärder för att främja jämställdhetsintegrering (19). EESK rekommenderar att man utvecklar ett europeiskt nätverk av jämställdhetsmedvetna investerare som kan utbyta bästa praxis och främja de möjligheter som redan finns beträffande finansiering av kvinnligt företagande. Investing in Women Code från British Business Bank, ett åtagande från företag som tillhandahåller finansiella tjänster om att förbättra kvinnliga företagares tillgång till verktyg, resurser och finansiering, skulle kunna tjäna som inspiration för samarbetet med den privata sektorn (20). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ungefär en av tio beslutsfattare inom riskkapital och private equity är kvinnor. Det är nödvändigt att locka till sig begåvade kvinnor och förbättra kvinnors karriärsutveckling inom finans- och investeringssektorn för att förändra den rådande maskulina kulturen – som gör det oattraktivt för kvinnor att stanna kvar eller börja arbeta i denna sektor – till en inkluderande kultur. I denna kultur bör avkastningen på investeringar inte mätas endast utifrån ekonomiska rapporter, utan också på grundval av investeringarnas hållbarhet och samhällsnyttan av dem. EESK skulle därför vilja att mångfald inom ledningsgrupper och grundarteam blir ett av de viktigaste kriterierna för att få motta offentlig finansiering, inbegripet offentliga pensionsmedel, för att på så sätt inspirera till rekrytering och bibehållande av begåvade kvinnor inom finans- och investeringssektorn. Kommittén föreslår också att medlemsstaterna utbyter bästa praxis om metoder för att främja mångfalden bland team och kvinnoledda team inom finanssektorn. En spetskompetensstämpel eller standard för investeringssektorn bör tas fram. En standard skulle kunna utgöra ett av kriterierna när man ansöker om offentlig finansiering (21). Jämfört med en engångsutfästelse skulle en standard kunna granskas och ses över årligen för att undvika ”purplewashing”. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK rekommenderar att institutioner inom den privata finanssektorn ges tillgång till tekniskt stöd och fortbildning om investeringar med ett könsperspektiv, som ska tillhandahållas av EU eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Det finns en utbredd föreställning om att kvinnor tenderar att vara mindre riskbenägna än män, vara mer försiktiga och uppvisa ett mindre aggressivt konkurrensbeteende. EESK föreslår att detta lägre risk-beteende återspeglas i finansieringsinstrumenten och att man bygger specifika produkter för vissa lågriskprojekt som kräver färre garantier och lägre räntor för att bevilja ett lån eller täcka en högre procentandel av startkapitalet när en subvention beviljas.
  Fördomar lever kvar inom finanssektorn, oftast omedvetna, till exempel att man föredrar affärsplaner som läggs fram av män eller att kvinnor fokuserar på sociala effekter när de skriver ihop innehållet, medan män är mer fokuserade på finanser och siffror. Medvetandehöjande kampanjer och utbildning om förutfattade meningar för investerare och juryer kan vara ytterst viktiga för att öka insikten om dessa fördomar. Det är även mycket viktigt att öka medvetenheten inom sektorn om vikten av solida och motståndskraftiga affärsmodeller som växer långsamt men stadigt, i stället för att fokusera på snabb kortsiktig intäktsökning och värdering. |
| --- | --- |

4.2.4

Fördomar lever kvar inom finanssektorn, oftast omedvetna, till exempel att man föredrar affärsplaner som läggs fram av män eller att kvinnor fokuserar på sociala effekter när de skriver ihop innehållet, medan män är mer fokuserade på finanser och siffror. Medvetandehöjande kampanjer och utbildning om förutfattade meningar för investerare och juryer kan vara ytterst viktiga för att öka insikten om dessa fördomar. Det är även mycket viktigt att öka medvetenheten inom sektorn om vikten av solida och motståndskraftiga affärsmodeller som växer långsamt men stadigt, i stället för att fokusera på snabb kortsiktig intäktsökning och värdering.

4.3   Jämställdhetsbudgetering och investeringar med ett könsperspektiv genom offentlig finansiering

| 4.3.1 | Budgetar återspeglar politiska prioriteringar och är det viktigaste ekonomipolitiska instrumentet för att omvandla samhällen. Den offentliga politiken spelar en central roll för att visa vägen och skapa en gynnsam miljö för investerare, och därigenom skapa anständiga arbetstillfällen. Det har varit känt sedan länge att jämställdhetsbudgetering, riktad finansiering för kvinnors egenmakt, öronmärkning av budgetar och reglering av jämställdhetsmedvetna offentliga upphandlingsförfaranden och upphandlingsprocesser som ett sätt att genomföra jämställdhetsbudgetering är nödvändiga verktyg för att uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Jämställdhetsbudgetering är en process genom vilken offentliga budgetar granskas för att bedöma huruvida de bidrar till ökad jämställdhet, och sedan omformas för att säkerställa att de gör det. Jämställdhetsbudgetering kräver en tvåspårig eller dubbel strategi: integrering av jämställdhet i alla budgetar och program och särskild riktad finansiering för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till bristande jämställdhet. Jämställdhetsaspekten bör integreras i alla faser av budgetcykeln, från budgetförslag (på förhand) och under själva användningen (ex nunc) till utvärderingen och kontrollen av de medel som faktiskt använts (i efterhand). Data, konsekvensbedömningar och gemensamma indikatorer är avgörande för jämställdhetsintegrering genom hela budgetcykeln: planering, genomförande, övervakning och utvärdering. Även om det kan vara svårt för medlemsstaterna att samla in könsuppdelade uppgifter är detta det enda sättet att ta ett steg framåt och fastställa en lämplig politik för jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESK rekommenderar att alla myndigheter och medlemsstater i EU på medellång sikt ska använda verktyg för jämställdhetsbudgetering på alla nivåer av budgetförfarandet. Det civila samhällets deltagande och den sociala dialogen är också avgörande för att man ska kunna upptäcka de områden som måste åtgärdas genom budgeten. En jämställdhetsanalys är en förutsättning för jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering i (finans-)politiken, särskilt den fleråriga budgetramen, Next Generation EU och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sammanhållningspolitiken, som är ett av de viktigaste verktygen för att korrigera obalanser mellan länder och regioner. EESK rekommenderar att man samlar in jämställdhetsspecifika data inom ramen för sammanhållningspolitiken i enlighet med indikatorer som uttryckligen tagits fram för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESK gläds över att kommissionen har inlett ett internt utbildningsprogram om jämställdhetsbudgetering, om än i liten skala. EESK skulle vilja alla som arbetar med kommissionens budgetar och vid europeiska finansinstitut har lämplig utbildning i investeringar med ett könsperspektiv, jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Denna utbildning på nationell nivå är också avgörande för genomförandet av jämställdhetsmålen. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EESK anser att det är viktigt att skapa särskilda fonder och finansieringsinstrument för att stödja kvinnors entreprenörskap, inbegripet riskkapitalfonder och private equity-fonder som leds (eller samleds) och ägs av kvinnor och även att utforska innovativa finansieringslösningar för att rätta till marknadsmisslyckanden (t.ex. särskilda bidrag till kvinnor, kommanditdelägarfinansiering för fonder som ägs och samägs av kvinnor, lånegarantier eller mikrofinansiering, saminvesteringsplattformar, jämställdhetsobligationer eller mikrokrediter). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | EESK anser dessutom att det är nödvändigt att uppdatera kriterierna för investeringsfonder för att minska klyftan mellan könen. Om t.ex. EU-fonder som InvestEU och Europeiska investeringsfonden använder ”erfarenhet” som ett viktigt kriterium för startfinansiering, men inte ”mångfald”, ger vi inte kvinnor lika tillgång till kapitalmarknaden. EESK föreslår att det bör ingå som ett villkor vid bedömningen av fondandelsfonder, riskkapital och private equity-fonder att man har en jämställdhetsplan, som inbegriper fondens strategi för investeringar med ett könsperspektiv och fondernas åtagande att uppnå jämställdhet, när man ansöker om offentlig finansiering. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Principerna om jämställdhetsbudgetering och investeringar med ett könsperspektiv bör också användas utanför Europas gränser i externa finansieringsmekanismer, inbegripet politiken för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.8 | Kommissionen bör genomföra en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv av EU:s årliga budget och lägga fram denna som ett bifogat dokument. Denna bilaga till budgeten skulle fungera som ett övervakningsdokument för jämställdhetsintegrering med målet att omforma budgetarna i framtiden, och i anknytning till detta skulle Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (FEMM) kunna anta ett betänkande. Vi rekommenderar också att information och forskning offentliggörs i samråd med experter på jämställdhetsbudgetering och icke-statliga organisationer som arbetar för jämställdhet i god tid före parlamentets beslut om den årliga budgeten, i syfte att främja en bred debatt om budgetpolitiken och den makroekonomiska politiken. |
| --- | --- |

4.3.8

| 4.3.9 | EESK anser att alla juryer i europeiska finansinstitut bör uppnå en jämn könsfördelning så snart som möjligt för att undvika likriktning och ”lika barn leka bäst”-idéer och de bör även utbildas om förutfattade meningar. Europeiska innovationsrådet fastställde till exempel ett mål om att öka antalet kvinnoledda uppstartsföretag inom ramen för Accelerator-programmet genom att öka antalet kvinnliga jurymedlemmar till 50 % och genom att bjuda in fler kvinnor att sälja in sina företag. Rådet ökade andelen uppstartsföretag som leds av kvinnor från 8 % till 29 %. |
| --- | --- |

4.3.9

| 4.3.10 | Vi föreslår också att man utser en direktör för kvinnors entreprenörskap eller en företrädare på hög nivå inom Europeiska kommissionen och medlemsstaternas näringslivsministerier med en avdelningsövergripande roll som ska öka medvetenheten och lyfta fram de ekonomiska fördelarna med att uppmuntra fler kvinnor att starta företag och få dem att växa, inklusive sociala företag. |
| --- | --- |

4.3.10

| 4.3.11 | EU och medlemsstaterna bör stödja de offentliga, lokala och regionala utvecklingsorganens roll på investeringsmarknaden och deras roll när det gäller de sociala effekterna. I Nederländerna investerar till exempel dessa regionala utvecklingsorgan i uppstartsföretag och värdesätter i hög grad de sociala effekterna. |
| --- | --- |

4.3.11

| 4.3.12 | Det civila samhället och icke-statliga organisationer som arbetar med jämställdhetsintegrering är i allmänhet underfinansierade i Europa. EESK anser att EU-medlen bör göras mer tillgängliga för kvinnoorganisationer genom förenklade förfaranden och bidrag till deras kärnverksamhet. Förfarandena för beviljande av stöd från strukturfonderna bör i högre grad vara i linje med de direkta medlen för att undvika byråkrati. |
| --- | --- |

4.3.12

| 4.3.13 | EESK efterlyser slutligen en ambitiös vision från kommissionens och EU-institutionernas sida om jämställdhetsbudgetering och investeringar med ett könsperspektiv, inbegripet konkreta mål för kvinnor som får finansiering, konkreta nyckelprestationsindikatorer, lagstiftning, uppdaterade kriterier och (intensifierade) program för att öka kvinnors företagande och tillgång till finansiering. EESK rekommenderar att man inrättar en arbetsgrupp för jämställdhetsbudgetering inom kommissionen som ska integrera jämställdhetsperspektivet i den nuvarande fleråriga budgetramen och andra finansieringsinstrument. För att förbereda för en solidare jämställdhetsintegrering i framtiden föreslår EESK att man så snart som möjligt inrättar en arbetsgrupp bland EU-institutionerna som ska delta i förhandlingarna och anpassa och inkludera EU:s mål för jämställdhetsintegrering i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

4.3.13

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Innebörden av ”purplewashing” är att man låtsas vara mycket aktiv när det gäller jämställdhet, medan man i själva verket släpar efter (kan jämföras med begreppet ”grönmålning” när det gäller hållbarhet).

1

(2)  D’Alfonso, A. (2021). Den fleråriga budgetramen 2021–2027 (europa.eu) (EPRS briefing; PE 637.979). Europaparlamentets utredningstjänst. Europeiska kommissionen har föreslagit en obligatorisk halvtidsöversyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar, som ska genomföras senast i december 2023, se s. 8.

2

(3)  https://www.eib.org/attachments/thematic/why_are_women_entrepreneurs_missing_out_on_funding_en.pdf

3

(4)  Eurostat och Europeiska kommissionen. The State of European Tech 2020; Atomico (2020).

4

(5)  Why are women entrepreneurs missing out on funding? Reflections and considerations – Executive summary (eib.org).

5

(6)  Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2020.

6

(7)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/8/

7

(8)  Cosme-programmet, förslagsinfordran: ”Encouraging community building around the issue of women entrepreneurship – Management and running of the WEgate platform”.

8

(9)  Women-Led Startups Received Just 2,3% of VC Funding in 2020 (hbr.org).

9

(10)  UN Women (2021) Investment with a gender lens in Europe.

10

(11)  https://www.kauffmanfellows.org/journal_posts/women-vcs-invest-in-up-to-2x-more-female-founders

11

(12)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Investeringar på grundval av kön i de nationella planerna för återhämtning och resiliens (EUT C 100 16.3.2023, s. 8).

12

(13)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om jämställdhet (förberedande yttrande på begäran av det tjeckiska ordförandeskapet) (EUT C 443, 22.11.2022, s. 63).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019).

14

(15)  Rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare, antagen den 8 november 2019.

15

(16)  The Value of Investing in Female Founders (Forbes, 2019).

16

(17)  Enligt S&P Global, som gjorde en enkätundersökning bland investerare i 11 länder.

17

(18)  Kommissionens meddelande till Europeiska Parlamentet – Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin (COM(2021) 778 final).

18

(19)  Finansiering av kvinnliga företagare genom den fleråriga budgetramen 2021–2027 – Europaparlamentets utfrågning om ”Women & Investment” den 19 april 2021.

19

(20)  https://www.british-business-bank.co.uk/investing-in-women-code/

20

(21)  En bra förebild är den standard för mångfald inom riskkapital som nu används i EU och Förenta staterna: www.diversity.vc

21

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/24

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommunikation om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/04)

| Föredragande: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Medföredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |

Föredragande:

Cristian PÎRVULESCU

Medföredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 23.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 199/3/4 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

23.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

199/3/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska unionen bygger på gemensamma värden, vilka anges i artikel 2 i EU-fördraget: människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten, mänskliga rättigheter, mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter är en del av den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I stadgan om de grundläggande rättigheterna, som är ett väsentligt och bindande dokument, anges det dessutom att unionen bygger på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet samt på den demokratiska principen och rättsstatsprincipen (1). Att stärka tillämpningen av stadgan är både en skyldighet och ett ändamålsenligt sätt att skydda människor och göra dem medvetna om vikten av att värna rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) ställer sig bakom alla insatser inom dessa områden, men betonar att alla EU-institutioner aktivt måste kommunicera direkt med allmänheten. Rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna är mycket viktiga och måste ingå i den gemensamma medborgerliga och demokratiska kulturen på kontinenten. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Europarådets Venedigkommission ger en tydlig beskrivning av de grundsatser som omfattas av rättsstatsprincipen: laglighet, rättssäkerhet, förebyggande av maktmissbruk, likhet inför lagen och icke-diskriminering samt tillgång till rättslig prövning (2). Detta är tydliga kriterier för att bedöma om en statlig åtgärd är förenlig med rättsstatsprincipen, och domstolen har ställt sig bakom dem (3). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar alla EU-institutioner att visa nolltolerans för överträdelser av rättsstatens principer i medlemsstaterna. EU har en rättslig skyldighet att upprätthålla rättsstatsprincipen och värna de grundläggande rättigheterna, oberoende av olika politiska aktörers intentioner som kan strida mot detta mål. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK hänvisar till domstolens dom enligt vilken budgeten är ett av de instrument som ger praktisk verkan åt alla medlemsstaters skyldighet att respektera EU:s grundläggande värden, däribland rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna (4). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Europeiska kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen är ett värdefullt instrument som kan förhindra bakslag i fråga om demokratin, rättsstaten och skyddet av de grundläggande rättigheterna. Den måste dock revideras för att dess mål ska kunna uppnås. Den bör anpassas så att den omfattar alla värden i artikel 2 i EU-fördraget, rättsliga och/eller finansiella åtgärder när landsspecifika rekommendationer inte genomförs fullt ut samt en femte pelare som syftar till att övervaka den nationella utvecklingen när det gäller det demokratiska utrymmet (5). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK har tidigare betonat att det civila samhället har en viktig roll att spela i bevarandet av demokratin i Europa och att endast ett starkt och diversifierat civilsamhälle kan försvara demokratin och friheten och rädda Europa från auktoritära styren (6). Det kan dessutom inte finnas någon rättsstatsprincip utan demokrati och grundläggande rättigheter, och vice versa. De tre begreppen är oupplösligt kopplade till varandra (7). EESK uppmanar därför alla berörda parter att sluta tala om den så kallade illiberala demokratin, även när de gör det för att kritisera begreppet. Det finns ingen demokrati utan liberala principer. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Fler aktörer bör involveras i ansträngningarna för att göra rättsstatsprincipen till en mer konkret verklighet: arbetsmarknadens parter, yrkesorganisationer som advokatsamfund och gräsrotsorganisationer som arbetar med utsatta personer och samhällsgrupper som löper större risk att skadas, missgynnas och diskrimineras. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vissa uppfattar rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna som överdrivet abstrakta, avlägsna, jargongmässiga och juridiska begrepp. En effektiv kommunikation om rättsstatsprincipen kräver att man inriktar sig på gemensamma värderingar och begrepp som rättvisa och riktighet, som människor kan relatera till. Att berätta en mänsklig historia genom att lyfta fram den mänskliga sidan och personen bakom bevisen, samt statistik, kan också vara till hjälp. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK uppmanar medlemsstaterna att integrera rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i undervisningen inom skolor och högre utbildning. Medborgarutbildning bör vara ett obligatoriskt ämne, inledas så tidigt som möjligt och läras ut under ett flertal år. Dessutom måste EU-medel och nationella resurser tillhandahållas för att på ett lämpligt sätt utbilda lärare som undervisar om medborgarfrågor. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ramen för mänskliga rättigheter bygger på principen om ansvarsskyldighet, och det krävs därför åtgärder för att fastställa vem som är ansvarig för vilka resultat och för att fastställa önskvärda politiska förändringar. Det är även viktigt att ta reda på vilka frågor som allmänheten anser är viktiga, såsom tillgång till energi, transporter, regional jämlikhet, arbete, bostäder, hälso- och sjukvård och en rad andra offentliga tjänster på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen stärks av en stark välfärdsstat, oavsett hur denna tar sig uttryck i olika delar av Europa. Denna koppling noteras i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som är ett viktigt politiskt verktyg för att bygga en mer inkluderande union. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Gräsrotsrörelser och människor som själva upplevt fattigdom måste stå i centrum för ett demokratiskt försvar av de mänskliga rättigheterna. Det finns inget bättre sätt att försvara de mänskliga rättigheterna, framför allt de sociala rättigheterna, än att låta de människor som drabbats hårdast av ojämlikhet, fattigdom och social utestängning själva få ta till orda i offentligheten och i politiska debatter. |
| --- | --- |

1.13

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén erinrar sig om den ståndpunkt som vi gav uttryck för i yttrandet SOC/598 (2018): ”Rättsstaten är ömsesidigt beroende av och oupplösligt förbunden med de garantier som skyddar en pluralistisk demokrati och respekten för de grundläggande rättigheterna. Rättsstatsprincipen garanterar att regeringarna respekterar standarder för grundläggande rättigheter, och den pluralistiska demokratin säkerställer att regeringarna driver en politik som främjar befolkningens välfärd. Att upprätthålla rättsstatsprincipen garanterar i sig själv inte att lagen respekterar de grundläggande rättigheterna och inte heller att lagen utarbetas i enlighet med en inkluderande och legitim process som grundas på en välinformerad, pluralistisk och balanserad offentlig debatt och delaktighet. För att undvika en ren ’styrning genom lag’ krävs det att de grundläggande rättigheterna och de pluralistiska demokratiska standarderna upprätthålls jämte rättsstatsprincipen.” (8) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I enlighet med kommissionens rapporter om rättsstatsprincipen från 2021 och 2022 krävs bland annat följande för att upprätthålla medborgarnas förtroende för offentliga institutioner och rättsstatsprincipen: ett oberoende domstolsväsende med effektiv domstolsprövning för att säkerställa efterlevnaden av unionsrätten; ett starkt offentligt åtagande för att bekämpa korruption och säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet; mediepluralism och mediefrihet, inbegripet insyn i medieägandet; transparenta konstitutionella och institutionella mekanismer för att säkerställa kontroller och motvikter, med aktivt deltagande av det civila samhället; stärkt internationellt samarbete för hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen (9). I 2022 års rapport framhåller kommissionen också de betydande hoten mot EU:s värden och den regelbaserade världsordningen till följd av Rysslands invasion av Ukraina, en invasion som utgör en grov kränkning av folkrätten och principerna i FN-stadgan och undergräver demokratin liksom rättsstatsprincipen, utöver den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten (10). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ingen demokratisk och representativ norm kan åberopas för att legitimera överträdelser av rättsstatens principer och de grundläggande rättigheterna. EU-institutionerna, och i synnerhet Europeiska kommissionen, måste använda alla till buds stående medel för att återställa integriteten hos EU:s principer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Genom att de följer situationen på fältet har det civila samhällets organisationer och människorättsförsvarare en central roll att spela, särskilt när rättsstatsprincipen urholkas och de mänskliga rättigheterna angrips (11). Auktoritära regeringar hotar organisationer i det civila samhället inte bara genom att krympa och flytta de utrymmen som finns tillgängliga för deras verksamhet, utan även genom hot mot och förföljelser av enskilda personer, ekonomiska restriktioner eller otillräckligt skydd mot fysiska eller verbala angrepp (12). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Som tidigare framhållits bör civilsamhällesorganisationers och människorättsförsvarares övergripande kapacitet att arbeta inom ramen för stadgan om de grundläggande rättigheterna stärkas avsevärt genom ett paket som omfattar utbildning och kunskapsöverföring, organisatoriskt och ekonomiskt stöd samt skydd mot angrepp och negativa kampanjer (13). Mot denna bakgrund uppmanar vi kommissionen att föreslå en övergripande strategi för det europeiska civila samhället som en vägledning för samarbete, kapacitetsuppbyggnad och ändamålsenlig kommunikation om rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK anser att det arbete som utförs av organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare är avgörande för att hjälpa utsatta grupper att hantera allvarliga utmaningar när det gäller deras säkerhet, välbefinnande och värdighet. Vem som helst kan en dag hamna i en utsatt situation. I många fall överlappar orsakerna till utsatthet varandra och leder till strukturell marginalisering och diskriminering. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Rättsstatsprincipen och skyddet av de grundläggande rättigheterna bör säkerställas i anslutning till demokratin, särskilt främjandet av fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet (14). De som befinner sig i en ställning där de kan ifrågasätta rättsstatsprincipen agerar också mot den politiska oppositionen och oberoende massmedier. EU:s handlingsplan för demokrati är ett nödvändigt steg i denna riktning. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela när det handlar om att kommunicera om rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Alla arbetsplatser påverkas av ett försämrat politiskt och rättsligt klimat i ett land. Företag, små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin kan inte fungera effektivt om det saknas system för skydd av rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. Arbetsmarknadens parter bör åta sig att agera för att förbättra systemens integritet och verkan. Arbetstagarna måste fritt kunna bilda och ansluta sig till en fackförening efter eget val, och fackföreningarna måste ha rätt att fritt utöva sin verksamhet (15). Arbetstagare och arbetsgivare har rätt att förhandla och ingå kollektivavtal och att i händelse av intressekonflikter tillgripa kollektiva åtgärder, inbegripet strejk, för att försvara sina intressen (16). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har en betydande kapacitet att samla in relevant information. Den har redan byggt upp en omfattande kunskapsbas som alla berörda aktörer kan använda sig av. Byråns sakkunskap är gedigen och bör utgöra grunden för att stärka dess kommunikationsaspekter. Byrån bör tilldelas mer resurser för att kunna delta i offentlig kommunikation i alla EU-länder. Det behövs mer samarbete med specialiserade institutioner som Europarådet och OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU är också en global aktör, vars ansvar att respektera rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna är av central betydelse för unionens internationella identitet och roll. All politik och alla program, instrument och åtgärder på det utrikespolitiska området bör återspegla deras centrala roll för EU och deras betydelse för en demokratisk och fredlig värld. |
| --- | --- |

2.10

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Positiva berättelser och inramningar

| 3.1.1 | Medborgarutbildningen om demokratins principer, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen bör stärkas på alla nivåer. Kommissionen bör också fortsätta att arbeta för att upplysa allmänheten genom en ambitiös kommunikationsagenda (17). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EU:s ursprungliga vision är inte längre tillräcklig för de europeiska medborgarna. EU bör tillhandahålla visioner om en eftersträvansvärd framtid och återuppliva viktiga principer som tidigare har spelat en viktig roll i det europeiska projektet (18), däribland rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av Rysslands invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Ramen för mänskliga rättigheter bygger på principen om ansvarsskyldighet, och det krävs därför åtgärder för att fastställa vem som är ansvarig för resultat och en önskvärd politisk förändring. Det är även viktigt att ta reda på vilka frågor som allmänheten anser är viktiga, såsom tillgång till transporter, energi, arbete, bostäder, hälso- och sjukvård och en rad andra offentliga tjänster på lokal, regional och nationell nivå. Man måste gå längre än att bara kritisera en situation som inte uppfyller människorättsnormerna och i stället beskriva den framtid som rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna kan bidra till att skapa genom att inspirera till positiva associationer i människors medvetande (19). |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Det kan inte finnas någon rättsstatsprincip utan demokrati och grundläggande rättigheter, och vice versa. De tre begreppen är oupplösligt kopplade till varandra (20). EESK uppmanar därför alla berörda parter att sluta tala om den så kallade illiberala demokratin, även när de gör det för att kritisera begreppet. Det finns ingen demokrati utan liberala principer. Illiberal demokrati är inte en alternativ eller ens en urvattnad form av demokrati. Illiberal demokrati är inte demokrati. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Nödvändig politik och relevanta politikområden

| 3.2.1 | Såsom EESK tidigare har påpekat finns det ett samband mellan å ena sidan människors upplevda eller verkliga brist på fördelar från det ekonomiska välståndet och å andra sidan negativa attityder till offentliga institutioner och grundläggande principer (21). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | För att kunna propagera för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen krävs det åtgärder för att fastställa politik som kan förbättra människors vardag. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen stärks av en stark välfärdsstat, oavsett hur denna tar sig uttryck i olika delar av Europa. Denna koppling noteras i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som är ett viktigt politiskt verktyg för att bygga en mer inkluderande union (22). Arbetstagarna måste ha rätt till en rättvis lön som tillåter en skälig levnadsstandard (princip nr 6 i pelaren), och alla som saknar tillräckliga resurser måste ha rätt till en tillräcklig minimiinkomst, som ska säkerställa ett värdigt liv i livets alla skeden, och faktisk tillgång till varor och tjänster som kan hjälpa dem (princip nr 14) (23). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Covid-19-pandemin är en påminnelse om vikten av ett allmänt, tillgängligt och rättvist offentligt hälso- och sjukvårdssystem. EESK upprepar sin ståndpunkt i yttrandet SOC/691 (2022): ”EU och medlemsstaterna bör inleda en djupgående samhällsdiskussion kring krisens ursprung och orsakerna till att de flesta hälso- och sjukvårdssystem i Europa drevs till kollapsens rand på grund av pandemin. År av åtstramningspolitik har lett till en genomgående trend med minskade investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn och andra viktiga sociala tjänster (hjälp till behövande och utsatta personer, vårdhem osv.), vilket skapat en tidsinställd bomb som exploderade när det uppstod en stor utmaning på hälsoområdet.” (24) |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Pandemin är inte den enda kris som påverkar de grundläggande rättigheterna. Kriget i Ukraina hotar miljontals människor i landet och resten av världen. Klimatförändringarna och utmaningar och katastrofer som hänger samman med dem, t.ex. skogsbränder, påverkar direkt människor över hela kontinenten. Många européer kämpar med stigande energipriser. EU:s handlingsverktyg bör uppdateras och anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Åtgärder, särskilt ekonomiska reformer, bör bygga på systematiska förhands- och efterhandskonsekvensbedömningar som avser mänskliga rättigheter (25), detta för att underlätta väl underbyggda och inkluderande europeiska och nationella diskussioner om hur man ska komma överens om och anpassa de politiska val som görs (26). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Större tonvikt bör läggas vid avdelning III (jämlikhet) och avdelning IV (solidaritet) i stadgan om de grundläggande rättigheterna som centrala inslag i EU:s demokratiska och värdebaserade övertygelser (27). Alla mänskliga rättigheter som erkänns i stadgan är odelbara, beroende av varandra och lika viktiga. Som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna påpekade i ett banbrytande mål finns det inga vattentäta skott i uppdelningen mellan socioekonomiska rättigheter och medborgerliga och politiska rättigheter (28). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Ytterligare samarbete mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna skulle vara önskvärt för att försäkra sig om att alla medborgare och invånare åtnjuter alla de rättigheter som fastställs i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan (i dess många olika former) och berörda FN-konventioner om mänskliga rättigheter. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den europeiska sociala stadgan när de utformar, tolkar och genomför EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Vi uppmanar alla medlemsstater att underteckna och ratificera den (reviderade) europeiska sociala stadgan från 1996 och att godta det kollektiva klagomålsförfarande som antagits av Europeiska kommittén för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.2.9

| 3.2.10 | EESK stöder kommissionens initiativ för att möjliggöra korrigerande ekonomiska åtgärder gentemot medlemsstater som på ett allvarligt och ihållande sätt kränker de värden som anges i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (29). ”Kommissionen [måste] anslå lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser och konsekvent följa upp indikationer på eventuella överträdelser. I samband med detta måste kommissionen tillämpa strikt objektiva kriterier och granska överträdelser på samma sätt i alla medlemsstater.” (30) |
| --- | --- |

3.2.10

3.3   Ett demokratiskt försvar för mänskliga rättigheter och vikten av upplevd erfarenhet

| 3.3.1 | Enligt en omfattande enkät som genomförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter anser nästan nio av tio i EU att mänskliga rättigheter är viktiga för att skapa ett rättvisare samhälle (31). Européerna anser att mänskliga rättigheter kan spela en meningsfull roll i deras liv. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | För att de mänskliga rättigheterna ska kunna förverkligas i hela Europa krävs åtgärder för att belysa hur mänskliga rättigheter – t.ex. sociala rättigheter som arbete, social trygghet, bostäder, utbildning och hälso- och sjukvård – kan göra skillnad för alla människor i deras dagliga liv, på de platser som är viktigast för dem, och i deras lokalsamhälle (32). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Gräsrotsrörelser och människor som själva upplevt fattigdom måste stå i centrum för ett demokratiskt försvar av de mänskliga rättigheterna. Det finns inget bättre sätt att försvara de mänskliga rättigheterna, framför allt de sociala rättigheterna, än att låta de människor som drabbats hårdast av ojämlikhet, fattigdom och social utestängning själva få ta till orda i offentligheten och i politiska debatter. Att berätta en mänsklig historia och lyfta fram den mänskliga sidan och personen bakom bevisen, samt statistik, kan också vara till hjälp. Att ta sociala rättigheter på allvar kräver inte bara att man vidtar olika politiska åtgärder, utan också att processerna för att komma fram till åtgärderna är mer inkluderande (33). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Det europeiska samhället har inte råd med ett bedrägligt val mellan antingen ”rättigheter” eller ”demokrati”. För att upprätthålla de mänskliga rättigheterna måste de bli populära genom att man bygger upp och håller igång en rörelse för att försvara dessa rättigheter på lokal, nationell och global nivå. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Grupper i det civila samhället måste leda denna process, och de offentliga myndigheterna i EU och i medlemsstaterna måste underlätta det demokratiska försvaret av mänskliga rättigheter genom att agera på ett öppet sätt och genom att respektera det civila samhällets roll när det gäller att ställa dem till svars. De nationella människorättsinstitutionerna bör stärkas och de bör öka medvetenheten om möjliga rättsmedel som finns tillgängliga för medborgarna. |
| --- | --- |

3.3.5

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EUT C 326, 26.10.2012, s. 391 ingressen.

1

(2)  Europarådets Venedigkommission, ”The Rule of Law Checklist”, antagen vid dess 106:e plenarsession 2016.

2

(3)  Domstolens dom av den 16 februari 2022, Republiken Polen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, mål C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, domstolens dom, punkt 325.

3

Republiken Polen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd

325

(4)  Domstolens dom av den 16 februari 2022, Republiken Polen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, mål C-157/21, punkterna 130–131, Ungern mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, mål C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, domstolens dom, punkterna 116–117.

4

Republiken Polen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd

Ungern mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd

(5)  Laurent Pech och Petra Bard, ”Rule of Law Report and the EU Monitoring and Enforcement of Article 2 TEU Values”, rapport på uppdrag av Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor, februari 2022, s. 12–13.

5

(6)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 228, 5.7.2019, s. 24).

6

(7)  Opinion of the European Economic and Social Committee on ”The European control mechanism on the rule of law and fundamental rights” (own-initiative opinion) (EUT C 34, 2.2.2017, s. 8).

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (EUT C 62, 15.2.2019, s. 173).

8

(9)  Europeiska kommissionen, 2021 års rapport om rättsstatsprincipen: Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen, COM(2021) 700 final, 20 juli 2021.

9

(10)  Meddelande från kommissionen till europaparlamentet, rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén 2022 års rapport om rättsstatsprincipen Situationen i fråga om rättsstatsprincipen i EU (COM(2022) 500 final).

10

(11)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet — Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen —Läget idag och vägar framåt(COM(2019) 163 final) (EUT C 282, 20.8.2019, s. 39).

11

(12)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Populism och grundläggande rättigheter – förorts- och landsbygdsområden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 97, 24.3.2020, s. 53) punkt 1.6.

12

(13)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU (COM(2020) 711 final) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 50).

13

(14)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati [COM(2020) 790 final] (EUT C 341, 24.8.2021, s. 56).

14

(15)  Artikel 8.1 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

15

(16)  Artikel 28 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

16

(17)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati [COM(2020) 790 final] (EUT C 341, 24.8.2021, s. 56).

17

(18)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Populism och grundläggande rättigheter – förorts- och landsbygdsområden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 97, 24.3.2020, s. 53).

18

(19)  FRA, ”Tio tips för att effektivt nå ut med budskap om mänskliga rättigheter”, 2018; det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner, ”Tips for Effective Messaging about Economic & Social Rights”, 2019.

19

(20)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska kontrollmekanismen för rättsstaten och grundläggande rättigheter (yttrande på eget initiativ) (EUT C 34, 2.2.2017, s. 8).

20

(21)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Populism och grundläggande rättigheter – förorts- och landsbygdsområden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 97, 24.3.2020, s. 53).

21

(22)  Europeiska kommissionen, Europeiska pelaren för sociala rättigheter – 20 principer.

22

(23)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För ett europeiskt ramdirektiv om en minimiinkomst (yttrande på eget initiativ (EUT C 190, 5.6.2019, s. 1).

23

(24)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om effekterna av covid-19 på de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i EU och demokratins framtid (yttrande på eget initiativ) (EUT C 275, 18.7.2022, s. 11).

24

(25)  FN:s oberoende expert om vilka följder staternas utlandsskulder och andra relaterade internationella finansiella åtaganden får för det fullständiga utövandet av alla mänskliga rättigheter, i synnerhet ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, ”Guiding Principles for human rights impact assessments for economic reform policies”, FN-dokument A/HRC/40/57, 19 december 2018.

25

(26)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Populism och grundläggande rättigheter – förorts- och landsbygdsområden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 97, 24.3.2020, s. 53).

26

(27)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU (COM(2020) 711 final) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 50).

27

(28)  Airey mot Irland, dom, sakförhållanden, begäran nr 6289/73 (1979), Europadomstolens dom av den 9 oktober 1979, punkt 26.

28

(29)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om effekterna av covid-19 på de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i EU och demokratins framtid (yttrande på eget initiativ) (EUT C 275, 18.7.2022, s. 11).

29

(30)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 27).

30

(31)  FRA, ”Many Europeans believe human rights can build a fairer society but challenges remain”, pressmeddelande av den 24 juni 2020.

31

(32)  Casla, Koldo och Barker, Lyle, ”Human Rights Local”, Human Rights Centre blog – University of Essex, 17 januari 2022.

32

Human Rights Centre blog – University of Essex

(33)  Casla, Koldo, ”Nothing about us, without us, is really for us”, Global Policy, 14 oktober 2019.

33

Global Policy

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/31

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En industristrategi för sektorn för maritim teknik

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/05)

| Föredragande: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christophe TYTGAT |

Föredragande:

Anastasis YIAPANIS

Medföredragande:

Christophe TYTGAT

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 11.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 207/2/4 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

11.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

207/2/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) utarbetar detta yttrande på eget initiativ för att uppmärksamma bristen på sektorspolitiska åtgärder till stöd för hanteringen av utmaningarna och behoven inom sektorn för maritim teknik, och framför konkreta förslag till omedelbara åtgärder för att stärka EU:s motståndskraft och strategiska oberoende på det maritima området samt återvinna den globala konkurrenskraften. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är oroad över framtiden för sektorn för maritim teknik i EU, som står inför otillbörlig konkurrens, i synnerhet från Asien. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vill att man snarast möjligt ska betrakta den maritima tekniken som en av EU:s strategiska sektorer och sektorns verksamhet som ”kritisk infrastruktur”, och efterlyser en strategi för den maritima industrin och tillräckligt med resurser för detta ändamål inom kommissionens avdelningar. I en hållbar europeisk maritim strategi måste man beakta och ompröva ägarförhållandena när det gäller de europeiska hamnarna och annan tillhörande kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén efterlyser brådskande åtgärder som stimulerar den inhemska efterfrågan på miljövänliga och högteknologiska fartyg, inbegripet ett EU-program för förnyelse av flottan och anpassning av befintliga fartyg i linje med målen för den europeiska gröna given, samt omedelbara investeringar i infrastruktur och alternativa bränslen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK efterlyser särskilda klausuler i bilaterala avtal och frihandelsavtal som säkerställer fritt marknadstillträde för EU:s företag inom den maritima sektorn, innebär ett förbud mot handelshinder, kräver ömsesidighet och säkrar tillbörlig aktsamhet. Om de internationella förhandlingarna misslyckas måste EU överväga ensidiga åtgärder för att stärka sin position jämte internationella konkurrenter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att säkerställa en hållbar ekonomisk och social utveckling, värna EU:s försvar och strategiska oberoende på det maritima området samt trygga arbetstillfällen och kritisk kapacitet menar kommittén att incitament bör ges, både till flytt av produktionsanläggningar till EU, med teknik framtagen i EU, och till att hålla kvar leveranskedjor och delkomponentproduktion i EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra omfattande program för omskolning, kompetensutveckling och yrkesutbildning, med programutvärdering och kompetenscertifiering och med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter och den akademiska världen, och vill att ekonomiskt stöd ges för EU-pakten för kompetens (1) och för särskilda kampanjer för att göra sektorn attraktiv, även för kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK efterlyser större ansträngningar för att säkerställa en rättvis omställning för alla arbetstagare samt små och medelstora företag, inrätta och stärka europeiska företagsråd och efterleva de striktaste internationella sociala normerna, i full överensstämmelse med EU-lagstiftningen och ILO-reglerna. EESK menar att den europeiska branschvisa dialogkommittén för varvsindustrin (SSDC) har en viktig roll att spela i detta sammanhang och i att stärka sektorn för maritim teknik. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Det är mycket svårt för företag, särskilt små och medelstora företag, som ägnar sig åt maritim teknik att få banklån och offentlig finansiering. EESK efterlyser EU-taxonomiregler som stöder hållbara investeringar i den maritima sektorn, främjar dess inkluderande karaktär och garanterar rättssäkerhet för teknikinvesteringar. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén önskar se att medel som samlas in inom ramen för överträdelseförfaranden som avser FuelEU Maritime (2) och intäkter från EU:s utsläppshandelssystem (3) bidrar även till finansieringen av vattenvägssektorn (4) och dess leveranskedja, särskilt sektorn för maritim teknik. Vi anser att en EU-garantifond bör inrättas för att förenkla tillgången till finansiering för riskintensiva maritima investeringar. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att EU:s finansieringsverktyg och tillträdet till den inre marknaden inte bör kunna nyttjas av eller beviljas utländska företag som fortsätter med social dumpning och som undergräver lika villkor på global nivå. Avkastningen på investeringar inom ramen för dessa verktyg bör vara till gagn för europeiska företag. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | En fullständig utfasning av fossila bränslen inom sektorn för maritim teknik förutsätter en fullständig omställning till alternativa bränslen och alternativ teknik. EESK välkomnar inrättandet av det samprogrammerade partnerskapet för utsläppsfria vattenvägstransporter (cPP ZEWT). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Enligt kommittén skulle en ”expertgrupp för sjöfart” och en ”europeisk industriallians för sektorn för maritim teknik” kunna hjälpa sektorn för maritim teknik att återfå och öka sin globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Slutligen står EESK redo att göra mer för att hjälpa sektorn för maritim teknik att ta itu med de utmaningar som den står inför, och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utan dröjsmål genomföra en strategi för den maritima industrin. Kommittén uttrycker sin oro över att EU, utan en riktad verktygslåda, kommer att förlora kapacitet, know-how och arbetstillfällen på det maritima området och bli helt beroende av Asien när det gäller civila och militära fartyg och plattformar samt maritim och havsbaserad utrustning. Man begår ett stort politiskt misstag om man underlåter att lägga fram och snabbt genomföra en särskild strategi för den maritima industrin. |
| --- | --- |

1.14

2.   Inledning

| 2.1 | EESK utarbetar detta yttrande på eget initiativ efter att 2018 ha antagit yttrandet CCMI/152 ”LeaderSHIP 2020-strategin som en vision för industrin för sjöfartsteknik” (5). Syftet är att öka medvetenheten om de allvarliga problem som sektorn för maritim teknik (6)
  i EU står inför och om bristen på sektorspolitiska åtgärder från EU och medlemsstaternas offentliga myndigheter till stöd för hanteringen av sektorns utmaningar och behov. EESK framför konkreta förslag till åtgärder för att säkra konkurrenskraften och främja tillväxt och affärsmöjligheter inom sektorn för maritim teknik. EU-institutionerna, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter uppmanas att så snart som möjligt, med gemensamma krafter, kartlägga och vidta politiska åtgärder för att rädda och skydda denna strategiska sektor, i syfte att säkra EU:s försvar och kustskydd, maritima oberoende, tillgång till handel, blå ekonomi samt globala ledarskap på det maritima området. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK följer avsiktligen strukturen i kommissionens publikation om LeaderSHIP (7) för att belysa de få framsteg som gjorts i de fyra föreslagna riktningarna. Kommittén riktar uppmärksamhet mot att sektorn för maritim teknik är i behov av omedelbara, riktade insatser, särskilt med tanke på konsekvenserna av pandemin och kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

2.2

3.   Förbättrat marknadstillträde och rättvisa marknadsvillkor

| 3.1 | Efterfrågan på livsmedel, varor och energi förväntas öka, vilket kommer att kräva mer infrastruktur för vattenvägstransport (till havs och på inre vattenvägar), liksom kapacitet, fartyg, teknik och logistikförvaltning. Efterfrågan på turism och fritidsaktiviteter på vattenvägar och i kustområden ökar likaså. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19 och kriget i Ukraina har visat på de strategiska riskerna med att EU är alltför beroende av tredjeländer, och har samtidigt gett upphov till brister och blockeringar i leveranskedjorna samt högre priser på råvaror och energi, vilket sätter ytterligare press på företag som ägnar sig åt maritim teknik. Kriget i Ukraina har också påmint EU om vikten av att ha kritisk militär sjöfartskapacitet, inbegripet såväl kommersiella som militära fartyg och teknik för försvar, säkerhet samt gräns- och kustskydd. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:s tillverkare utsätts för hård global konkurrens, och företag från Asien, i synnerhet från Kina och Sydkorea, vinner mark på allt fler marknader till följd av starkt statligt stöd, bland annat i form av komplexa statliga stödordningar, samtidigt som de tillämpar mindre strikta sociala och miljömässiga normer. Detta gör att de kan vinna mark på traditionella EU-marknader och locka till sig order från europeiska företag till skadevållande priser. Den rådande inflationsökningen och de höga energipriserna sätter extra press på de europeiska tillverkarna. Kommittén är oroad över framtiden för sektorn för maritim teknik och menar att det är nödvändigt med omedelbara åtgärder för att stärka EU:s motståndskraft på det maritima området, återfå den globala konkurrenskraften, slå vakt om EU:s starka ställning i fråga om komplex fartygsbyggnad och fritidsbåtstrafik samt värna EU:s strategiska oberoende på det maritima området. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I en hållbar europeisk maritim strategi måste man också beakta ägarförhållandena när det gäller europeiska hamnar och annan tillhörande kritisk infrastruktur, som i många fall helt eller delvis har köpts upp av kinesiska företag som står helt eller delvis under den kinesiska statens kontroll. För att EU:s strategiska oberoende ska säkras är det ytterst viktigt att se över ägarstrukturerna och så långt det är möjligt återupprätta det europeiska ägandet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK efterlyser en sektorsstrategi för sektorn för maritim teknik för att stärka dess globala konkurrenskraft och ge den möjlighet att utnyttja affärsmöjligheter som uppstår i samband med den gröna och den digitala omställningen. Särskilda EU-handelsmekanismer, tillgång till finansiering, arbetskraftsutbildningsprogram och FoU-program måste utvecklas omedelbart om EU vill fortsätta att konkurrera på denna kraftigt subventionerade och obalanserade globala marknad, där de främsta konkurrenterna inte följer WTO-reglerna. EESK vill dessutom att den maritima tekniken ska betraktas som en av EU:s strategiska sektorer, såsom i Förenta staterna, Kina, Japan och Sydkorea, och att tillräckligt med mänskliga och finansiella resurser ska avsättas för sektorn inom kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Den europeiska sektorn för maritim teknik är en hörnsten för EU:s försvar och bevakning, för transporten av varor, energi och passagerare och när det gäller att uppnå EU:s politiska mål i fråga om den europeiska gröna given och den blå ekonomin. EESK efterlyser brådskande åtgärder som stimulerar den inhemska efterfrågan på miljövänliga och högteknologiska fartyg, inbegripet ett EU-program för förnyelse av flottan (t.ex. av nationella fiskeflottor, närsjöfarts- och cabotageflottor samt fritidsbåtar) och anpassning av befintliga fartyg i linje med målen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK noterar att sektorns konkurrenskraft är direkt påverkad av den europeiska gröna given, eftersom den innebär ett paradigmskifte för hela vattenvägssektorn. Genomförandet av den kommer att bidra till att alternativa bränslen och alternativ teknik införs snabbare. EESK påpekar dock att den begränsade infrastrukturen och tillgången på alternativa bränslen hindrar en snabbare omställning, och efterlyser således omedelbara investeringar på detta område, till exempel inom ramen för en ny särskild EU-fond för maritim verksamhet. Särdragen hos varje fartygstyp bör beaktas, genom särskilda färdplaner för framdrivningssystem, bränslen och utsläppsfri teknik. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK oroar sig över handelshindren i Asien gentemot europeiska företag, och vill att gällande och framtida bilaterala avtal och frihandelsavtal samt ekonomiska partnerskap ska uppdateras med klausuler som säkerställer fritt marknadstillträde för EU:s företag inom den maritima sektorn, innebär ett förbud mot handelshinder, kräver ömsesidighet och säkrar tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK anser att man bäst kan ta itu med handelsprotektionism genom internationella diskussioner och avtal, och uppmanar kommissionen att på internationell nivå göra ännu mer för att det ska fastställas globala regler. Alternativt måste kommissionen vidta ensidiga åtgärder – så länge som det är nödvändigt – för att stärka sin position jämte internationella konkurrenter. Enligt EESK är det av högsta prioritet att vidta åtgärder mot utländsk subventionering och skadlig prissättning. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Industrin för maritim teknik är en hörnsten i EU:s blå ekonomi, eftersom den bygger och i efterhand anpassar fartyg, strukturer och teknik, till exempel för att utveckla en miljövänlig fiskeflotta, havsbaserad förnybar energi, vattenbruk och djuphavsutvinning. För att kunna uppnå målen i den europeiska gröna given måste EU avsevärt öka sin industriella kapacitet för havsbaserad förnybar energi och för andra alternativa bränslen. I annat fall kommer EU att behöva förlita sig på utländsk kapacitet för att kunna utveckla denna strategiska marknad och uppnå de egna målen i den europeiska gröna given. För att undanröja denna risk uppmanas kommissionen att omedelbart klassa den strategiska sektorn för maritim teknik och sektorns verksamhet som ”kritisk infrastruktur”. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommittén är övertygad om att EU endast kan uppnå ekonomiskt ledarskap med hjälp av starka produktionsanläggningar på EU:s territorium, eftersom detta är det enda sättet att säkerställa en hållbar ekonomisk och social utveckling, värna EU:s försvar och strategiska oberoende på det maritima området, upprätthålla EU-medborgarnas säkerhet och trygga deras arbetstillfällen. Vi efterlyser även ett särskilt program och incitament för tillverkare som vill flytta tillbaka sina produktionsanläggningar till EU (återflytt). |
| --- | --- |

3.11

4.   Sysselsättning och kompetens

| 4.1 | Sektorn för maritim teknik står för omkring 1 miljon arbetstillfällen i Europas kustregioner (8). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | För att man ska kunna anamma miljöanpassning och digitalisering och införa banbrytande teknik måste arbetskraften specialiseras. EESK uppmanar således kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och snarast genomföra omfattande program för omskolning, kompetensutveckling och yrkesutbildning, genom programutvärdering och kompetenscertifiering, med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter och den akademiska världen. Kommittén efterlyser dessutom konkret ekonomiskt stöd för EU-pakten för kompetens och för särskilda kampanjer som gör sektorn mer attraktiv, även för kvinnor och ungdomar samt för personer med funktionsnedsättning och med särskild kompetens. EESK påpekar också att sektorn för maritim teknik är i behov av arbetstagare med bättre färdigheter inom robotteknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, sensorer, automatisering och 3D-printing samt av högkvalificerade ingenjörer, och detta utöver sektorns särskilda behov av industriarbetare (svetsare, elektriker, rörläggare osv.). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Europeiska företag följer de striktaste internationella sociala normerna, i full överensstämmelse med EU-lagstiftningen och ILO-reglerna. EESK framhåller det arbete som europeiska företag gör när det gäller att gå i bräschen för och skärpa de internationella arbetsnormerna, liksom vikten av goda arbetsvillkor, anständiga löner och social trygghet för sektorns arbetstagare, och efterlyser större insatser för att inrätta och stärka europeiska företagsråd. Kommittén erinrar om att arbetstagare som blir utstationerade i en annan medlemsstat måste omfattas av en uppsättning centrala rättigheter som gäller i värdmedlemsstaten, i enlighet med direktivet om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Såsom framhålls i LeaderSHIP 2020-strategin från 2013 har sektorn för maritim teknik svårt att säkerställa kunskapsöverföringar mellan generationerna. EESK uttrycker sin stora besvikelse över att inga särskilda åtgärder (på EU-nivå) hittills har vidtagits, och efterlyser en tydlig färdplan för att säkerställa en rättvis omställning, göra sektorn för maritim teknik mer attraktiv och skapa lämpliga utbildningsmöjligheter, med nya läroplaner och färdigheter som är anpassade till nya trender och affärsmodeller och till den gröna och den digitala omställningen. Ramen för en rättvis omställning måste bygga på social dialog och omfatta tillräckliga resurser för att locka ny arbetskraft och stödja övergångar mellan arbeten samt omskolning och kompetensutveckling för arbetstagare, inbegripet utbildning i hälsa och säkerhet i fråga om ny teknik och nya processer. Alla program bör utvärderas och certifieras, så att utbildningen blir enhetlig och baseras på samma normer. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK menar att SSDC har en viktig roll att spela i att stärka sektorn för maritim teknik. Social dialog av hög kvalitet (t.ex. genom ambitiösa gemensamma åtgärder), avtal och samarbete mellan arbetsmarknadens parter, bland annat inom ramen för SSDC, är avgörande och bör respekteras. |
| --- | --- |

4.5

5.   Tillgång till finansiering

| 5.1 | EESK anser att det är mycket viktigt att behålla produktionsanläggningarna i EU och att göra dem konkurrenskraftiga, och uppmanar EU och medlemsstaterna att prioritera finansiering av industrin. Sektorn för maritim teknik har allt svårare att få banklån och offentlig finansiering och har mycket begränsad tillgång till andra finansieringskällor, och det är de små och medelstora företagen som påverkas mest. EESK efterlyser även EU-taxonomiregler som stöder hållbara investeringar i den maritima sektorn, inte lämnar några aktörer utanför och motverkar diskriminering mellan aktörer inom sektorn. Kriterierna för miljöprestanda måste också anpassas till EU-lagstiftningen och garantera rättssäkerhet för teknikinvesteringar. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK anser att EU bör ge europeiska fartygsägare ekonomiska incitament att bygga fartyg i EU och samtidigt i så stor utsträckning som möjligt hålla kvar leveranskedjorna och produktionen av delkomponenter i EU. Särskilda fonder och ansökningsomgångar bör övervägas, eftersom möjligheter på det maritima området knappt nämns eller beaktas i partnerskapsavtalen eller de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén önskar se att medel som samlas in inom ramen för överträdelseförfaranden som avser FuelEU Maritime och intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem även nyttjas som en ytterligare särskild finansieringskälla för sektorn för maritim teknik, särskilt för forskning, utveckling och innovation. Kommittén är redo att engagera sig i utformningen av ny politik och nya EU-finansieringssystem, och ber EU-institutionerna om att få delta i alla framtida diskussioner i frågan. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Eftersom de befintliga finansieringsinstrumenten inte räcker till för eller är anpassade till kapitalintensiva sektorer uppmanar EESK än en gång kommissionen att ”inrätta ett finansieringsinstrument som skulle öka investeringarna i en så kapitalriskintensiv sektor som den europeiska industrin för sjöfartsteknik” och att samtidigt ”överväga att inrätta ett finansieringsprogram som gör det möjligt för europeiska anläggningar för fartygsåtervinning att skrota större fartygstyper” (9). Vi anser att en EU-garantifond bör inrättas för att förenkla tillgången till finansiering för riskintensiva maritima investeringar. Demontering och återvinning av uttjänta fartyg, inbegripet fritids- och fiskebåtar, bör också möjliggöras genom EU-finansiering. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Det är slutligen oacceptabelt att företag från tredjeländer som inte lever upp till EU:s normer fortsätter att ha tillgång till EU-medel (t.ex. EIB-finansiering) och den inre marknaden. EU bör därför strikt tillämpa principen om reciprocitet och tillbörlig aktsamhet med avseende på respekten för EU:s normer och se till att EU:s finansieringsverktyg och tillträdet till den inre marknaden inte kan nyttjas av eller beviljas företag som fortsätter med social dumpning och som undergräver lika villkor på global nivå. Kommissionen bör tillämpa förordningen om utländska subventioner på varv och tillverkare av maritim utrustning som omfattas av utländska subventioner samt överväga att se över Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1035 (10) om skydd mot skadlig prissättning av fartyg. |
| --- | --- |

5.5

6.   Forskning, utveckling och innovation

| 6.1 | För att nå målen för den europeiska gröna given och genomföra EU:s industristrategi behövs ett sektorsinriktat angreppssätt med särskilda sektorspolitiska åtgärder. EESK understryker att vägen från teori till praktik är lång, och uttrycker sin stora besvikelse över bristen på åtgärder för att stödja EU:s industriella utveckling. Kommittén, arbetsmarknadens parter och lokala tillverkare har förgäves väntat på åtgärder som kan stimulera sektorns omställning till miljövänliga fartyg samt alternativa bränslen och alternativ teknik för att uppfylla kraven i 55 %-paketet (11). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | För att kunna ligga steget före i konkurrensen måste man tillämpa ny omstörtande teknik (t.ex. smarta sensorer för både fartyg och hamnar, dataanalys, sakernas internet, molntjänster och artificiell intelligens). Denna teknik kommer att möjliggöra mer integrerade sjöfartstjänster och leveranskedjor, större säkerhet och energieffektivitet samt bättre utformning. EESK påpekar dock att de lokala tillverkarna redan investerar i genomsnitt så mycket som 9 % av sin årsomsättning i forskning, utveckling och innovation, och efterlyser särskild offentlig politik och mer ekonomiskt stöd till förmån för dessa föregångare. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kommittén vill också se större insatser på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå för att öka cybersäkerhetskapaciteten, eftersom cyberriskerna kommer att öka i takt med den tekniska utvecklingen och införandet av automatiserade processer och fartyg. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | En fullständig utfasning av fossila bränslen inom sektorn för maritim teknik förutsätter en fullständig omställning till alternativa bränslen och alternativ teknik. Även om sektorn står för de mest energieffektiva transportmedlen påpekar EESK att det fortfarande finns utrymme för förbättringar i fråga om återvinning, miljöanpassningsinvesteringar, utsläppsfria och klimatresilienta hamnar, vattenvägsinfrastruktur samt smidiga logistikkedjor för hamnar. Vi efterlyser stöd till forskning och innovation inom sektorn för maritim teknik, eftersom detta är avgörande för såväl utvecklingen av banbrytande teknik och möjliga alternativa koncept för sjöfart som sektorns konkurrenskraft. I detta avseende bör ett brett samarbete med försvarsindustrin eftersträvas. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Framtiden för sektorn för maritim teknik är avhängig av datainsamling och datahantering, eftersom dataanalys utgör en viktig möjlighet att förbättra logistiken, fartygsdriften, den geografiska övervakningen av stora havsområden och fartygens miljöprestanda. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Det är avgörande för sektorn för maritim teknik att know-how och immateriella rättigheter skyddas. Kunskapen från EU-finansierade forsknings-, utvecklings- och innovationsprojekt måste bidra till att företagen i EU blir mer konkurrenskraftiga och gynna samhället. Miljövänlig och smart maritim teknik som utvecklats inom ramen för EU-projekt bör följaktligen betraktas som strategisk i fråga om EU:s konkurrenskraft och strategiska oberoende, och det bör vara möjligt att tillfälligt begränsa tillgången till projektresultaten för företag från tredjeländer, i linje med de rättsliga bestämmelserna för Horisont Europa. Sektorer inom vattenvägsindustrin som ännu inte omfattas av befintliga partnerskap, såsom fritidsbåtar, bör också kunna dra nytta av finansiering för forskning, utveckling och innovation inom ramen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Till sist påpekar EESK att investeringar i forskning, utveckling och innovation kan säkerställa EU:s ledande roll i den globala konkurrensen, och välkomnar därmed inrättandet av det samprogrammerade partnerskapet för utsläppsfria vattenvägstransporter. |
| --- | --- |

6.7

7.   Avslutande kommentarer

| 7.1 | Såsom i fallet med andra transportsätt bedömer kommittén att en ”expertgrupp för sjöfart” och en ”europeisk industriallians för sektorn för maritim teknik” skulle kunna hjälpa sektorn för maritim teknik att återfå och öka sin globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Om det inte vidtas några åtgärder på sektorsnivå kan detta yttrande från EESK utgöra en av de sista uppmaningarna till omedelbart stöd för sektorn för maritim teknik, med syftet att värna marknaden, industrins kapacitet och arbetstillfällena i EU och kämpa för att återta förlorade marknader. EESK har gjort sitt för att öka medvetenheten om de politiska åtgärder som måste till och står redo att göra ytterligare insatser för att sektorn ska bli mer konkurrenskraftig. Om EU underlåter att vidta omedelbara åtgärder, och att lägga fram och utan dröjsmål genomföra en särskild strategi för den maritima industrin, riskerar unionen att bli helt beroende av Asien när det gäller civila och militära fartyg och strukturer samt maritim och havsbaserad utrustning. Detta vore inte bara en verklig skam, utan också ett stort politiskt misstag! |
| --- | --- |

7.2

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Pact for Skills.

1

(2)  Förslaget om FuelEU Maritime.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Begreppet ”vattenvägssektorn” måste tolkas brett som sektorn för maritim teknik, sjöfart, inlandssjöfart, fritidsbåtstrafik och båtsport samt deras leveranskedjor.

4

(5)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om LeaderSHIP 2020-strategin som en vision för industrin för sjöfartsteknik: i riktning mot en innovativ, hållbar och konkurrenskraftig sjöfartsindustri 2020 (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 262, 25.7.2018, s. 8).

5

(6)  Sektorn för maritim teknik omfattar varv och hela leveranskedjan för tillverkare och leverantörer av maritima system och maritim utrustning och teknik. Den omfattar inte leverantörer av maritima tjänster (t.ex. rederier, hamnmyndigheter och hamntjänsteleverantörer).

6

(7)  LeaderSHIP 2020 – The Sea: New Opportunities for the Future.

7

(8)  A Future European Maritime Technology Industrial Policy.

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om LeaderSHIP 2020-strategin som en vision för industrin för sjöfartsteknik: i riktning mot en innovativ, hållbar och konkurrenskraftig sjöfartsindustri 2020 (Yttrande på eget initiativ) (EUT C 262, 25.7.2018, s. 8).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1035 av den 8 juni 2016 om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (EUT L 176, 30.6.2016, s. 1).

10

(11)  55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet.

11

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/06)

| Föredragande: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Föredragande:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 24.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 126/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

24.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

126/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppmanar medlemsstaterna att bekräfta sitt åtagande från COP26 (1) om att göra klimatåtgärder och hållbar utveckling till en central del i läroplanen. Det är mycket viktigt att erkänna behovet av att föreställa sig framtiden på nytt tillsammans med ungdomarna och utarbeta ett nytt socialt kontrakt som omvandlar utbildningen på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vad gäller att uppnå ett paradigmskifte betonar EESK behovet av en heltäckande och övergripande strategi som säkerställer samarbete mellan de olika berörda parterna, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. Ungdomsorganisationer och icke-formell utbildning har en avgörande roll att spela när det gäller att öka medvetenheten om och stödja genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK uppmuntrar kommissionen att fortsätta att fokusera på ungdomarnas behov under Europaåret för kompetens 2023 och koppla det till hållbar utveckling och de utmaningar som ungdomar möter i en föränderlig värld. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar kommissionens samordnande roll när det gäller att främja projekt, utbildning, utbyte av god praxis och kommunikation mellan lärare för att främja genomförandet av målen för hållbar utveckling på utbildningsområdet. Metoder och strategier för utbildning – både teoretisk och praktisk – för hållbar utveckling bör dock utformas på lokal, nationell och regional nivå och bygga på konsekvent forskning och tydliga handlingsplaner. Detta bör omfatta övervakning för att möjliggöra kontinuerlig förbättring och utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar den viktiga roll som social och medborgerlig dialog spelar när det gäller att integrera målen för hållbar utveckling på alla utbildningsnivåer, i formell och icke-formell utbildning och i lärarutbildningen, för att se till att dessa inbegriper uttryckliga kompetensramar som möjliggör konkreta lärandemål och bedömningsmetoder. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén påpekar att alla behöver den kunskap som krävs för att bekämpa klimatförändringarna, särskilt när det gäller alla aspekter av hållbar konsumtion och produktion, ansvarsfulla livsmedelsval och minskat matsvinn samt användning av hållbar energi. Barns utbildning bör stödjas genom livslångt lärande för föräldrar och medborgarutbildning. Dessutom bör man främja insatser för att nå ut till alla, bl.a. genom att stödja ungdomsledda organisationer i denna fråga. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att EU:s investeringar bör kopplas bättre till utbildning i hållbar utveckling med hjälp av EU-medel, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens, Erasmus+, Horisont, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden+ (ESF+). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vi uppmanar alla medlemsstater att tillhandahålla hållbara och högkvalitativa offentliga investeringar för att se till att målen för hållbar utveckling integreras i den nationella utbildningen, inte bara i teorin utan även i praktiken, genom att man utarbetar heltäckande läroplaner för att förmedla förmåga till kritiskt tänkande och välgrundat beslutsfattande. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar medlemsstaterna att ge lärarna ändamålsenligt stöd för att göra yrket mer attraktivt. Samtidigt som det råder en enorm lärarbrist i Europa förutsätter utbildning för hållbarhet uppskattade lärare, med anständiga löner och goda arbetsvillkor. För att omvandla utbildningssystemet är det viktigt att säkerställa högkvalitativ grundutbildning och fortbildning för lärarna, rättvisa och inkludering i utbildningssystemen samt en innovativ organisation av skolorna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att ungdomarna bör stå i centrum för utbildnings- och inlärningsprocessen. Detta kan uppnås genom minskad byråkrati inom läraryrket, fokus på innovativ pedagogik och nära samarbete med eleverna. I detta sammanhang är det viktigt att alla lärare förbereds för en effektiv användning av ny teknik och för nya inlärningssammanhang, oavsett om det gäller läroplanen eller deras egna liv. Det skulle vara fördelaktigt att bedöma möjligheten att utveckla en särskild onlineplattform eller instrumentpanel för att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK uppmanar kommissionen att arbeta med att införa en europeisk indikator för minskad fattigdom och färre skolavhopp i linje med utbildning i hållbar utveckling i syfte att bekämpa ojämlikhet. Detta skulle kunna utvecklas parallellt med en global indikator. |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund och sammanhang

2.1   Behovet av hållbar utveckling

| 2.1.1 | Politikerna, beslutsfattarna och de berörda parterna på alla nivåer måste erkänna att den storskaliga omvandlingen från en fossilbränslebaserad, resursintensiv och linjär ekonomi till en klimatvänlig cirkulär ekonomi är välbehövlig men medför stora omvälvningar för medborgarnas liv och framtidsplaner, särskilt för ungdomar och framtida generationer. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Rysslands krig mot Ukraina har också belyst Europas ohållbara beroende av fossil energi och satt den gröna omställningen i ett nytt geopolitiskt sammanhang. För att minska vårt beroende är det oundvikligt och mer nödvändigt än någonsin att påskynda utfasningen av fossila bränslen. Mot bakgrund av nuvarande och framtida utmaningar utgör Agenda 2030, dess 17 mål för hållbar utveckling och löftet att inte lämna någon människa eller ort på efterkälken en unik väg till en välfärdsekonomi, bättre återuppbyggnad och en mer jämlik, rättvis, inkluderande, hållbar och resilient värld. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Inom en snar framtid bör EU föregå med gott exempel vad gäller att skapa en ekonomiskt hållbar väg mot en grön och socialt rättvis omställning. För att detta ska kunna uppnås uppmanar EESK medlemsstaterna och EU-institutionerna att ge ungdomarna egenmakt och göra dem delaktiga i beslutsfattandet, genom att anpassa utbildningen och sysselsättningen samt engagera ännu fler ungdomar. Enligt världshandlingsprogrammet för ungdomar fram till 2000 och därefter (2), som FN:s generalförsamling antog 1995, är ungdomar i alla länder både en viktig mänsklig resurs för utveckling och nyckelaktörer för social förändring, ekonomisk utveckling och teknisk innovation. EESK påpekar att ungdomarna är framtidens ledare. De måste få stöd när det gäller att få tillgång till progressiv innovation och integreras fullt ut i beslutsfattandet för att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Syftet med detta yttrande på eget initiativ är att analysera om och på vilket sätt målen för hållbar utveckling ingår i medlemsstaternas läroplaner samt undersöka om respektive medlemsstats strategi kan betraktas som transformativ utbildning för att främja hållbar utveckling (3). Dessutom innehåller yttrandet rekommendationer till stöd för kommissionen och medlemsstaterna om hur man kan främja möjligheter och övervinna utmaningar när det gäller att vidareutveckla ungdomspolitiken, samtidigt som man ser till att utbildning för hållbar utveckling integreras redan i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Politisk bakgrund |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | År 2015 antog FN målen för hållbar utveckling som en ambitiös plan för hur man i världen ska ta itu med miljöförstöring och frågor som rör social och ekonomisk utveckling tillsammans. I de 17 målen för hållbar utveckling, med 169 tillhörande delmål som ska uppnås senast 2030, sätts utbildning i centrum för genomförandet. Utbildning är en mänsklig rättighet, och utbildning (inklusive utbildning för hållbarhet) bör vara tillgänglig för alla. Enligt Unescos rapport om genomförandet av målen för hållbar utveckling är dock den offentliga utbildningen inte kostnadsfri för alla och ofta inte inkluderande. Det har därför visat sig vara svårt att genomföra hållbarhetsmål 4.7. Dessutom är många länder fortfarande inte fast beslutna att göra klimatåtgärder till en central del av läroplanen. (4) |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Enligt hållbarhetsmål 4.7 ska undertecknarna senast 2030 ”säkerställa att alla studerande får de kunskaper och färdigheter som behövs för att främja en hållbar utveckling, bland annat genom utbildning för hållbar utveckling och hållbara livsstilar, mänskliga rättigheter, jämställdhet, främjande av en kultur av fred, icke-våld och globalt medborgarskap samt värdesättande av kulturell mångfald och kulturens bidrag till hållbar utveckling”. EESK:s relevanta yttrande ”Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla” (5) ligger i linje med denna rekommendation. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Under de senaste åren har EU:s politik i allt högre grad inriktats på miljömässig hållbarhet. Den europeiska gröna given (6), som lanserades 2019, är kommissionens plan för att göra EU:s ekonomi hållbar och visar dess ambition att Europa ska bli den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Inom ramen för sin plan för hur utbildning ska bidra till den gröna omställningen har kommissionen föreslagit en rad initiativ: För det första lanseringen av koalitionen Utbildning för klimatet (7). För det andra rådets nyligen antagna slutsatser ”Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet” (8) och rådets rekommendation om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling (9). För det tredje utvecklingen av en europeisk kompetensram för klimatförändringar och hållbar utveckling (10). |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Den 4–5 april 2022 betonade rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) idrottens viktiga roll i utbildningen för en hållbar miljö och rekommenderade att man skulle ”[h]itta sätt att främja utbildning om hållbar utveckling och uppbyggnad av en känsla av miljö- och samhällsansvar bland idrottsklubbar, förbund och andra aktörer på idrottsområdet” (11). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Europaåret för ungdomar 2022 syftar också till att främja de nya chanser och möjligheter som den gröna och den digitala omställningen erbjuder. Dessa omställningar bör vara inkluderande och uppmärksamma integrationen av unga med begränsade möjligheter och utsatta grupper av ungdomar. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta att fokusera på ungdomarnas behov under Europaåret för kompetens 2023 och koppla det till hållbar utveckling och de utmaningar som ungdomar möter i en föränderlig värld. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Det är viktigt att EU:s investeringar kopplas bättre till utbildning i hållbar utveckling med hjälp av EU-medel, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens, Erasmus+, Horisont, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden+ (ESF+). Kampen mot förlust av biologisk mångfald, föroreningar och klimatförändringar är en av de fyra övergripande prioriteringarna i det nya Erasmus+-programmet för 2021–2027, tillsammans med inkludering och mångfald, digital omvandling och deltagande i det demokratiska livet. EESK välkomnar att rörlighet online också kommer att uppmuntras i Erasmusprogrammet för att minska koldioxidavtrycket. |
| --- | --- |

2.2.7

3.   Ungdomar, utbildning och hållbar utveckling

| 3.1 | Vikten av kompetensutveckling på området begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt i den cirkulära ekonomin måste beaktas vid ungdomars omskolning och kompetensutveckling. Arbetsmarknadens parter (arbetsgivarorganisationer och fackföreningar) och det civila samhällets organisationer har en viktig roll att spela när det gäller att fastställa yrkes- och arbetsprofiler samt yrkes- och arbetsnormer och integrera hållbarhetsaspekterna i lärlingsutbildningar och personalutbildning. Arbetsmarknadens parter och det civila samhället hjälper ungdomar att anpassa sig i övergången från skola till arbetsliv på ett sätt som inbegriper hållbar utveckling. Den sociala och den medborgerliga dialogens roller är avgörande och måste stärkas. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ungdomar behöver digital och social delaktighet, utbildning av god kvalitet, stabil sysselsättning, goda arbetsvillkor, ekonomiskt överkomliga bostäder och stöd i den dagliga kampen mot klimatförändringarna. Det behövs mer forskning och data om klimatförändringarnas inverkan på länder, regioner och den lokala nivån, och de måste kopplas till prognoser för kompetens och arbetstillfällen. Samtidigt som det råder en allvarlig livsmedelskris i Europa och på andra kontinenter måste unga människor lära sig om alla aspekter av hållbar konsumtion och produktion för att minska matsvinnet och göra ansvarsfulla livsmedelsval. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ojämlikhet bör avhjälpas genom att man inför en global och europeisk indikator för minskad fattigdom och färre skolavhopp, i linje med utbildning i hållbar utveckling. Avfolkningen av landsbygdsområden på grund av bristande utsikter till arbete och otillräckliga utbildningsmöjligheter har en negativ inverkan på unga familjer. Avhopp från skolan är ett problem i stads- och landsbygdsområden, och därför måste de politiska åtgärder som rör arbetsmarknaden och en rättvis ekonomisk tillväxt vara effektiva så att antalet IVAS (12) minskar. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ett ändamålsenligt genomförande av den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (13) och en förbättring av de europeiska kvalitetskriterierna för praktikprogram är avgörande för utbildningen i hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Med tanke på dessa frågors omfattning, komplexitet och brådskande karaktär anser EESK att det behövs förstärkta och bättre samordnade insatser från EU:s och medlemsstaternas sida, bl.a. för att förbättra utbildningen för hållbarhet, som nu är av avgörande betydelse. Detta inbegriper även utbildning i användningen av hållbar energi. EU:s och medlemsstaternas utbildningspolitik måste ständigt övervakas och kartläggas, med utbyte av god praxis mellan länder och organisationer. Kärnan i utbildningen för hållbar utveckling är humanistiska värderingar som är inriktade på förvärvande av kunskap och utformning av balanserade praktiska lösningar, med beaktande av miljömässiga och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lärare och föräldrar spelar en viktig roll i utbildningen för en hållbar miljö. Lärare och utbildare måste få stöd i form av högkvalitativ grundutbildning och kontinuerlig fortbildning i hållbarhet. I EESK:s yttrande ”Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla” (14) betonades den viktiga poängen att alla måste ha den kunskap som krävs för att bekämpa klimatförändringarna. Livslångt lärande för föräldrar och medborgarutbildning är avgörande och bör stärkas genom insatser för att nå ut till alla, bl.a. genom att ungdomsorganisationer stöds i denna fråga. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK uppmanar medlemsstaterna att ge lärarna ändamålsenligt stöd för att göra yrket mer attraktivt. Samtidigt som det råder en enorm lärarbrist i Europa förutsätter utbildning för hållbarhet uppskattade lärare, med anständiga löner och goda arbetsvillkor. För att omvandla utbildningssystemet är det viktigt att säkerställa högkvalitativ grundutbildning och fortbildning för lärarna, rättvisa och inkludering i utbildningssystemen samt en innovativ organisation av skolorna i syfte att skapa en kultur av fred och säkerhet. I syfte att ge ungdomar egenmakt för att uppnå hållbar utveckling genom utbildning krävs kompetenta yrkesverksamma som är rustade med olika och kraftfulla verktyg. Kvalificerade lärare kommer att veta hur de bäst kan använda Parisförklaringen (15) och Osnabrückförklaringen om yrkesutbildning (16) i sitt dagliga arbete för att främja medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering i utbildningen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Europas ungdomar utgör ett ovärderligt humankapital och en källa till innovativa idéer, med sin kreativa fantasi, entusiasm och energi, och de har den största rollen att spela i att driva på hållbar utveckling i EU:s medlemsstater nu och i en nära framtid. I detta avseende förfogar EU:s medlemsstater över en stor källa till outnyttjad potential att agera. Ungdomsorganisationer och icke-formell utbildning har en viktig roll att spela när det gäller att stödja hållbar utbildning och hållbart lärande. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK anser att ungdomarna bör stå i centrum för utbildnings- och inlärningsprocessen. Detta kan uppnås genom att man minskar byråkratin inom läraryrket, fokuserar på innovativ pedagogik och nära kontakter med eleverna samt förbereder alla lärare för användning av ny teknik och för nya inlärningssammanhang, oavsett om det gäller läroplanen eller deras egna liv. En transformativ utbildning kräver transformativa lärare, transformativa färdigheter och transformativa medborgare. Lärare och utbildare behöver tillräckligt med tid, utrymme och resurser för att kunna tillämpa det praktiska och övergripande synsättet i utbildning för miljömässig hållbarhet på grundval av effektivt lagarbete mellan de berörda parterna. Detta är en övergripande fråga som berör alla grenar av allmän och yrkesinriktad utbildning inom ramen för en tvärvetenskaplig pedagogisk strategi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Det är glädjande att notera att ungdomar redan bidrar till hållbar utveckling i sina länder och till de internationella klimatmålen i linje med ”miljövänlighet” och dessutom aktivt ansluter sig till internationella nätverk av ungdomsrörelser som syftar till att bevara naturen och bekämpa klimatförändringarna. För att komplettera detta måste vi anpassa alla utbildningssystem i syfte att skapa utrymme för transformativ utbildning som ger fler unga möjlighet att inrikta sina ansträngningar på att åstadkomma den omvälvande förändring som vi behöver. Enligt den senaste IPCC-rapporten är transformativt lärande avgörande eftersom det bidrar till att skapa både gemensam medvetenhet och kollektiva åtgärder (17). |
| --- | --- |

3.10

4.   Hållbar utveckling måste ses som en kontinuerlig och heltäckande lärandeprocess

| 4.1 | Det är viktigt att inse att en hållbar utveckling av staten och samhället inte är möjlig utan ständigt lärande samt förvärvande och förståelse av nya erfarenheter. I detta avseende måste hållbar utveckling ses som en kontinuerlig process genom vilken samhället måste lära sig att leva mer hållbart ur ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt perspektiv. Genom tillgång till information och ökad medvetenhet, men framför allt genom att bygga upp människors förmåga att innovera och genomföra lösningar, är utbildning för hållbarhet avgörande för att vi ska kunna omorientera vårt sätt att leva och arbeta. För att utbilda ungdomar i att medvetet ta itu med de mest komplexa frågor om hållbar utveckling som lokalsamhällen och stater står inför är det nödvändigt att utarbeta heltäckande läroplaner för att förmedla förmåga till kritiskt tänkande och välgrundat beslutsfattande. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | På grundval av studier och forskning som utförts för kommissionens räkning inför utarbetandet av förslaget till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet har bara 13 medlemsstater en tydlig definition av utbildning för hållbar utveckling eller utbildning för miljömässig hållbarhet. Det är beklagligt att begreppet ”utbildning för hållbar utveckling” och hållbarhetsmål 4.7 inte tillämpas i vissa medlemsstater, trots att utbildning för hållbar utveckling erkänns som en integrerad del av hållbarhetsmål 4 om god utbildning och är en viktig möjliggörande faktor för alla andra mål för hållbar utveckling. I de analyserade landsrapporterna ställdes inga specifika frågor om finansiering. Italien, som har börjat göra utfästelser om utbildning för hållbar utveckling, angav dock tydligt att bristen på medel är en av huvudorsakerna till att genomförandet av utbildning för hållbar utveckling har avstannat. När regeringar är tvungna att göra nedskärningar på grund av ekonomiska kriser, energikriser och levnadskostnadskriser ingår utbildning, liksom andra sociala områden, alltid i ekvationen. Bristen på investeringar leder till olika former av privatisering och asymmetrier i systemen, vilket urholkar rättvisan och den pedagogiska och akademiska friheten. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Något som man också kan fundera på är om vi behöver en centraliserad, toppstyrd strategi för att framgångsrikt genomföra utbildning för hållbar utveckling, eller om det finns andra faktorer som avgör dess framgång? Danmark och Nederländerna har ingen nationell strategi för utbildning för hållbar utveckling, men deras skolor arbetar aktivt med denna fråga. Finland har en nationell strategi, men befarar att det finns skillnader i utbildningen för hållbar utveckling mellan skolorna. Italien har redan inkluderat utbildning för hållbar utveckling i den nationella läroplanen, men möter vissa utmaningar när det gäller genomförandet på regional nivå. Frankrike har utarbetat en nationell strategi som förvaltas av de lokala utbildningsmyndigheterna och genomförs i alla skolor genom den nationella läroplanen och pedagogiska projekt. På så sätt deltar alla nivåer, vilket i sin tur borgar för framgång. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | En av de viktigaste frågorna är prioriteringen av utbildning för hållbar utveckling. OECD offentliggjorde i samarbete med kommissionen nyligen forskning (18) där man kartlägger unga människors kompetens när det gäller miljömässig hållbarhet i EU- och OECD-länderna. Denna nya strategi för studier och bedömningar skulle kunna ge en god signal om att prioritera utbildning för hållbar utveckling i medlemsstaterna. Det skulle kunna vara lämpligt att ytterligare undersöka förhållandet mellan FN:s åtgärder för att främja utbildning för hållbar utveckling och OECD:s åtgärder för att stödja utvecklingen av utbildningspolitiken genom Pisa för att se om det finns några asymmetrier beträffande hur dessa två uppsättningar åtgärder formar utbildningssystemen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ett potentiellt hinder är införandet av utbildning för hållbar utveckling i länder med ett federalt system. Vad vi ser i de nationella rapporterna är att graden av samordning mellan det federala ministeriet i fråga och de regionala myndigheterna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna: Tyskland har svårt med detta, medan Österrike har ett nätverk som reglerar samordningen. Det sätt på vilket den österrikiska federala regeringen deltar i nedifrån och upp-initiativen är ett exempel som andra länder skulle kunna följa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det är mycket viktigt att dagens och framtidens samhällen omvärderar, omprövar och omdefinierar utbildningen ur perspektivet hållbar utbildning och hållbart lärande från förskola till universitet och därefter, så att den i slutändan omfattar de principer, kunskaper, färdigheter, övertygelser och värderingar som är förknippade med hållbarhet på alla tre områden: miljö, samhälle och ekonomi. En sådan process bör vara global och tvärvetenskaplig och inbegripa gräsrotsinitiativ samt allmänheten och stödjas av respektive regeringar. I genomförandet i de enskilda länderna måste man dock ta hänsyn till lokala och kulturella särdrag. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Utbildningen för hållbar utveckling bör sprida kunskap om miljön och dess tillstånd och visa på de möjligheter som finns när det gäller att anpassa vår ekonomi på ett sätt som ger incitament att prioritera människornas och planetens välbefinnande, samtidigt som man främjar rättvisa mellan generationerna och bevarar den naturliga miljön. Denna anpassade ekonomi bör ge ökad vikt åt miljövänliga förvaltningsmetoder, skapa möjligheter att främja en varsam respekt för natur- och kulturvärden och vara värdestyrd på grundval av den ekologiska etiska principen om ansvar för bevarande av miljön för nuvarande och kommande generationer och för hållbar användning av naturresurser. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | En transformativ utbildning för hållbar utveckling bör






  — | grundas på de principer och värderingar som ligger till grund för en hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

4.8

—

grundas på de principer och värderingar som ligger till grund för en hållbar utveckling,

| — | påverka alla tre områden av hållbar utveckling: miljö, samhälle och ekonomi, |
| --- | --- |

—

påverka alla tre områden av hållbar utveckling: miljö, samhälle och ekonomi,

| — | stimulera livslångt och livsvitt lärande som främjar hållbara, respektfulla, ansvarsfulla, proaktiva och kritiska samhällen, |
| --- | --- |

—

stimulera livslångt och livsvitt lärande som främjar hållbara, respektfulla, ansvarsfulla, proaktiva och kritiska samhällen,

| — | stå för en utbildning som håller hög kvalitet, får aktivt stöd och är helhetsinriktad i sina synsätt, |
| --- | --- |

—

stå för en utbildning som håller hög kvalitet, får aktivt stöd och är helhetsinriktad i sina synsätt,

| — | främja en tillgänglig rättighetsbaserad utbildning som är respektfull och inkluderande och hyllar mångfald, |
| --- | --- |

—

främja en tillgänglig rättighetsbaserad utbildning som är respektfull och inkluderande och hyllar mångfald,

| — | vara globalt inriktad men även fokusera på lokala frågor och kulturella särdrag, |
| --- | --- |

—

vara globalt inriktad men även fokusera på lokala frågor och kulturella särdrag,

| — | omfatta formell, icke-formell och informell utbildning, |
| --- | --- |

—

omfatta formell, icke-formell och informell utbildning,

| — | ta hänsyn till att begreppet hållbar utveckling förändras. |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till att begreppet hållbar utveckling förändras.

| 4.9 | Det finns inga universalmodeller för en transformativ utbildning för hållbarhet, och därför måste varje land, genom ett ändamålsenligt deltagande av berörda arbetsmarknadsparter, det organiserade civila samhället och andra berörda parter, bl.a. ungdomsorganisationer, fastställa sina egna prioriteringar och åtgärder på området hållbar utveckling och utbildning. Samarbetsinriktat skolledarskap och medborgarutbildning spelar en viktig roll när det gäller att utforma skolor med sikte på en förbättrad hållbarhetsutbildning. Mål, huvudsakliga handlingslinjer och mekanismer bör fastställas med beaktande av lokala miljömässiga, sociala och ekonomiska förhållanden och kulturella särdrag. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Att skapa ett utbildningssystem för hållbar utveckling innebär en omställning från traditionell utbildning till en hållbarhetsinriktad modell som bör bygga på bred tvärvetenskaplig kunskap som stöds av en integrerad syn på samhällets, ekonomins och miljöns utveckling. En sådan utbildning bör omfatta arbete inom formell (skolor, universitet, fortbildningsinstitut), icke-formell (inrättande av utbildningscentrum, seminarier och rundabordssamtal, användning av medier osv.) och informell utbildning (ömsesidigt lärande genom evenemang, ungdomsutbyten, ungdomsledda projekt osv.). Utbildningsprogram som integrerar utbildning för miljömässig hållbarhet måste vara tillgängliga och inkluderande. Regeringarna måste i ett tidigt skede ta hänsyn till den verklighet som ungdomar från missgynnade miljöer möter och se till att de hittar sätt att inkludera dessa grupper. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Co-chairs conclusions of Education and Environment Ministers’ summit at CoP26 ”Learn for our planet, Act for the climate”.

1

(2)  FN – World programme of action for youth.

2

(3)  Olika begrepp används – i yttrandet talas det om ”transformativ utbildning för att främja hållbar utveckling”. ”Utbildning för hållbar utveckling” och ”utbildning för miljömässig hållbarhet” används dock i samma betydelse i detta sammanhang. Se även ordlistan i bilagan.

3

(4)  Unesco, ”Global education monitoring report, 2021/2: non-state actors in education: who chooses? who loses?”.

4

(5)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla (yttrande på eget initiativ) (EUT C 56, 16.2.2021, s. 1).

5

(6)  Den europeiska gröna given.

6

(7)  Europeiska kommissionen – koalitionen Utbildning för klimatet.

7

(8)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet 2022/C 159/07 (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

8

(9)  Rådets rekommendation av 16 juni 2022 om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling (EUT C 243, 27.6.2022, s. 1).

9

(10)  Bianchi, G., Pisiotis, U. och Cabrera Giraldez, M., ”GreenComp The European sustainability competence framework”, Punie, Y. och Bacigalupo, M. redaktör(er), EUR 30955 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–46485–3, doi:10.2760/13286, JRC128040.

10

(11)  Slutsatser från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling (EUT c 170, 25.4.2022, s. 1).

11

(12)  IVAS står för ”individer som varken arbetar eller studerar” och avser personer som är arbetslösa och inte deltar i utbildning.

12

(13)  Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (EUT C 153, 2.5.2018, s. 1).

13

(14)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla (yttrande på eget initiativ) (EUT C 56, 16.2.2021, s. 1).

14

(15)  Främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, Eurydice.

15

(16)  Osnabrückförklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier – osnabrueck_declaration_eu2020.pdf.

16

(17)  IPCC:s sjätte utvärderingsrapport, rapport från arbetsgrupp III: Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change, s. 2871.

17

(18)  Borgonovi, F., et al. (2022), ”Young people’s environmental sustainability competence: Emotional, cognitive, behavioural, and attitudinal dimensions in EU and OECD countries”, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, nr 274, OECD Publishing, Paris. Borgonovi, F., et al. (2022), ”The environmental sustainability competence toolbox: From leaving a better planet for our children to leaving better children for our planet”, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, nr 275, OECD Publishing, Paris. Dokumenten utarbetades som bakgrund till den kommande publikationen ”OECD Skills Outlook 2023”.

18

OECD Social, Employment and Migration Working Papers

OECD Social, Employment and Migration Working Papers

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/45

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiskt medborgarinitiativ – Rädda bin och bönder

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/07)

| Föredragande: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Föredragande:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 19.5.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 24.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 168/0/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

19.5.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

24.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

168/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Detta framgångsrika europeiska medborgarinitiativ visar att EU-medborgarna har mycket starka förväntningar på kommissionen. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) vill först och främst gratulera organisatören och välkomna medborgarnas engagemang för denna framgång, med tanke på svårigheten att samla in alla nödvändiga underskrifter. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ge tydliga och konkreta svar på kraven i detta medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK beklagar att det huvudsakliga förslaget i medborgarinitiativet, dvs. en fullständig utfasning av syntetiska bekämpningsmedel fram till 2035, inte lyfts fram i den valda titeln ”Rädda bin och bönder”. EESK betonar också att kommissionen håller på att utarbeta eller redan har antagit många rättsakter till förmån för bin, pollinatörer, biologisk mångfald, hållbar användning av bekämpningsmedel och stöd till jordbrukare i den agroekologiska omställningen, men konstaterar att dessa åtgärders mål inte har uppnåtts fullt ut. Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att konkret och på ett mer effektivt sätt uppnå sina ambitiösa mål. Vi rekommenderar till exempel starkare stöd för precisionsjordbruk, digitalt jordbruk, biologisk bekämpning, robotteknik samt agroekologi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK understryker behovet av att ta hänsyn till samtliga tre pelare av hållbarhet (miljömässig, social och ekonomisk), utan att bortse från den ekonomiska, som ofta åsidosätts, mot den viktiga bakgrunden av systemens hållbarhet och livsmedelssuveränitet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar också kommissionen att genomföra konsekvensbedömningar innan beslut fattas, särskilt för att bedöma initiativets kostnader för jordbruksproduktionen och ekonomin, som bör jämföras med de ekonomiska kostnader som förlust av biologisk mångfald medför för jordbrukarna. |
| --- | --- |

1.4

2.   Bakgrund

2.1   Ett medborgarinitiativ för ett mer bi-, människo- och miljövänligt jordbruk

| 2.1.1 | Det europeiska medborgarinitiativet ger EU-medborgarna möjlighet att aktivt delta i EU:s demokratiska processer genom att uppmana kommissionen att föreslå ny lagstiftning. När ett initiativ får stöd från minst en miljon EU-medborgare och når de nödvändiga trösklarna i minst en fjärdedel av medlemsstaterna (1) måste kommissionen svara på medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Medborgarinitiativet ”Rädda bin och bönder! För ett bivänligt jordbruk och en sund miljö” har nått dessa tröskelvärden och uppmanar därför kommissionen att föreslå rättsakter för att fasa ut syntetiska bekämpningsmedel senast 2035, återställa den biologiska mångfalden och stödja jordbrukarna under övergången. |
| --- | --- |

2.1.2

2.2   En bakgrund av färre pollinatörer och utarmning av den biologiska mångfalden i Europa

| 2.2.1 | Kraven i detta medborgarinitiativ läggs fram i ett läge där Europa står inför en tillbakagång i antalet bin. Enligt den europeiska rödlistan för bin är en av tre bi- och fjärilsarter på tillbakagång och en av tio är utrotningshotad (2). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Samtidigt pollineras 84 % av de europeiska grödorna åtminstone delvis av djur (3), och 78 % av de vilda växterna i EU är beroende av pollinerande insekter (4). Att skydda dem är således en mycket viktig fråga för jordbruksproduktionen i den rådande situationen där livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet spelar en avgörande roll. Dessutom är bin avgörande för honungsproduktionen, samtidigt som EU bara är självförsörjande beträffande honung till 60 %. För att möta efterfrågan måste unionen förlita sig på import (varav 28 % kommer från Kina), som håller lägre kvalitet än europeisk honung. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Enligt bedömningsrapporten om pollinatörer, pollinering och livsmedelsproduktion från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) (5) är de främsta orsakerna till det minskade antalet pollinatörer markanvändningsförändringar, intensiva jordbruksmetoder och användning av bekämpningsmedel, miljöföroreningar, invasiva främmande arter, patogener och klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | En diversifierad kost (nektar och pollen) som finns tillgänglig i tillräckliga mängder under hela året är också en viktig faktor för binas goda utveckling och för att säkerställa en mer regelbunden honungsproduktion för biodlarna (6). |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Det minskade antalet bin ingår i ett bredare sammanhang av utarmning av den biologiska mångfalden. I IPBES globala utvärderingsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster (7) från 2019 konstaterades en aldrig tidigare skådad utarmning av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Som en följd av dessa IPBES-rapporter offentliggjorde det franska nationella forskningsinstitutet för jordbruk, livsmedel och miljö (INRAE) och det franska forskningsinstitutet för utnyttjande av havet (Ifremer) i maj 2022 ett gemensamt vetenskapligt expertutlåtande om växtskyddsmedels inverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster (8). I utlåtandet framhålls att många faktorer ligger bakom den minskade biologiska mångfalden och att det är svårt att fastställa växtskyddsmedlens relativa roll i denna minskning på grund av de olika faktorernas ömsesidiga påverkan. De vetenskapliga rönen gjorde däremot att man i utlåtandet kunde fastställa ett tydligt orsakssamband mellan användningen av växtskyddsmedel och minskningen av vissa populationer, t.ex. av pollinerande insekter. |
| --- | --- |

2.2.6

2.3   Kommissionen håller på att utarbeta eller har redan antagit många rättsakter till förmån för bin, hållbar användning av bekämpningsmedel, återställande av biologisk mångfald och stöd till jordbrukare i den agroekologiska omställningen.

| 2.3.1 | Vad gäller skyddet av bin och pollinatörer lanserade EU 2018 EU-initiativet om pollinatörer, som syftar till att motverka minskningen av vilda pollinatörer i unionen. Initiativet omfattar tio åtgärder som är indelade i tre prioriteringar:






  — | Att förbättra kunskapen om minskningen av pollinatörer samt dess orsaker och följder. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

Att förbättra kunskapen om minskningen av pollinatörer samt dess orsaker och följder.

| — | Att hantera orsakerna till minskningen av pollinatörer. |
| --- | --- |

—

Att hantera orsakerna till minskningen av pollinatörer.

| — | Att öka medvetenheten, engagera samhället i stort och främja samarbete. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten, engagera samhället i stort och främja samarbete.

Europeiska revisionsrätten konstaterade dock i sin särskilda rapport 15/2020 ”Skydd av vilda pollinatörer i EU” (9) att ”initiativet inte har bidragit nämnvärt till att stoppa minskningen och att det behöver förvaltas bättre för att målen i det ska uppnås”. I sin rapport om genomförandet av initiativet (10) erkände också kommissionen själv att betydande framsteg visserligen har gjorts i genomförandet av initiativets åtgärder, men att det fortfarande krävs insatser för att ta itu med de olika orsakerna till minskningen.

| 2.3.2 | Vad gäller att minska effekterna av och riskerna med växtskyddsmedel har kommissionen inlett översynen av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel i syfte att ta itu med det stora problemet med direktivets begränsade effektivitet när det gäller att minska användningen av bekämpningsmedel samt riskerna för människors hälsa och miljön genom att i juni 2022 lägga fram ett förslag till en ny förordning (11). Några av de viktigaste åtgärderna är de följande:






  — | Rättsligt bindande mål på EU-nivå för att minska användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel med 50 % samt användningen av de farligaste bekämpningsmedlen senast 2030. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

—

Rättsligt bindande mål på EU-nivå för att minska användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel med 50 % samt användningen av de farligaste bekämpningsmedlen senast 2030.

| — | Nya åtgärder för att säkerställa att jordbrukarna inför integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

—

Nya åtgärder för att säkerställa att jordbrukarna inför integrerat växtskydd.

| — | Förbud mot alla bekämpningsmedel i känsliga områden om inte undantag medgetts. |
| --- | --- |

—

Förbud mot alla bekämpningsmedel i känsliga områden om inte undantag medgetts.

| 2.3.3 | Utsläppandet av växtskyddsmedel på marknaden i EU är strängt reglerat. Den rättsliga ramen för utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden i EU fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (12). Enligt denna förordning ska riskbedömningar göras innan ett verksamt ämne godkänns på europeisk nivå, för att undvika potentiella negativa effekter på hälsa eller miljö. Dessutom håller vägledningen om riskbedömning av växtskyddsmedel på bin (”Bee Guidance Document” (13)) på att utvärderas för att ta hänsyn till de senaste vetenskapliga rönen på detta område. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Vad gäller återställandet av den biologiska mångfalden i jordbruksområden kan EU, även om de inte bara avser jordbruksområden, stödja sig på Natura 2000-nätverket samt fågeldirektivet (14) och habitatdirektivet (15), som utgör grunden i EU:s naturvårdslagstiftning. Kommissionen har också infört en EU-strategi för biologisk mångfald för 2030 (16). Den omfattar åtgärder och åtaganden som syftar till att återställa den biologiska mångfalden i jordbruksområden, såsom fastställs i det förslag till förordning om restaurering av natur (17) som kommissionen lade fram den 22 juni 2022. I synnerhet skulle artikel 8 i förslaget förankra det bindande målet för medlemsstaterna att vända minskningen av populationer av pollinatörer senast 2030, och artikel 9 skulle föreskriva åtaganden om restaurering av jordbruksekosystem, såsom att minst 10 % av EU:s jordbruksareal ska vara täckt med ”landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald” senast 2030. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Vad gäller att stödja jordbrukarna i omställningen är den nya gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 ett viktigt verktyg för att de ambitiösa målen i den europeiska gröna given ska kunna uppnås och för att stödja jordbrukarna. År 2020 visade en särskild rapport från revisionsrätten att den nuvarande gemensamma jordbrukspolitikens bidrag inte hade lyckats hejda minskningen av den biologiska mångfalden i odlingslandskapet (18). Revisionsrätten konstaterade att ”kommissionens sätt att spåra utgifter för biologisk mångfald i EU:s budget är otillförlitligt, att effekterna av GJP:s direktstöd är begränsade eller okända och att kommissionen och medlemsstaterna har satsat på landsbygdsutvecklingsåtgärder med lägre effekt”. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken omfattar nya åtgärder för att förbättra dess miljöpåverkan, såsom förbättrad villkorlighet. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | EU:s texter och arbete på andra områden än jordbruket kan också indirekt påverka pollinatörerna positivt, såsom 55 %-paketet, som avser EU:s mål att minska koldioxidutsläppen med 55 % senast 2030 (bin påverkas också av klimatförändringarna), handlingsplanen för nollförorening, som syftar till att eliminera föroreningar i luft, vatten och mark, direktivet om förnybar energi samt EU:s nya skogsstrategi, med kommissionens ambition att tre miljarder träd ska planteras i Europa senast 2030. |
| --- | --- |

2.3.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK betonar det europeiska medborgarinitiativets betydelse som verktyg för EU-medborgarnas direkta deltagande. Det är det kraftfullaste verktyget för deltagandedemokrati på EU-nivå. Kommittén har i egenskap av bro mellan det civila samhällets organisationer och EU-institutionerna under årens lopp stärkt medborgarinitiativens plats och ökat deras synlighet i EU-institutionernas dagliga arbete. Vi gläder oss över att detta yttrande är det första som antas om ett medborgarinitiativ, före kommissionens svar, och uppmanar kommissionen att ge tydliga svar på kraven. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK beklagar att det huvudsakliga förslaget i medborgarinitiativet, dvs. en fullständig utfasning av syntetiska bekämpningsmedel fram till 2035, inte lyfts fram i den valda titeln ”Rädda bin och bönder”. EESK betonar att kommissionen håller på att utarbeta eller redan har antagit många rättsakter i ett försök att tillgodose dessa krav, men konstaterar att dessa åtgärders mål inte har uppnåtts fullt ut. Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att konkret och snabbt uppnå sina ambitiösa mål. EESK understryker dock behovet av att ta hänsyn till samtliga tre pelare av hållbarhet (miljömässig, social och ekonomisk), mot den viktiga bakgrunden av systemens hållbarhet och livsmedelssuveränitet, samt att genomföra konsekvensbedömningar innan beslut fattas, särskilt för att bedöma initiativets kostnader för jordbruksproduktionen och ekonomin. |
| --- | --- |

3.2

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Vad gäller medborgarinitiativets begäran om att ”[f]asa ut syntetiska bekämpningsmedel, först de farligaste, inom EU:s jordbruk med 80 % fram till 2030 för att få ett jordbruk fritt från syntetiska bekämpningsmedel senast 2035”: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | EESK varnar för förslaget att fastställa idealistiska eller ouppnåeliga mål inom en alltför snäv tidsram. Kommittén betonar att kommissionen redan föreslagit en minskning av användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel med 50 % samt en minskad användning av de farligaste bekämpningsmedlen senast 2030. Mer allmänt motsätter sig kommittén fastställandet av mål för minskad användning av bekämpningsmedel som inte är kopplade till tillgången till effektiva och tillgängliga alternativ för jordbrukarna. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK understryker att regelverket för växtskyddsmedel i Europa hör till de strängaste i världen vad gäller mål, eftersom dess princip är att det inte får förekommer några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Eftersom minskningen av antalet tambin och vilda pollinatörer har många olika orsaker anser EESK att avskaffandet av bekämpningsmedel inte bör ses som det enda eller det huvudsakliga sättet att rädda dem. Det är viktigt att ta itu med alla orsaker till minskningen. Till exempel när det gäller tambin är kampen mot varroa och sammetsgetingen av stort intresse för professionella biodlare, som hoppas på nya behandlingslösningar för att bättre kunna skydda sina bin. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESK noterar betydelsen av tambin, vilda pollinatörer och andra insekter för jordbruket (pollinering av grödor, naturlig reglering av skadegörare osv.). Kommittén framhåller som exempel partnerskap som alla vinner på mellan jordbrukare och biodlare av typen ”adoptera en bikupa” (19) som lanserats av jordbrukare. Jordbrukare som adopterar bikupor ägnar nämligen särskild uppmärksamhet åt att skydda bin vid växtskyddsbehandlingar för att skydda sina grödor. System av typen ApiAlert (20) måste också utvecklas, så att dödligheten i bikupor kan räknas och de verkliga orsakerna till dödligheten kan fastställas objektivt. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.2 | Vad gäller medborgarinitiativets begäran om att ”[å]terställa naturliga ekosystem i jordbruksområden så att jordbruket driver på återhämtningen av den biologiska mångfalden”: |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | EESK betonar att mänsklig verksamhet, såsom vissa jordbruksmetoder, är en av orsakerna till minskningen i antalet pollinatörer och av den biologiska mångfalden, men att jordbruket också kan vara en lösning. Kommittén skulle till exempel vilja se mer stöd till projekt såsom återplantering av häckar eller jordbrukares utveckling av honungsalstrande resurser, så att jordbrukarna blir aktörer i arbetet med att skydda bin och biologisk mångfald. Dessutom måste jordbrukarna få bättre ersättning för de ekosystemtjänster som de tillhandahåller, för att stödja dem i genomförandet av detta slags projekt. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Kommittén noterar kommissionens starka ambition att jordbruket ska bli ett sätt att återställa den biologiska mångfalden, med målen och åtgärderna i strategin för biologisk mångfald, från jord till bord-strategin och förslaget till förordning om restaurering av natur, och är oroad över respekten för EU:s livsmedelssuveränitet. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK anser att man också måste främja jordbruksinitiativs frivilliga insatser för pollinatörer eller biologisk mångfald som sprider sig i hela Europa. I till exempel Frankrike har FNSEA publicerat ett kompendium över jordbruksinitiativ till förmån för pollinatörer (21). I syfte att sprida god bi- och jordbrukspraxis kartlägger man i kompendiet frivilliga jordbruksinitiativ i Frankrike till förmån för pollinatörer och sammanställer inspirerande, positiva och pragmatiska exempel. Enligt samma princip inleddes 2018 informationskampanjen ”10 bivenlige anbefalinger til dit landbrug” (22) i Danmark. I den lyfter man fram olika frivilliga initiativ som jordbrukare kan ta på sin gård, såsom att plantera häckar, plantera blomsterremsor och begränsa avdriften när växtskyddsmedel används genom att bespruta under lämpliga klimatförhållanden (t.ex. svag vind) eller med avdriftsreducerande utrustning. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESK anser att kommissionen, för att återställa naturliga ekosystem i jordbruksområden, måste förlita sig på en rad åtgärder, såsom att upprätthålla och återställa agroekologisk infrastruktur, diversifiera grödor för att främja uppkomsten av en mosaik av grödor i landskapet, utveckla skogsjordbruket, det ekologiska jordbruket och produkter med kvalitets- och ursprungsmärkningar, bibehålla permanent gräsmark samt minska användningen och inverkan av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.3 | Vad gäller medborgarinitiativets begäran om att ”[r]eformera jordbruket genom att prioritera småskaligt, diversifierat och hållbart jordbruk, genom att stödja en snabb ökning av agroekologiska metoder och ekologiskt jordbruk och genom att ge möjligheter till oberoende jordbrukarbaserad utbildning och forskning om odling utan bekämpningsmedel”: |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | EESK påpekar att det finns en rapport av 300 experter från 23 medlemsstater, som analyserade den framtida gemensamma jordbrukspolitikens potentiella effekter på skyddet och återställandet av den biologiska mångfalden (23). Forskarna lägger fram konkreta förslag för att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den biologiska mångfalden och stödja jordbrukarna i denna omställning. EESK rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att hämta inspiration från rapporten inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som är ett kraftfullt verktyg för jordbruksreformer. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK anser dock att den agroekologiska omställningen och en förbättrad biologisk mångfald inte kan åstadkommas enbart från Bryssel genom den gemensamma jordbrukspolitiken, och betonar också den lokala nivåns betydelse. För att anpassa sig till regionernas särdrag måste även lokala lösningar utvecklas tillsammans med jordbrukarna och markägarna. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESK vill dessutom betona sitt engagemang för sökandet efter effektiva alternativ, så att ingen jordbrukare lämnas utan en lösning. Kommittén skulle därför vilja att man i större utsträckning uppmuntrar precisionsjordbruk, digitalt jordbruk, biologisk bekämpning, robotteknik och agroekologi, med en betydande finansiell komponent för utveckling av forskning, införande av innovationer och deras anammande av sektorerna och jordbrukarna. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kommittén är medveten om biodlingens betydelse som ekonomisk sektor i många medlemsstater, som särskilt bidrar till landsbygdsutvecklingen och till att lokalbefolkningen stannar kvar. Med tanke på underskottet i honungsproduktion i Europa bör stödet till biodling och till ekonomisk användning av honung och andra produkter från bikupan (pollen, vax, drottninggelé osv.) ökas för att upprätthålla en professionell och miljövänlig biodling som kan tillgodose Europas behov av honung. EESK betonar också vikten av att biodlare samlas i branschorganisationer för att bättre strukturera sig och försvara den europeiska biodlingens intressen på ett effektivare sätt. I synnerhet skulle kommittén vilja att kommissionen tar tillfället i akt i samband med den kommande översynen av honungsdirektivet för att stärka märkningen av honung och spårbarheten, i syfte att mer effektivt bekämpa bedrägerier och import från tredjeländer som inte uppfyller våra normer och som försvagar den europeiska honungsproduktionen. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | För att den agroekologiska omställningen ska vara godtagbar för de europeiska jordbrukarna rekommenderar EESK slutligen att kommissionen snabbt inför ömsesidighet i fråga om normer för att begränsa snedvridningen av konkurrensen för de europeiska jordbrukarna. |
| --- | --- |

4.3.5

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förordning (EU) 2019/788. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (EUT L 130, 17.5.2019, s. 55).

1

(2)  Nieto et al., 2014. ”European Red List of Bees”.

2

(3)  Williams, 1994. ”The dependence of crop production within the European Union on pollination by honeybees”.

3

(4)  Ollerton et al., 2011. ”How many flowering plants are pollinated by animals?”

4

(5)  IPBES, 2016. ”The Assessment Report on Pollinators, Pollination and Food Production”.

5

(6)  ITSAP, 2015. ”Ressources alimentaires pour les abeilles”.

6

(7)  IPBES, 2019. ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services”.

7

(8)  INRAE och Ifremer, 2022. ”Impacts des produits phytopharmaceutiques sur la biodiversité et les services écosystémiques”.

8

(9)  Europeiska revisionsrätten. Särskild rapport 15/2020.

9

(10)  COM(2021) 261 final.

10

(11)  COM(2022) 305 final.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

12

(13)  Efsa, 2022. ”Revised guidance on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees)”.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

14

(15)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EUT L 206, 26.1.2010, s 7).

15

(16)  COM(2020) 380 final.

16

(17)  COM(2022) 304 final.

17

(18)  Europeiska revisionsrätten. Särskild rapport 13/2020.

18

(19)  Le Betteravier. ”Quand 14 agriculteurs de l’Aisne deviennent apiculteurs”.

19

(20)  20 Minutes. ”Toulouse: Pour suivre la mortalité des abeilles, BeeGuard met au point un compteur vidéo sur ses ruches connectées”.

20

(21)  FNSEA, 2022. ”Recueil des initiatives agricoles favorables aux pollinisateurs”.

21

(22)  Landbrug & Fødevarer, 2018. ”10 bivenlige anbefalinger til dit landbrug”.

22

(23)  Pe’er et al., 2022. ”How can the European Common Agricultural Policy help halt biodiversity loss? Recommendations by over 300 experts”.

23

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/51

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelspriskrisen: spekulationens inverkan samt konkreta förslag till åtgärder i efterdyningarna av kriget i Ukraina

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/08)

| Föredragande: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Föredragande:

Peter SCHMIDT

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 14.7.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 24.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 157/7/5 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

14.7.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

24.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

157/7/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (EESK) ståndpunkt:

| 1.1 | EESK vill fästa uppmärksamheten på den globala livsmedelspriskrisen, som har förvärrats av kriget i Ukraina, som har lett till störningar i försörjningen med baslivsmedel såsom vete och solrosolja. Kommittén betonar att krisen inte bara beror på konflikten utan även på strukturella och systemiska problem som orsakar hunger och hotar människors försörjningsmöjligheter globalt. Livsmedel bör inte behandlas som finansiella tillgångar eftersom de inte är varor som andra. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är visserligen medveten om att frågan om livsmedelspriser och livsmedelsspekulation är mycket komplex och att orsakssambandet måste undersökas ytterligare, men råvarumarknadens nuvarande struktur ger inte de resultat som krävs för ”den hållbara ekonomi vi behöver” och för de mål kopplade till hållbar utveckling, klimatambitioner och rättvis omställning som fastställs i FN:s Agenda 2030 och den europeiska gröna given – utan motarbetar dem aktivt. Den undergräver insatserna för att avskaffa hunger, främja skäliga inkomster för jordbrukare och arbetstagare och skäliga priser för konsumenterna samt skydda små och medelstora livsmedelsbearbetningsföretag och detaljhandeln mot riskerna med en stigande inflation. Den måste därför ändras genom reglering i syfte att bidra till människors välbefinnande och samhällsutveckling för att målen för hållbar utveckling ska kunna genomföras. Med tanke på att EU redan har den mest reglerade marknaden är det uppenbart att en sådan reglering bör utvidgas till att omfatta den globala nivån för att vara effektiv. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK betonar behovet av att ta itu med koncentrationen i livsmedelskedjorna och det finansiella ägandet, och framhåller att den globala fysiska spannmålshandeln är starkt koncentrerad. Fyra företag kontrollerar uppskattningsvis 70–90 % av den globala spannmålshandeln: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill och Louis Dreyfus. Dessa företag utövar inte bara ett oligopol över den globala spannmålshandeln utan även över information om marknadsfundamenta och är även starkt finansialiserade. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Börshandlade fonder och indexbaserade värdepappersfonder, inbegripet sådana som är specifikt kopplade till livsmedel och jordbruk, utgör nya och ofta använda vägar för finansiella investeringar och vinster, medan vanliga personer i allt högre grad deltar i dessa investeringsinstrument via sina pensionsfonder och individuella pensionssparkonton. Ökningen av dessa eget kapitalrelaterade investeringsfonder medför en omformning av de jordbruksbaserade livsmedelssystemen på ett sätt som prioriterar aktieägarnas behov framför andra sociala och miljömässiga mål. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Höga och snabbt stigande priser och hemlighållande av lagerinnehav skapar osäkerhet och underblåser rädsla och panik. Rädsla och panik driver – särskilt i tider av stor osäkerhet, såsom i efterdyningarna av kriget i Ukraina – på överdrivna prisnivåer och volatilitet eftersom spekulativa handlare, som vill utnyttja den kraftiga prisökningen, dominerar marknaden. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka insynen på marknaden, särskilt genom följande:






  — | Rapportering om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG) och icke-finansiell redovisning av aktörer som ägnar sig åt spekulation. ESG-betygets roll måste undersökas när det gäller livsmedelsspekulation. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Rapportering om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG) och icke-finansiell redovisning av aktörer som ägnar sig åt spekulation. ESG-betygets roll måste undersökas när det gäller livsmedelsspekulation.

| — | Alla aktörer globalt bör rapportera till informationssystemet för jordbruksmarknaden (Amis), även länder och privata aktörer. |
| --- | --- |

—

Alla aktörer globalt bör rapportera till informationssystemet för jordbruksmarknaden (Amis), även länder och privata aktörer.

| — | Ytterligare granska OTC-transaktioner. |
| --- | --- |

—

Ytterligare granska OTC-transaktioner.

| 1.7 | Råvaruderivatmarknaderna tillhandahåller producenter och användare av livsmedelsråvaror viktiga tjänster, nämligen riskhantering och prisbildning, och dessa marknaders funktion undergrävs av spekulativ verksamhet. Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att stävja överdriven råvaruspekulation, särskilt genom att göra följande: |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Reglera terminsmarknaden:






  — | Återinföra en reglerad marknad för livsmedelsderivat, såsom var fallet under flera årtionden fram till slutet av förra århundradet, vilket bevarar terminernas funktion för risksäkring. Terminer är viktiga ur jordbrukarnas perspektiv för att hantera risker. De gör att jordbrukarna kan fastställa priset på både insatsvaror och produktion för en viss tidpunkt i framtiden. |
| --- | --- | --- |

1.7.1

—

Återinföra en reglerad marknad för livsmedelsderivat, såsom var fallet under flera årtionden fram till slutet av förra århundradet, vilket bevarar terminernas funktion för risksäkring. Terminer är viktiga ur jordbrukarnas perspektiv för att hantera risker. De gör att jordbrukarna kan fastställa priset på både insatsvaror och produktion för en viss tidpunkt i framtiden.

| — | Införa stränga prisrörelsegränser och dagliga positionslimiter så snart handeln på råvaruterminsmarknaderna uppvisar avvikelser (direktivet om marknader för finansiella instrument – Mifid II). Positionslimiterna bör justeras så att de återspeglar en handelsparts verkliga intresse i förhållande till behovet av säkring mot verklig riskexponering. |
| --- | --- |

—

Införa stränga prisrörelsegränser och dagliga positionslimiter så snart handeln på råvaruterminsmarknaderna uppvisar avvikelser (direktivet om marknader för finansiella instrument – Mifid II). Positionslimiterna bör justeras så att de återspeglar en handelsparts verkliga intresse i förhållande till behovet av säkring mot verklig riskexponering.

| — | Begränsa tillgången till derivat/risksäkring till kvalificerade och kunniga investerare och handlare som verkligen bryr sig om de underliggande jordbruksråvarorna. |
| --- | --- |

—

Begränsa tillgången till derivat/risksäkring till kvalificerade och kunniga investerare och handlare som verkligen bryr sig om de underliggande jordbruksråvarorna.

| — | Införa avtalsförpliktelser på kort/medellång/lång sikt för att öka stabiliteten. |
| --- | --- |

—

Införa avtalsförpliktelser på kort/medellång/lång sikt för att öka stabiliteten.

| — | Uppmuntra banker och fondföretag att dra sig tillbaka från finansiell spekulation i livsmedelsråvaror genom att införa ökade kapitalkrav för att minska hävstångseffekterna. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra banker och fondföretag att dra sig tillbaka från finansiell spekulation i livsmedelsråvaror genom att införa ökade kapitalkrav för att minska hävstångseffekterna.

| 1.7.2 | Reglera index (råvaruindex och livsmedelsindex):






  — | Reglera och förbjuda råvaruindexfonder och replikering via swappar och börshandlade produkter, eftersom detta maximerar kopplingen mellan energi- och livsmedelsmarknaderna. Positionslimiter fungerar inte för råvaruindexhandlare/swaphandlare, eftersom dessa är synkroniserade. |
| --- | --- | --- |

1.7.2

—

Reglera och förbjuda råvaruindexfonder och replikering via swappar och börshandlade produkter, eftersom detta maximerar kopplingen mellan energi- och livsmedelsmarknaderna. Positionslimiter fungerar inte för råvaruindexhandlare/swaphandlare, eftersom dessa är synkroniserade.

| — | Stoppa medel från offentliga investeringsfonder/värdepappersfonder (1) till aktörer som ägnar sig åt livsmedelsspekulation – och ingen offentlig aktör bör handla med livsmedelsderivat i spekulationsändamål som inte tjänar allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Stoppa medel från offentliga investeringsfonder/värdepappersfonder (1) till aktörer som ägnar sig åt livsmedelsspekulation – och ingen offentlig aktör bör handla med livsmedelsderivat i spekulationsändamål som inte tjänar allmänintresset.

| — | Förbjuda mjuka råvaror (t.ex. fonder, börshandlade fonder) i institutionella aktörers portföljer (t.ex. pensionsfonder, försäkringsbolag). |
| --- | --- |

—

Förbjuda mjuka råvaror (t.ex. fonder, börshandlade fonder) i institutionella aktörers portföljer (t.ex. pensionsfonder, försäkringsbolag).

| — | Med tanke på behovet av att reglera denna marknad måste konkreta rekommendationer vidareutvecklas i framtida EESK-yttranden. |
| --- | --- |

—

Med tanke på behovet av att reglera denna marknad måste konkreta rekommendationer vidareutvecklas i framtida EESK-yttranden.

| 1.7.3 | Ta itu med finansialiseringen av livsmedelssektorn, som är ett sätt att göra stora vinster på människornas bekostnad:






  — | Införa en global skatt på handels- och finansföretagens övervinster före utdelning och en livsmedelsspekulationsskatt (2) för att stävja högfrekvenshandeln. |
| --- | --- | --- |

1.7.3

—

Införa en global skatt på handels- och finansföretagens övervinster före utdelning och en livsmedelsspekulationsskatt (2) för att stävja högfrekvenshandeln.

| — | Bryta oligopol på alla nivåer i den internationella kedjan för livsmedelshandel och de finansiella intressena. |
| --- | --- |

—

Bryta oligopol på alla nivåer i den internationella kedjan för livsmedelshandel och de finansiella intressena.

2.   Bakgrund – livsmedelspriskrisen i efterdyningarna av kriget i Ukraina

| 2.1 | Trots förhoppningarna om att världen skulle ta sig ur krisen snabbare och att livsmedelstryggheten skulle börja återhämta sig från pandemin under 2021 ökade hungern i världen ytterligare under 2021. Skillnaderna i inverkan av pandemin och återhämtningen, tillsammans med de sociala skyddsåtgärdernas begränsade omfattning och varaktighet, ledde till ökade ojämlikheter som bidrog till ytterligare bakslag under 2021 när det gäller att uppnå målet om att avskaffa hunger senast 2030, med särskild inverkan på kvinnor och barn. Det uppskattas att 702–828 miljoner människor i världen (8,9–10,5 % av världens befolkning) led hunger 2021 – totalt 150 miljoner fler människor sedan 2019, före covid-19-pandemin (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det pågående kriget i Ukraina, där två av världens största producenter av basspannmål, oljeväxter och gödselmedel är inblandade, samt andra externa chocker, stör de internationella leveranskedjorna och pressar upp priserna på spannmål, gödselmedel och energi. Detta inträffar vid en tidpunkt då leveranskedjorna fortfarande håller på att återhämta sig från covid-19 och redan påverkas negativt av allt vanligare extrema klimathändelser, särskilt i låginkomstländer, och kan komma att få allvarliga konsekvenser för den globala livsmedelstryggheten och nutritionen. Det råder ingen brist, men på grund av konflikten finns det ett tillfälligt underskott och en allvarlig störning i livsmedelskedjan och distributionsproblem (4)
  , bl.a. beträffande var lagren är belägna, samt en negativ inverkan på produktionen (skörd och plantering/sådd) i Ukraina. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Under 2022 registrerade FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) ett rekordhögt livsmedelsprisindex, med 34 % högre priser än föregående år. Det är viktigt att notera att FAO:s livsmedelsprisindex redan hade nått nivåer som var lika höga som de toppar som noterades 2008 i januari i år. I detta sammanhang var det oundvikligt att en utbudschock som påverkar två av världens största spannmålsexporterande länder till viss del skulle destabilisera de globala marknaderna. Vidden och omfattningen av den nuvarande prisvolatiliteten kan dock endast delvis förklaras av marknadsfundamenta. En av de underliggande brister i livsmedelssystemet som har gjort krisen i Ukraina till en global livsmedelstrygghetskris är spannmålsmarknadernas ogenomskinliga och dysfunktionella karaktär (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I sin resolution ”Ukraina – från bistånd till återuppbyggnad – förslag från det europeiska civila samhället” fäster EESK uppmärksamheten på den globala livsmedelspriskrisen, som har förvärrats av kriget i Ukraina, och uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att stävja råvaruspekulationen och öka insynen på marknaden. Europaparlamentet har också efterlyst åtgärder för att förhindra överdriven spekulation i två nyligen antagna resolutioner (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Råvarumarknadens nuvarande struktur ger inte de resultat som krävs för ”den hållbara ekonomi vi behöver” (7)
  och för de mål kopplade till hållbar utveckling, klimatambitioner och rättvis omställning som fastställs i FN:s Agenda 2030 och den europeiska gröna given. Den bidrar varken till att främja skäliga inkomster för jordbrukare (8) och arbetstagare och skäliga priser för konsumenterna eller till att skydda livsmedelsbearbetningsföretagen (särskilt de små och medelstora företagen) och detaljhandeln mot riskerna med en stigande inflation. |
| --- | --- |

2.5

3.   Råvaruspekulationens roll och konsekvenser: marknader och mekanismer

| 3.1 | Spekulation är en investering i hopp om framtida vinst, med risk för förlust. Råvaruspekulation kan ske i tre former: i) direkt köp eller försäljning av en fysisk råvara, ii) köp eller försäljning av ett kontrakt där det framtida förvärvet eller den framtida leveransen av en råvara specificeras, och iii) köp eller försäljning av eget kapital eller skulder i ett företag som producerar eller handlar med råvaror. Standardiserade råvarukontrakt kallas ”terminskontrakt” eller ”råvaruderivat” och handlas på ”råvaruderivatmarknader”, som är reglerade finansiella marknader. Råvaruspekulation kan därmed ske både på fysiska och finansiella råvarumarknader och indirekt på aktie- och obligationsmarknader. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Råvaruderivatmarknaderna har upplevt ett stort inflöde av likviditet från ”icke-traditionella” investerare sedan början av 2000-talet till följd av ändringar i regelverket för dessa marknader. Tillkomsten av nya handlare har benämnts ”finansialisering” av råvarumarknaderna (9). Samtidigt som den ökade likviditeten har bidragit till djupet på råvaruderivatmarknaderna, vilket försvårar direkt otillbörlig marknadspåverkan, har den också skapat spekulativ efterfrågan som inte har något samband med förhållandena på den fysiska råvarumarknaden, vilket undergräver dessa marknaders förmåga att fullgöra nyckelfunktioner. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I sin ursprungliga form har reglerade råvaruderivatmarknader två huvudsyften: i) riskhantering för producenter och användare av råvaror, och ii) prisbildning. Riskhantering uppnås genom risksäkring, vilket innebär att man tar motstående positioner på de fysiska marknaderna och derivatmarknaderna och därmed fastställer priset på råvaran vid den tidpunkt då säkringen placeras. Risksäkring förutsätter ett nära samband mellan råvaruterminsmarknaderna och den fysiska marknaden. För att säkerställa detta nära samband tenderar den fysiska handeln att riktmärkas mot derivatpriset. Även om denna praxis säkerställer en effektiv risksäkring gör den också att spekulativa positioner på derivatmarknaderna får direkt genomslag på den fysiska marknaden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Terminskontrakt handlas med olika förfallomånader. Varje terminskontrakt har en överenskommen köpare och säljare. Buden från köpare och säljare matchas av börsens clearingorganisation. Det matchade priset betalas inte i sin helhet. I stället överför båda handlarna en säkerhetsdeposition till ett marginalkonto som är registrerat hos clearingorganisationen. Vinster och förluster tas direkt från säkerhetsdepositionen. Handeln med råvaruterminer har därför en hög hävstångseffekt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | När ett terminskontrakt närmar sig sin förfallodag har handlarna två alternativ: i) att bibehålla kontraktet och (som säljare) genomdriva eller (som köpare) ta emot leveransen, eller ii) att ta en motstående position för att avsluta kontraktet före förfallodagen. Det stora flertalet råvaruterminskontrakt avräknas genom motstående positioner. Handel med råvaruterminer kräver således inte att handlarna äger den fysiska råvara som de säljer eller äger lagringskapacitet för att ta hand om den fysiska råvara som de köper. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Endast mäklare får handla på registrerade råvarubörser. Mäklare handlar för sina kunders räkning och för egen vinning. Det finns en stor andrahandsmarknad där råvaruderivat säljs vidare och ompaketeras utanför börsen. Terminskontrakt handlas också utanför reglerade börser, s.k. OTC-transaktioner, där avtal ingås utan medverkan av en clearingorganisation. Detta gör råvaruderivat lättillgängliga för icke-professionella investerare, främst i form av börshandlade fonder för specifika råvaror eller råvaruindex (10). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | På grund av avregleringen av råvaruderivatmarknaderna och hur lätt det är att handla på dem är dessa marknader mycket likvida, och handeln med råvaruderivat är långt större än handeln med fysiska råvaror. Likviditet är ett centralt krav för prisbildning. Prisbildning är marknadens förmåga att korrekt och i god tid avspegla information om de fysiska efterfråge- och utbudsvillkoren. Prisbildning är bara möjlig om alla handlare tar positioner självständigt och enbart på grundval av sina kunskaper om de fysiska efterfråge- och utbudsvillkoren, de s.k. marknadsfundamenta. Prisbildningen undergrävs av handlare som tar positioner som inte är kopplade till marknadsfundamenta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Alla handlare tar inte positioner på grundval av marknadsfundamenta (11). I den akademiska litteraturen görs åtskillnad mellan aktiva och passiva handlare. Aktiva handlare delas vidare in i informerade och oinformerade handlare. Aktiva och informerade handlare är råvaruhandelshus som handlar med råvaruterminer för risksäkrings- och spekulationsändamål som ett led i sin kärnverksamhet, och specialiserade penningförvaltare (t.ex. hedgefonder) som tillämpar handelsstrategier som bygger på marknadsinformation. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Aktiva och oinformerade handlare (”positive feedback-handlare”) är penningförvaltare som tillämpar handelsstrategier som bygger på statistiska mönsteranalyser och föga eller ingen marknadsinformation. Passiva och oinformerade handlare (indexhandlare) är institutionella investerare, såsom pensionsfonder, och icke-professionella investerare som investerar i börshandlade fonder, som söker exponering mot en bred uppsättning råvarupriser, inbegripet jordbruksråvaror samt energi, mineraler och metaller, för portföljdiversifieringsändamål. Exponeringen uppnås genom replikering av råvaruindex, liknande aktiemarknadsindex. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Indexreplikering innebär att man endast tar på sig köppositioner som förs över vid utgången av terminskontraktets löptid. Indexhandlarna är därmed ensidiga i sin positionstagning. De är också synkroniserade mellan olika råvarugrupper, vilket signalerar en stark efterfrågan över ett brett spektrum av råvaror, något som leder till samrörelser mellan priserna på olika råvarugrupper utan koppling till marknadsfundamenta (12). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Sådana spekulativa prissignaler kan förvärras av positive feedback-handlare som mäter marknadsstödet för prisriktningar. Genom att satsa på en viss prisriktning ger positive feedback-handlare ytterligare stöd på ett självuppfyllande sätt, vilket leder till spekulativa bubblor och hög prisvolatilitet. Spekulativa bubblor kan vara ihållande, särskilt om informationen om marknadsfundamenta är begränsad, dvs. i tider av stor osäkerhet, och om oinformerade och passiva handlare dominerar på marknaden. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Att samla in marknadsinformation är kostsamt och relativt dyrare än statistisk analys eller snabb bedömning av rubriker, särskilt när handlare investerar på flera marknader samtidigt. De informerade handlarna är därför relativt få och tenderar att vara stora handelshus som samlar in marknadsinformation som ett led i sin fysiska råvaruverksamhet. Detta gör råvaruderivatmarknaderna benägna att drabbas av ihållande spekulativa bubblor, särskilt i tider av osäkerhet och marknadspanik. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Den globala fysiska spannmålshandeln är starkt koncentrerad. Fyra företag kontrollerar uppskattningsvis 70–90 % av den globala spannmålshandeln och gör övervinster: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill och Louis Dreyfus, som tillsammans kallas ABCD (13) (ADM redovisade de högsta vinsterna i sin nästan 120-åriga historia och en ökning av rörelseresultatet med 38 % på ett år (14)). Dessa företag utövar inte bara ett oligopol över den globala spannmålshandeln utan även över information om marknadsfundamenta, inklusive lager. Lagerpositioner innehas för transaktions-, försiktighets- eller spekulationsändamål. Information om lagernivåer skyddas noggrant från konkurrenterna. Som handlare är de framåtblickande och försöker köpa lågt och sälja högt. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ABCD är också starkt finansialiserade. Archer-Daniels-Midland och Bunge är börsnoterade företag som utsätts för påtryckningar från aktieägarna, vilket gynnar kortsiktiga vinster framför långsiktiga investeringar. Aktieägarna omfattar hedgefonder (t.ex. BlackRock), investeringsbanker och i stor utsträckning även institutionella investerare såsom pensionsfonder. Cargill och Louis Dreyfus är privatägda företag som utöver handel med spannmål även har hedgefonder, banker samt transport-, frakt-, lagrings-, fastighets- och infrastrukturföretag som dotterbolag. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Stora fysiska råvaruhandlare handlar på både derivatmarknaderna och de fysiska marknaderna och har egna mäklartjänster för direkt tillgång till råvaruderivatmarknaderna. De har också betydande inflytande över sina leverantörer och kunder. Detta inflytande gör att de kan skjuta upp betalningar för att öka kassareserverna eller skjuta upp råvaruleveranserna om de förväntar sig att priserna kommer att ändras till deras fördel. Till skillnad från producenter och konsumenter gynnas fysiska handlare av marknadsvolatilitet, eftersom stora och snabba prisförändringar skapar möjligheter att sälja lagerpositioner och finansiella positioner med stora vinster på kort tid. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Höga och stigande priser och hemlighållande av lagerinnehav underblåser rädsla och panik. Rädsla och panik driver – särskilt i tider av stor osäkerhet, såsom i efterdyningarna av kriget i Ukraina – på överdrivna prisnivåer och volatilitet eftersom spekulativa handlare, som vill utnyttja den kraftiga prisökningen, dominerar marknaden (15). Fysiska handlare har föga intresse av att ingripa på kort och medellång sikt eftersom höga priser ökar värdet på deras spekulativa och transaktionella lagerpositioner, som de säljer med enorma vinster. ABCD-handlarna redovisade alla rekordhöga eller nästan rekordhöga vinster under 2021. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Exceptionellt höga priser skapar rädsla för försörjningsbrist och ett ekonomiskt oöverkomligt utbud och ökar efterfrågan på förebyggande lagerinnehav. Hamstring av livsmedelsråvaror, antingen genom att import lagras eller genom att exportförbud införs, skapar artificiella brister på den fysiska marknaden och ger ytterligare stöd till stigande priser. Spekulativa prisökningar valideras därmed av marknadsfundamenta i efterhand, på ett självuppfyllande sätt. Under livsmedelskrisen 2008 reagerade Indien på de höga spannmålspriserna genom att införa ett förbud mot risexport, vilket ledde till en kraftig ökning av rispriserna. För närvarande lagrar Kina stora mängder majs, ris och vete på grund av oro för bristsituationer (16). Även om regeringar som ägnar sig åt hamstring av livsmedelsråvaror agerar spekulativt, motiveras deras hamstring av rädsla och en önskan att tillgodose medborgarnas rätt till mat snarare än av profitbegär. Detta skiljer tydligt denna verksamhet från finansiella och fysiska handlares spekulation. Regeringars och konsumenters hamstring är en reaktion på höga livsmedelspriser, inte en orsak, och bidrar inte till livsmedelstryggheten och det strategiska oberoendet i vare sig EU eller utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

3.17

4.   ESG-värderingsinstituts och handelsföretags roll

| 4.1 | För närvarande tar nationella miljömärken såsom det österrikiska UZ49-miljömärket eller det tyska FNG-miljömärket inte uttryckligen hänsyn till livsmedelsspekulation i bedömningen. Derivat som inte enbart används för risksäkring är i allmänhet förbjudna. Miljömärkena anser att leveranskedjorna inom livsmedelsindustrin är alltför komplexa för att en lätt tillämplig uppsättning regler ska kunna tillhandahållas. Några exempel är användningen av gödselmedel, som kan bedömas på olika sätt på grundval av deras koldioxidavtryck, uppgifter som saknas för att kunna identifiera problem med markrofferi och bristen på öppenhet kring spekulativ handel i årsrapporter osv. Leveranskedjornas komplexitet leder inte till hårdkodade uteslutningskriterier, utan till mindre viktiga ”kontroversiella kriterier” som mer sannolikt kommer att tolkas väsentligt olika av värderingsinstituten. De nationella miljömärkena tar inte med uttryckligen tillämpade kriterier som är kopplade till mjuka råvaror i bedömningen. Kontroversiella kriterier, med fokus på bolagsstyrning, spelar en mindre roll i den övergripande värderingsprocessen på grund av möjligheten till olika tolkningar. Dessa kontroversiella kriterier omfattar främst affärsetik, där spekulativ handel, bristande öppenhet, markrofferi osv. kommer i fråga. Ett av miljömärkena undersöker till exempel fondens ”ESG-kvalitet” när råvaruderivat används, men processen och dess möjliga resultat är fortfarande oklara och dokumenteras inte offentligt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | En viktig del av ESG-betyget är bedömningen av bolagsstyrningen (ägande, kontroll, styrelse, redovisning osv.) och företagsbeteendet (affärsetik och skattetransparens) inom livsmedelsindustrin. Det saknas dock kvoter såsom procentandel spekulativ handel med mjuka råvaror som utförs av finansavdelningar och transparent information om lagernivåer vid lagringsanläggningar, och detta omfattas sällan av bolagsstyrningskriterierna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Värderingsinstituten bedömer livsmedelsmarknaden som mer sårbar än andra sektorer. Livsmedelsindustrin har en klimatrisk som är högre än genomsnittet jämfört med andra ESG-branscher, eftersom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn både bidrar till och är sårbar för klimatrelaterade problem (t.ex. temperaturökning, torka och översvämningar). Livsmedelsföretagens genomsnittliga ESG-betyg har visserligen stigit under de senaste fem åren, men livsmedelsbranschen har dominerats av en stor andel företag med en kontrollerande aktieägare, med en betydande förekomst av familjeägande. Denna företagsstruktur medför bolagsstyrningsrisker som hänger samman med en komplex ägarstruktur med olika rösträtter: förvaltningskontrakt/transaktioner mellan företaget och den kontrollerande ägaren, eller enheter som ägs av samma kontrollerande person. Om den dominerande ägarens personliga berikning prioriteras framför att säkerställa hållbara vinster kan minoritetsinvesterare utsättas för risker i samband med beslut som i hög grad gynnar familjekoncerner. Kontrollerat ägande dominerar inom livsmedelsindustrin: 58,4 % av de företag som ingår i MSCI ACWI-indexet har en aktieägare eller grupp av aktieägare som kontrollerar 30 % eller mer av rösträtterna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Majoriteten av företagen i livsmedelsindustrin (60 %) befinner sig över ESG-betyget ”investment grade” (BBB). Nästan två av tio företag har ett högt eller mycket högt ESG-betyg. Denna utveckling leder till betydande investeringar av kapitalförvaltare i livsmedelsindustriaktier. Livsmedelspriserna ligger på sin högsta nivå på ett årtionde och uppgången kan bli bestående. Investerarna blir dock allt mer negativt inställda till branscher som bryter mot ESG-principerna, såsom palmoljeindustrin. Efterfrågan på ESG-förenligt sammanställda portföljer som bygger på råvaror kommer att öka. Mellan september 2008 och september 2011 steg FAO:s index med 12 %, vilket är mer än inflationen. Inverkan av livsmedelsprisstegringen på aktierna kännetecknades av följande: För det första var dess effekter breda. Livsmedelsprisuppgången hade en positiv inverkan på livsmedelsproducenter, livsmedelsbearbetningsföretag och företag specialiserade på konsumtionsvaror med snabb omsättning (FMCG). Denna gång kommer ESG att vara en avgörande faktor vid beslut om tillgångsallokering. Att palmoljeaktierna underpresterade samtidigt som palmoljepriserna ökade under 2021 är ett exempel på hur dessa nya överväganden påverkar aktiekurserna. Såsom anges i punkterna 4.1–4.4 omfattar dessa ESG-betyg emellertid inte frågan om livsmedelsspekulation. Om man t.ex. beaktar mycket spekulativ handel eller överdriven lagring av fysiska råvaror i syfte att ytterligare tvinga upp prisnivåerna som en del av företagets affärsetik och styrning, måste det övergripande ESG-betyget anpassas i enlighet med detta. I detta avseende kan det genomsnittliga ESG-betyget för livsmedelsindustrin och fondföretagen vara för högt. Detta måste undersökas närmare. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Den höga och snabbt ökande koncentrationen inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn förstärker den industriella livsmedels- och jordbruksmodellen, förvärrar dess sociala och miljömässiga konsekvenser och skärper den rådande maktobalansen (17). Tillsammans äger kapitalförvaltningsjättarna, dvs. BlackRock, Vanguard, State Street, Fidelity och Capital Group, betydande andelar av de företag som dominerar på olika ställen längs jordbruks- och livsmedelskedjorna. Sammantaget äger dessa fem kapitalförvaltningsföretag omkring 10–30 % av aktierna i de ledande företagen inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. De företag där de stora kapitalförvaltningsföretagen äger störst andelar är de företag som dominerar inom starkt koncentrerade marknadssegment, bl.a. jordbruksinsatsvaror, råvaruhandel samt bearbetade och förpackade livsmedel (18). Dessa företagsstrategier kan tillsammans leda till bredare effekter, såsom större ojämlikhet i livsmedelssystemet, en försvagning av innovationen inom sektorn samt ökat marknadsinflytande och politiskt inflytande bland sektorns ledande företag. Ytterligare forskning är nödvändig för att bygga en solid grund för att formulera politiska riktlinjer för framtiden när det gäller egetkapitalrelaterade investeringar i livsmedels- och jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | När det gäller egetkapitalrelaterade investeringar i den jordbruksbaserade livsmedelssektorn har flera aspekter av finansialisering en framträdande plats. Börshandlade fonder och indexbaserade värdepappersfonder, inbegripet sådana som är specifikt kopplade till livsmedel och jordbruk, utgör nya vägar för finansiella investeringar och vinster, medan vanliga personer i allt högre grad deltar i dessa investeringsinstrument via sina pensionsfonder och individuella pensionssparkonton (19). Ökningen av dessa egetkapitalrelaterade investeringsfonder medför en omformning av de jordbruksbaserade livsmedelssystemen på ett sätt som prioriterar aktieägarnas behov framför andra sociala och miljömässiga mål. Som ett exempel är Vaneck Vectors Agribusiness ETF den största jordbruksindexfonden. Den har gett en årlig avkastning på i genomsnitt 8,32 % under de senaste tio åren, medan dess nettotillgångsvärde steg med 32 % mellan 2020 och 2021. |
| --- | --- |

4.6

5.   Nuvarande regelverk: utmaningar och hinder

| 5.1 | Genom Mifid II-direktivet (2014/65/EU) infördes omfattande upplysnings- och rapporteringskrav för att stävja överdriven spekulativ handel och främja öppenhet. I det föreslogs positionslimiter per handelsplats inte bara för värdepappershandel utan även för likvärdiga OTC-transaktioner. Företagen är också skyldiga att lämna dagliga positionsrapporter till handelsplatser och tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Dessa åtgärder, särskilt positionsbegränsningarna, är användbara men också begränsade i sin effektivitet vad gäller att stävja överdriven finansmarknadsspekulation. De har ett nära samband med frågan om denna spekulations roll för prisbildningen. Kritiken mot positionslimiter från det civila samhället och akademiker är inte enbart kopplad till den (eventuellt) svaga tillämpningen av positionslimiter, utan även till regleringsfrågor såsom i) hur ofta översynen sker, ii) beaktandet av indexfonder vid fastställandet av positionslimiter, och iii) tillsynsmyndigheternas undantagsregler. Tillsynsmyndigheterna måste ställas inför frågor om när positionslimiterna börjar gälla och varför det stora inflödet av kapital till jordbruksråvaror under de senaste två åren inte har väckt oro. Ökad insyn beträffande tillsynsmyndigheterna är också av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Alla transaktioner bör rapporteras till de nationella myndigheterna så snart de äger rum: transaktionsrapportering i realtid (eller så nära som möjligt) bör införas för alla råvaruderivat, inklusive OTC-kontrakt, på alla stora börser. Så många transaktioner som möjligt bör göras på transparenta plattformar och alla OTC-kontrakt bör registreras. Olika typer av motparter bör omfattas av lämpliga upplysningskrav: marknadsdeltagarna och positionerna bör kategoriseras utifrån typ av enhet (t.ex. bank eller fysisk handlare) och verksamhet (t.ex. spekulation eller risksäkring) och omfattas av lämpliga upplysningskrav och regleringsmässiga begränsningar i enlighet med detta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | CFTC offentliggör till exempel endast veckovisa uppgifter om handelspositioner, trots att det finns dagliga uppgifter. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Det bör införas gränser för hur mycket priserna får öka eller minska under en dag, och börsen bör ha rätt att stänga marknaden om gränserna överskrids. Tidsbundna intradagsprisgränser bör införas, inledningsvis fastställda på försiktiga men lämpliga nivåer, som gradvis skulle kunna skärpas efter övervakning för eventuella negativa konsekvenser, såsom dålig likviditet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Dessutom bör positionslimiterna justeras för att minska en enskild aktörs prispåverkan. På förhand fastställda positionslimiter bör aggregeras på alla finansiella marknader. Det bör införas begränsningar för hur många gånger kontrakt kan överlåtas under en dag. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | OTC-handeln bör regleras och transaktionerna bör registreras hos en clearingorganisation för tillsyn. Registrerade börser bör också ha rätt att upphöra med handeln om marknadsordningen inte kan garanteras. Ingen handlare bör kunna hålla börsen ansvarig för förluster som uppstår till följd av handelsstopp som omfattas av börsens tillsynsansvar. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Aggregerade positionslimiter bör införas för alla typer av derivatkontrakt och tillämpas på alla motparter: eventuella undantag från positionslimiter bör begränsas till företag som handlar direkt med fysiska råvaror och använder råvarumarknaderna för att säkra risker som är centrala för deras affärsverksamhet. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Ett skattesystem bör införas för att begränsa användningen av passiv spekulation, börshandlade fonder och högfrekvenshandel på jordbruksderivatmarknaderna. En skatt på finansiella transaktioner skulle också kunna användas för att stävja överdriven spekulation och samtidigt uppbåda medel för utvecklings- och klimatfinansiering. Det kan dock vara för svårt att beskatta transaktioner som dyker upp inom en bråkdels sekund. Tack vare automatiserad handel är den genomsnittliga tiden för en handelstransaktion åtta sekunder. Det vore lämpligare att beskatta börsen som helhet på grundval av fastställda kriterier i stället för att fokusera på varje inkommande och utgående handelstransaktion. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | På grund av krisen i Ukraina utvecklar sig priserna på vete olika på vissa lokala marknader, och differensen mellan kontantpriser och riktmärkesterminer på Chicagobörsen störtdyker då köparna av vete ryggar inför de högsta priserna sedan 2008. Detta kan slå ut jordbrukarna, som redan kämpar med den värsta driftskostnadsinflationen på flera år. Detta kontantmarknadsscenario, som beror på kriget, skadar jordbrukarnas nuvarande förmåga att saluföra sitt gamla och till och med sitt nya vete. Vissa odlare säger att deras produktion avlägsnats från spannmålsmottagningar. Veteterminerna befinner sig i en absurd situation. Differensen mellan terminer och kontanter ökar kraftigt. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | För att sätta diskussionen om ytterligare reglering i perspektiv bör det noteras att EU redan har de mest reglerade finansiella marknaderna. Det är uppenbart att en sådan reglering bör utvidgas till att omfatta den globala nivån för att vara effektiv. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Sammanfattningsvis är finansmarknadsspekulation inte den enda faktor som bidrar till prisdynamiken på råvaruterminsmarknaderna och därmed till livsmedelsprisökningarna, men den är en viktig faktor. Det behövs en djupare analys av regleringsinstrumenten och deras funktionssätt och eventuella anpassningar under krisen. |
| --- | --- |

5.12

6.   Vägen framåt: det civila samhällets förslag till åtgärder

| 6.1 | EESK uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka insynen på marknaden, särskilt genom ESG-rapportering och icke-finansiell redovisning av aktörer som ägnar sig åt spekulation. ESG-betygets roll måste undersökas ur ett livsmedelsspekulationsperspektiv. I synnerhet måste värderingsinstitutens metoder ses över vad gäller hur de bedömer livsmedelsindustrin och deltagarna i livsmedelssektorn i allmänhet. För närvarande korrelerar ESG-betygen till mindre än 50 %. Detta leder till felaktiga bedömningar som har en betydande inverkan på inflödet av jordbruksmedel. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Alla aktörer globalt bör rapportera till informationssystemet för jordbruksmarknaden (Amis), även länder och privata aktörer, eventuellt genom FAO. Ju mer man vet om livsmedelsreserverna, desto bättre. Det är avgörande med information om lager/flöden av reserver globalt. OTC-transaktioner bör också granskas ytterligare. Alla OTC-produkter måste clearas och registreras via en clearingorganisation. Uppgifter om positioner uppdelade efter kunder måste göras tillgängliga för tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Råvaruderivatmarknaderna tillhandahåller producenter och användare av livsmedelsråvaror viktiga tjänster, nämligen riskhantering och prisbildning, och dessa marknaders funktion undergrävs av spekulativ verksamhet. Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas därför att vidta nödvändiga åtgärder för att stävja överdriven råvaruspekulation, särskilt genom att göra följande: |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Reglera terminsmarknaden för livsmedelsderivat, såsom var fallet under flera årtionden fram till slutet av förra århundradet, vilket bevarar terminernas funktion för risksäkring. Andra rekommenderade åtgärder är följande:






  — | Införa stränga prisrörelsegränser och dagliga positionslimiter så snart handeln på råvaruterminsmarknaderna uppvisar avvikelser (Mifid II). Positionslimiterna bör justeras så att de återspeglar en handelsparts verkliga intresse i förhållande till behovet av säkring mot verklig riskexponering. Större öppenhet och ett ändamålsenligt genomförande av positionslimiter skulle vara till hjälp. |
| --- | --- | --- |

6.3.1

—

Införa stränga prisrörelsegränser och dagliga positionslimiter så snart handeln på råvaruterminsmarknaderna uppvisar avvikelser (Mifid II). Positionslimiterna bör justeras så att de återspeglar en handelsparts verkliga intresse i förhållande till behovet av säkring mot verklig riskexponering. Större öppenhet och ett ändamålsenligt genomförande av positionslimiter skulle vara till hjälp.

| — | Begränsa tillgången till derivat/risksäkring till kvalificerade och kunniga investerare och handlare som verkligen bryr sig om de underliggande jordbruksråvarorna. |
| --- | --- |

—

Begränsa tillgången till derivat/risksäkring till kvalificerade och kunniga investerare och handlare som verkligen bryr sig om de underliggande jordbruksråvarorna.

| — | Införa avtalsförpliktelser på kort/medellång/lång sikt för att öka stabiliteten. |
| --- | --- |

—

Införa avtalsförpliktelser på kort/medellång/lång sikt för att öka stabiliteten.

| — | Uppmuntra banker och fondföretag att dra sig tillbaka från finansiell spekulation i livsmedelsråvaror genom att införa ökade kapitalkrav för att minska hävstångseffekterna. Exempel på stora finansinstitut (Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria m.fl.) som förbjudit livsmedelsspekulation genom derivat visar att dessa aktörer kan anpassa sin styrning i enlighet med detta. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra banker och fondföretag att dra sig tillbaka från finansiell spekulation i livsmedelsråvaror genom att införa ökade kapitalkrav för att minska hävstångseffekterna. Exempel på stora finansinstitut (Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria m.fl.) som förbjudit livsmedelsspekulation genom derivat visar att dessa aktörer kan anpassa sin styrning i enlighet med detta.

| — | Starkare reglering i händelse av avvikelser. Börserna bör införa regler som begränsar högfrekvenshandelns destabiliserande inverkan (20). |
| --- | --- |

—

Starkare reglering i händelse av avvikelser. Börserna bör införa regler som begränsar högfrekvenshandelns destabiliserande inverkan (20).

| — | Övervaknings- och sanktionsmekanismerna för missbruk av marknadsställning måste stärkas och göras mer flexibla så att de kan ge snabba svar. |
| --- | --- |

—

Övervaknings- och sanktionsmekanismerna för missbruk av marknadsställning måste stärkas och göras mer flexibla så att de kan ge snabba svar.

| 6.3.2 | Reglera index (råvaruindex och livsmedelsindex), i synnerhet genom att reglera och förbjuda råvaruindexfonder och replikering via swappar och börshandlade produkter, eftersom detta maximerar kopplingen mellan energi- och livsmedelsmarknaderna. Positionslimiter fungerar inte för råvaruindexhandlare/swaphandlare, eftersom dessa är synkroniserade. Offentliga medel till aktörer som ägnar sig åt livsmedelsspekulation bör också stoppas – och ingen offentlig aktör bör handla med livsmedelsderivat i spekulationsändamål som inte tjänar allmänintresset. Ett förbud mot mjuka råvaror (t.ex. fonder, börshandlade fonder) i institutionella aktörers portföljer (t.ex. pensionsfonder, försäkringsbolag) bör också införas. Med tanke på behovet av att reglera denna marknad måste konkreta rekommendationer vidareutvecklas i framtida EESK-yttranden. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Ta itu med finansialiseringen av livsmedelssektorn, som är ett sätt att göra stora vinster på människornas bekostnad, genom att t.ex. införa skatter på företagens övervinster före utdelning och en livsmedelsspekulationsskatt (21) för att stävja högfrekvenshandeln, samt bryta oligopol på alla nivåer i kedjan och de finansiella intressena. |
| --- | --- |

6.3.3

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (Ucits).

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG” KOM(2011) 594 slutlig (EUT C 181, 21.6.2012, s. 55).

2

(3)  FAO, IFAD, Unicef, WFP och WHO (2022), ”In Brief – The State of Food Security and Nutrition in the World 2022. Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable”. Rom, FAO.

3

(4)  Statistik från FAO.

4

(5)  IPES Food.

5

(6)  Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna (2021/2208(INI)) (EUT C 47, 7.2.2023, s. 149); Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (2022/2593(RSP)) (EUT C 361, 20.9.2022, s. 1).

6

(7)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den hållbara ekonomi vi behöver (yttrande på eget initiativ) (EUT C 106, 31.3.2020, s. 1).

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan [COM(2018) 173 final] (EUT C 440, 6.12.2018, s. 165).

8

(9)  Unctad (2009), ”The Financialization of Commodity Markets”, kapitel II i ”Trade and Development Report, 2009”, Unctad, Genève. Unctad (2011), ”Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information”.

9

(10)  Heidorn, van Huellen, Loayza-Desfontaines, Riedler, Schmaltz och Schröder (2014), ”Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel”, Bundesministerium der Finanzen (BMF), Berlin, Mannheim.

10

(11)  van Huellen (2020), ”Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets”, Journal of Economic Surveys, 34(1): 219–237. DOI: 10.1111/joes.12342.

11

Journal of Economic Surveys,

(12)  van Huellen (2018), ”How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets”, Agricultural Economics, 49(2): 171–181. DOI: 10.1111/agec.12406.

12

Agricultural Economics,

(13)  Murphy, Burch och Clapp (2012), ”Cereal Secrets: The World’s Largest Grain Traders and Global Agriculture”, Oxfam Research Report.

13

(14)  Från aktieägarrapporten för räkenskapsåret december 2020–december 2021.

14

(15)  IFPRI.

15

(16)  Artikel från Bloomberg.

16

(17)  Rapport från IPES Food.

17

(18)  Clapp, J. (2019), ”The rise of financial investment and common ownership in global agrifood firms”, Review of International Political Economy.

18

Review of International Political Economy

(19)  https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/09692290.2019.1597755.

19

(20)  https://www.welthungerhilfe.de/welternaehrung/rubriken/wirtschaft-menschenrechte/befeuert-finanzspekulation-die-globale-ernaehrungskrise.

20

(21)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG” KOM(2011) 594 slutlig (EUT C 181, 21.6.2012, s. 55).

21

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/61

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den socioekonomiska situationen i Latinamerika efter covid-19-krisen: det civila samhällets roll i återhämtningsprocessen

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/09)

| Föredragande: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |

Föredragande:

Josep PUXEU ROCAMORA

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 16.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 159/2/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

16.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

159/2/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Insatserna bör fokuseras på att förbättra dialogen och stärka samarbetet mellan de båda regionerna med sikte på en övergripande dialog på flera nivåer. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Förstärkningen av de biregionala förbindelserna sker på grundval av gemensamma värderingar och mål. De måste dock också vara attraktiva när det gäller resurser, tekniköverföring och resultat samt i socialt hänseende. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | När det gäller den geopolitiska konkurrensen mellan EU och Latinamerika gör upprättandet av strategiskt oberoende det möjligt att stärka samarbetet mellan de båda regionerna, engagemanget för multilateralism och förstärkningen av den internationella närvaron och relevansen i strategiska frågor. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ett av de viktigaste utmärkande dragen för utsattheten i Latinamerika är den låga kvaliteten på arbetstillfällena. Återhämtningen måste inriktas på att främja skapandet av fler formella och anständiga arbetstillfällen, förbättra yrkesutbildningen och sektorspolitiken samt främja minimilöner och kollektivförhandlingar, inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Europa och Latinamerika har förbundit sig till demokrati, rättsstatsprincipen och miljömässig hållbarhet, vilket innefattar skydd och garantier för att det civila samhället ska kunna spela en ledande roll när det gäller utveckling och att övervinna kriser samt främja den dialog som krävs för ett nytt socialt kontrakt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det är viktigt att upprätthålla principen om att inte lämna någon på efterkälken och att tänka i nya termer kring utsatthet, inte bara i fråga om inkomst, utan även i fråga om dess inverkan på olika befolkningsgrupper såsom kvinnor, personer med funktionsnedsättning, äldre och barn. Fritt och demokratiskt organiserade civila samhällen är det bästa verktyget för att se till att denna bekräftelse förverkligas och inte bara stannar vid ett uttalande. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De sociala spänningarna i Latinamerika och hoten mot demokratin runt om i världen visar på behovet av att ompröva utvecklingen med fler och bättre strategier, ökad integration och pluralism samt förståelse av de djupgående rötterna till missnöje, med målet att uppnå socialt välbefinnande. Europa och Latinamerika kan vara partner i en allians för demokrati, hållbarhet, social rättvisa och multilateralism (1). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Europa och Latinamerika skulle kunna vara partner i en allians för att försvara demokratin, för rättvisare och mer jämlika ekonomier och samhällen, med stärkt multilateralism och fullständigt ansvar för att skydda miljön. Denna allians skulle kräva ett fullständigt erkännande och deltagande av det organiserade civila samhället, människorättsorganisationer, fackföreningar och näringslivsorganisationer samt miljöorganisationer m.fl. |
| --- | --- |

1.8

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I Latinamerika pågår en successiv ekonomisk avmattning efter en expansiv råvarucykel. Före covid-19-krisen var den genomsnittliga tillväxten endast 0,3 %. Under perioden 2014–2020 var den ekonomiska tillväxten den lägsta på 70 år, medan den offentliga skulden har nått rekordhöga nivåer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Folkhälsokrisen orsakad av covid-19 fick svåra konsekvenser med ett högre genomsnittligt dödstal i Latinamerika än i resten av världen. Det innebar en stor belastning på hälso- och sjukvårdssystemen, som redan hade svårigheter med att hantera andra sjukdomar, samt för primärvården (2). Covid-19-krisen har endast blottlagt de negativa effekterna av den politik som bedrivits under årtionden (nedskärningar i hälso- och sjukvårdsbudgetar, personalnedskärningar, minskade investeringar i infrastruktur m.m.), och som visade sig ineffektiv när det gällde att hantera den utmaning som viruset innebär. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | För att hantera pandemin införde de flesta länderna förebyggande åtgärder i form av restriktioner som begränsade rörligheten. Dessutom inrättades stöd och överföringar för utsatta sektorer. Vidare genomfördes en aldrig tidigare skådad konjunkturutjämnande politik när det gäller skatter och ekonomi (3). Trots detta är förlusterna i form av människoliv, försvagning av ekonomin och sämre social inkludering stora, på grund av den strukturella instabiliteten och begränsade möjligheter att finansiera åtgärderna med skattemedel. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den genomsnittliga inflationen ökar och uppgick till 9,8 % 2021. Till följd av kriget förväntas den stiga till 11,2 % 2022 (4). Detta vidgar de klyftor som begränsar utvecklingen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Latinamerika står inför så kallade utvecklingsfällor (5) |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Produktivitetsfällan kräver diversifierade ekonomiska strukturer och mer sofistikerade produkter och tjänster. Att återgå till den primära sektorn säkerställer inte en ändamålsenlig integrering i de globala värdekedjorna och skapar få incitament för investeringar. Dessutom drabbade pandemin särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, som har svårare att införa ny teknik, medan kriget försvagar jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | För att komma till rätta med den sociala sårbarhetsfällan bör arbets- och socialförsäkringsinstitutionerna förbättras. Här måste fler inkluderande och formella arbetstillfällen och arbeten av bättre kvalitet skapas för att bryta den onda cirkeln av sårbarhet, osäker inkomst och bristfälligt socialt skydd. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | För att kunna åtgärda den institutionella fällan krävs en förbättring av institutionerna och integrationspolitiken för att återfå förtroendet, förbättra kvaliteten på offentliga tjänster, bemöta förväntningarna från den växande medelklassen och bygga upp motståndskraft mot populistiska och auktoritära strömningar. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Fällan i form av miljömässig sårbarhet har sin grund i snedvridningen av produktionen med tyngdpunkt på sektorer som kräver stora mängder naturresurser, vilket innebär höga kostnader för att anpassa den koldioxidintensiva modellen och icke-förnybara resurser. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.6 | Strukturella problem och utvecklingsfällor (6) inverkar på återhämtningen av ekonomin och sysselsättningen. Regionens BNP minskade med 6,8 % under 2020 (7). Under 2021 var den genomsnittliga tillväxten 6,1 %, och under 2022 förväntas regionen växa med endast 2,1 %, vilket anses vara otillräckligt för att kompensera för de allt större strukturella klyftorna. Situationen förvärras av den kris som orsakats av Rysslands aggression mot Ukraina med stigande priser på fossila bränslen, insatsvaror i jordbruket och livsmedel, även om vissa länder har ökat sitt utbud på primära exportvaror. |
| --- | --- |

2.6

3.   Sociala och ekonomiska konsekvenser av pandemin och kriget

| 3.1 | Av de 22 miljoner arbetstillfällen som gick förlorade under 2020 måste 4,5 miljoner ännu återskapas, i synnerhet när det gäller lågkvalificerad arbetskraft, sysselsättning bland kvinnor och ungdomar samt informella arbetstillfällen. Mellan 2019 och 2020 minskade kvinnors sysselsättningsgrad från 51,4 % 2019 till 46,9 % 2020. Förlusten av arbetstillfällen i hushållsarbetssektorn (20,9 %) drabbade mellan 11 och 13 miljoner kvinnor 2019 (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Regionen har kastats tillbaka mer än ett årtionde när det gäller fattigdomsminskning och kan nu stå inför ännu ett förlorat decennium (9). Under 2021 steg arbetslösheten till 32,1 % och den extrema fattigdomen nådde 13,8 %. Antalet fattiga uppgår till 201 miljoner och antalet människor som lever i extrem fattigdom har ökat från 81 till 86 miljoner. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Hälso- och inflationskrisen blottar sårbarheten hos befolkningen med medelinkomst, där få betalar sina avgifter till det sociala skyddet och få omfattas av det icke avgiftsfinansierade sociala skyddet (10). Den informella ekonomin har minskat, men står fortfarande för 140 miljoner arbetstillfällen, särskilt för jordbruksarbetare, kvinnor och ungdomar. Detta innebär en större sårbarhet, lägre social rörlighet, sämre återbetalningsmöjligheter och ett sämre statligt skydd. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pandemin påverkade barn och ungdomar i stor utsträckning på grund av begränsningar av det skydd som klassrumsundervisningen ger: 114 miljoner barn kunde inte gå i skolan under en period som kunde uppgå till två år i vissa länder. Skillnaderna i internetanslutning, digital kompetens och familjernas förmåga att hantera den påtvingade digitala undervisningen skapade klyftor motsvarande två år av utbildning mellan elever från höginkomstbakgrund och elever från låginkomstbakgrund (11). Dessutom ökade kvinnors omsorgsansvar. Även personer med funktionsnedsättning, cirka 85 miljoner människor, har drabbats. Bristen på information samt diskrimineringen i vården innebär en försämring av den bräckliga inkluderingen, som även förvärras av inflationen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Givet försörjningsbegränsningarna på det norra halvklotet fick de latinamerikanska länderna tillgång till vacciner genom bilaterala förhandlingar och erhöll 93 miljoner doser från Covax-programmet. EU exporterade över 130 miljoner doser och medlemsländerna donerade ytterligare 10 miljoner doser (12). Trots svårigheterna har i genomsnitt 63,3 % av befolkningen i regionen vaccinerats med två doser. Siffran uppgår till 89 % i vissa länder, medan den i andra inte når upp till 1 % (13). |
| --- | --- |

3.5

4.   Ökad social oro

| 4.1 | Det finns inga heltäckande svar på de sociala oroligheter som skakade flera länder under 2019. Vissa spänningar har blivit mer akuta och kommer att förvärras ytterligare av stigande livsmedelspriser. Medborgarnas ilska beror på de politiska åtgärdernas bristande kvalitet, korruption, medelklassens sårbarhet, social exkludering och osäkerhet. De sociala förväntningarna under första decenniet på 2000-talet införlivades inte och klyftorna mellan invånarna och institutionerna har vidgats. Resultaten från regionalvalen 2020–2022 visar på förändringstendenser, som innebär stora utmaningar för de som väljs till regeringschefer. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Regionen är en av de mest ojämlika i världen. Mellan 2019 och 2020, när inkomstnivåerna för hög- och medelinkomsttagare sjönk med 1 %, sjönk inkomsterna för de med något lägre inkomster med 3,5 %. I sektorerna med de lägsta inkomsterna (inkomst under 1,8 gånger fattigdomsgränsen) ökade de med 4,7 % och med 3,3 % hos den fattiga eller extremt fattiga befolkningen (14). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | En annan faktor som bidrar till missnöje är den otrygghet som latinamerikanerna lever i, främst i städerna. Våldet kan säkerligen ha kopplingar till organiserad brottslighet, olaglig handel och staternas oförmåga att hantera detta (15). Men det handlar inte bara om kriminalitet. Det finns även ett samhällsvåld kopplat till extrem fattigdom, vilket kräver en offentlig politik för att skapa anständigt arbete och förändringar avseende en god utbildning för alla. Det finns även ett politiskt våld för att försöka bibehålla makten, där man diskrediterar motståndare. Det ytterst oroväckande våldet mot fackföreningsmedlemmar, journalister, miljöaktivister, människorättsförsvarare och företagare ökade också under pandemin och i takt med allt fler protestyttringar. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Efter det senaste EuroLat-mötet, där behovet av ett starkare skydd för verksamma inom rättsväsendet betonades, skulle en utvärdering av COPLA-projektet (Corte Penal Latinoamericana y del Caribe) vara till nytta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | En strukturell utmaning är sårbarheten när det gäller klimatförändringarna: regionen är en av de som påverkas mest, med ekonomiska följder som kan uppgå till 85 852 miljoner euro per år. Dessa återverkningar bör beaktas i sitt sociala sammanhang, med bland annat osäkerheten kring livsmedelstillgången och katastrofer, som inträffar allt oftare. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Otryggheten, fattigdomen och de auktoritära regimerna har medfört omfattande migrationsströmmar över hela kontinenten. Sårbarheten kring dessa migrations- och asylprocesser har skapat en humanitär kris som man inte har kunnat bemöta på ett effektivt sätt och som kräver en regional strategi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Demokratierna befinner sig i en sårbar situation. Eliten, partierna och parlamenten dras med bristande legitimitet och minskat förtroende, vilket i kombination med korruptionsmisstankar, ökad politisk uppdelning och polarisering även har lett till att de gemensamma mekanismerna för beslutsfattande och förhandlingar inte är tillräckliga (16). Den aktuella instabiliteten i världen innebär en ännu större risk för auktoritärt styre och ett behov av att stärka demokratierna. |
| --- | --- |

4.7

5.   Mot en ny social pakt

| 5.1 | Trots missnöjet och den låga tilltron till systemet visar invånarna att de är beredda att kräva politiska förändringar på gatorna och via valurnorna. Att engagera ungdomar och kvinnor i dessa processer är viktigt: deras delaktighet i det politiska rummet är en värdefull tillgång. Det är viktigt att främja en institutionaliserad modell för social dialog i likhet med den som redan finns i Europa, och att konsolidera det befintliga samarbetet med EESK och Aicesis (internationella sammanslutningen för ekonomiska och sociala råd och liknande institutioner). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Medborgarna bör stå i centrum för förändringarna, och överläggnings- och deltagandemekanismer bör förstärkas samtidigt som tillgänglighet och skydd för medborgarna säkerställs. Man behöver även återupprätta förtroendet genom öppen och inkluderande politik, ta fram tydliga strategier för kommunikation och tillhandahålla system för social kompensation. Det finns också ett behov av att stärka ansvarsskyldigheten och utvärderingen av politiken och dess effekter. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ett nytt socialt kontrakt kan utarbetas genom övergripande bestämmelser mellan socioekonomiska grupper, mellan regioner och kommuner samt mellan generationer. Detta kan leda till produktiva strategier som är motståndskraftiga och hållbara och som skapar sysselsättning av hög kvalitet för den gröna och den digitala omställningen. Det krävs också omfattande och effektiva sociala skyddssystem samt en mer hållbar modell för utvecklingsfinansiering. Därmed ser man till att rättigheter respekteras, att arbetstillfällen är anständiga med minimilöner och kollektivförhandlingar, att det sociala skyddet är universellt och att den sociala dialogen säkerställer rättvisa omställningsåtgärder när det gäller klimat och teknik. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Denna sociala pakt möjliggör en politik med stabila och ekonomiskt hållbara offentliga utgifter. På kort sikt är det viktigt att vidta åtgärder inom det internationella samarbetet, att öka och rikta likviditet mot medelinkomstländer och att minska skulderna i länder med låga inkomster och medelinkomster. Detta är ett komplement till en förstärkning av de offentliga intäkterna genom förbättrad effektivitet i skatteuppbörden. På medellång sikt bör man förstärka och effektivisera beskattningen för att hantera de permanenta kostnaderna för en aktiv socialpolitik. Samtidigt kommer det att bli nödvändigt att uppnå internationellt samförstånd för att omstrukturera statsskulden. På lång sikt behöver skatteintäkterna och den digitala skatteuppbörden öka samtidigt som ekonomin miljöanpassas. Det krävs också ett internationellt samarbete för att kunna minska skatteundandragande och skatteflykt (17). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | I detta sammanhang är det avgörande att utveckla den sociala marknadsekonomin i regionen med tanke på dess viktiga roll i framväxten av ett inkluderande och motståndskraftigt system för produktion och sysselsättning. Det är därmed viktigt att skapa rättvisa marknader och distributionskanaler (18). Det är viktigt att erkänna och stärka de inhemska rådgivande gruppernas roll i övervakningen av frihandelsavtal (19). |
| --- | --- |

5.5

6.   Samarbetet med Europeiska unionen

| 6.1 | Det politiska utvecklingssamarbetet med EU kräver att nya modeller tillämpas utöver det nord-sydliga mönstret och det offentliga utvecklingsbiståndet, genom att det skapas nya samarbetsformer med flera parter på olika nivåer (20). Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen svarar mot behovet av att förbättra flexibiliteten i tilldelningen av medel mellan geografiska eller tematiska områden och av att ta itu med globala utmaningar och färdplanen för målen för hållbar utveckling. Målet med Global Gateway-strategin är att koppla samman världen på ett smart, rent och säkert sätt inom den digitala sektorn samt energi- och transportsektorn, och dessutom att stärka systemen för hälso- och sjukvård, utbildning och forskning. Dessa förändringar syftar till att ge EU de resurser och verktyg som behövs för att väga in unionens värden och intressen på en mer komplex internationell spelplan som är omtvistad och sammanlänkad. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | För att samordna strategierna har Team Europe lanserats. Initiativet syftar till att sammanföra de insatser som görs av EU-institutionerna, medlemsstaterna och deras genomförandeorgan samt institutioner för utvecklingsfinansiering. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | I det europeiska samarbetet har man bemödat sig om att överge värdering baserad på inkomst per capita för att i stället utgå från en syn på ”utveckling i förändring” som stämmer bättre överens med regionens behov. EU står dock fortfarande inför utmaningen att förbättra dialogen och förmågan att lyfta fram styrkan i relationen och dess fördelar. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | I dagens läge med många ytterst allvarliga utmaningar på global, regional och nationell nivå är det viktigt att påpeka att Europa och Latinamerika skulle kunna vara idealiska partner i en allians för att försvara demokratin, för rättvisare och mer jämlika ekonomier och samhällen, med stärkt multilateralism och ett fullständigt ansvar för att skydda miljön. Denna allians skulle inte vara livskraftig utan ett fullständigt erkännande och deltagande av det organiserade civila samhället, människorättsorganisationer, fackföreningar och näringslivsorganisationer samt miljöorganisationer m.fl. |
| --- | --- |

6.4

7.   Stöd till det civila samhällets återhämtning

| 7.1 | Under 2020 konstaterades förändringar i den ursprungliga strukturen för utländska direktinvesteringar. Fram till 2019 var det främst europeiska företag som investerade i regionen, och de stod för 55 % av de utländska direktinvesteringarna. Under 2020 minskade de europeiska investeringarna med 49 % och de interregionala investeringarna med 35 %, utöver en minskning av de amerikanska investeringarna på 4 % (21) och minskade investeringar från Kina. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Den europeiska strategin för att komma ur krisen bygger på en förbättring av unionens ekonomiska modell genom den europeiska gröna given och medel från Next Generation EU. Dessa inslag är viktiga för strategin för de två regionerna. Utformningen av instrument som stöder energiomställningen samt den digitala, den gröna och den sociala omställningen medför betydande fördelar för båda regionerna. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Handelsförbindelserna med Europa måste förstärkas genom de befintliga avtalen och avtal med Mercosur, Chile och Mexiko. Dessa avtal stärker inte bara handeln utan bidrar även till att förbättra kvaliteten på sysselsättningen och dess sociala funktion, tekniköverföringen och hållbarhetsomställningen. Detta innebär att man främjar ett handelspartnerskap som skiljer sig från andra partner när det gäller kvalitet och hållbarhet på lång sikt, men också lönsamhet, i motsats till andra mer aggressiva och oansvariga internationella modeller. Handelsavtalen måste dock inriktas på människor och deras grundläggande rättigheter, anständigt arbete och solidaritet med de mest utsatta, respekt för miljön och försvaret av demokratin. Efterlevnaden av rättigheter måste också kunna kontrolleras på ett verkningsfullt sätt. De viktigaste komponenterna är följande: |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Att locka till sig investeringar som bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås, med ett multilateralt regelverk som stöder detta, med fokus på människors livskvalitet, anständiga arbetstillfällen, inkludering, hållbarhet och försvar av demokratin. Ytterligare samarbete om projekt och ett positivt genomförande av den europeiska ”strategiska kompassen” är också önskvärt i syfte att uppnå gemensamma mål. |
| --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | Att betrakta digitalisering som en möjlighet till utveckling. Latinamerika befinner sig på en mellannivå när det gäller den digitala utvecklingen, men tillväxttakten inom regionen är den lägsta bland tillväxtekonomierna. När det gäller digitala frågor har EU och Latinamerika/Karibien ett digitalt samarbete med inriktning på den transatlantiska fiberoptikkabeln (EllaLink) samt EU:s konnektivitetsstrategi Global Gateway. Ett kraftfullt stöd för digitaliseringsprocessen bör trygga den sociala dimensionen och stärka företagen. |
| --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | Att främja den formella ekonomin och undvika en informell arbetsmarknad (22). I flerpartsavtalen ingår särskilda klausuler med avseende på att uppfylla Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner samt för att garantera individuella rättigheter, förhindra barnarbete och stärka arbetsmiljöinspektionerna. Dessa klausuler har en positiv inverkan på kapacitetsuppbyggnaden i de andinska länder som undertecknar avtalen (23). |
| --- | --- |

7.4.2

| 7.4.3 | Att tillhandahålla direkt hjälp för förbättringar, kvalitet och omfattning när det gäller utbildning på samtliga nivåer och stärka nätverk för utbildning och vetenskap med Europa. Erasmus Mundus-programmet är en tillgång som kan utnyttjas ytterligare för att koppla samman universitet. |
| --- | --- |

7.4.3

| 7.4.4 | EU har sedan 2021 inlett en process för att se över sin handelspolitik och stärka sin hantering av handel och hållbar utveckling. Det har bekräftats att målet är en öppen, hållbar och beslutsam handelspolitik som går hand i hand med integreringen av hållbar utveckling. Politiken måste samtidigt främja konkurrenskraften mellan produktionssektorer och ekonomiska aktörer (stora, medelstora och små) och vara förenlig med främjande av värden och principer såsom demokrati, samtliga mänskliga, kulturella, könsrelaterade, miljömässiga, arbetsrättsliga och fackliga rättigheter. Det organiserade civila samhället i båda regionerna bör aktivt medverka för att stärka sina förbindelser genom tematiska möten online eller på plats, med en ambitiösare tidsplan och färdplan för genomförande. |
| --- | --- |

7.4.4

| 7.4.5 | Att man i linje med förslaget att göra Europeiska unionen klimatneutral till 2050 låter unionen gå i bräschen för de globala insatser som syftar till att skydda och återställa miljön på vår planet (24). Främjandet av dessa mål i den europeiska handelspolitiken i riktning mot ett mer ambitiöst miljösamarbete (25) är viktigt för handelsförbindelserna med Latinamerika och för att stärka ett civilt samhälle som står inför många hot såsom sårbarhet för klimatförändringar och våld. Det är mycket viktigt att säkerställa skydd för berörda personer och för förkämpar för mänskliga rättigheter, fackföreningsaktiva och journalister, och att uppmana de latinamerikanska regeringarna att åta sig att garantera deras säkerhet. |
| --- | --- |

7.4.5

| 7.4.6 | Att genom initiativet Team Europe stödja insatserna för att bekämpa avskogningen i Amazonas; i den nya fasen av programmet Euroclima+ avsätts 140 miljoner euro för att stödja åtaganden enligt Parisavtalet. Latinamerika har dock lagt endast 15 % av sina investeringar på den ekonomiska återhämtningen efter pandemin, och av detta är mindre än 6,9 % riktat till grön återhämtning. Det är viktigt att stötta regionen i arbetet med att åstadkomma gröna skatter, offentliga medel och privata investeringar. Det är också önskvärt att stärka en allians för ansvarsfull förvaltning av strategiska råvaror och säkerställa en hållbar tekniköverföring på grundval av europeisk expertis och kunskap. |
| --- | --- |

7.4.6

| 7.4.7 | Att fullfölja avtalet med Mercosur är en viktig förutsättning för samarbetet mellan EU och Latinamerika. Det handlar om en gemensam marknad med 780 miljoner konsumenter som kan innebära en ökning av BNP med 1,5 % i Brasilien eller upp till 10 % i Paraguay. Miljöskyddsaspekterna bör leda till framsteg som visar vägen för den nya generationen förbindelser mellan de två regionerna. Man bör påskynda arbetet med att ta fram fungerande system för att inkludera miljöskyddscertifikat för vissa typer av produktion samt spegelklausuler. Om EU röner framgång när det gäller den här aspekten kan det metodiskt förstärka unionens vision om global utveckling och dess strategiska potential. |
| --- | --- |

7.4.7

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbara leveranskedjor och anständiga arbetsvillkor inom internationell handel (förberedande yttrande) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 197); Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en ny ram för frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och investeringsavtal som garanterar ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och säkerställer allmänhetens medvetenhet (yttrande på eget initiativ) (EUT C 290, 29.7.2022, s. 11).

1

(2)  Unesco (2021), ”COVID-19 and vaccination in Latin America and the Caribbean: challenges, needs and opportunities”.

2

(3)  OECD (2021), ”Latin America Economic Outlook 2020”.

3

(4)  Uppgifter från IMF.

4

(5)  OECD (2022), ”Latin America Economic Outlook 2021”.

5

(6)  Som ovan.

6

(7)  ECLAC (2021), ”Economic Survey of Latin America and the Caribbean”.

7

(8)  ILO (2022), ”Labour Overview”; ECLAC (2021), ”Social Panorama of Latin America”.

8

(9)  ECLAC (2021), som ovan.

9

(10)  S. Nieto Parra (2020), ”Desarrollo en transición en América Latina en tiempos de la COVID-19”, Fundación Carolina.

10

(11)  Unesco (2021), ”Responding to COVID-19: Education in Latin America and the Caribbean”.

11

(12)  Den 2 december 2021, möte mellan EU:s och Latinamerikas/Karibiens ledare om samarbete för en hållbar återhämtning efter covid-19-pandemin (pressmeddelande från Charles Michel och Ursula von der Leyen).

12

(13)  Our World in Data.

13

(14)  ECLAC (2021), som ovan.

14

(15)  UNODC (2019), ”Global study on homicide”.

15

(16)  IDEA Int.(2021), ”The State of Democracy in the Americas 2021”.

16

(17)  ECLAC (2021), ”Fiscal Panorama of Latin America and the Caribbean 2021”.

17

(18)  Europeiska kommissionen (2021), En handlingsplan för den sociala ekonomin.

18

(19)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbara leveranskedjor och anständiga arbetsvillkor inom internationell handel (förberedande yttrande) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 197); Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en ny ram för frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och investeringsavtal som garanterar ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och säkerställer allmänhetens medvetenhet (yttrande på eget initiativ) (EUT C 290, 29.07.2022, s. 11).

19

(20)  J.A. Sanahuja och É. Ruiz Sandoval (2019), ”La Unión Europea y la Agenda 2030 en América Latina: políticas de cooperación en una región de ’desarrollo en transición’”, Fundación Carolina; nytt europeiskt samförstånd om utveckling 2017; den fleråriga budgetramen 2021–2027, 2018.

20

(21)  ECLAC (2021), rapport, ”Foreign Direct Investment in Latin America and the Caribbean 2021”.

21

(22)  Se europeiskt samförstånd om utveckling (2006), Europeiska kommissionens meddelande om främjande av anständigt arbete för alla (2006), Europeiska kommissionens agenda för förändring (2011), ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling (2017), Europeiska kommissionens arbetsdokument ”Främjande av anständigt arbete i hela världen: ansvarsfulla globala värdekedjor för en rättvis, hållbar och motståndskraftig återhämtning efter covid-19-krisen” (2020), EU:s nya instrument för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (2020).

22

(23)  A. Fairlie Reinoso (2022), ”Nuevos retos para el Acuerdo Comercial Multipartes de la Unión Europea con Perú, Colombia y Ecuador”, Fundación Carolina-EULAC.

23

(24)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Den europeiska gröna given (COM(2019) 640).

24

(25)  R. Giles Carnero (2021), ”La oportunidad de una cláusula ambiental de elementos esenciales en acuerdos comerciales de la Unión Europea con Estados terceros: a propósito del Acuerdo Unión Europea-Mercosur”, Fundación Carolina DT. 44.

25

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/68

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den digitala omställningen i Europa–Medelhavsområdet

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 100/10)

| Föredragande: | Dolores SAMMUT BONNICI |
| --- | --- |

Föredragande:

Dolores SAMMUT BONNICI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 16.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 181/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för yttre förbindelser

Antagande av sektionen

16.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

181/0/3

1.   Slutsatser

| 1.1 | Den digitala omställningen revolutionerar alla aspekter av livet med betydande effektivitetsvinster och ger användarna möjlighet att uppnå mer tillfredsställande liv. Den betraktas som en pelare för resiliens i perioden efter covid-19-pandemin, och har accelererat exponentiellt sedan pandemin utbröt, särskilt genom EU:s åtgärder på det digitala området som har visat sig vara effektiva i samband med strategin för begränsning av covid-19. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Fördelarna med digitaliseringen är välkända inom specifika sektorer såsom e-utbildning, e-hälsa, e-förvaltning, jordbruksnäringen, e-juridik och internetbanker. Många regeringar i Medelhavsområdet främjar dessa sektorer, men insatserna är inte homogena i hela regionen och kan leda till en ännu djupare digital klyfta mellan länder. Att infrastruktur för att stödja denna teknik tillhandahålls är därför avgörande. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Den digitala klyftan när det gäller tillgång och användning finns inte bara mellan olika Medelhavsländer, utan även inom länderna i regionen, där landsbygdsområden och avlägsna områden, informella arbetstagare, kvinnor och äldre befinner sig i en sämre situation. För att inte förvärra de befintliga ojämlikheterna är insatser för att överbrygga den digitala klyftan därför nödvändiga på både regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Digital konnektivitet håller på att bli en rättighet för alla människor. FN:s generalsekreterares färdplan för digitalt samarbete har redan gett upphov till en uppsättning mål för 2030. Däremot är ”rätten att inte vara uppkopplad”, som är en realitet i ett antal europeiska länder, en omdiskuterad fråga. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Digitala färdigheter är nödvändiga och bör därför integreras i de utbildningsprogram som riktar sig till ungdomar i regionen, med tanke på den mycket höga ungdomsarbetslösheten. En effektiv arbetsmarknadspolitik i regionen kommer att syfta till att göra ungdomar till inte bara teknikanvändare utan även teknikproducenter. Både sysselsättning och entreprenörskap på detta område är mycket lovande karriärvägar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det krävs en gedigen rättslig ram för att skydda användarna från digitala risker, såsom cybersäkerhetsattacker, och för att säkerställa att dataskyddsmekanismer respekterar de mänskliga rättigheterna i fråga om digital integritet. Det cybersäkerhetsindex som tillhandahålls av Internationella teleunionen (ITU) mäter ländernas engagemang i fråga om cybersäkerhet på global nivå. Indexet visar att säkerhetsnivåerna i allmänhet är högre i norra Medelhavsområdet, medan Egypten ligger i topp bland länderna i södra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Den behövs också för att säkerställa en rättvis och konkurrenskraftig digital marknad med tanke på de digitala jättarna. Det finns en betydande klyfta inom den digitala rättsliga ramen mellan länderna i norra och södra Medelhavsområdet. Ett tydligt exempel är bristen på en oberoende myndighet med ansvar för att främja den digitala omställningen i södra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK betonar uttryckligen att FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna och ILO:s grundläggande konventioner måste genomföras ambitiöst i alla stater i Medelhavsområdet så att den digitala omställningen verkligen kan bidra till en gynnsam ekologisk, ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

1.8

2.   Inledning

| 2.1 | Den digitala omställningen får konsekvenser för alla aspekter av våra liv, från konsumtion till arbete och produktion. Som en reaktion på den globala covid-19-pandemin har denna omställning gått snabbare än någonsin de senaste åren. Digitalisering anses vara en av huvudpelarna i återhämtningen på båda sidor av Medelhavet, och människor tillägnar sig digitala verktyg fortare än någonsin. Distansarbete håller på att bli verklighet, och e-handeln och plattformsekonomin växer i en aldrig tidigare skådad takt, vilket kompenserar för företag som stängt ner på grund av pandemin. Samtidigt kan denna snabba omställning skapa en ny källa till fördjupad ojämlikhet, eftersom de mest utsatta befolkningsgrupper som står inför digital utestängning är de som drabbats hårdast av pandemin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta dokuments huvudsakliga mål är följande:






  — | Att bedöma det aktuella läget vad gäller den digitala omställningen i Europa–Medelhavsområdet, programmen och de framsteg som gjorts. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Att bedöma det aktuella läget vad gäller den digitala omställningen i Europa–Medelhavsområdet, programmen och de framsteg som gjorts.

| — | Att lyfta fram de potentiella fördelarna med digitalisering och särskilt nya möjligheter för små och medelstora företag genom e-handel, e-utbildning, e-förvaltning, e-hälsa och digital bankverksamhet. |
| --- | --- |

—

Att lyfta fram de potentiella fördelarna med digitalisering och särskilt nya möjligheter för små och medelstora företag genom e-handel, e-utbildning, e-förvaltning, e-hälsa och digital bankverksamhet.

| — | Att identifiera hinder för digitalisering, där de främsta hindren avser digital infrastruktur och tillgång, den digitala klyftan både inom ett land (landsbygd/stad, kvinnor/män, ungdomar/äldre) och mellan länder (nord/syd), brist på grundläggande digitala färdigheter och digital kompetens. Den digitala omställningen kan därför leda till ökad ojämlikhet i ett land och även till skillnader i utvecklingsmönster mellan länderna i regionen. |
| --- | --- |

—

Att identifiera hinder för digitalisering, där de främsta hindren avser digital infrastruktur och tillgång, den digitala klyftan både inom ett land (landsbygd/stad, kvinnor/män, ungdomar/äldre) och mellan länder (nord/syd), brist på grundläggande digitala färdigheter och digital kompetens. Den digitala omställningen kan därför leda till ökad ojämlikhet i ett land och även till skillnader i utvecklingsmönster mellan länderna i regionen.

| — | Att lyfta fram de risker som är förknippade med digitaliseringen, från risker som rör cybersäkerhet, digital suveränitet, dataskydd och digital piratkopiering till medborgerlig frihet. |
| --- | --- |

—

Att lyfta fram de risker som är förknippade med digitaliseringen, från risker som rör cybersäkerhet, digital suveränitet, dataskydd och digital piratkopiering till medborgerlig frihet.

3.   Bakgrund

| 3.1 | Vi genomlever för närvarande en period av snabb digitalisering och kan hitta digitala verktyg i alla aspekter av våra liv, bland annat hälsa, arbete, förvaltning, utbildning och företagande. Digitala färdigheter är nödvändiga i det nya arbetslivet för att trygga sysselsättningsmöjligheter och belönas med högre inkomster. Den digitala ekonomin består av de centrala it-/IKT-sektorerna, såsom maskinvarutillverkning, programvaru- och it-konsulttjänster, informationstjänster och telekommunikation, den digitala ekonomin i snäv bemärkelse, inbegripet digitala tjänster och plattformsekonomin, och den digitaliserade ekonomin i bred bemärkelse, som omfattar e-företag, e-handel, industri 4.0, precisionsjordbruk och algoritmisk ekonomi, där delningsekonomin och gigekonomin står i förgrunden för den digitala ekonomin (1). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitaliseringen var på uppgång redan före covid-19-pandemin, med den senaste tidens stora trender inom digital teknik på områden såsom blockkedjeteknik, dataanalys, artificiell intelligens (AI), 3D-skrivare, sakernas internet, automatisering och robotteknik, molntjänster (2) samt spårnings- och fjärrövervakningssystem. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Denna trend mot ett snabbt införande av digitala verktyg och digital teknik har kallats den fjärde industriella revolutionen och har en enastående potential att höja de globala inkomsterna och livskvaliteten i världen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I och med att mer än 30 % av världens befolkning använder sociala medieplattformar kan digitaliseringen dessutom anses vara ett tveeggat svärd som kan stärka den sociala sammanhållningen och föra samman olika kulturella bakgrunder, eller fungera som ett verktyg för att sprida extrema idéer, ideologier och falska nyheter. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Antalet personer som använder internet har ökat under de senaste årtiondena och i regionen, och uppgick till så mycket som 93,2 % av befolkningen i Spanien 2020, 90,8 % i Cypern, 90,1 % i Israel, 86,9 % i Malta, 86,6 % i Slovenien, 84,1 % i Marocko, 77,7 % i Turkiet, 77,6 % i Montenegro och 71,9 % i Egypten. Den lägsta siffran i regionen är för Algeriet, där den uppgick till 49 % av befolkningen 2018 (senast tillgängliga uppgifter, databasen ITU World Telecommunication/ICT Indicators). Dessa siffror belyser endast de regionala skillnaderna i fråga om digital tillgång. Det bör noteras att på nationell nivå har landsbygdsområden och avlägsna områden mycket lägre konnektivitetsnivåer. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:s medlemsstater i Medelhavsområdet har anammat den digitala omställningen och utvidgat sin virtuella politik, inbegripet den digitala inre marknaden (3) och programmet för ett digitalt Europa (4). Europas digitala decennium offentliggjordes av kommissionen i mars 2021, och där skisserade man digitala mål för 2030 och en vision för Europas digitala omvandling (5). Ett instrument i det digitala decenniet är navet Digital for Development (D4D) (6), som lanserades i december 2020 med målet att harmonisera och samordna digitala initiativ mellan medlemsstaterna (7). Dessutom är digitaliseringen en huvudpelare i den nya agendan för Medelhavsområdet, som kommissionen föreslog i februari 2021. I synnerhet syftar den nya agendan till ”en grön, digital, motståndskraftig och rättvis återhämtning, som styrs av Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet och den europeiska gröna given” (8). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Covid-19-pandemin har påverkat arbetsbeteendet och drivit människor mot distansarbete. Distansarbete har ett antal nackdelar, men dess fördelar omfattar allt från mindre pendlingstid, lägre utsläpp och positiva miljöeffekter till bättre balans mellan arbete och privatliv, särskilt för föräldrar (9). Möjligheterna till distansarbete varierar på båda sidor av Medelhavet. Många arbetstagare i söder har färre möjligheter till distansarbete eftersom de inte har tillgång till de nödvändiga verktygen, eller helt enkelt utför arbeten som inte kan utföras på distans. Al Azzawi (2021) har utvecklat ett index för ”distansarbetesmöjligheter” för arabländerna och funnit en betydande klyfta i denna distansarbetskapacitet inom regionen. Hon bekräftar att de mest utsatta arbetstagarna inte har möjlighet att arbeta på distans och därför har drabbats hårdast av pandemin (10). Europas erfarenheter av ett brett införande av distansarbete visar hur viktigt det är att ha en rättslig ram för ”rätten att inte vara uppkopplad” för att respektera gränserna mellan privatliv och yrkesliv (11). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitaliseringen har lett till plattforms- och gigekonomins uppgång. Även om det finns många möjligheter inom plattformsekonomin har den också lett till växande farhågor rörande arbetsvillkor och, i synnerhet, begränsad tillgång till social trygghet, osammanhängande arbetstider och låga inkomstnivåer samt svårigheter att säkerställa kollektiva rättigheter (12). I detta avseende efterlyses i ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv (2019) politiska strategier och åtgärder för att ta itu med utmaningarna och möjligheterna i samband med arbetets digitala omvandling, inbegripet plattformsarbete. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Den snabba digitala omställningen, särskilt i det ekonomiska livet och arbetslivet, har naturligtvis starka effekter på alla sociokulturella strukturer. Under den arabiska våren kunde man därför konstatera att digitala kommunikationsverktyg främst användes för att framgångsrikt organisera civilt motstånd och samarbete mellan aktivister. Den fortsatta utvecklingen visade dock att i de länder där inga hållbara demokratiska strukturer inrättats har undertryckandet av de grundläggande friheterna – inbegripet yttrandefriheten i digitala medier – och arbetstagarnas rättigheter – inbegripet rätten till föreningsfrihet, som håller på att bli ännu viktigare i plattforms- och gigekonomin – åter försämrats. Till exempel förtrycks oberoende organisationer i det civila samhället, såsom fackföreningar, icke-statliga människorättsorganisationer eller arbetsgivarorganisationer och deras aktivister, enbart på grund av att de utövar grundläggande friheter eller uttrycker avvikande åsikter. Dessutom blockeras webbplatser för inhemska och internationella nyheter och oberoende organisationer i det organiserade civila samhället gång på gång. FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna och ILO:s konventioner genomförs många gånger endast formellt, men inte i praktiken, i vissa stater i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Digitaliseringen är avgörande för de små och medelstora företagens utveckling (13). Fördelarna varierar från lägre kostnader, tids- och resursbesparingar och ökad effektivitet till bättre integrering av leveranskedjan och produktdifferentiering (14). OECD:s ”SME and Entrepreneurship Outlook 2019” (15) ger en mer detaljerad bild av sådana fördelar. Ett exempel är stordataanalyser som tillsammans med sensorer, appar, molntjänster och 3D-skrivare möjliggör bättre kundanpassning. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Även om det finns många fördelar med digitaliseringen för små och medelstora företag stöter de även på ett antal hinder, och ett av de främsta är bristen på tillgång till finansiering (16). Det andra stora hindret är bristen på tillgång till digital kompetens, utbildning och fortbildning, samtidigt som införandet av digitala affärsmodeller och teknik kräver både ekonomiska investeringar och intern digital kompetens. Ett digitalt beredskapsindex för små och medelstora företag har utarbetats av European Mediterranean Economists Association (EMEA), baserat på en undersökning riktad till små och medelstora företag i södra Medelhavsområdet. Det visar att beredskapsnivån för den digitala omvandlingen är beroende av infrastrukturkapacitet, telekommunikationer och tekniska framsteg på landsnivå, men också av kapaciteten hos företag på mikronivå. Större företag är mer förberedda för digitalisering och yngre företag är mer benägna att eftersträva den (17). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Digitaliseringens baksida är förlusten av arbetstillfällen på grund av automatisering inom vissa ekonomiska sektorer. Det civila samhället kan spela en viktig roll när det gäller att hjälpa arbetstagare att höja sin kompetens, med målet att göra den digitala omställningen till en rättvis omställning som är förenlig med EU:s handlingsplan för att ”ingen ska hamna på efterkälken”. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | För att främja digitaliseringen och utforma den mest effektiva politiken är det av största vikt att mäta och övervaka den digitala omställningen med hjälp av lämpliga och mätbara indikatorer. Sedan 2014 har kommissionen utvecklat indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) (18), som visar framstegen på digitaliseringsområdet i medlemsstaterna men även en bestående digital klyfta (19). Desi kan ligga till grund för en referensövervakningsram för Medelhavsländer som inte tillhör EU. |
| --- | --- |

3.13

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Den djupgående effekten av den digitala omställningen märks i samhällen och ekonomier. Även om södra Medelhavsområdet står inför utmaningar när det gäller att tillhandahålla allmän tillgänglighet och förbättra medborgarnas digitala färdigheter är regionen inget undantag när det gäller att påskynda den digitala omställningen och dra nytta av den på många områden. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | E-handeln har ökat på grund av åtgärder för social distansering. Onlineshopping förekommer i stor utsträckning, med en ökning av e-handeln både mellan företag och konsumenter och mellan företag. Den verkställande direktören för Afrikas största e-handelsföretag, Jumia, tillkännagav en fyrfaldig ökning av livsmedelsförsäljningen, särskilt i Tunisien och Marocko, där nedstängningar ledde till en hundraprocentig ökning av försäljningen (20). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | E-utbildningen blomstrade i snabb takt eftersom covid-19 ledde till att skolor stängdes. Regeringar införde till och med vissa plattformar för e-lärande, såsom ”Darsak”-plattformen i Jordanien. Vissa länder har infört ett hybridsystem, till exempel i Egypten (21). Onlineplattformar håller på att bli mycket trendiga, t.o.m. för specifika projekt för att få kontakt med lokala yrkesorganisationer, kommuner och viktiga aktörer (22). Viss EU-finansiering bör särskilt inriktas på utbildning i digital kompetensutveckling och på att få ungdomar att utveckla sin e-kompetens samt studera it och AI med sikte på ett tryggt arbete i framtiden. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | E-förvaltning tros minska byråkratin och bördan av administrativa förfaranden, vilket leder till ett effektivt och enkelt tillhandahållande av offentliga tjänster. Dessutom kan det vara ett verktyg för demokratisering och för att öka medborgarnas aktiva deltagande. Att förbättra e-förvaltningen är en prioritering hos EU:s medlemsstater och utgör en av pelarna i Desi-indexet. Södra Medelhavsområdet rör sig också i denna riktning. Marocko har gjort betydande framsteg med sitt nationella initiativ för e-förvaltning (23). Under 2019 lanserade Egypten bland annat ett e-betalningssystem för skatteuppbörd och betalning av räkningar. I januari 2020 flyttade Jordaniens ministerium för den digitala ekonomin sin infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik (IKT) till molnet för att utöka tjänsterna till medborgarna (24). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | E-hälsa är ett kostnadseffektivt sätt att få och tillhandahålla nödvändigt stöd. E-hälsolösningar spelade en viktig roll i kampen mot covid-19. Dessa lösningar använder telemedicin och mobilhälsoapplikationer. Under de senaste två åren har stordataanalyser för epidemiologisk övervakning visat sig vara användbara för att bekämpa pandemin. I till exempel Tunisien lanserades Tobba.tn, en digital plattform för konsultation på nätet, av en grupp läkare (25). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Digital bankverksamhet är ett effektivt verktyg för att förverkliga finansiell inkludering, och banktjänster i mobiltelefonen har redan tidigare bevisat sin roll. Finanstekniska lösningar kan främja den digitala omvandlingen och stärka den finansiella inkluderingen. Dessa tjänster håller på att ta över och syftet med dem är att helt avskaffa användningen av checkar och kontanttransaktioner, vilket skulle kunna leda till en utestängning av äldre personer som kanske inte har nödvändiga digitala färdigheter. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | E-juridik underlättar tillgången till juridiska tjänster samt minskar kostnaderna för domstolsförhandlingar, inlagor osv. och den tid som behövs för att få tillgång till dem. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Med tanke på den nuvarande effekten av den globala uppvärmningen, den minskande livsmedelskedjan och de högre livsmedelspriserna kan jordbruksindustrin bli mer konkurrenskraftig och effektiv genom att tillämpa precisionsjordbruk och genom att använda stordata och blockkedjeteknik. Detta kan leda till hög effektivitet när det gäller vatten, förvaltning av näringsämnen i marken och sjukdomsbekämpning med avancerad temperaturövervakning och mindre behov av arbetskraft (26) och därmed bli ett verktyg för att begränsa klimatproblemen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Mönstret för internetanvändning varierar mellan Medelhavsländerna. I länderna i södra Medelhavsområdet dominerar internetanvändningen via mobiltelefoner och sociala medier. Till skillnad från länderna i norra Medelhavsområdet är dock onlineshopping inte särskilt vanligt. Detta kan till viss del förklaras av finansiell utestängning och av att relativt få har bankkonto i söder (27). |
| --- | --- |

4.9

5.   Hinder för digitalisering

| 5.1 | Ett av de största hindren för digitalisering är den digitala klyftan, som inte bara finns mellan länder, inte minst när det gäller länderna i Medelhavsområdet (det finns betydande klyftor i 2021 års upplaga av Network Readiness Index – NRI (28)). På nationell nivå har olika befolkningsgrupper inte samma tillgång till tekniska verktyg. Klyftan finns mellan män och kvinnor, landsbygd och stad, unga och äldre. Ur ett företagsperspektiv finns det en digital klyfta baserad på storlek och verksamhetssektor, där mindre företag – till skillnad från större företag – ställs inför orimliga kostnader inte bara i fråga om material utan också, och framför allt, på grund av behovet av att höja arbetstagarnas kompetens. Andra socioekonomiska faktorer, såsom inkomst- och utbildningsnivåer, kan vara en källa till digital utestängning. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | De flesta av länderna i det södra grannskapet har betydande luckor i den mobila internettäckningen. Detta problem uppstår särskilt i geografiskt stora länder såsom Algeriet och Libyen och, i mindre utsträckning, Egypten. Investeringar i digital infrastruktur och uppbyggnad av stabila höghastighetsuppkopplingar till internet är avgörande i landsbygdsområden, där digitaliseringen kan vara en potentiell hävstång för tillväxt för alla (29). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Digital analfabetism, som är vanligare bland personer med lägre utbildningsnivå, lyfts ofta fram som ytterligare ett hinder för digitaliseringen. Detta kräver reformer av utbildnings- och yrkesutbildningsprogram så att de omfattar viktiga digitala färdigheter för den framtida arbetsmarknaden. Digitaliseringen betraktas också som en del av de anställdas kompetensutvecklingsbehov. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kön är en annan faktor som påverkar digital kompetens, där män i allmänhet har bättre tillgång till digitala verktyg och därmed bättre digitala färdigheter. I Tunisien använder 72,5 % av männen internet medan denna siffra är 61,1 % för kvinnor. Vissa länder har redan överbryggat den klyftan. I Slovenien är denna klyfta till exempel mindre än 2 procentenheter, med 87,2 % av männen och 86 % av kvinnorna som använder internet. Turkiet har å andra sidan en djupare könsklyfta när det gäller tillgång till internet, som uppgår till 11,2 procentenheter (ITU World Telecommunication/ICT Indicators). EU:s medlemsstater har åtagit sig att överbrygga klyftan mellan könen när det gäller digitala färdigheter senast 2030 genom att utveckla strategier för att uppmuntra flickor att läsa IKT-ämnen och övervaka framstegen genom resultattavlan Women in Digital (WiD). |
| --- | --- |

5.4

6.   Risker i samband med digitaliseringen

| 6.1 | Den ökande oron för att regeringar, företag och medborgare gradvis förlorar kontrollen över sina data gör att frågan om ”digital suveränitet” uppmärksammas. Detta påverkar också ländernas innovationsförmåga och förmågan att utforma lagstiftning i en digital miljö (30). Dessa farhågor är motiverade eftersom Europa och Medelhavsområdet släpar efter när det gäller investeringar i AI, samtidigt som förekomsten av utländska jättar inom sociala medier får en allt mer betydande roll. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Vissa av Medelhavsländerna är ovilliga att ge sig i kast med en snabb digital omställning. Den politiska oviljan beror på rädslan för att förlora kontrollen över befolkningen, vilket leder till filtrering och censur. Samtidigt kan digitala verktyg göra det möjligt för det civila samhällets organisationer att göra sina röster hörda och främja demokrati. Tunisiens nationella dialogkvartett, som tilldelades Nobels fredspris 2015, är ett exempel på den viktiga roll som organisationer i det civila samhället kan spela i en fredlig övergång i ett samhälle. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Eftersom digitaliseringen banar väg för social och ekonomisk utveckling bör en oberoende myndighet införa ett lämpligt digitalt regelverk som främjar principer om digitala rättigheter, såsom nätneutralitet. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Snabb digitalisering ökar risken för cyberhot. Myndigheternas roll är avgörande för att skapa en väl utformad rättslig ram för att skydda användarna. I nuläget har Marocko, Tunisien, Algeriet och Egypten antagit cybersäkerhetslagar. Dessa lagar saknar dock delar om dataskydd (31). Det är viktigt att skydda känsliga personuppgifter, t.ex. hälsorelaterade uppgifter. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Dataskydd håller på att bli ett av de viktigaste områdena i den digitala omställningen. Frågan om ägarskap och skydd av den enorma mängden data står högt upp på beslutsfattarnas dagordning. Detta beror på den kraftiga ökningen av stordataanalyser och på att plattformar för sociala medier håller på att få makt och inflytande utan dess like. Det uppges att regelverket i det södra grannskapet fortfarande är underutvecklat och att lagstiftning om ny teknik inte antas tillräckligt snabbt (32). Det finns länder som till och med uttrycker en brist på politisk vilja att göra framsteg på detta område. Frågan är ännu mer brådskande när det gäller känsliga data, till exempel i fråga om hälsoapplikationer och hälsoplattformar. Det finns i synnerhet skepsis i de sydliga länder där lagstiftning om dataskyddsförordningen och liknande integritetsskydd fortfarande kanske inte finns. I Europa syftar rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader till att skapa ett säkrare digitalt utrymme för användarna och samtidigt främja innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Digital piratkopiering är ännu en fälla i digitaliseringen. Digitaliserade skapelser som omfattas av immateriella rättigheter är extremt enkla och billiga att kopiera och distribuera i stor skala. Kreativa företag kommer att lida mer av detta fenomen, och i avsaknad av ändamålsenlig lagstiftning kommer konstnärers och kreativa arbetstagares affärsmodeller att bli ohållbara. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Digitalisering kan leda till förtryck av medborgarna. I vissa länder står de digitala rättigheterna under attack från myndigheternas sida eftersom digitaliseringen betraktas som ett övervakningsmedel. På grund av pandemin har till exempel platsspårningsapplikationer använts för att övervaka virusets spridning, vilket väcker oro över de mänskliga rättigheterna (33). Möjligheten att spåra varje digital aktivitet utgör ett allvarligt hot mot demokratin och kan användas som ett medel för förtryck. I 2021 års upplaga av rapporten ”Freedom of Net” rankas Frankrike högst med 78 av 100 poäng, Italien 76, Tunisien 63, Marocko 53, Libanon 51, Jordanien 47, Turkiet 34 och Egypten 26 (34). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Den ihållande digitala klyftan kan eventuellt leda till större ojämlikhet och skillnader inom Medelhavsområdet. Vissa länder saknar den digitala infrastrukturen (täckning eller tillgång till fast bredband), eller så kan vissa avlägsna områden och landsbygdsområden helt enkelt lämnas utan täckning eller 4G/5G-nät. En annan källa till klyftan är bristen på digitala färdigheter bland befolkningen och digital analfabetism. Låg digital kompetens är framför allt vanligare i länderna i söder, särskilt bland kvinnor och äldre personer (35). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Bildandet av teknikjättar skapar ett hinder för rättvis konkurrens på de digitala marknaderna. Skatteundandragande gör marknaderna orättvisa för lokala framväxande små och medelstora företag, som mycket sannolikt inte kommer att överleva. Det bidrar också till en digital kompetensflykt. En annan risk som är förknippad med teknikjättarna är deras förmåga att absorbera framväxande aktörer, vilket skapar monopol och förhindrar att digitala nav skapas i Europa och Medelhavsområdet. Detta kan bero på avsaknaden av ett regelverk, och till och med på skattekryphål för multinationella företag som inverkar negativt på den rättvisa konkurrensen. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Frånvaron av ett verkligt genomförande av FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och ILO:s konventioner i vissa stater i Medelhavsområdet utgör ett hinder för inrättandet av oberoende organisationer i det civila samhället – däribland icke-statliga organisationer, oberoende fackföreningar och arbetsgivarorganisationer – och äventyrar därmed den hållbara digitala omställningen. EESK betonar därför uttryckligen att FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna och ILO:s konventioner måste genomföras ambitiöst i alla stater i Medelhavsområdet så att den digitala omställningen verkligen kan bidra till en gynnsam ekologisk, ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Dessutom utgör kriget i Ukraina ett stort hot mot länderna i hela regionen och skulle kunna förknippas med högre risker för cybersäkerhetsattacker. |
| --- | --- |

6.11

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Bukht, R. och Heeks, R., ”Defining, conceptualising and measuring the digital economy”, Development Informatics Working Papers, nr 68, 2017.

1

Development Informatics Working Papers

(2)  ”Digital economy report 2019”, Unctad.

2

(3)  Den digitala inre marknaden syftar till att förbättra tillgången till, kvaliteten på och säkerheten när det gäller konnektivitet inom medlemsstaterna, https://ec.europa.eu/eurostat/cache/infographs/ict/bloc-4.html.

3

(4)  Europas digitala decennium består av fyra huvudpelare, som omfattar kompetens, infrastruktur, förvaltning och näringsliv: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/find-funding/eu-funding-programmes/digital-europe-programme_sv.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/europes-digital-decade-digital-targets-2030_sv.

5

(6)  Digital for Development (D4D) Hub.

6

(7)  Langendorf, M., ”Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls”, IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

7

IEMed. Mediterranean Yearbook

(8)  Förnyat partnerskap med det södra grannskapet, Europeiska kommissionen, 2021.

8

(9)  ”Working from home: From invisibility to decent work”, ILO, 2021.

9

(10)  Al Azzawi, S., ”Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA?”, ERF Working Paper, nr 1471, 2021.

10

ERF Working Paper

(11)  EPRS Briefing om ”The right to disconnect”, PE 642.847 – juli 2020.

11

(12)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete [COM(2021) 761 final] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete [COM(2021) 762 final] (EUT C 290, 29.7.2022, s. 95).

12

(13)  EESK:s informationsrapport ”Digitaliseringen och de små och medelstora företagen i Medelhavsområdet”.

13

(14)  Kergroach, S., ”Giving momentum to SME digitalization”, Journal of the International Council for Small Business, vol. 1, nr 1, 2020, s. 28–31.

14

Journal of the International Council for Small Business

(15)  ”OECD SME and Entrepreneurship Outlook 2019”.

15

(16)  EESK:s informationsrapport ”Tillgång till finansiering för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag under perioden 2014–2020: Möjligheter och utmaningar”.

16

(17)  Ayadi, R. och Forouheshfar, Y., ”MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index”, EMANES working paper, 2022, som kommer att offentliggöras inom kort.

17

EMANES working paper

(18)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

18

(19)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_21_5481

19

(20)  Sidło, K., ”Digital Transformation in the Southern Neighbourhood”, EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

20

EuroMeSCo Euromed Survey,

(21)  El Kadi, T.H., ”Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region”, IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

21

IEMed Mediterranean Yearbook,

(22)  I detta projekt föreslås till exempel att plattformens ägare ska vara EU, kommuner, universitet, företag eller utbildningsministerier i Turkiet, Marocko, Egypten och Algeriet: Akpınar P., van Heukelingen, N., Babüroğlu O.N. och Durukan, F.R., ”A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa”, 2022.

22

(23)  ”Digital Government Review of Morocco”, OECD, 2018.

23

(24)  El Kadi, T.H., ”Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region”, IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

24

(25)  El Kadi, T.H., ”Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region”, IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

25

(26)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om energiomställningen och den digitala omställningen i landsbygdsområden (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 59).

26

(27)  El Kadi, T.H., ”Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region”, IEMed Mediterranean Yearbook, 2020.

27

(28)  https://networkreadinessindex.org/nri-2021-edition-press-release/

28

(29)  ”Smart Cities and Inclusive Growth”, OECD, 2020.

29

(30)  EPRS Briefing ”Digital Sovereignty for Europe” (PE 651.992 – juli 2020).

30

(31)  Langendorf, M., ”Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls”, IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

31

(32)  Sidło, K., ”Digital Transformation in the Southern Neighbourhood”, EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

32

(33)  Langendorf, M., ”Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls”, IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

33

(34)  https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom.

34

(35)  Sidło, K., ”Digital Transformation in the Southern Neighbourhood”, EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

35

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/76

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En konkurrenskraftskontroll för att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig ekonomi i EU

(förberedande yttrande)

(2023/C 100/11)

| Föredragande: | Christian ARDHE |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Giuseppe GUERINI |

Föredragande:

Christian ARDHE

Medföredragande:

Giuseppe GUERINI

| Remiss | Ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 30.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 10.11.2022 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 54/1/2 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 150/4/11 |

Remiss

Ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 30.6.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

10.11.2022

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

54/1/2

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

150/4/11

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det tjeckiska ordförandeskapets begäran om att utarbeta ett förberedande yttrande om en konkurrenskraftskontroll är synnerligen aktuell. Med tanke på de nuvarande och förväntade framtida utmaningarna anser EESK att det är av avgörande betydelse att göra EU:s ekonomi mer konkurrenskraftig. Den inre marknaden och EU:s sociala marknadsekonomi är EU:s största tillgångar för att uppnå ekonomisk tillväxt och social välfärd, och kommittén efterlyser därför en konkurrenskraftskontroll för att stödja företagande, skapande av arbetstillfällen och förbättrade arbetsvillkor samt hållbar ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att konkurrenskraftskontrollen är ett sätt att se till att konkurrenskraftsaspekter beaktas på lämpligt sätt i beslutsfattandet. Detta kräver tillräcklig kunskap om initiativens inverkan på konkurrenskraften och ett konkurrenskraftsmedvetet förhållningssätt i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Konkurrenskraftskontrollen bör vara en viktig del av ett balanserat beslutsfattande i EU och bör tillämpas inom ramen för alla EU:s politiska processer och lagstiftningsprocesser. Detta bör omfatta lagstiftningsinitiativ, sekundärrätt, skatteåtgärder, strategier och program samt internationella avtal. Kontrollen bör också integreras i den europeiska planeringsterminen, eftersom medlemsstaternas politik är avgörande i detta avseende. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eftersom en grundlig konsekvensbedömning utgör den faktiska grunden för en konkurrenskraftskontroll är det mycket viktigt att se till att konsekvensbedömningen av konkurrenskraften är obligatorisk, effektiv och genomförs fullt ut i varje skede av beslutsprocessen. EESK uppskattar de nuvarande riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, men påpekar, vilket framhållits av nämnden för lagstiftningskontroll, att det finns ett uppenbart behov av förbättringar, särskilt när det gäller verktygens tillämpning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att man vid konkurrenskraftskontrollen bör beakta inverkan på företag, sysselsättning och arbetsvillkor på olika nivåer, inbegripet efterlevnadskostnader och andra direkta effekter, multiplikatoreffekter på värdekedjorna och deras därav följande makroekonomiska effekter. I detta avseende bör uppmärksamhet ägnas åt konkurrenssituationen för den ansenliga mångfalden av företag när det gäller sektor, storlek och affärsmodell, inbegripet företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det är viktigt att beakta både positiva och negativa effekter på konkurrenskraften, inte bara för att undvika minskad konkurrenskraft utan också för att förbättra konkurrenskraften, med särskild uppmärksamhet på konkurrenskraften i förhållande till utvecklingen av EU-produkter och EU-tjänster som är konkurrenskraftiga på den globala marknaden. Vid konkurrenskraftskontrollen måste man ta hänsyn till den stora mångfalden av företag som kan påverkas på olika sätt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Även om konkurrenskraftskontrollen främst är inriktad på initiativ med andra primära mål än förbättrad konkurrenskraft uppmanar EESK kommissionen att utarbeta en särskild konkurrenskraftsagenda med det huvudsakliga långsiktiga målet att stärka EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | En agenda för konkurrenskraft bör bygga på EU:s sociala marknadsekonomi och fokusera på grundläggande frågor som den inre marknaden och utrikeshandel, investeringar och tillgång till finansiering, skattesystem, forskning och innovation, kompetens och arbetsmarknader samt mikroföretag jämte små och medelstora företag och den gröna och den digitala omställningen, med beaktande av ramen för hållbar finansiering, där konkurrenskraftsaspekterna är förenliga med sociala och miljömässiga mål. Eftersom konkurrenskraften också har kopplingar till sociala och miljömässiga aspekter och är en fråga som berör alla, måste företrädare för arbetsmarknadens parter och andra aktörer i det civila samhället vara nära involverade i utarbetandet av agendan, varvid den sociala dialogen spelar en central roll, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | Detta yttrande är ett svar på det tjeckiska ordförandeskapets begäran om ett förberedande yttrande från EESK om EU:s konkurrenskraft och regleringsaspekterna av EU-lagstiftningen för EU:s företag. Det handlar om konkurrenskraftskontroll för att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig ekonomi i EU. Ordförandeskapet understryker behovet av att minska EU:s strategiska beroende och säkerställa större motståndskraft samt garantera öppenhet gentemot omvärlden och EU-företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den svenska regeringen har också angett att konkurrenskraften är en av de politiska frågor som kommer att stå i fokus under Sveriges kommande EU-ordförandeskap. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK har redan efterlyst en konkurrenskraftskontroll i sitt yttrande om 55 % -paketet (1), i vilket kommittén konstaterar följande: ”Vid omställningen till ett klimatneutralt samhälle måste vi övergå till en modell som leder till en välmående ekonomi. Om vi vill att EU ska vara en föregångare och att resten av världen tar efter oss bör vi sträva efter att utforma den mest framgångsrika modellen – en modell som är rättvis och hållbar ur ekonomisk, social och miljömässig synvinkel.” Vidare framhåller kommittén att ”alla lagstiftningsförslag som läggs fram inom ramen för 55 %-paketet bör genomgå en konkurrenskraftskontroll i linje med principerna för målen för hållbar utveckling så att man förstår alla eventuella konsekvenser för företagen.” Dessförinnan efterlyste EESK ett konkurrenskraftstest i sitt yttrande om kapitalmarknadsunionen (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I slutrapporten från konferensen om Europas framtid begärdes också att EU:s nya politiska initiativ skulle genomgå en ”konkurrenskraftskontroll” för att analysera deras inverkan på företagen och deras företagsklimat (kostnader för att göra affärer, innovationskapacitet, internationell konkurrenskraft, lika villkor osv.) och att en sådan kontroll ska vara förenlig med Parisavtalet, målen för hållbar utveckling – inbegripet jämställdhet – och inte får undergräva skyddet av mänskliga rättigheter, sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter eller miljö- och konsumentskyddsstandarder. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I ett tal (3) nyligen förklarade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen att en standardkontroll av konkurrenskraften kommer att införas i vår lagstiftning. |
| --- | --- |

2.5

3.   Skäl till och behov av en konkurrenskraftskontroll

| 3.1 | Konkurrenskraft som ett uttryckligt mål har stått på EU:s dagordning i olika former sedan Lissabonstrategin 2000, följt av Europa 2020-strategin, industristrategin samt en rad rapporter om den europeiska konkurrenskraften och den inre marknaden. Under årens lopp har dock den internationella konkurrensen blivit allt hårdare och med tanke på de nuvarande och förväntade framtida utmaningarna är det av avgörande betydelse att skapa ny dynamik för att göra EU mer konkurrenskraftigt. EU:s svar på covid-19-pandemin var Next Generation EU, ett massivt investeringsprogram som syftar till att stärka EU-ekonomins globala konkurrensställning på grundval av miljövänligare och mer digitaliserade företag som stöds av effektivare offentliga tjänster, förstärkt infrastruktur och en dynamisk arbetsmarknad. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Europas andel av den globala ekonomin har minskat under ganska lång tid. Det har uppskattats att EU under 2050 kommer att stå för mindre än 10 % av den globala bruttonationalprodukten (BNP), och att 85 % av den förväntade globala BNP-tillväxten kommer att komma från länder utanför EU under de kommande åren. Europas dåliga tillväxtutsikter förvärrar den relativa ekonomiska nedgången. Detta innebär att Europas röst i världen får mindre betydelse och att EU:s globala roll och inflytande i det internationella samarbetet försvagas (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Utsikterna på kort sikt är i stor utsträckning kopplade till Rysslands invasion av Ukraina, som fortsätter att påverka EU:s ekonomi negativt, och även det faktum att EU fortfarande håller på att återhämta sig från de olika effekterna av covid-19-pandemin. Kriget har pressat upp priserna på energi och livsmedelsråvaror ytterligare, vilket underblåser det globala inflationstrycket och urholkar hushållens köpkraft (5). För att bemöta den höga inflationstakten har Europeiska centralbanken höjt euroräntorna, i likhet med de åtgärder som vidtagits av Federal Reserve Bank i Förenta staterna. En försvagad global tillväxt minskar dessutom den externa efterfrågan. EU och dess medlemsstater reagerade å sin sida genom att mångfaldiga stödet till företag via en rad program för att bevara deras konkurrenskraft i en besvärlig och ytterst instabil ekonomisk situation. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förutom den aldrig tidigare skådade situation som orsakats av pandemin och kriget står Europa inför en historisk strukturomvandling som drivs av den geopolitiska utvecklingen, de demografiska förändringarna, digitaliseringen och omställningen till en klimatneutral och cirkulär ekonomi. Detta omformar marknaderna och påskyndar konkurrensen när det gäller produktionsfaktorer. Hur framgångsrik omställningen blir beror i slutändan på hur väl ekonomin som helhet fungerar. Endast genom att vara världsledande inom innovation och hållbarhet kan Europa framgångsrikt konkurrera globalt och skapa det välstånd som krävs. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Skillnaden mellan konkurrenskraft på den inre och den globala marknaden bör noteras. Den första omfattar konkurrens på lika villkor, harmonisering av regler och undanröjande av hinder (6). Den senare förutsätter gynnsamma villkor och bättre och mer tillgängliga produkter och tjänster i konkurrens med konkurrenter utanför EU. En välfungerande inre marknad bidrar också till bättre villkor för global konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det är viktigt att hitta en balans mellan olika politiska mål. Större uppmärksamhet bör dock riktas åt att skapa situationer som alla vinner på, med tanke på att konkurrenskraftiga företag gynnar ekonomin och samhället som helhet och att en sund ekonomi och ett stabilt samhälle ökar motståndskraften och bidrar till ett konkurrenskraftigt företagsklimat. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är också uppenbart att EU måste stärka sin internationella ställning och sitt inflytande i den gröna och den digitala omställningen. En starkare ställning i utvecklingen och användningen av digital teknik handlar inte bara om ekonomisk konkurrenskraft utan också om säkerhet och EU:s geopolitiska roll. Den är också en förutsättning för att EU ska vara en global normgivare, till exempel inom tillförlitlig AI. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Behovet av ett starkare globalt inflytande gäller också kampen mot klimatförändringarna. Detta kräver både betydande diplomatiskt inflytande och stark konkurrenskraft när det gäller kostnadseffektivitet, innovation, kompetens och tillgång på koldioxidsnåla produkter, tekniker och lösningar på globala marknader. En positiv utveckling är att ett antal företag i EU redan är i färd med att anpassa sina investeringar till miljömässiga och sociala mål, vilket framgår av den snabbt ökande användningen av ESG-produkter på globala och europeiska finansmarknader. EU håller på att utarbeta en fullfjädrad ram för hållbar finansiering som måste ge mer transparens och utrymme för ESG-produkter samt stå i samklang med den övergripande hållbarheten. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Med tanke på vikten av en blomstrande ekonomi med konkurrenskraftiga företag för att skapa välstånd och välbefinnande i Europa samt hållbara lösningar på klimat- och miljöproblem är det viktigt att erbjuda EU:s företag en gynnsam miljö för innovation, investeringar och handel. Eftersom många delar av företagsklimatet bestäms av den politiska, rättsliga och finanspolitiska ramen måste beslutsfattarna se till att denna ram stöder företagens konkurrenskraft och därmed ekonomin och samhället som helhet. |
| --- | --- |

3.9

4.   Inslag i en konkurrenskraftskontroll

| 4.1 | Eftersom det inte finns någon enhetlig eller allmän definition av konkurrenskraft beror innehållet i en konkurrenskraftskontroll på omfattningen och det perspektiv som ska beaktas. I det tjeckiska ordförandeskapets begäran hänvisas uttryckligen till EU-företagens konkurrenskraft med avsikten att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig EU-ekonomi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Företagens konkurrenskraft kan beskrivas som deras förmåga att lyckas på marknaden på ett lönsamt sätt, vilket skapar värde för dem själva och för samhället i stort. Detta beror i sin tur på tillgången på produktionsfaktorer (kvalificerad arbetskraft, energi och råvaror, kapital, data), de totala produktionskostnaderna, efterfrågan på och marknaderna för produkterna samt företagens förmåga att vara innovativa och dra nytta av de möjligheter som står till buds samtidigt som de stärker EU:s sociala marknadsekonomiska modell. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Viktiga tillgångar som man kan bygga vidare på när man strävar efter bättre konkurrenskraft är EU:s unika sociala marknadsekonomi, tillsammans med åtföljande sund makroekonomisk styrning, forskning och innovation, social dialog, deltagande av det civila samhället samt omfattande utbildningsystem, en motiverad arbetskraft med stabila arbetstillfällen, hälso- och sjukvårdssystem och sociala system, en blomstrande sektor inom den sociala ekonomin och hållbara investerare. Med tanke på de nuvarande och förväntade framtida utmaningarna efterlyser EESK en konkurrenskraftskontroll för att stödja företagande, skapande av arbetstillfällen och förbättrade arbetsvillkor, hållbar ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att konkurrenskraftskontrollen är ett sätt att se till att konkurrenskraftsaspekter beaktas på lämpligt sätt i beslutsfattandet. Detta kräver förståelse för hur initiativ kommer att påverka konkurrenskraften och ett konkurrenskraftsmedvetet förhållningssätt i beslutsfattandet. Konkurrenskraftskontrollen består således av två nivåer:






  — | konsekvensbedömningsnivån (”teknisk” nivå), som handlar om att bedöma olika sätt på vilka politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ påverkar konkurrenskraften, och |
| --- | --- | --- |

4.4

—

konsekvensbedömningsnivån (”teknisk” nivå), som handlar om att bedöma olika sätt på vilka politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ påverkar konkurrenskraften, och

| — | beslutsfattandenivån (politisk nivå), som handlar om att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt konkurrenskraften och ge den lämplig tyngd vid utformningen av nya initiativ mot bakgrund av EU:s sociala marknadsekonomiska modell. |
| --- | --- |

—

beslutsfattandenivån (politisk nivå), som handlar om att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt konkurrenskraften och ge den lämplig tyngd vid utformningen av nya initiativ mot bakgrund av EU:s sociala marknadsekonomiska modell.

| 4.5 | Det är viktigt att konkurrenskraftskontrollen är så omfattande som möjligt med beaktande av konsekvenserna för företag och leveranskedjor, anställnings- och arbetsvillkor samt deras efterföljande makroekonomiska effekter. En robust konkurrenskraftskontroll för alla nya initiativ bör fungera som en kontrollåtgärd för att se till att förslagen främjar ökad konkurrenskraft, fler arbetstillfällen och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

4.5

5.   Konsekvensbedömning som grund för konkurrenskraftskontrollen

| 5.1 | Konkurrenskraftskontrollen bör baseras på gedigen information om effekterna av politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ på olika nivåer, inbegripet efterlevnadskostnader, lättillgänglighet till marknader och andra direkta effekter för företagen. Multiplikatoreffekten är av särskild betydelse i värdekedjorna, till exempel effekterna på tillgången till energi och råvaror. Konkurrenskraftskontrollen bör också omfatta konsekvenserna för sysselsättning, investeringar, innovation, produktivitet, rättstvister, den inre marknadens funktion, utrikeshandeln och den övergripande europeiska sociala modellen och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | De nuvarande riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, som fastställts inom ramen för Europeiska kommissionens agenda för bättre lagstiftning, kräver redan att initiativ som förväntas få betydande ekonomiska, sociala eller miljömässiga konsekvenser åtföljs av konsekvensbedömningar. Konsekvensbedömningsrapporten ska innehålla en beskrivning av de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna, inbegripet konsekvenserna för små och medelstora företag och konkurrenskraften. EESK efterlyser heltäckande rapportering om konkurrenseffekterna på den ansenliga mångfalden av företag när det gäller sektor, storlek och affärsmodell, inbegripet företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK uppskattar innehållet i den nuvarande verktygslådan och noterar att kommissionens konkurrenskraftsverktyg i ett arbetsdokument från OECD har betecknats som det mest omfattande befintliga dokumentet för att bedöma lagstiftningens inverkan på konkurrenskraften (7). Det finns dock också ett uppenbart behov av förbättringar, särskilt när det gäller verktygens införande och tillämpning. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Enligt nämnden för lagstiftningskontroll har konsekvensbedömningen ofta varit otillräcklig, och vissa betydande konsekvenser har inte utvärderats tillräckligt. Såsom beskrivs i årsrapporten för 2021 (8) har nämnden för lagstiftningskontroll ofta begärt ytterligare analys av konsekvenserna för konsumenter, konkurrenskraft, innovation, medlemsstater och små och medelstora företag. Den har också ofta efterlyst ytterligare kvantifiering, särskilt av de administrativa kostnaderna och besparingarna. I sin årsrapport för 2020 (9) hänvisade nämnden upprepade gånger till bristande analys av konkurrenskraften (ofta kopplad till otillräcklig kostnadsanalys), inverkan på små och medelstora företag och samhällseffekter. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK betonar därför att konsekvensbedömningarna måste fokusera mer på konkurrenskraft för att säkerställa att de är väl avvägda. Det är också viktigt att de olika delarna av verktygslådan behandlas på ett integrerat sätt, inbegripet de som rör sektoriell konkurrenskraft, små och medelstora företag, innovation, konkurrens, inre marknaden, handel och investeringar. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Vid konkurrenskraftskontrollen måste man ta hänsyn till den stora mångfalden av företag som kan påverkas på helt olika sätt. Kommittén efterlyser därför en sorgfällig bedömning av konsekvenserna för näringslivets olika sektorer och ekosystem, för företag av olika storlek (inklusive mikroföretag samt små och medelstora företag), för företag som är verksamma i olika delar av värdekedjorna och på olika marknader och geografiska platser samt för företag med olika affärsmodeller, inbegripet företag, kooperativ och företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt EU-företagens internationella konkurrenskraft, vilket är särskilt viktigt med tanke på EU:s öppna strategiska oberoende och exportmöjligheter. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Bedömningen av inverkan på konkurrenskraften bör inte begränsas till effekterna av ett enskilt initiativ, utan bör dessutom beakta den kumulativa bördan, särskilt efterlevnadskostnaderna för lagstiftning eller andra åtgärder som påverkar samma aktörer. Bedömningen bör dessutom omfatta både kortsiktiga och långsiktiga effekter, även i olika prognosscenarier. För att hitta det bästa alternativet är det också nödvändigt att bedöma de olika alternativens inverkan på konkurrenskraften och på ett heltäckande sätt redogöra för dem. Det är också viktigt för konsekvensbedömningarna av konkurrenskraften att kvantitativa uppgifter ges mer uppmärksamhet och utvecklas. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK efterlyser gedigna bedömningar och belägg för både positiva och negativa effekter på konkurrenskraften. Målet bör inte bara vara att undvika minskad konkurrenskraft, utan också att sträva efter ett ambitiösare mål om att förbättra den europeiska sociala marknadsekonomins övergripande konkurrenskraft med målet att främja en stabil och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Det är dessutom viktigt att ha en helhetssyn på konkurrenskraften när det gäller hållbarhet. Miljömässig hållbarhet är kopplad till företagens konkurrenskraft, inte bara som en kostnadsfaktor utan också eftersom goda miljöprestanda förväntas av flera marknadsaktörer, däribland kunder, investerare och finansiärer. Detsamma gäller social hållbarhet, inbegripet respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och arbetstagares rättigheter. I samband med detta måste flera aspekter sammanjämkas, bland annat tekniska framsteg, kostnader och samhällets acceptans. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Eftersom bedömningen av konkurrenskraftseffekterna utgör den faktiska grunden för en konkurrenskraftskontroll är det mycket viktigt att se till att konsekvensbedömningen av konkurrenskraften är obligatorisk och effektiv, och att den genomförs och verkställs fullt ut. Den bör också uppdateras under lagstiftningsprocessen om väsentliga ändringar görs. Samtidigt behövs tillräckliga resurser och rätt kompetens för att genomföra bedömningarna. Kommittén rekommenderar också regelbunden riktmärkning av konkurrentländernas förfaringssätt. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Vid konkurrenskraftskontrollen bör man också fullt ut utnyttja andra befintliga verktyg, såsom kontroller av ändamålsenligheten, Refit-programmet och Fit for Future-plattformen. Dessa är särskilt viktiga för att bedöma de kumulativa effekterna av olika initiativ. |
| --- | --- |

5.12

6.   Konkurrenskraftskontroll som en del av beslutsfattandet

| 6.1 | EESK anser att konkurrenskraftskontrollen bör vara en viktig del av ett balanserat beslutsfattande och tillämpas i alla former av EU:s politiska processer och lagstiftningsprocesser, och även omfatta EU:s strategier och program, budget- och skattebestämmelser, sekundärlagstiftning och internationella avtal. Kontrollen bör också tillämpas inom ramen för den europeiska planeringsterminen, eftersom medlemsstaternas politik är avgörande i detta avseende. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Även om konkurrenskraftskontrollen främst är inriktad på initiativ med andra primära mål än förbättrad konkurrenskraft uppmanar EESK kommissionen att utarbeta en särskild konkurrenskraftsagenda med det långsiktiga målet att stärka EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Konkurrenskraftsagendan bör inriktas på ett långsiktigt perspektiv och uppmärksamma sådana grundläggande frågor som att utveckla den inre marknaden och minska marknadshindren, att öka investeringarna och tillgången till finansiering och stöd, inbegripet investeringar i genusperspektiv, att underlätta utrikeshandel och externt samarbete, att främja innovation, kompetens på hög nivå och spetsforskning, att höja kompetensen genom utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande, att göra arbetsmarknaderna mer inkluderande och förbättra arbetsvillkoren samt att påskynda tillståndsförfarandena, minska byråkratin och efterlevnadskostnaderna och göra skattesystemen mer uppmuntrande. Den bör också stärka affärsmodeller som knyter samman konkurrenskraft med sociala och miljömässiga mål såsom företag och organisationer som antar ESG-kriterier för sina investeringar. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Att stärka mikroföretag samt små och medelstora företag och förbättra den gröna och den digitala omställningen bör också vara viktiga delar av agendan. Dessutom bör vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt medlemsstaternas kapacitet och skillnader, nödvändigt samarbete mellan medlemsstaterna samt åt initiativens verkställbarhet och den regelbundna övervakningen av agendans genomförande och resultat. EESK framhåller också den centrala roll som den sociala dialogen spelar, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | När det gäller kortsiktiga åtgärder uppskattar EESK den snabba anpassningen av EU:s konkurrenspolitik till covid-19-pandemin och kriget i Ukraina och till deras ekonomiska konsekvenser (10). Även om flexibiliteten i tillämpningen av reglerna för statligt stöd är exceptionell och tillfällig, har den varit avgörande för att göra det möjligt för EU-företagen att överleva under en särskilt svår tid och därigenom bevara den konkurrenskraft som de europeiska företagen uppnår genom innovation och produktivitet. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Sund och rättvis konkurrens både internt och i förhållande till utländska konkurrenter är också av yttersta vikt. Kommittén uppskattar det pågående arbetet med att effektivisera bestämmelserna om statligt stöd till hälso- och sjukvårdstjänster samt till sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med målet att förbättra kvaliteten på och tillgängligheten till sådana tjänster för människor på lokal nivå (11). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK välkomnar också generellt kommissionens initiativ om en förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, eftersom syftet är att undvika skadliga snedvridningar av den inre marknadens funktion och därigenom säkerställa lika villkor för utländska konkurrenter (12). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Konkurrenskraftsagendan skulle vara nästa steg för att uppfylla det grundläggande målet i det tjeckiska ordförandeskapets begäran, dvs. att bygga upp en starkare och mer motståndskraftig EU-ekonomi. Det skulle följaktligen bidra till EU-medborgarnas välbefinnande och även till uppnåendet av en klimatneutral och cirkulär ekonomi. Eftersom konkurrenskraften är en fråga som berör alla måste företrädare för arbetsmarknadens parter och andra aktörer i det civila samhället vara nära involverade i utarbetandet av agendan. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: 55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet [COM(2021) 550 final] (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

1

(2)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan [COM(2020) 590 final] (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

2

(3)  Tal av ordförande Ursula von der Leyen vid Europaparlamentets plenarsammanträde om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 20–21 oktober 2022.

3

(4)  Achtung Europa, ECIPE 2021.

4

(5)  Ekonomisk sommarprognos 2022.

5

(6)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kostnaden för icke-Europa – fördelarna med den inre marknaden [förberedande yttrande] (EUT C 443, 22.11.2022, s. 51).

6

(7)  ”How do laws and regulations affect competitiveness”, OECD 2021.

7

(8)  Nämnden för lagstiftningskontroll, årsrapport, 2021.

8

(9)  Nämnden för lagstiftningskontroll, årsrapport, 2020.

9

(10)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En konkurrenspolitik som är anpassad till nya utmaningar (COM(2021) 713 final) (EUT C 323, 26.8.2022, s. 34).

10

(11)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Regler för statligt stöd som är tillämpliga på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom hälso- och sjukvården och på det sociala området efter pandemin: tankar och förslag avseende kommissionens utvärdering för att ändra 2012 års lagstiftningspaket (yttrande på eget initiativ) (EUT C 323, 26.8.2022, s. 8).

11

(12)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD)) (EUT C 105, 4.3.2022, s. 87).

12

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 574:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/83

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Rapport om EU:s konkurrenspolitik 2021

(COM(2022) 337 final)

(2023/C 100/12)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 10.11.2022 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 51/0/3 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 206/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.10.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

10.11.2022

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

51/0/3

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

206/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) efterlyser en fortsatt dialog med kommissionen om de ytterligare åtgärder som krävs för att stärka den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppmanar GD Konkurrens att kontinuerligt övervaka de stödordningar som godkänts av kommissionen själv och som inrättats av medlemsstaterna som svar på covid-19 och kriget i Ukraina, för att undvika att medel avleds till företag som inte är ekonomiskt bärkraftiga. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén uppmanar dock samtidigt kommissionen att utnyttja största möjliga flexibilitet inom reglerna för statligt stöd för att ge medlemsstaterna möjlighet att införa stödordningar som ger ändamålsenligt stöd till företag som påverkas av kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi, och anser att de är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén stöder utredningar av teknikjättarnas konkurrensbegränsande metoder. Detta är i linje med EESK:s ståndpunkt om rättsakten om digitala marknader. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK efterlyser ett starkare samarbete mellan de nationella myndigheterna inom Europeiska konkurrensnätverket för att ytterligare verkställa EU:s konkurrenslagstiftning gentemot företag som ägnar sig åt gränsöverskridande affärsmetoder som begränsar konkurrensen och är skadliga för kunderna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén efterlyser konkurrens på lika villkor inom hela luftfartssektorn. Vi vill dock varna för utvecklingen av en luftfartsmarknad som med tiden skulle kunna domineras av ett fåtal flygbolag. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK stöder kommissionens förslag till förordning om marknadssnedvridande utländska subventioner som beviljas företag från länder utanför EU som är verksamma i EU, men uppmanar kommissionen att även fokusera på marknadssnedvridande subventioner och andra konkurrensbegränsande metoder i både statliga och privata företag utanför EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén varnar för eventuella konkurrensbegränsande avtal eller missbruk av dominerande ställning i stormarknads- och snabbköpsbranschen, som påverkar konsumenterna genom högre priser och producenterna genom lägre leveranspriser. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar kommissionens förslag till nytt krisinstrument för den inre marknaden, som kompletterar andra EU-lagstiftningsåtgärder för krishantering. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vi efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka konkurrensen och den inre marknaden vid en tidpunkt då ekonomierna fortsätter att möta utmaningar till följd av höga energipriser, begränsningar på utbudssidan och ekonomisk osäkerhet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén är fast övertygad om att EU:s agenda för en grön och digital ekonomi som bygger på grunderna för en social marknadsekonomi inte får ändras på grund av kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Slutligen rekommenderar EESK att man tillämpar statligt stöd, i enlighet med EU-lagstiftningen, för att motverka de socioekonomiska konsekvenserna av kriget i Ukraina, med särskild uppmärksamhet på jämställdhet och det bredare genusperspektivet, framför allt när det gäller flyktingar i de medlemsstater som gränsar till Ukraina. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrund

| 2.1 | I rapporten om EU:s konkurrenspolitik 2021 presenteras förra årets viktigaste politiska utveckling och lagstiftningsinitiativ samt ett urval av verkställighetsåtgärder. Under 2021 genomförde kommissionen sin översyn av viktiga förordningar, riktlinjer och tillkännagivanden på konkurrensområdet, i enlighet med meddelandet ”En konkurrenspolitik som är anpassad till nya utmaningar” (1), där man beskriver konkurrenspolitikens roll för Europas väg mot återhämtning, för den gröna och den digitala omställningen och för en resilient inre marknad. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionen antog också ett förslag till ny förordning för att ta itu med snedvridningar som orsakas av marknadssnedvridande utländska subventioner som tredjeländer beviljat företag som är verksamma på den inre marknaden (2), efter förslagen från 2020 till rättsakt om digitala marknader och rättsakt om digitala tjänster, som båda syftar till att ta itu med en rad olika digitala utmaningar (3). Genom rättsakten om digitala marknader i synnerhet införs skyldigheter beträffande grindvakter för företag och konsumenter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Reglerna och vägledningen på antitrust- och koncentrationsområdena uppdaterades för att ta itu med utmaningarna. Detta omfattade en översyn av reglerna om vertikala leveranser och horisontellt samarbete, där särskilt det sistnämnda syftade till att göra det lättare för företag att samarbeta på sätt som ökar den ekonomiska effektiviteten. Kommissionen offentliggjorde dessutom resultaten av sin utvärdering av tillkännagivandet om marknadsdefinition, som ger vägledning om hur konkurrens genomdrivs på produktmarknader och geografiska marknader. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen uppdaterade också reglerna för och vägledningen om statligt stöd för att bidra till hanteringen av förändrade omständigheter samt stödja den gröna och den digitala omställningen. Särskilt relevant är behovet av att stärka den inre marknadens resiliens mot bakgrund av den ekonomiska osäkerheten. Detta gör kommissionen genom att övervaka marknadsutvecklingen. Den tillfälliga ramen för statligt stöd var särskilt läglig och relevant för att ge stöd till företag i hela EU. Utvecklingen till följd av Rysslands aggression i Ukraina nödvändiggör ytterligare politiska anpassningar från kommissionens sida. Under tiden införde kommissionen investeringsstöd fram till slutet av 2022 och solvensstöd fram till den 31 december 2023, så att medlemsstaterna kan mobilisera privata medel och göra dem tillgängliga för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Översynen av riktlinjerna för statligt stöd till klimat, miljöskydd och minskade koldioxidutsläpp från ekonomisk verksamhet var också viktig. Det var nödvändigt att utvidga riktlinjerna till att omfatta ny ekonomisk verksamhet, t.ex. ren mobilitet och minskade koldioxidutsläpp från industrin. De reviderade riktlinjerna stöder därför den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dessutom såg kommissionen över gruppundantagsförordningen för vertikala avtal och riktlinjerna om vertikala begränsningar. Syftet är att uppdatera tidigare regler som inte ansågs vara ändamålsenliga med tanke på marknadsutvecklingen, t.ex. den ökade onlineförsäljningen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen har också utvidgats för att underlätta EU-finansierade program. Detta bidrar i huvudsak till att rationalisera de regler för statligt stöd som tillämpas på nationell finansiering och i samband med särskilda EU-program. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Dessutom antogs reviderade riktlinjer för regionalstöd för att ge medlemsstaterna möjlighet att stödja mindre gynnade regioner och regioner som står inför strukturella utmaningar. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | En viktig utveckling var kommissionens anpassning till nuvarande och framtida tillsyn i förhållande till de utmaningar som den digitala omvandlingen medför. Hur effektivt och ändamålsenligt kommissionen kan reagera på t.ex. Apples, Amazons eller Facebooks konkurrensbegränsande metoder ansågs vara avgörande. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | På samma sätt genomförde kommissionen en omorganisation för att hantera viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. Även inrättandet av en arbetsgrupp för att stödja genomförandet av rättsakten om digitala marknader var relevant. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | För att stärka den inre marknadens funktion har en budget på 4,2 miljarder euro avsatts för det så kallade programmet för den inre marknaden, som syftar till att genomdriva EU:s konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Ett ändamålsenligt verkställande av EU:s konkurrensregler och lagstiftningsreformer är avgörande för den digitala omvandlingen av EU:s ekonomi och för ökad resiliens på den inre marknaden i mycket svåra tider. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | I detta sammanhang är betydelsen av antitrustutredningar och utredningar av stora multinationella företags otillbörliga metoder ytterst stor. Kommissionens kontroll av koncentrationer säkerställer också att konsolideringen äger rum på ett sätt som möjliggör konkurrens på marknaderna och motverkar marknadsdominans. Antalet beslut i koncentrationsärenden uppgick till hela 396 inom olika sektorer. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | En annan viktig utveckling var vägledningen om bredbandsinfrastruktur som tillgodoser behoven av mycket krävande digitala hastigheter, i enlighet med gigabitsamhället i EU 2025 och den digitala strategin samt de mål som avses i den digitala kompassen 2030. Statligt stöd stöder bredbandsinfrastruktur i hela EU genom att hantera situationer där det inte finns något incitament för privata aktörer att tillhandahålla tillräcklig bredbandstäckning. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Kommissionens verksamhet bidrog också till miljömålen, särskilt när det gäller minskade koldioxidutsläpp i ekonomierna och den gradvisa men stadiga omställningen inom transportsektorn från fossila till alternativa bränslen. Att undvika snedvridning av konkurrensen är avgörande för att stödja den europeiska gröna given, och även i detta sammanhang godkände kommissionen ett antal statliga stödåtgärder som syftar till att underlätta EU:s gröna omställning. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Av relevans var också verkställandet av antitrustreglerna och kontrollen av koncentrationer inom bilindustrin, som bidrog till den gröna omställningen. Inom ramen för denna kommissionsåtgärd ålades böter på hundratals miljoner euro. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Något som är mycket viktigt är att kommissionens roll när det gäller att främja konkurrenspolitiken hänger samman med hur konkurrensen fungerar för konsumenterna i hela EU. Såsom det med rätta påpekas i rapporten är den sociala marknadsekonomin en av EU:s hörnstenar, och genom att ständigt upprätthålla konkurrensreglerna och skydda konkurrensen stöder man en fortsatt utveckling av den sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Samma resonemang gäller för finansiella tjänster, där kommissionen tog itu med potentiella karteller inom sektorn för finansiella tjänster genom att ålägga ett antal finansinstitut stränga böter. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Lika viktigt var kommissionens svar på de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19 genom att tillämpa den flexibilitet som medges i reglerna för statligt stöd via den tillfälliga ramen för statligt stöd. Detta gav medlemsstaterna möjlighet att tillhandahålla stödordningar för företag, t.ex. lånegarantier. Kommissionen godkände flera stödordningar på flera miljarder euro enligt den tillfälliga ramen inom ett antal sektorer som påverkats av covid-19-restriktionerna, däribland luftfartssektorn, för att tillgodose likviditets- och kapitalbehoven. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | En viktig roll för kommissionen var den vägledning och det stöd som tillhandahölls för att underlätta medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner. Detta var nödvändigt för att säkerställa att planerna var förenliga med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

2.20

| 2.20.1 | Under 2021 fortsatte kommissionen att se till att artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt tillämpades konsekvent. Kommissionen övervakade och bistod också medlemsstaterna i arbetet med att införliva ECN+-direktivet (4) i nationell rätt. Detta direktiv ger konkurrensmyndigheterna i hela EU befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och säkerställa en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

2.20.1

| 2.21 | Slutligen fortsatte kommissionen att delta aktivt i OECD:s konkurrenskommitté, internationella konkurrensnätverket (ICN) och FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad). |
| --- | --- |

2.21

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK noterar kommissionens konstruktiva arbete med att fortsätta att stärka den inre marknaden genom att kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och skydda konkurrensen i hela EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén noterar också hur effektivt kommissionen reagerade för att mildra effekterna av covid-19-restriktionerna genom att anta en tillfällig ram för statligt stöd för att möjliggöra nödvändigt stöd från medlemsstaterna till företag och samtidigt bevara den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Samma effektivitet har tillämpats som svar på den kris som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. EESK anser att det snabba antagandet av den tillfälliga krisramen för statligt stöd var lika avgörande som de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-restriktionerna. Kommittén uppmanar därför kommissionen att tillämpa all den flexibilitet som är tillåten enligt reglerna för statligt stöd när medlemsstaterna står inför ekonomiska chocker. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK noterar också det arbete som kommissionen utfört i sin översyn av viktiga förordningar, riktlinjer och tillkännagivanden för att se till att de förblir ändamålsenliga, särskilt översynen av gruppundantagsförordningen för vertikala avtal och riktlinjerna om vertikala begränsningar. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén anser att antagandet av en förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen och offentliggörandet av riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi är viktiga steg till stöd för EU:s viktigaste politiska mål. Antagandet av ett reviderat meddelande om viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse anses också vara relevant. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK noterar de insatser som gjorts för att närma sig ett antagande av rättsakten om digitala marknader. Denna rättsakt utgör ett enormt steg i riktning mot att genomdriva konkurrens och skydda kunderna när de använder digitala tjänster. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén noterar också att förslaget till förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden håller på att antas. I flera yttranden har EESK argumenterat mot marknadssnedvridande utländska subventioner till företag som är verksamma i EU. Den föreslagna förordningen skulle ge kommissionen nya befogenheter att undersöka sådana utländska subventioner och vid behov vidta gottgörande åtgärder. EESK anser att detta är förenligt med principen om rättvis konkurrens på lika villkor. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommittén noterar antitruståtgärderna och de åtgärder som vidtagits beträffande kontroll av koncentrationer. Sådana åtgärder är nödvändiga för att bevara den inre marknadens integritet och skydda EU-medborgarna, särskilt mot beslut som fattas av teknikjättar. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommissionens godkännande av ett antal statliga stödåtgärder till stöd för EU:s gröna omställning, bl.a. åtgärder för att stödja förnybar energi och ren mobilitet, banar väg för ytterligare positiva åtgärder i framtiden. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda rekommendationer

| 4.1 | EESK efterlyser en fortsatt dialog med kommissionen om de ytterligare åtgärder som krävs för att stärka den inre marknadens funktion. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram sitt nyligen antagna yttrande där brister på EU:s inre marknad kartläggs. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK har visserligen lovordat hur snabbt kommissionen reagerade på covid-19-restriktionerna och mer nyligen de ekonomiska konsekvenserna av kriget i Ukraina, men efterlyser en kontinuerlig övervakning av de stödordningar som godkänts av kommissionen själv och som inrättats av medlemsstaterna som svar på covid-19 och kriget i Ukraina, för att undvika att medel avleds till företag som inte är ekonomiskt bärkraftiga. Omfattningen av det stöd som behövs, liksom trycket på regeringarna i hela EU att tillhandahålla statligt stöd, saknar motstycke och kan leda till sådana situationer. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén uppmanar dock samtidigt kommissionen att utnyttja största möjliga flexibilitet inom reglerna för statligt stöd för att ge medlemsstaterna möjlighet att införa stödordningar som ger ändamålsenligt stöd till företag och befolkningsgrupper som påverkas av kriget i Ukraina. Samtidigt betonar EESK att sådant stöd bör tillåtas med minimal snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK framhåller de insatser som gjorts för att stödja EU:s gröna agenda genom konkurrenspolitiken. Detta är mycket viktigt, och kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi är ett steg i rätt riktning. Eftersom de tre sektorerna är kopplade till varandra anser vi att de nya riktlinjerna utgör en solid grund för ett ändamålsenligt stöd till den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK hänvisar till kommissionens utredningar av ett antal teknikjättar på grund av konkurrensbegränsande metoder och stöder till fullo sådana utredningar, eftersom de ligger i linje med EESK:s ståndpunkt om rättsakten om digitala marknader, i synnerhet dess relevans vad gäller att möjliggöra konkurrens inom digitala tjänster och skydda EU-medborgarna mot teknikjättarnas otillbörliga metoder. Detta visar att kommissionen nu har större påverkansmöjligheter när det gäller målet att uppnå en mer reglerad digital marknad. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK efterlyser ett starkare samarbete mellan de nationella myndigheterna inom Europeiska konkurrensnätverket för att ytterligare verkställa EU:s konkurrenslagstiftning gentemot företag som ägnar sig åt gränsöverskridande affärsmetoder som begränsar konkurrensen och är skadliga för kunderna. Det är av avgörande betydelse att utredningarna samordnas. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommittén har noterat betydelsen av kommissionens beslut om luftfartssektorn, särskilt under pandemin, och efterlyser konkurrens på lika villkor inom hela sektorn. Vi vill dock varna för utvecklingen av en luftfartssektor och luftfartsmarknad som med tiden skulle kunna domineras av ett fåtal flygbolag. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK stöder till fullo kommissionens förslag till förordning om marknadssnedvridande utländska subventioner som beviljas företag från länder utanför EU som är verksamma i EU. Detta har uppenbara snedvridande effekter på konkurrensen, och utländska företag kan också åtnjuta skatteförmåner, vilket snedvrider konkurrensen ytterligare. EESK uppmanar även kommissionen att vidta lämpliga åtgärder mot marknadssnedvridande subventioner och andra konkurrensbegränsande metoder i (statliga eller privata) företag utanför EU. Detta skulle också bidra till att uppnå målen i EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK noterar att kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna övervakar situationen beträffande livsmedelskedjorna i Europa. Kommittén varnar för eventuella konkurrensbegränsande avtal eller missbruk av dominerande ställning som påverkar konsumenterna genom högre priser. EESK varnar också för en dominerande roll för stormarknads- och snabbköpsbranschen på livsmedelsmarknaden till nackdel för konsumenterna i form av högre priser och till nackdel för producenterna i form av lägre leveranspriser. Kommittén är medveten om att det åligger medlemsstaterna att se till att direktivet om otillbörliga handelsmetoder genomförs för att ta itu med situationer där det råder obalans i de enskilda affärsförbindelserna (5). EESK uppmanar därför kommissionen att kontinuerligt övervaka hur effektiva marknadsanalyserna och de åtgärder som de nationella myndigheterna vidtar är. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kommittén välkomnar kommissionens förslag till nytt krisinstrument för den inre marknaden, som kompletterar andra EU-lagstiftningsåtgärder för krishantering, såsom unionens civilskyddsmekanism, samt EU:s regler för specifika sektorer, leveranskedjor och produkter såsom hälsa, halvledare och livsmedelstrygghet, som redan omfattar riktade krishanteringsåtgärder. EESK anser att detta ger en välavvägd ram för krishantering för att identifiera olika hot mot den inre marknaden och se till att den fungerar väl genom att en krisstyrningsstruktur skapas, nya åtgärder föreslås för att kompensera för negativa effekter på den inre marknaden och åtgärder i sista hand tillåts i en nödsituation. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Vi efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka konkurrensen och den inre marknaden vid en tidpunkt då ekonomierna fortsätter att möta utmaningar till följd av höga energipriser, begränsningar på utbudssidan och ekonomisk osäkerhet. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kommittén är fast övertygad om att EU:s agenda för en grön och digital ekonomi som bygger på grunderna för en social marknadsekonomi inte får ändras på grund av krisen i Ukraina. Marknader som ger EU-medborgarna konkurrenskraftiga och skäliga priser bör förbli EU:s mål, genom åtgärder av kommissionen och de nationella myndigheterna i hela EU. I detta sammanhang är det relevant att hänvisa till kommissionens nyligen framlagda förslag om gemensam upphandling av naturgas som en tillfällig men effektiv lösning för att stabilisera energipriserna. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Den sista punkten handlar om tillämpningen av statligt stöd, i enlighet med EU:s regler, i syfte att stödja åtgärder för att motverka de socioekonomiska konsekvenserna av kriget i Ukraina, inbegripet den flyktingkris som påverkar de medlemsstater som gränsar till Ukraina, och behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt jämställdhet och det bredare genusperspektivet. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  En konkurrenspolitik som är anpassad till nya utmaningar, COM(2021) 713 final.

1

(2)  COM(2021) 223 final.

2

(3)  COM(2020) 842 final.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1 av den 11 december 2018 om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (Text av betydelse för EES.) (EUT L 11, 14.1.2019, s. 3).

4

(5)  Direktivet ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2161 av den 27 november 2019 om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler (Text av betydelse för EES) (EUT L 328, 18.12.2019, s. 7).

5

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/89

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om En ny europeisk agenda för innovation

(COM(2022) 332 final)

(2023/C 100/13)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christophe LEFÈVRE |

Föredragande:

Maurizio MENSI

Medföredragande:

Christophe LEFÈVRE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 10.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 177/0/0 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.10.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

10.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

177/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens europeiska innovationsagenda, i synnerhet dess dubbla mål att främja dels Europas konkurrenskraft, dels EU-medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar också kommissionens betoning på att täppa till de befintliga luckorna vad gäller expanderande företag och deep tech i EU jämfört med tredjeländer där växande teknikföretag är vanligare. EESK föreslår att kommissionen lägger större vikt vid den roll som företag, små och medelstora företag och i synnerhet uppstartsföretag samt de innovationsnätverk som dessa driver spelar när det gäller att uppnå den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar förslagets struktur, som är uppbyggd kring fem flaggskeppsinitiativ. Det är också nödvändigt att tillhandahålla verktyg för kontroll och övervakning av uppnådda resultat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén välkomnar förslaget om att inrätta en rådgivande grupp för innovationsvänlig lagstiftning på området för offentliga tjänster, och föreslår att en företrädare för EESK ska vara fullvärdig medlem av gruppen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar vikten av att finansiera experiment- och testinfrastruktur för att hjälpa uppstartsföretag och överbrygga klyftan mellan laboratorier och kommersiella tillämpningar. I detta avseende välkomnar kommittén införandet av det nya begreppet ”test- och experimentinfrastruktur” i förslaget till översyn av den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar också initiativet om offentlig upphandling. I detta sammanhang föreslår kommittén att man ska föreskriva att åtminstone ett uppstartsföretag ska delta vid innovationsupphandling. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar vikten av att ha ett robust system för immateriella rättigheter som är tillämpligt på uppstartsföretags uppfinningar i syfte att främja en kontinuerlig utveckling av forskningen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att främja investeringarnas interregionala dimension, med gemensamt deltagande av mindre och mer innovativa regioner. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén betonar att det offentliga stödet också bör gynna högre utbildning och innovationslaboratorier. I detta avseende föreslås att kommissionen utnyttjar ett antal pilotforskningscentrum och pilotuniversitet för att eftersträva innovativa mål. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar också kommissionens stöd till medlemsstaterna när det gäller att utveckla gränsöverskridande projekt av gemensamt europeiskt intresse. Vi föreslår därför att både forskningsverksamhet och forskarnas yrkesmässiga utveckling ska finansieras och att offentligt understödda forskningsresultat ska vara öppna för ytterligare utveckling av innovatörer, eventuellt via plattformen Innospace. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK välkomnar offentliggörandet av ett vägledande dokument för att hjälpa de berörda myndigheterna att välja det lämpligaste EU-politiska programmet, och betonar vikten av att dessa program tillämpas horisontellt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK välkomnar idén om att undersöka en mer gynnsam skattebehandling av aktieoptioner samt ett skattesystem för talangfulla personer som flyttar över gränserna. Kommittén uppmanar kommissionen att samordna de nationella initiativ som syftar till att främja talanger. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att utveckla mer robusta och jämförbara databaser och en gemensam datataxonomi som kan ligga till grund för politiken på alla nivåer samt dess föresats att sprida bästa praxis på ett strukturerat sätt genom Europeiska innovationsrådets forum. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK välkomnar också kommissionens avsikt att sprida bästa praxis och offentliggöra riktlinjer för regeringarna om hur de kan använda den, för att komma till rätta med fragmenteringen av lagstiftningen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.14

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den nya europeiska agendan för innovation syftar till att sätta Europa i framkant i den nya vågen av teknikintensiva innovationer och uppstartsföretag genom följande initiativ:






  — | Förbättra tillgången till finansiering för europeiska uppstartsföretag och expanderande företag. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Förbättra tillgången till finansiering för europeiska uppstartsföretag och expanderande företag.

| — | Förbättra förutsättningarna för innovatörer att prova nya idéer genom regulatoriska sandlådor. |
| --- | --- |

—

Förbättra förutsättningarna för innovatörer att prova nya idéer genom regulatoriska sandlådor.

| — | Bidra till skapandet av ”regionala knutpunkter för innovation”, även i regioner som släpar efter i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Bidra till skapandet av ”regionala knutpunkter för innovation”, även i regioner som släpar efter i utvecklingen.

| — | Locka talanger till Europa och få dem att stanna. |
| --- | --- |

—

Locka talanger till Europa och få dem att stanna.

| — | Förbättra den politiska ramen genom tydligare terminologi, indikatorer och uppsättningar av uppgifter samt politiskt stöd till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Förbättra den politiska ramen genom tydligare terminologi, indikatorer och uppsättningar av uppgifter samt politiskt stöd till medlemsstaterna.

| 2.2 | Den nya europeiska agendan för innovation innehåller 25 särskilda åtgärder indelade i fem flaggskeppsinitiativ:






  — | Att finansiera expanderande företag kommer att stimulera investeringar av institutionella och andra privata investerare. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Att finansiera expanderande företag kommer att stimulera investeringar av institutionella och andra privata investerare.

| — | Att främja innovation genom experimentutrymmen och offentlig upphandling kommer att underlätta innovation. |
| --- | --- |

—

Att främja innovation genom experimentutrymmen och offentlig upphandling kommer att underlätta innovation.

| — | Att påskynda och stärka innovationen i de europeiska ekosystemen i hela EU genom att överbrygga klyftan mellan länder och regioner kommer att stödja inrättandet och sammanlänkningen av regionala knutpunkter för innovation och hjälpa medlemsstaterna att anslå minst 10 miljarder euro till innovation på regional nivå med koppling till EU:s prioriteringar. |
| --- | --- |

—

Att påskynda och stärka innovationen i de europeiska ekosystemen i hela EU genom att överbrygga klyftan mellan länder och regioner kommer att stödja inrättandet och sammanlänkningen av regionala knutpunkter för innovation och hjälpa medlemsstaterna att anslå minst 10 miljarder euro till innovation på regional nivå med koppling till EU:s prioriteringar.

| — | Att främja och locka tekniska talanger och att få dem att stanna kommer att göra det möjligt att trygga utvecklingen och flödet av viktiga tekniska talanger inom EU. |
| --- | --- |

—

Att främja och locka tekniska talanger och att få dem att stanna kommer att göra det möjligt att trygga utvecklingen och flödet av viktiga tekniska talanger inom EU.

| — | Att förbättra verktygen för beslutsfattande kommer att vara avgörande för utvecklingen och användningen av robusta och jämförbara uppsättningar av uppgifter och gemensamma definitioner (uppstartsföretag, expanderande företag) som kan vägleda politiken på alla nivåer i hela EU. |
| --- | --- |

—

Att förbättra verktygen för beslutsfattande kommer att vara avgörande för utvecklingen och användningen av robusta och jämförbara uppsättningar av uppgifter och gemensamma definitioner (uppstartsföretag, expanderande företag) som kan vägleda politiken på alla nivåer i hela EU.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens europeiska innovationsagenda, i synnerhet dess dubbla mål att främja dels Europas konkurrenskraft, dels EU-medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I detta sammanhang välkomnar EESK att kommissionens plan bygger på det allmänna målet att överbrygga den ihållande innovationsklyftan mellan medlemsstaterna och inom de europeiska regionerna, som skulle kunna hämma den sociala och ekonomiska sammanhållningen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att alla EU-medborgare bör kunna dra nytta av den digitala utdelningen oavsett var de bor. Den digitala revolutionen bör överbrygga de ihållande klyftor som uppstod under den industriella revolutionen och som förvärrats i vissa medlemsstater som anslöt sig till EU efter järnridåns fall. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Detta är ännu viktigare nu eftersom alla EU:s medlemsstater och regioner måste vara oberoende av tredjeländer som – såsom kriget i Ukraina, den rådande energikrisen och chippbristen visar – inte alltid är tillförlitliga och under alla omständigheter inte efterlever de europeiska grundläggande värdena. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK välkomnar också kommissionens betoning på att täppa till luckorna vad gäller expanderande företag och deep tech jämfört med tredjeländer där växande teknikföretag är vanligare. Kommittén föreslår att kommissionen lägger större vikt vid den roll som företag, små och medelstora företag, uppstartsföretag samt de innovationsnätverk som dessa driver spelar när det gäller att uppnå den gröna och den digitala omställningen, och främja deras konkurrenskraft (1). Det är också viktigt att främja initiativ för att omvandla traditionella företag till innovativa företag. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser att en djupare och mer enhetlig digitalisering skulle kunna skapa en god cirkel genom att förbättra medborgarnas välbefinnande, uppnå hållbarhetsmålen, stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i EU och minska det industriella och ekonomiska beroendet av tredjeländer som inte delar samma värden. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Av alla ovanstående skäl välkomnar och stöder EESK till fullo kommissionens initiativ på grundval av dess förtjänster. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK välkomnar också initiativets struktur, som är uppbyggd kring fem flaggskeppsinitiativ. Det är lämpligt att tillhandahålla verktyg för kontinuerlig kontroll och övervakning av uppnådda resultat för att vid behov förbereda nödvändiga korrigeringar och förbättringar. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén välkomnar förslaget om att inrätta en rådgivande grupp för innovationsvänlig lagstiftning på området för offentliga tjänster, och föreslår att en företrädare för EESK ska vara fullvärdig medlem av gruppen. |
| --- | --- |

3.9

4.   Flaggskeppsinitiativet för finansiering av teknikintensiva expanderande företag

| 4.1 | EESK välkomnar varmt alla de åtgärder som föreslås för att minska kostnaderna för nytt eget kapital i hela EU. Till dessa hör möjligheten att använda immateriella rättigheter som säkerhet samt förslaget till en ny förordning om börsnotering, som kommer att förenkla och lätta de inledande och fortlöpande kraven för börsnotering av vissa typer av företag i syfte att minska kostnaderna och öka rättssäkerheten för emittenterna, samtidigt som investerarskydd och marknadsintegritet garanteras. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén konstaterar att Europa måste ha ett immaterialrättsligt system som på ett adekvat sätt balanserar öppen vetenskap och immateriella rättigheter. I detta avseende äger (eller använder) många uppstartsföretag standardessentiella patent. Man bör undvika att införa rättsliga skyldigheter, åtminstone för små och medelstora företag, att kontrollera uppsättningar av standardessentiella patent som de vill licensiera. En sådan skyldighet skulle kunna inverka negativt på innovationen eftersom den kan förlänga förhandlingarna och skapa tvister i ett skede där utsikterna till licensintäkter ännu inte är säkra. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar tonvikten på kvinnor och insamling av uppgifter om kvinnor och underrepresenterade grupper i syfte att utveckla riktade strategier för att överbrygga klyftorna mellan könen och andra klyftor, som också rör uppstartsföretag. Att främja kvinnors sysselsättning inom innovation är avgörande för att säkerställa den europeiska konkurrenskraften, samtidigt som inrättandet av ett index över kön och underrepresenterade grupper är ett användbart kunskapsverktyg för att ta itu med denna fråga. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK påpekar att även etablerade små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag måste vara innovativa för att den gröna och den digitala omställningen ska kunna uppnås. Därför bör åtgärder för att stödja dessa företag i detta arbete och främja deras konkurrenskraft införas i agendan. Mer allmänt är det viktigt att skapa ett ekosystem som ger traditionella företag möjlighet att omvandlas till innovativa företag. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Med tanke på att bankprodukter, såsom kommissionen påpekar, är den främsta källan till företagsfinansiering betonar EESK vikten av offentligt finansierade garantier och uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att på detta område kopiera det som redan föreskrivs i de tillfälliga ramarna för covid-19 och kriget i Ukraina. I detta avseende är det möjligt att offentliga garantier lockar långsiktiga och mer riskovilliga investerare (såsom pensionsfonder och statsägda förmögenhetsfonder), vars finansiering är underutnyttjad i Europa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vid genomförandet av detta flaggskeppsinitiativ uppmanar EESK kommissionen att prioritera gränsöverskridande forskningslaboratorier och nya avknoppningsföretag från olika universitet. Ett omfattande samarbete mellan universiteten kan främja innovation med praktiska tillämpningar inom ramen för en nedifrån och upp-strategi, som verkar lämpligare för att stimulera kreativitet. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK uppmanar också kommissionen att inrikta EU:s stöd på enskilda sektorer (t.ex. chipp och förnybar energi) för att främja tillämpad forskning där det faktiskt behövs för att EU:s strategiska mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK uppmanar kommissionen att, utöver att minska kostnaderna för eget kapital och harmonisera skattesystemen, överväga att införa särskild ”EU-finansiering för expanderande företag” för att stödja vissa strategiska uppstartsföretags tillväxt. Detta kan också göra så kallade konkurrensdödande uppköp eller utlandsflyttar mindre attraktiva, eftersom grundarna skulle kunna främja sina företags utveckling utan att behöva sälja eller omlokalisera dem. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK uppmanar kommissionen att överväga att skapa en europeisk digital marknad för uppstartsföretag så att de kan interagera med potentiella investerare i hela EU. En sådan marknad skulle kunna göra det möjligt att övervinna de svårigheter som uppstartsföretag, särskilt i mindre medlemsstater, kan möta när det gäller att hitta lokala investerare och få tillgång till betydande likviditet i rätt tid. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK betonar vikten av teknikinfrastruktur för att skala upp de teknikintensiva uppstartsföretagens teknik. Följaktligen bör sådan tillgång främjas och underlättas ytterligare. Krav på öppen och icke-diskriminerande tillgång skulle kunna föreskrivas för offentligt finansierade infrastrukturer och data. |
| --- | --- |

4.10

5.   Flaggskeppsinitiativet för att möjliggöra teknikintensiv innovation genom experimentutrymmen och offentlig upphandling

| 5.1 | EESK välkomnar offentliggörandet av ett vägledande dokument om regulatoriska sandlådor, testanläggningar och levande laboratorier som ett verktyg för att locka experiment till EU. Kommittén välkomnar också spridningen av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att främja harmonisering. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kommittén välkomnar också införandet, inom ramen för det statliga stödet till forskning, utveckling och innovation, av en ny bestämmelse som kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att finansiera mer test- och experimentinfrastruktur. I detta sammanhang föreslår EESK att man fastställer ett tak för tillåten nationell offentlig finansiering för att undvika att mindre eller fattigare medlemsstater missgynnas, eller alternativt att EU-finansieringen inriktas på ett kompletterande sätt på de medlemsstater som inte kan konkurrera i en kapplöpning om statligt stöd. Vi föreslår också att europeiska riktlinjer offentliggörs för att harmonisera de nationella tolkningarna i fall där de kan skilja sig åt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK betonar vikten av att finansiera experiment- och testinfrastruktur för att hjälpa uppstartsföretag att skala upp sin teknik och överbrygga klyftan mellan laboratorier och kommersiella tillämpningar. I detta avseende välkomnar kommittén införandet av det nya begreppet ”test- och experimentinfrastruktur” i förslaget till översyn av den allmänna gruppundantagsförordningen. I synnerhet bör begreppet test- och experimentinfrastruktur särskiljas från det som allmänt kallas ”teknikinfrastruktur”. I detta avseende kan den dominerande ekonomiska användningen vara den särskiljande faktorn. Dessutom bör tröskelvärdena för anmälan fastställas till 21 miljoner euro för både test- och experimentinfrastruktur och teknikinfrastruktur, och gynnsamma villkor bör föreskrivas för företag som bidrar med minst 5 % av investeringskostnaderna i test- och experimentinfrastruktur. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK välkomnar också initiativet om offentlig upphandling. I detta sammanhang föreslår kommittén att man överväger möjligheten att införa en mekanism för att säkerställa att minst ett uppstartsföretag deltar i innovationsupphandlingar. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK betonar vikten av att ha ett robust system för immateriella rättigheter som är tillämpligt på uppstartsföretags uppfinningar i syfte att främja en kontinuerlig utveckling av forskningen. När affärspartnerna hävdar ensamrätt på vetenskapliga resultat i ett tidigt skede (vilket kräver ensamrätt för att stödja och samarbeta med vetenskapliga laboratorier) finns det en risk för att dessa resultat inte vidareutvecklas av vetenskapliga laboratorier eftersom de inte längre är av ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

5.5

6.   Flaggskeppsinitiativet för att påskynda och förstärka innovation i de europeiska innovationsekosystemen och minska innovationsklyftan i EU

| 6.1 | EESK uppmanar kommissionen att främja investeringarnas interregionala dimension. Kommittén välkomnar särskilt prioriteringen av vissa interregionala innovationsprojekt som är kopplade till EU:s viktigaste prioriteringar (såsom hållbarhet), med ett gemensamt deltagande av mindre och mer innovativa regioner. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kommittén betonar att innovation bygger på hela forsknings- och utvecklingskedjan. Denna sträcker sig från nyfikenhetsdriven forskning till tillämpad forskning och utveckling, samt till utbildningssektorn, och är beroende av den kapacitet och de resurser som krävs för att innovationerna ska anammas och som bestäms av de politiska, kulturella och socioekonomiska systemen. I detta avseende betonar EESK att för att man ska kunna förfoga över strukturell innovation och utveckla nya tillämpade idéer bör det offentliga stödet också gynna högre utbildning, inklusive yrkesutbildning (som är avgörande för att påskynda innovation), och innovationslaboratorier och inte bara projekt som redan har nått marknadsstadiet. Kommissionen kan utnyttja ett antal pilotuniversitet för att eftersträva detta mål. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK välkomnar också kommissionens stöd till medlemsstaterna när det gäller att utveckla viktiga gränsöverskridande projekt av gemensamt europeiskt intresse, och betonar vikten av att även stödja forskningsfasen, eftersom innovation är en lokal process som redan från början bör stödjas i ett nedifrån och upp-perspektiv, i linje med slutrapporten om Europas framtid (förslagen 12 och 35). Följaktligen bör både forskningsverksamhet och forskarnas yrkesmässiga utveckling finansieras. Offentligt understödda forskningsresultat bör vara öppna för ytterligare utveckling av innovatörer, eventuellt via plattformen Innospace. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESK välkomnar offentliggörandet av ett vägledande dokument för att hjälpa de berörda myndigheterna att välja det lämpligaste EU-politiska programmet. Kommittén betonar också vikten av att de politiska programmen inte utformas som ”silor”, utan att man måste ta hänsyn till deras komplementaritet och om möjligt tillämpa dem horisontellt. |
| --- | --- |

6.4

7.   Flaggskeppsinitiativet för att främja, locka och behålla tekniska talanger

| 7.1 | Kommittén välkomnar detta initiativ för att öka möjligheterna och sammanföra arbetsgivare och talanger i hela Europa. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESK välkomnar särskilt idén om att bedöma möjligheten till en mer gynnsam skattebehandling av aktieoptioner i EU. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kommissionen uppmanas att beakta skattesituationen för talangfulla personer som flyttar över gränserna för att undvika hinder för talangers fria rörlighet. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kommittén uppmanar kommissionen att samordna de nationella initiativ som syftar till att främja talanger. |
| --- | --- |

7.4

8.   Flaggskeppsinitiativet för att förbättra verktygen för beslutsfattande

| 8.1 | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att utveckla mer robusta och jämförbara databaser och en gemensam datataxonomi samt dess föresats att sprida bästa praxis på ett strukturerat sätt genom Europeiska innovationsrådets forum. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EESK välkomnar också kommissionens avsikt att sprida bästa praxis i syfte att samla in goda exempel på regulatoriska sandlådor och flexibla rättsliga ramar från hela EU och att offentliggöra riktlinjer för regeringar om hur de kan användas. Kommissionen uppmanas att använda dessa verktyg för att komma till rätta med fragmenteringen av lagstiftningen och skillnaderna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.2

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Digitala innovationsknutpunkter och små och medelstora företag [yttrande på eget initiativ] (EUT C 75, 28.2.2023, s. 82).

1

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/95

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

a) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett krisinstrument för den inre marknaden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2679/98

(COM(2022) 459 final – 2022/0278(COD))

b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 och (EU) nr 305/2011 vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden

(COM(2022) 461 final – 2022/0279(COD))

c) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/14/EG, 2006/42/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU och 2014/68/EU vad gäller krisförfaranden för bedömning av överensstämmelse, antagande av gemensamma specifikationer och marknadskontroll till följd av en krissituation på den inre marknaden

(COM(2022) 462 final – 2022/0280(COD))

(2023/C 100/14)

| Föredragande: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Janica YLIKARJULA |

Föredragande:

Andrej ZORKO

Medföredragande:

Janica YLIKARJULA

| Remiss | a) | Europaparlamentet, 09.11.2022 |
| --- | --- | --- |

Remiss

a)

Europaparlamentet, 09.11.2022

| a) | Europeiska unionens råd, 11.11.2022 |
| --- | --- |

a)

Europeiska unionens råd, 11.11.2022

| b) | Europaparlamentet, 21.11.2022 |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet, 21.11.2022

| b) | Europeiska unionens råd, 24.11.2022 |
| --- | --- |

b)

Europeiska unionens råd, 24.11.2022

| c) | Europaparlamentet, 21.11.2022 |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet, 21.11.2022

| c) | Europeiska unionens råd, 30.11.2022 |
| --- | --- |

c)

Europeiska unionens råd, 30.11.2022

Rättslig grund

| a) | Artiklarna 114, 21, 45 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

a)

Artiklarna 114, 21, 45 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| b) | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

b)

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| c) | Artiklarna 91, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

c)

Artiklarna 91, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

10.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

208/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens avsikt att inrätta ett krisinstrument för den inre marknaden (nedan kallat ”krisinstrumentet”) för att hantera framtida kriser som kan påverka den inre marknadens funktion och dess företag, liksom EU-medborgarnas välfärd. EESK stöder de åtgärder som syftar till att säkra den fria rörligheten för varor, tjänster och personer samt till att förhindra inskränkningar inom EU även i kristider. Inom ramen för krisinstrumentet bör informationsutbyte, samarbete, kommunikation och solidaritet mellan medlemsstaterna prioriteras. Bättre administrativt samarbete och öppenhetsåtgärder för medlemsstaterna är avgörande, men om medlemsstaterna inte uppfyller kraven får det inga följder, något som EESK beklagar. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Krishanteringen måste vara snabb, tillfällig, rätt riktad och samordnad på EU-nivå, så att ett gemensamt angreppssätt säkerställs. Den bör genomföras med beaktande av krisens effekter på företagen och EU-medborgarnas välfärd och skapa förutsättningar för ett mer motståndskraftigt samhälle och en mer motståndskraftig ekonomi i framtiden. Ett tydligt fokus bör ligga på den fria rörligheten för varor, tjänster och personer i kristider och på att mildra krisens effekter på människors välfärd, snarare än på att ingripa i produktionen och tillhandahållandet av varor och tjänster och i leveranskedjorna för dessa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att mildra en kris krävs en tydlig rättslig ram, i syfte att undvika skilda tolkningar, spridda åtgärder och onödiga rättstvister. EESK anser att definitionerna av begreppen ”kris”, ”strategiskt viktiga områden”, ”varor och tjänster av strategisk betydelse” samt ”krisnödvändiga varor och tjänster” är alltför vaga för att dessa problem ska kunna avhjälpas, och rekommenderar att kommissionen definierar dem mer ingående. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Krisåtgärder bör inte inkräkta på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, och utövandet av dessa rättigheter, som i alla sektorer inbegriper strejkrätten, bör inte heller motivera krishantering. Kommissionen bör klargöra att en strejk eller en annan stridsåtgärd som genomförs inom ramen för nationell lagstiftning inte kan betraktas som en kris inom ramen för krisinstrumentet. Likaledes måste alla krisdämpande åtgärder när det gäller företag vara förenliga med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, vilket inte är fallet i förslaget. Arbetsmarknadsparternas oberoende måste också respekteras. Åtgärderna riskerar att leda till onödiga ytterligare hinder, begränsningar och bördor, som måste undvikas, särskilt i kristider. Den inre marknaden bör förbli tillgänglig, med skyddsåtgärder mot social dumpning och skattedumpning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK menar att en krissituation kräver snabba och effektiva insatser. Därför bör kommissionen ompröva förslaget, med en lämplig snabb och effektiv krishanteringsstrategi för ögonen. Kommittén befarar att den stegvisa strategi som föreslås innebär alltför mycket administration för att den ska vara effektiv. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK rekommenderar att det inrättas ett nära samarbete mellan den rådgivande gruppen för krisinstrumentet och EU:s befintliga instrument för strategisk framsyn, med syftet att förutse framtida krissituationer på grundval av den fortlöpande övervakningen av och bedömningen av riskerna i samband med globala och regionala händelser. Företrädare för det civila samhället bör aktivt involveras i denna process, så att de kan bidra med sina insikter och resultaten av sitt arbete till EU:s framsynsarbete. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK föreslår att företrädare för arbetsmarknadens parter och en relevant civilsamhällesorganisation ska sitta med som observatörer i den rådgivande gruppen för krisinstrumentet. Kommittén efterlyser även ett förtydligande av den föreslagna rådgivande gruppens roll, särskilt i förhållande till andra liknande organ. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Delegeringen av befogenheter till kommissionen inom ramen för förslaget bör omprövas, så att en balans uppnås mellan effektiv krishantering och medlemsstaternas deltagande i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Det finns en risk för att de interventionsbefogenheter som kommissionen ges i förslaget, i form av till exempel prioriteringen av order och klausulen om åsidosättande av avtal, som kan riktas mot särskilda företag, har en negativ inverkan på den inre marknadens funktion. Bara det faktum att dessa befogenheter finns skapar viss oförutsebarhet. EESK rekommenderar således kommissionen att med noggrannhet ompröva förslaget, även mot bakgrund av frågan om vilka företag som detta skulle inriktas på och vem som skulle bära kostnaderna för en eventuell omorganisation av produktionslinjerna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Det är mycket viktigt att kommissionens respektive medlemsstaternas insamling av data från företag begränsas genom tillämpning av principen om extrem nödvändighet och proportionalitetsprincipen. En del av förslagen riskerar att äventyra de lika villkoren, vilket exempelvis gäller upprättandet av förteckningar över ”de mest relevanta ekonomiska aktörerna” innan en krissituation tillkännagetts. Kommittén är bekymrad över de signaler som detta kan sända till marknaden och över den övergripande inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Snabb, lättbegriplig och öppen kommunikation riktad till allmänheten, företagen och andra aktörer är avgörande för krishanteringen på den inre marknaden. Ett särskilt onlinegränssnitt för information bör omedelbart tas i bruk i händelse av en kris. |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | En välfungerande inre marknad är en av EU:s största tillgångar och har avgörande betydelse för EU:s ekonomi och när det gäller att ”förbättra välfärden genom att uppnå social och ekonomisk konvergens [...] och se till att [...] sociala obalanser inte leder till allvarliga hinder för den europeiska integrationen” (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den senaste tidens kriser, såsom covid-19-pandemin och Rysslands invasion av Ukraina, har visat på en viss grad av sårbarhet för oförutsedda störningar hos den inre marknaden och dess leveranskedjor. Nedstängningen under pandemin innebar att många företag var tvungna att avbryta sin verksamhet, att gränserna stängdes, att leveranskedjorna bröts, att efterfrågan stördes samt att arbetstagare och tjänsteleverantörer inte kunde röra sig runt om i EU, vilket påminde oss om att den fria rörligheten för personer är nära sammanlänkad med den fria rörligheten för varor och tjänster. Ofta påverkar kriser i synnerhet mikroföretag, små och medelstora företag samt låginkomsthushåll. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Bristen på transparens i de åtgärder som olika medlemsstater vidtagit för att övervinna kriser har skapat osäkerhet vad gäller motiveringen och proportionaliteten. Detta har försvagat det ömsesidiga förtroendet och den ömsesidiga solidariteten och har utgjort hinder för den inre marknadens funktion. Samtidigt har vikten av samarbete, öppenhet och dialog mellan medlemsstaterna och värdet av diversifierade värdekedjor tydligt påvisats. En samordnad insats för att säkerställa att EU:s inre gränser förblir öppna via ”gröna gränsövergångar” har visat sig vara av central betydelse när det gäller att förhindra störningar i det nödvändiga resandet och viktiga leveranskedjor. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Krisinstrumentet kompletterar EU:s andra lagstiftningsåtgärder och lagstiftningsförslag avseende krishantering på områden såsom hälsa, halvledare, livsmedelstrygghet och EU:s civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens ansträngningar att införa krisinstrumentet för att avhjälpa de negativa effekterna av rådande och potentiella kriser på den inre marknaden, människorna och företagen, och uppskattar att det bekräftas att krisinstrumentet kommer att tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av befintliga krishanteringsinstrument, vilka kommer att betraktas som lex specialis. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK anser att krisinstrumentet bör säkerställa bättre samordning av åtgärder mellan medlemsstaterna, öka solidariteten, upprätthålla effektiviteten i de fyra friheterna och stärka den inre marknaden för att hantera akuta och oväntade kriser. Kommittén påpekar att en välfungerande inre marknad är ett effektivt verktyg och en tillgång när det gäller beredskap och krishantering. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | En kris som kan påverka den inre marknadens funktion kan hämma företagen men också i hög grad påverka människors liv i EU. I de föreslagna åtgärderna för att bekämpa kriser bör därför båda perspektiven beaktas och hänsyn tas till vägen framåt mot de rättvisa digitala och gröna omställningarna i syfte att bättre rusta den inre marknaden för framtida chocker och kriser. Framtidens inre marknad kan endast baseras på en kombination av en sund ekonomisk grund och en stark social dimension (2). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK påpekar att krishanteringen måste vara snabb, tillfällig, proportionell och rätt riktad och skapa förutsättningar för ett mer motståndskraftigt samhälle och en mer motståndskraftig ekonomi i framtiden. Den måste också samordnas på EU-nivå för att förhindra skilda nationella åtgärder som kan hämma den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU kommer att ställas inför nya utmaningar i framtida krissituationer. Krisdämpande åtgärder bör vara transparenta och lättillgängliga – med ett avgränsat tillämpningsområde och strikta kriterier – och bör kunna tillämpas snabbt, något som kräver en tydlig rättslig ram på EU-nivå. Instrumentet bör skydda företagen och människorna i EU och den inre marknadens friheter i händelse av en omfattande och allvarlig kris, kontrollera krisåtgärder på nationell nivå och EU-nivå så att de grundläggande principerna om nödvändighet, proportionalitet och icke-diskriminering följs samt säkerställa administrativt samarbete i realtid och tillgång till information för företag och privatpersoner. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK befarar att ett krishanteringsförfarande i flera steg, såsom är fallet med krisinstrumentet, kommer att vara alltför tidskrävande och bromsa beslutsprocessen i stället för att möjliggöra snabba krisåtgärder. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det går inte att förutse omfattningen av och karaktären hos en viss framtida kris. Samtidigt blir krishanteringen som mest effektiv och som minst ingripande om den inleds i ett tidigt skede av en kris. Kommittén framhåller vikten av strategisk framsyn i EU och är alltjämt mycket positiv till att framsynsmetoden har införlivats i EU:s politiska beslutsprocess. De instrument som föreslås inom ramen för krisinstrumentet bör kompletteras med ett nära samarbete mellan den rådgivande gruppen och EU:s befintliga mekanismer för strategisk framsyn, med syftet att förutse framtida kriser utifrån aktuella globala och regionala händelser som skulle kunna störa den inre marknadens funktion avsevärt, på ett sätt som inte kan betraktas som ett normalt inslag i en marknads funktion. Den rådgivande gruppen bör inte bara ha i uppgift att bedöma incidenter som medlemsstaterna underrättat kommissionen om, utan bör fortlöpande samarbeta med dem som arbetar med EU:s strategiska framsyn när det gäller att övervaka och bedöma riskerna i samband med globala och regionala händelser. Eftersom strategisk framsyn är en deltagandeprocess förväntar vi oss fortsatt att synergier och strukturellt deltagande av alla EU-institutioner, inklusive EESK, ska blomstra på denna grundval (3). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tanken är att förslaget ska täcka in alla väsentliga kriser som påverkar den inre marknaden och dess leveranskedjor, med några få undantag, för vilka EU har eller håller på att utarbeta egna åtgärder. Det breda tillämpningsområdet innebär betydande utmaningar. EESK betonar att krisinstrumentet förutsätter en tydligare definition av vad som utgör en kris, som inte kan tolkas på olika sätt. Även definitionerna av ”strategiskt viktiga områden”, ”varor och tjänster av strategisk betydelse” och ”krisnödvändiga varor och tjänster” är mycket breda. Kommittén anser att dessa definitioner bör vara entydiga, så att det säkerställs att krisåtgärderna blir proportionella och rätt riktade. Avsaknaden av tydliga och exakta definitioner riskerar att skapa rättsosäkerhet och leda till rättstvister på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Alla definitioner och krishanteringsinsatser inom ramen för krisinstrumentet måste vara proportionella, och de får inte innebära onödig administrativ börda. Framför allt bör instrumentet endast aktiveras när det föreligger en akut och tillfällig kris på den inre marknaden, vilket inbegriper regionala kriser som påverkar de fyra friheterna. Likaså bör användningen av instrumentet vara tidsbegränsad, och den får inte bli permanent. Förslaget ger kommissionen delegerade befogenheter när det gäller krisprotokollen, som bör omprövas noggrant. En balans bör eftersträvas mellan effektiv krishantering och ett fullständigt åtagande från medlemsstaternas sida vad gäller att vidta gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Förmågan att slå fast att en situation kräver krishantering och att på lämpligt sätt ta itu med de problem som uppstår till följd av krissituationer är avgörande. Krisåtgärder bör inte inskränka på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, något som särskilt gäller de rättigheter som fastställs i internationella avtal och konventioner. Även i kristider måste EU slå vakt om de grundläggande mänskliga rättigheterna. Likaledes måste alla krisdämpande åtgärder när det gäller företag vara förenliga med de grundläggande nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, vilket inte är fallet i förslaget. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Erkännandet och regleringen av krisnödvändiga varor kan i sig skapa osäkerhet på den inre marknaden som begränsar dess funktion, eftersom det är omöjligt att veta vilka de krisnödvändiga varorna kommer att vara i en framtida kris. EESK förstår tanken med att delegera vissa befogenheter till kommissionen inom ramen för förslaget, men vill samtidigt uttrycka sin oro över de interventionsbefogenheter som kommissionen ges i förslaget, och som bland annat omfattar utlämnande av kommersiellt känslig information och prioritering av order, inbegripet klausulen om åsidosättande av avtal. Produktion och tillhandahållande av varor och tjänster, liksom deras leveranskedjor, är främst en fråga för marknadsaktörerna, och ingår i företagens och myndigheternas fortlöpande beredskapsplanering och beredskap. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén är övertygad om att skapandet av hinder och införandet av restriktioner inom EU i kristider måste undvikas. För att detta ska lyckas bör instrumentet säkerställa mer informationsutbyte, samordning och solidaritet mellan medlemsstaterna i samband med att de antar krisrelaterade åtgärder, samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras. EESK stöder fullt ut att förbjudna inskränkningar av den inre marknadens friheter förtecknas. Om medlemsstaterna inte uppfyller kraven får det dock inga klara följder, något som kommittén beklagar. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Produktionen och tillhandahållandet av särskilda varor som kan vara nödvändiga för att bekämpa en kris är ojämnt fördelade över den inre marknaden. Beroende på kris kan företag och privatpersoner i EU också drabbas olika hårt, även i händelse av en EU-omfattande kris. Vid hanteringen av sådana situationer är solidariteten mellan medlemsstaterna av avgörande betydelse. Verktygslådan för krishantering bör därför ha till syfte att motverka protektionism, som skulle splittra den inre marknaden och hindra flödet av kritiska varor och tjänster till EU:s företag och befolkning. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK rekommenderar att kommissionen utvärderar lärdomarna från den senaste tidens kriser och använder dem som en plan för framtiden. Genom ”gröna gränsövergångar” avhjälptes under pandemin många kostsamma flaskhalsar, särskilt när det gäller flödet av varor inom EU, men även i fråga om tjänster. Dessutom bidrog det relativt snabba antagandet av EU:s gemensamma digitala covidintyg till att återupprätta rörligheten på den inre marknaden för gränsöverskridande tjänsteleverantörer, gränsarbetare och affärsresenärer. Det tekniska stöd som EU tillhandahållit har också bidragit till att säkerställa ett mer enhetligt genomförande av åtgärderna. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK håller med kommissionen om att åtgärderna på EU-nivå bör samordnas med medlemsstaterna. En gemensam strategi måste tillämpas i medlemsstaterna när så är möjligt. En splittrad strategi skulle innebära ytterligare hinder för den inre marknaden och även vara till hinders för innovation, investeringar och nya arbetstillfällen samt social sammanhållning och livskvalitet. Även i kristider är det viktigt att den inre marknaden förblir tillgänglig för alla, med effektiva skyddsåtgärder mot social dumpning och skattedumpning (4). |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Företag och privatpersoner bör också ges incitament att i så stor utsträckning som möjligt anpassa sig till förhållandena efter krisen, som präglas av högre energikostnader, och till klimatförändringarnas effekter. Alla krisåtgärder bör vara förenliga med EU:s klimatmål och vägen mot klimatneutralitet, och när de vidtas bör de bana väg för att uppnå dessa mål och göra den inre marknaden mer motståndskraftig. I krishanteringen måste hänsyn också tas till att det alltid finns en risk för att en kris leder till skillnader mellan EU-länderna när det gäller ekonomisk utveckling, sociala garantier och välfärdsnivåer (5), och den måste utformas så att sådana effekter motverkas. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Snabb, lättbegriplig och öppen kommunikation riktad till allmänheten, företagen och andra aktörer är en avgörande aspekt av krishanteringen på den inre marknaden. För att hjälpa aktörer på fältet rekommenderar EESK att ett gemensamt särskilt onlinegränssnitt för information omedelbart tas i bruk när en kris bryter ut, och att det uppdateras regelbundet och omfattar tillförlitlig information om krisen och de åtgärder som vidtagits. Instrumentet bör säkerställa transparens för människor och företag när det gäller åtgärder i alla medlemsstater som syftar till att värna deras fortsatta fria rörlighet. Tydlig information bör ges om alla krisåtgärder, så att det inte skapas förvirring eller ytterligare hinder för den inre marknadens funktion. EESK menar att arbetsmarknadens parter och det civila samhället skulle kunna spela en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Ett nära samarbete med berörda parter är också nödvändigt för genomförandet av instrumentet, med tanke på att det i praktiken är aktörer i det civila samhället som står för genomförandet av åtgärderna. De har också bäst kännedom om vilka åtgärder och förfaranden som fungerar. Strukturerna för styrning av den inre marknaden måste stärkas genom en proaktiv inkludering av organisationer som företräder medborgare, konsumenter och företag (6). EESK uppmanar kommissionen att inkludera arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och sakkunniga i riskbedömnings- och övervakningsprocesserna samt i utformningen och samordningen av krisåtgärder. |
| --- | --- |

3.18

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Åtgärderna bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på befintliga instrument när det gäller underrättelser, standarder osv. De bör inriktas på att klargöra och underlätta en smidig och effektiv användning, i syfte att upprätthålla den inre marknadens funktion närhelst en kris uppstår. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Inom ramen för instrumentet bör man överväga påskyndad bedömning av överensstämmelse, samordning av offentlig upphandling och marknadskontroll för varor och tjänster som är kritiska i en given kris. Man bör emellertid också beakta att befintliga EU-direktiv redan erbjuder flera möjligheter till mycket snabb upphandling i krissituationer. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Krisåtgärder bör inte få begränsa EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, och utövandet av dessa rättigheter, som i alla sektorer inbegriper strejkrätten, bör inte heller betraktas som en omständighet som motiverar krishantering inom ramen för krisinstrumentet. Kommittén påpekar bestämt att reglering av strejker omfattas av medlemsstaternas behörighet och att en strejk eller en annan stridsåtgärd som genomförs inom ramen för nationell lagstiftning inte kan betraktas som en kris inom ramen för krisinstrumentets villkor. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Det är mycket viktigt att kommissionens respektive medlemsstaternas insamling av data från företag begränsas genom tillämpning av principen om extrem nödvändighet och proportionalitetsprincipen. Bindande skyldigheter för företag som består i utelämnande av kommersiellt känslig information, prioritering av order och klausulen om åsidosättande av avtal får inte antas, eftersom de motverkar proaktiva åtgärder för att hitta lösningar för hantering av kriser. En del av förslagen riskerar att äventyra de lika villkoren, vilket exempelvis gäller upprättandet av förteckningar över ”de mest relevanta ekonomiska aktörerna” innan en krissituation tillkännagetts. Kommittén är bekymrad över de signaler som detta kan sända till marknaden och över den övergripande inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser att den rådgivande gruppen, som föreskrivs i artikel 3 i förslaget, fullt ut bör utnyttja kunskapen och erfarenheterna hos arbetsmarknadens parter och en relevant civilsamhällesorganisation, med tanke på att de kommer i störst kontakt med de dagliga förhållandena på den inre marknaden. Även om det är viktigt att den rådgivande gruppen omfattar alla relevanta beslutsfattare, behöriga myndigheter och byråer på EU-nivå och medlemsstatsnivå framhåller EESK att arbetsmarknadens parter är oupplösligt förbundna med den inre marknaden och som regel bör inbegripas som observatörer i den rådgivande gruppen, tillsammans med en relevant civilsamhällesorganisation, såsom en konsumentorganisation, i syfte att ge råd om, genomföra och övervaka de praktiska åtgärder som vidtas inom ramen för krisinstrumentet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I enlighet med artikel 13 menar EESK att det är nödvändigt att skapa solidaritet mellan medlemsstaterna, till exempel när det gäller att säkra strategiska reserver. Kommittén stöder därför kommissionens rekommendation att medlemsstaterna ska fördela de strategiska reserverna på ett målinriktat sätt, när så är möjligt. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK uppmanar kommissionen att ompröva möjligheten att begränsa den fria rörligheten för arbetstagare, som föreslås i artikel 17, när det gäller gränsarbetare, eftersom en begränsning av deras fria rörlighet kan få negativa effekter på den inre marknaden, vilket redan har påpekats. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK anser att det saknas en klarläggning av samspelet mellan den rådgivande gruppen i förslaget och de befintliga krishanteringsgrupperna, såsom arbetsgruppen för efterlevnad på den inre marknaden, informationsverktyget för den inre marknaden och livsmedelskrisplattformarna. Kommissionen bör undvika överlappningar mellan de olika krishanteringsorganens behörighet, som skulle innebära onödig administration och bromsa krishanteringen. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny industristrategi för EU (COM(2020) 102 final) (EUT C 364, 28.10.2020, s. 108).

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En inre marknad för alla (förberedande yttrande (EUT C 311, 18.9.2020, s. 19).

2

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategisk framsynsrapport 2021 – EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet (COM(2021) 750 final) (EUT C 290, 29.7.2022, s. 35).

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020) 94 final) — b) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén — Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020) 93 final) (EUT C 364, 28.10.2020, s. 116).

5

(6)  Se fotnot 2.

6

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/101

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om övergripande cybersäkerhetskrav för produkter med digitala element och om ändring av förordning (EU) 2019/102

(COM(2022) 454 final – 2022/0272(COD))

(2023/C 100/15)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Marinel DĂNUȚ MUREŞAN |

Föredragande:

Maurizio MENSI

Medföredragande:

Marinel DĂNUȚ MUREŞAN

| Remiss | Europaparlamentet, 9.11.2022
  Europeiska unionens råd, 28.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 10.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 177/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.11.2022

Europeiska unionens råd, 28.10.2022

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

10.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

177/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag till cyberresiliensakt för att fastställa högre cybersäkerhetsstandarder i syfte att skapa ett tillförlitligt system för de ekonomiska aktörerna och säkerställa en säker användning av produkterna på marknaden för EU-medborgarna. Det handlar om ett initiativ som ingår i EU-strategin för data, som stärker säkerheten för data, inklusive personuppgifter, och de grundläggande rättigheterna, som är väsentliga förutsättningar för vårt digitala samhälle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det är mycket viktigt att stärka de kollektiva insatserna mot cyberattacker och konsolidera processen för harmonisering i fråga om cybersäkerhet på nationell nivå vad gäller regler och operativa verktyg, för att förhindra att olika nationella strategier skapar rättslig osäkerhet och rättsliga hinder. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ, som inte bara kan bidra till att minska de betydande kostnaderna för företag till följd av cyberattacker, utan också kommer att ge medborgarna/konsumenterna möjlighet att åtnjuta ett bättre skydd av sina grundläggande rättigheter, såsom integritet. I synnerhet visar kommissionen att de små och medelstora företagens särskilda behov beaktas vad gäller tillhandahållandet av certifieringsmyndigheternas tjänster. EESK framhåller dock behovet av att förtydliga tillämpningskriterierna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att det är viktigt att påpeka att även om det är lovvärt att cyberresiliensakten täcker praktiskt taget alla digitala produkter, kan det uppstå problem med den praktiska tillämpningen av akten med tanke på den omfattande och komplexa kontroll och tillsyn som den medför. Därför måste övervaknings- och kontrollverktygen förstärkas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén noterar behovet av att exakt klargöra cyberresiliensaktens materiella tillämpningsområde, med särskild hänvisning till produkter med digitala element och programvara. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK konstaterar att tillverkarna kommer att vara skyldiga att rapportera dels produkternas sårbarheter, dels eventuella säkerhetsincidenter till Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa). I detta avseende är det viktigt att Enisa ges nödvändiga resurser för att kunna utföra de viktiga och känsliga uppgifter som byrån anförtros i tid och på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | För att undvika osäkerhet om tolkningen föreslår EESK att kommissionen utarbetar särskilda riktlinjer för att vägleda tillverkare och konsumenter om de specifika regler och förfaranden som är tillämpliga, eftersom det verkar som om åtskilliga produkter som omfattas av förslaget också omfattas av annan cybersäkerhetslagstiftning. I detta avseende är det också viktigt att i synnerhet mikroföretag samt små och medelstora företag har tillgång till kvalificerat expertstöd som kan tillhandahålla särskilda yrkesmässiga tjänster. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK noterar att förhållandet mellan certifieringsmyndigheterna enligt cyberresiliensakten och andra organ med befogenhet att certifiera cybersäkerhet enligt andra rättsliga bestämmelser inte är helt klart. Samma problem avseende operativ samordning riskerar att uppstå även mellan de tillsynsmyndigheter som föreskrivs i det aktuella förslaget och dem som redan är verksamma enligt andra rättsakter som gäller för samma produkter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK konstaterar att förslaget ålägger certifieringsmyndigheterna en betydande arbetsbörda och ett betydande ansvar. Man måste se till att de faktiskt kan utföra sitt arbete, bl.a. för att förhindra att cyberresiliensakten leder till en ökad administrativ börda och därmed inverkar negativt på tillverkare som måste uppfylla en rad ytterligare certifieringskrav för att kunna fortsätta att vara verksamma på marknaden. |
| --- | --- |

1.9

2.   Analys av förslaget

| 2.1 | Med förslaget till cyberresiliensakt vill kommissionen rationalisera och omforma den gällande cybersäkerhetslagstiftningen på ett heltäckande och övergripande sätt och samtidigt uppdatera den mot bakgrund av tekniska innovationer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cyberresiliensakten har i huvudsak fyra mål: att säkerställa att tillverkarna förbättrar säkerheten för produkter med digitala element under utformnings- och utvecklingsfasen och genom produkternas hela livscykel, att säkerställa en sammanhängande ram med cybersäkerhetsregler, som underlättar hårdvaru- och programvarutillverkarnas efterlevnad, att förbättra transparensen när det gäller säkerhetsegenskaperna hos produkter med digitala element, och att möjliggöra en säker användning av produkter med digitala element för företag och konsumenter. Kortfattat införs genom förslaget en CE-märkning för cybersäkerhet, som ska anbringas på alla produkter som omfattas av cyberresiliensakten. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Detta är en övergripande åtgärd genom vilken kommissionen avser att reglera hela området på ett heltäckande sätt, eftersom den omfattar praktiskt taget alla produkter med digitala element. De enda produkter som inte omfattas är medicintekniska produkter, de som rör civil luftfart, fordon samt militära produkter. Förslaget omfattar inte heller SaaS-tjänster (molntjänster), såvida de inte används för att utveckla produkter med digitala element. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Definitionen av ”produkt med digitala element” är mycket bred och omfattar alla programvaru- och hårdvaruprodukter samt programvara eller hårdvara som inte är inbyggd i produkten utan släpps ut på marknaden separat. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Genom akten införs obligatoriska cybersäkerhetskrav för produkter med digitala element under hela deras livscykel, men den ersätter inte redan gällande krav. Produkter som redan har certifierats som överensstämmande med befintliga EU-standarder kommer i stället att anses vara ”giltiga” även enligt den nya förordningen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den grundläggande allmänna principen är att bara ”säkra” produkter ska saluföras i Europa och att tillverkarna ska uppträda på ett sådant sätt att dessa produkter förblir säkra under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | En produkt anses vara ”säker” om den är utformad och tillverkad på ett sådant sätt att den har en säkerhetsnivå som är anpassad till de cyberrisker som användningen av den medför, inte har några kända sårbarheter då den säljs, har en säker standardkonfiguration, är skyddad från olagliga anslutningar, skyddar de data som samlas in och bara samlar in data som tjänar dess funktion. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | En tillverkare anses lämplig att saluföra sina produkter om den gör förteckningen över de olika programvarukomponenterna i sina produkter tillgänglig, snabbt utfärdar kostnadsfria avhjälpande åtgärder i händelse av nya sårbarheter, offentliggör och i detalj redogör för de sårbarheter som den upptäcker och löser samt regelbundet kontrollerar ”robustheten” hos de produkter som den saluför. Dessa och övriga åtgärder som föreskrivs i cyberresiliensakten måste utföras under en produkts hela livstid, eller i minst fem år efter det att den har släppts ut på marknaden. Tillverkaren är skyldig att se till att sårbarheter undanröjs genom regelbundna programvaruuppdateringar. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Enligt en allmän princip som tillämpas inom olika sektorer åläggs även importörer och distributörer dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | I cyberresiliensakten föreskrivs en makrokategori av så kallade normala produkter och programvaror för vilka man kan förlita sig på en självbedömning av tillverkaren, såsom redan är fallet för andra typer av certifiering med CE-märkning. Enligt kommissionen tillhör 90 % av produkterna på marknaden denna kategori. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Produkterna i fråga får släppas ut på marknaden efter en självbedömning av deras cybersäkerhet av tillverkaren, som ska lägga fram lämplig dokumentation i enlighet med riktlinjerna i lagstiftningen. Tillverkaren måste upprepa bedömningen om produkten ändras. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Resterande 10 % av produkterna är indelade i två andra kategorier (klass I, mindre farliga, och klass II, farligare), vars utsläppande på marknaden kräver större uppmärksamhet. Dessa är så kallade kritiska produkter med digitala element, där fel kan leda till andra farliga och bredare säkerhetsöverträdelser. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | För produkter i dessa två klasser är grundläggande egenförsäkran bara tillåtet om tillverkaren kan visa att den har följt särskilda marknadsstandarder och säkerhetsspecifikationer eller cybersäkerhetscertifieringar som redan föreskrivs av EU. Om så inte är fallet kan den erhålla certifiering av produkten från ett ackrediterat certifieringsorgan, vilket är obligatoriskt för klass II-produkter. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Systemet för klassificering av produkter i riskkategorier ingår också i förslaget till förordning om artificiell intelligens (AI). För att undvika tvivel om vilka bestämmelser som är tillämpliga omfattar cyberresiliensakten produkter med digitala element som samtidigt klassificeras som ”AI-system med hög risk” i förslaget till AI-förordning. Sådana produkter måste i allmänhet genomgå det förfarande för bedömning av överensstämmelse som fastställs i AI-förordningen, med undantag för ”kritiska produkter med digitala element”, för vilka reglerna för bedömning av överensstämmelse i cyberresiliensakten kommer att gälla utöver de ”väsentliga kraven” i akten. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | För att säkerställa att cyberresiliensakten efterlevs föreskrivs tillsyn som varje medlemsstat måste anförtro en nationell myndighet. I linje med lagstiftningen om andra produkters säkerhet får, om en nationell myndighet konstaterar att en produkts cybersäkerhetsegenskaper inte längre föreligger, den dras tillbaka från marknaden i det berörda landet. Enisa har befogenhet att i detalj bedöma en rapporterad produkt, och dess bedömningar kan, om en produkt konstateras vara osäker, leda till att produkten dras tillbaka från marknaden i EU. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Sanktionssystemet i cyberresiliensakten omfattar en rad sanktioner – i förhållande till hur allvarlig överträdelsen är – som vid överträdelse av de väsentliga kraven på produkters cybersäkerhet kan uppgå till 15 miljoner euro eller 2,5 % av föregående räkenskapsårs omsättning. |
| --- | --- |

2.16

3.   Kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ att införa ett centralt inslag i det bredare lapptäcket av cybersäkerhetslagstiftning, i samordning med och som ett komplement till NIS-direktivet (1) och cybersäkerhetsakten (2). Höga cybersäkerhetsstandarder spelar en viktig roll när det gäller att skapa ett gediget EU-system för cybersäkerhet för alla ekonomiska aktörer, vilket kommer att bidra till att EU-medborgarna kan använda alla produkter på marknaden på ett säkert sätt och stärka deras förtroende för den digitala världen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I förordningen angrips därför två problem: att många produkter håller en låg it-säkerhetsnivå och framför allt att många tillverkare inte tillhandahåller uppdateringar för att avhjälpa sårbarheterna. Tillverkarna av produkter med digitala element lider visserligen ibland anseendeskada när deras produkter är osäkra, men kostnaderna för sårbarheterna bärs främst av yrkesmässiga användare och konsumenter. Detta begränsar tillverkarnas incitament att investera i utformning och utveckling av säkra produkter och att tillhandahålla säkerhetsuppdateringar. Dessutom saknar företag och konsumenter ofta tillräcklig och korrekt information som gör att de kan välja säkra produkter, och de vet ofta inte hur de kan försäkra sig om att de produkter de köper är säkert konfigurerade. I de nya reglerna behandlas dessa båda aspekter genom att man tar itu med frågan om uppdateringar och tillhandahållande av aktuell information till kunderna. I detta avseende anser EESK att den föreslagna förordningen, om den tillämpas korrekt, skulle kunna bli ett riktmärke och en förebild vad gäller cybersäkerhet på internationell nivå. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar förslaget om att införa it-säkerhetskrav för produkter med digitala element. Det kommer dock att vara viktigt att undvika överlappningar med andra gällande bestämmelser i denna fråga, såsom det nya NIS 2-direktivet (3) och AI-förordningen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att det är viktigt att påpeka att även om det är lovvärt att cyberresiliensakten täcker praktiskt taget alla digitala produkter, kan det uppstå problem med den praktiska tillämpningen av akten med tanke på den omfattande kontroll och tillsyn som den medför. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Aktens materiella tillämpningsområde är brett och omfattar alla produkter med digitala element. Enligt den föreslagna definitionen omfattas alla programvaru- och hårdvaruprodukter och deras databehandlingslösningar. EESK föreslår att kommissionen klargör om all programvara omfattas av den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tillverkarna kommer att vara skyldiga att rapportera dels aktivt utnyttjade sårbarheter, dels säkerhetsincidenter. De måste informera Enisa om alla aktivt utnyttjade sårbarheter i produkten och (separat) om alla incidenter som påverkar produktens säkerhet senast 24 timmar efter det att de fått kännedom om dem. I detta avseende konstaterar EESK att Enisa måste ges tillräckliga resurser, i fråga om såväl antal som yrkesbakgrund, för att på ett effektivt sätt kunna utföra de viktiga och känsliga uppgifter som byrån anförtros i förordningen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det faktum att ett antal produkter som omfattas av förslaget också omfattas av annan cybersäkerhetslagstiftning kan leda till osäkerhet om vilken lagstiftning som är tillämplig. Även om cyberresiliensakten är avsedd att vara förenlig med EU:s nuvarande produktregelverk och med andra pågående förslag inom ramen för EU:s digitala strategi, överlappar t.ex. reglerna för AI-produkter med hög risk med reglerna i förordningen om behandling av personuppgifter. I detta avseende föreslår EESK att kommissionen utarbetar särskilda riktlinjer för att vägleda tillverkare och konsumenter beträffande en korrekt tillämpning. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK noterar att förhållandet mellan certifieringsmyndigheterna enligt cyberresiliensakten och eventuella andra organ med befogenhet att certifiera cybersäkerhet enligt andra rättsakter som också är tillämpliga inte förefaller helt klart. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Dessa certifieringsmyndigheter åläggs också en betydande arbetsbörda och ett betydande ansvar. Man måste kontrollera och se till att de faktiskt kan utföra sitt arbete, bl.a. för att förhindra att cyberresiliensakten leder till en ökning av tillverkarnas befintliga administrativa börda för att vara verksamma på marknaden. I detta avseende är det också viktigt att i synnerhet mikroföretag samt små och medelstora företag har tillgång till kvalificerat expertstöd som kan tillhandahålla särskilda yrkesmässiga tjänster. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Enligt cyberresiliensakten måste certifieringsmyndigheterna beakta de små och medelstora företagens särskilda behov i fråga om tillhandahållandet av sina tjänster. EESK framhåller dock behovet av att förtydliga tillämpningskriterierna. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ett samordningsproblem riskerar dessutom att uppstå mellan de tillsynsmyndigheter som föreskrivs i denna förordning och dem som redan är verksamma enligt andra rättsakter som gäller för samma produkter. EESK föreslår därför att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vara vaksamma och vid behov vidta åtgärder för att avhjälpa detta. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (Text av betydelse för EES) (EUT L 151, 7.6.2019, s. 15).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2555 av den 14 december 2022 om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, om ändring av förordning (EU) nr 910/2014 och direktiv (EU) 2018/1972 och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (NIS 2-direktivet) (Text av betydelse för EES) (EUT L 333, 27.12.2022, s. 80).

3

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/105

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning och förverkande av tillgångar

(COM(2022) 245 final)

(2023/C 100/16)

| Föredragande: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Föredragande:

Ionuț SIBIAN

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 23.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 208/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.10.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

23.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

208/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det föreslagna direktivet tillgodoser på ett lämpligt sätt behovet av att bredda tillämpningsområdet för förverkandemekanismerna, stärker de nationella myndigheternas befogenheter och innebär att det ska inrättas mekanismer för gränsöverskridande samarbete i syfte att öka andelen tillgångar som återvinns. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I samband med att tillämpningsområdet för förverkandemekanismerna utvidgas till att omfatta en ny uppsättning brott uppmanar EESK kommissionen att klargöra och se till att smuggling av migranter och olaglig handel med tobaksvaror omfattas av det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK ber kommissionen att betänka hur det föreslagna direktivet ska tillämpas på överträdelser av EU:s restriktiva åtgärder, och menar att det behövs separat lagstiftning på detta område. Det föreslagna direktivet bör göra det möjligt för kontoren för återvinning av tillgångar att stärka sin operativa kapacitet utan att ytterligare befogenheter införs. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Allmänhetens tillgång till information bör säkras utan att det påverkar pågående förfaranden för återvinning av tillgångar. EESK föreslår att man i det föreslagna direktivet uttryckligen anger att de nationella myndigheterna och kommissionen är skyldiga att regelbundet offentliggöra uttömmande statistik om de åtgärder som vidtagits inom ramen för direktivet och att säkerställa allmänhetens tillgång till information. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna antar nationella strategier för återvinning av tillgångar med fullt beaktande av öppenhet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar med kraft kommissionen att vidta alla nödvändiga försiktighetsåtgärder under införlivandeprocessen för att förhindra missbruk när det gäller förverkandeåtgärder utan föregående fällande dom i förfaranden för återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Den nya mekanismen för förverkande av tillgångar som inte är direkt kopplade till ett brott förtecknat i direktivet, men som grundar sig på en misstanke om olaglig egendom eller som härrör från brottslig verksamhet, kräver strängare normer i fråga om de svarandes processuella rättigheter och rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att ompröva bestämmelsen om återanvändning för sociala ändamål i förslaget till direktiv och att uppmuntra medlemsstaterna att ta fram mekanismer som inbegriper det civila samhällets organisationer, som en prioritering i förvaltningen och avyttringen av förverkade tillgångar. Kommissionen bör fastställa mål genom att införa en minsta procentandel för återanvändning av förverkade tillgångar för sociala ändamål. Med allmännyttiga ändamål bör inte bara åtgärder som omfattas av de offentliga organens ansvarsområden avses. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK framhåller att det är mycket viktigt att kommissionen med större tydlighet fastställer brottsoffrens rätt till ersättning och prioriterar dem i rangordningen mellan borgenärer. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder kommissionens förslag om att det föreslagna direktivet ska omfatta ett krav på att varje medlemsstat ska inrätta minst ett kontor för återvinning av tillgångar, och på att kontoret måste få de resurser som det behöver för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna fullgöra sin roll. För att säkerställa att kontoren för återvinning av tillgångar runt om i EU håller en viss minimistandard bör kommissionen kräva regelbundna rapporter om de resurser som kontoren tilldelas i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK noterar målet att öka användningen av mekanismen för förtida försäljning genom att införa en referensdefinition och precisera villkoren för denna användning. Samtidigt är ”ej lätt tillgänglig sakkunskap” en norm som skulle kunna förbättras och bli ”sakkunskap som är orimligt svår att anskaffa”. När det gäller återanvändning för sociala ändamål bör försäljning fortsatt vara den sista utvägen, eftersom de förverkade medlen kan användas som ersättning till offren. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen att komplettera mandatet för kontoren för återvinning av tillgångar och kontoren för förvaltning av tillgångar genom att införa relevanta bestämmelser beträffande avtal om delning av tillgångar i det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser det vara nödvändigt att införa mer konkreta verktyg för att bistå tjänstemän i tredjeländer och att aktivt uppmuntra medlemsstaterna att utveckla samarbetet med dessa länder för att få ut så mycket som möjligt av de mekanismer för återvinning av tillgångar som föreskrivs i det föreslagna direktivet. Detsamma gäller tillämpningen av de rättsliga verktyg och instrument som krävs för att säkerställa att brottsoffer har full rätt till ersättning i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK rekommenderar att kommissionen utfärdar riktlinjer i vilka den lagstiftning som ska ersättas och det nya direktiv som ska antas jämförs, för att främja antagandet av åtgärder som underlättar det kommande införlivandet av det föreslagna direktivet i nationell jurisdiktion och för att ge de nationella myndigheterna möjlighet att snabbt anpassa det till den egna lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK rekommenderar att kommissionen utnyttjar de instrument för insamling av jämförbara uppgifter som införs genom det föreslagna direktivet för att inrätta transparenta övervakningsmekanismer med det civila samhällets deltagande och för att genomföra en utvärdering av det föreslagna direktivets inverkan senast tre år efter att det antagits. |
| --- | --- |

1.15

2.   Bakgrund

| 2.1 | Återvinning av tillgångar är avgörande för bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, dvs. verksamhet med anknytning till organiserad brottslighet. Den organiserade brottsligheten är beroende av vinster som tvättas ytterligare och införs i den lagliga ekonomin, vilket leder till fler offer, snedvrider marknadsreglerna och upprätthåller kapaciteten att undergräva finansmarknaderna och orsaka förluster för privatpersoner och företag. De rättsliga ramarna för återvinning av tillgångar och instrumenten för gränsöverskridande samarbete behöver ses över och stärkas ytterligare, med tanke på att endast omkring 2 % av de tillgångar som härrör från brott fryses och 1 % förverkas (1) inom EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:s första särskilda strategi för att bekämpa organiserad brottslighet (2) antogs i april 2021. Den bemöter det hot som den organiserade brottsligheten utgör mot EU:s medborgare, statliga institutioner och ekonomin i stort. En av strategins pelare är undanröjandet av vinster som uppkommer genom organiserad brottslighet och förebyggandet av infiltration i den lagliga ekonomin och i lagliga företag (följ pengarna-principen). I strategin uppmanades kommissionen att se över direktivet om förverkande (3) och rådets beslut om kontor för återvinning av tillgångar (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommittén har sedan en tid tillbaka varit fullt medveten om och bekymrad över ökningen av den organiserade brottsligheten och de betydande ekonomiska, politiska och sociala kostnader som den innebär. Kommitténs arbete har varit förenligt med dess uppdrag, och de yttranden (5) som lagts fram om frågor som berör kampen mot den organiserade brottsligheten har hjälpt EU:s lagstiftare att ge medborgarna makt och berättigande via det organiserade civila samhället. Återvinning av tillgångar ingår i ett större EU-lagstiftningsekosystem som syftar till att främja den reparativa rättvisa som samhällena behöver för att minska de skador som förorsakas av brott. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I utvärderingen (6) av den nuvarande rättsliga ramen för återvinning av tillgångar påpekades att det sammantagna resultatet i fråga om förverkade tillgångar, trots en allmän förbättring i medlemsstaterna, inte är tillfredsställande och att andelen förverkade tillgångar i EU fortfarande är mycket liten. Förmågan att spåra och identifiera tillgångar är en viktig faktor när det gäller att göra större framgångar och frysa och förverka fler olagliga tillgångar. Översynen av lagstiftningen bör resultera i att omfattningen av återvinningen av olagliga tillgångar utökas och i att antalet instrument som hör samman med detta blir fler, samtidigt som kapaciteten hos de nationella kontoren för återvinning av tillgångar stärks (7). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Under 2021 genomfördes ett offentligt samråd om de politiska alternativen för översynen av ramen för återvinning av tillgångar. En inledande konsekvensbedömning (8) offentliggjordes för återkoppling i mars 2021, varpå det offentliga samrådet genomfördes mellan den 21 juni och den 27 september 2021 med syftet att inhämta synpunkter från allmänheten och berörda parter. Följande fyra politiska alternativ analyserades och presenterades i konsekvensbedömningsrapporten (9):






  — | Alternativ 1: Här handlar det om icke-lagstiftningsåtgärder till stöd för utbyte av erfarenheter, kunskap och god praxis mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Alternativ 1: Här handlar det om icke-lagstiftningsåtgärder till stöd för utbyte av erfarenheter, kunskap och god praxis mellan de behöriga myndigheterna.

| — | Alternativ 2: Dessa åtgärder skulle i första hand bestå av riktade ändringar av rådets beslut om kontor för återvinning av tillgångar och direktivet om förverkande för att ange tillämpningsområdet för de befintliga allmänna kraven och öka deras effektivitet. Åtgärderna skulle omfatta krav på att medlemsstaterna antar en nationell strategi för återvinning av tillgångar och skulle säkerställa att de behöriga myndigheterna har den kompetens och de resurser som krävs. Dessutom skulle det här alternativet inbegripa åtgärder som syftar till att förbättra det gränsöverskridande samarbetet mellan kontoren för återvinning av tillgångar, bland annat genom tillgång till databaser och utökade befogenheter att frysa tillgångar. |
| --- | --- |

—

Alternativ 2: Dessa åtgärder skulle i första hand bestå av riktade ändringar av rådets beslut om kontor för återvinning av tillgångar och direktivet om förverkande för att ange tillämpningsområdet för de befintliga allmänna kraven och öka deras effektivitet. Åtgärderna skulle omfatta krav på att medlemsstaterna antar en nationell strategi för återvinning av tillgångar och skulle säkerställa att de behöriga myndigheterna har den kompetens och de resurser som krävs. Dessutom skulle det här alternativet inbegripa åtgärder som syftar till att förbättra det gränsöverskridande samarbetet mellan kontoren för återvinning av tillgångar, bland annat genom tillgång till databaser och utökade befogenheter att frysa tillgångar.

| — | Alternativ 3: Utöver de åtgärder som anges i alternativ 2 skulle detta omfatta mer detaljerade krav på medlemsstaterna för alla faser av återvinningsprocessen, och tillämpningsområdet för direktivet om förverkande skulle utvidgas till att omfatta ett bredare spektrum av brott. |
| --- | --- |

—

Alternativ 3: Utöver de åtgärder som anges i alternativ 2 skulle detta omfatta mer detaljerade krav på medlemsstaterna för alla faser av återvinningsprocessen, och tillämpningsområdet för direktivet om förverkande skulle utvidgas till att omfatta ett bredare spektrum av brott.

| — | Alternativ 4: Dessa åtgärder skulle bygga vidare på åtgärderna enligt alternativ 3, men tillämpningsområdet för bestämmelserna skulle utvidgas till att omfatta alla brott och inbegripa mer omfattande krav när det gäller inledandet av utredningar. Dessutom skulle mer konkreta villkor för brådskande frysningsbeslut och för informationsutbyte mellan kontoren för återvinning av tillgångar fastställas. |
| --- | --- |

—

Alternativ 4: Dessa åtgärder skulle bygga vidare på åtgärderna enligt alternativ 3, men tillämpningsområdet för bestämmelserna skulle utvidgas till att omfatta alla brott och inbegripa mer omfattande krav när det gäller inledandet av utredningar. Dessutom skulle mer konkreta villkor för brådskande frysningsbeslut och för informationsutbyte mellan kontoren för återvinning av tillgångar fastställas.

| 2.5.1 | I konsekvensbedömningen konstaterades att alternativ 3 var lämpligast eftersom det skapar den bästa balansen mellan å ena sidan ändamålsenlighet, effektivitet och proportionalitet och å andra sidan de olika ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser som förväntas. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.6 | Den 25 maj 2022 lade kommissionen fram ett förslag till ett nytt direktiv om återvinning och förverkande av tillgångar som skulle ersätta det gällandet direktivet om förverkande, rådets beslut om kontor för återvinning av tillgångar samt rådets rambeslut 2005/212/JHA (10). Det fastställda målet är att slå fast gemensamma normer för spårande och identifiering, frysning, förvaltning och förverkande av tillgångar inom ramen för ett enda instrument som i högre grad säkerställer ett mer konsekvent och strategiskt tillvägagångssätt för alla aktörer inom systemet för återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Det allmänna angreppssättet i det föreslagna direktivet är förenligt med dess mål att för det första stärka de behöriga myndigheternas möjligheter att identifiera, frysa och förvalta olagliga tillgångar, för det andra stärka och utvidga möjligheterna att förverka olagliga tillgångar och slutligen förbättra samarbetet mellan alla myndigheter som är involverade i återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det föreslagna direktivet kommer sannolikt att göra mekanismerna för återvinning av tillgångar mer effektiva och ändamålsenliga genom att det införs en grundläggande uppsättning minimiregler för spårande och identifiering, frysning, förverkande och förvaltning av egendom i straffrättsliga ärenden, samt underlätta genomförandet av EU:s restriktiva åtgärder när det är nödvändigt. Det föreslagna direktivet bör dock åtföljas av ytterligare lagstiftning om och åtgärder mot överträdelser av EU:s restriktiva åtgärder, och kommissionen bör noggrant undersöka hur man kan förhindra att kapaciteten hos kontoren för återvinning av tillgångar att fullgöra sitt huvudsakliga uppdrag försvagas. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK bedömer att den föreslagna bestämmelsen om att varje medlemsstat ska anta en nationell strategi för återvinning av tillgångar kommer att innebära ett mer strategiskt tillvägagångssätt på detta område, främja ett större samarbete mellan de berörda myndigheterna och bidra till en tydlig överblick över resultaten av återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det utökade tillämpningsområdet för förverkandemekanismerna ger de nationella rättsliga myndigheterna möjlighet att tillämpa utvidgat förverkande på ett större antal brott än inom ramen för det nuvarande direktivet om förverkande. EESK välkomnar det föreslagna direktivets bredare tillämpningsområde eftersom det fyller en lucka i direktivet om förverkande med hjälp av en omfattande förteckning över brott, inbegripet miljöbrott, olaglig handel med mänskliga organ, olaglig handel med kulturföremål, människorov, olaga frihetsberövande eller tagande av gisslan samt handel med stulna fordon, om de begås inom ramen för en kriminell organisation. Det föreslagna direktivet omfattar dock inte uttryckligen smuggling av migranter och olaglig handel med tobaksvaror, trots de stora vinster som varje år görs på dessa kriminella marknader (uppskattningsvis 289,4 miljoner euro respektive 8 309,3 miljoner euro (11)). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Genom att de berörda myndigheterna får omedelbar och direkt tillgång till information från andra nationella myndigheter såsom skattemyndigheter eller nationella fastighetsregister kommer möjligheterna för kontoren för återvinning av tillgångar att öka när det gäller att agera och reagera effektivt i tid. Allmänhetens tillgång till information bör emellertid också säkras, utan att det påverkar pågående förfaranden på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Genom det föreslagna direktivet utvidgas förteckningen över situationer som medger förverkandeåtgärder utan föregående fällande dom som grundar sig på straffrättsliga förfaranden till att omfatta andra situationer där en brottmålsdom inte är möjlig på grund av objektiva omständigheter med immunitet, amnesti eller preskription. EESK noterar kommissionens ansträngningar att begränsa dessa fall, med tanke på att de skulle kunna missbrukas eller nyttjas i trakasseri- eller förföljelsesyfte. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det föreslagna direktivet omfattar en ny mekanism för förverkande av tillgångar som inte är direkt kopplade till ett brott förtecknat i direktivet, men som grundar sig på en misstanke om olaglig egendom eller som härrör från brottslig verksamhet. Trots det obligatoriska rättsliga förfarande som föregår ett beslut om förverkande och den bevisbörda som lagföringen innebär när det gäller att koppla den berörda tillgången till brottslig verksamhet krävs det fler garantier för att utesluta eventuellt missbruk under förfarandet. De nationella jurisdiktionerna har olika förfaranden för förverkande, som sträcker sig från civilrätten till straffrätten. Det föreslagna direktivet bör omfatta normer i fråga om de svarandes processuella rättigheter och rättssäkerhetsgarantier, och säkerställa att lämplig utbildning finns tillgänglig för domare och åklagare. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Den begränsade effekten av bestämmelsen om återanvändning för sociala ändamål i direktivet om förverkande innebär att det krävs större uppmuntran till lämpliga åtgärder från medlemsstaternas sida för att säkerställa bestämmelsens effektivitet. EESK uppmanar kommissionen att vara ambitiösare i sina ansträngningar att effektivisera återanvändningen av förverkade tillgångar för sociala ändamål och att fastställa en minsta procentandel för medlemsstaternas återanvändning för sociala ändamål. Det är av yttersta vikt för den sociala sammanhållningen att reparativa skadestånd ges direkt till de drabbade samhällena och att de drar nytta av avkastningen från dessa skadestånd. Dessutom behöver samhällena bättre stöd för att kunna öka sin motståndskraft mot organiserad brottslighet, och det civila samhället måste involveras i förvaltningen och avyttringen av förverkade tillgångar. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Brottsoffrens rätt till ersättning kommer inte att påverkas av förverkandeåtgärderna, vilket även slås fast i direktivet om förverkande. I det föreslagna direktivet säkras emellertid fortfarande inte prioriteringen av ersättning till brottsoffer i rangordningen mellan borgenärer. Inte heller är tredjelandsmedborgare tillräckligt skyddade genom det föreslagna direktivet och annan EU-lagstiftning, eftersom fokus ligger på EU-medborgare. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I konsekvensbedömningsrapporten konstaterades följande brister: brist på närmare uppgifter kring den roll som kontoren för återvinning av tillgångar ska spela och otillräckliga personalresurser samt ekonomiska och tekniska resurser för spårande av tillgångar. Det föreslagna direktivet är ett svar på dessa slutsatser och omfattar ett krav på att minst ett kontor för återvinning av tillgångar ska inrättas i varje medlemsstat. Den uttryckliga skyldigheten att tillhandahålla tillräckliga resurser för att säkerställa att kontoren för återvinning av tillgångar kan verka på ett effektivt och ändamålsenligt sätt välkomnas. Denna skyldighet bör dock åtföljas av regelbundna rapporter från nationell nivå till kommissionen om de avsatta resurserna, så att kommissionen kan bedöma om det finns skillnader eller saknas balans mellan de olika kontoren för återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kostnaderna för förvaltning av frysta och/eller förverkade tillgångar kan vara mycket stora och till och med överstiga värdet på de berörda tillgångarna. I det föreslagna direktivet fastställs att de behöriga myndigheterna är skyldiga att göra en bedömning av kostnaderna innan ett beslut om frysning fattas. EESK välkomnar denna åtgärd som ett effektivt och användbart instrument när det gäller att minska de nödvändiga kostnaderna och maximera tillgångens slutliga värde. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Mekanismen för förtida försäljning kan tillämpas i en begränsad uppsättning fall, som nu förtecknas i det föreslagna direktivet, och kommer sannolikt att bidra till en effektivare förvaltning av de frysta tillgångarna. Trots att mekanismen är tillgänglig i de flesta medlemsstater används den i liten utsträckning och med stor variation. Det föreslagna direktivet kommer med sannolikhet att öka användningen av mekanismen genom att det införs en entydig definition och villkor för denna användning. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Avsaknaden av uttömmande jämförbar statistik har lyfts fram som en stor brist när det gäller att göra systemet för återvinning av tillgångar mer effektivt. Därför omfattar det föreslagna direktivet ett krav på att varje medlemsstat ska inrätta ett register för återvinning av tillgångar, i vilket inkodad information från behöriga myndigheter ska samlas under hela processen för återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Att alla relevanta rättsliga bestämmelser om återvinning av tillgångar samlas i ett enda direktiv anser EESK ligger i linje med kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet). Det kommer att hjälpa berörda myndigheter och intressenter att bättre förstå reglerna samt bidra till att förbättra genomförandet av och effektiviteten i åtgärder som syftar till att öka andelen olagliga tillgångar som återvinns inom de nationella jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kontoren för förvaltning av tillgångar är specialiserade organ som kommer att inrättas eller utses i varje medlemsstat för att säkerställa en effektiv förvaltning av fryst och förverkad egendom, och som ska samarbeta med andra behöriga myndigheter som ansvarar för att spåra, identifiera, frysa, förverka och förvalta egendom, antingen på nationell nivå eller i gränsöverskridande ärenden. I det föreslagna direktivet fastställs kontorens roll och uppgifter mer ingående, och medlemsstaterna får större klarhet i fastställandet av infrastrukturen för återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Avyttring eller återlämnande av tillgångar inom ramen för gränsöverskridande förfaranden bör omfattas av avtal om delning av tillgångar, som ska undertecknas av de berörda medlemsstaterna. Det kan finnas stora skillnader mellan de nationella systemen i fråga om vilken typ av myndigheter och förfaranden som ingåendet av sådana avtal förutsätter. Det föreslagna direktivet innehåller inga särskilda bestämmelser om detta. I direktivet bör således kontoren för återvinning av tillgångar och kontoren för förvaltning av tillgångar uttryckligen ges befogenheter som är relevanta i detta avseende. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Samarbete med tredjeländer är särskilt viktigt med tanke på att det även utanför EU förkommer organiserad brottslighet, som innebär betydande risker för EU:s inre säkerhet. Eftersom den organiserade brottsligheten har blivit mer sammanlänkad, internationell och digital är det viktigt att se till att myndigheter i tredjeländer kan samarbeta med sina motsvarigheter i medlemsstaterna. Olika former av stödinstrument bör övervägas för att i högre grad säkerställa efterlevnaden av det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | De samrådsinstrument som kommissionen använde innan förslaget till direktiv lades fram var inkluderande och anpassade till mångfalden av berörda parter – särskilt berörda myndigheter, yrkesverksamma, näringslivsorganisationer, civilsamhällesorganisationer och allmänheten – i fråga om varaktighet och metoder. EESK noterar kommissionens ansträngningar att tillgängliggöra tillförlitliga uppgifter och tillförlitlig information om läget och framstegen i medlemsstaterna och i EU som helhet på området återvinning av olagliga tillgångar. Liknande ansträngningar förväntas i samband med att direktivet införlivas i nationell lagstiftning och genomförandet av det utvärderas. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europol, ”Does crime still pay? – Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of statistical information 2010-2014”, 2016.

1

(2)  Kommissionens meddelande om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025, COM(2021) 170, 14.4.2021.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/42/EU av den 3 april 2014 om frysning och förverkande av hjälpmedel vid och vinning av brott i Europeiska unionen (EUT L 127, 29.4.2014, s. 39)

3

(4)  Rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott (EUT L 332, 18.12.2007, s. 103)

4

(5)  Till de relevanta EESK-yttrandena hör yttrandet ”Paketet om säkerhetsunionen/Schengenpaketet” (EUT C 323, 26.8.2022, s. 69), yttrandena om lagstiftningspaketet för bekämpning av penningtvätt, varav yttrandet om 2021 års ”Lagstiftningspaket för bekämpning av penningtvätt” är det senaste (EUT C 152, 6.4.2022, s. 89), yttrandet ”Bekämpning av organiserad brottslighet” (EUT C 517, 22.12.2021, s. 91), yttrandet ”Förstärkning av Europols mandat” (EUT C 341, 24.8.2021, s. 66), yttrandet ”Finansiering av terrorism – kontroll av kontantflöden” (EUT C 246, 28.7.2017, s. 22), yttrandet om den europeiska säkerhetsagendan (EUT C 177, 18.5.2016, s. 51) samt yttrandet om ett öppet och säkert EU (EUT C 451, 16.12.2014, s. 96).

5

(6)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Återvinning av tillgångar och förverkande: Åtgärder för att se till att brott inte lönar sig (COM(2020) 217 final).

6

(7)  I linje med rådets slutsatser om förstärkta finansiella utredningar för att bekämpa grov och organiserad brottslighet, rådsdokument nr 8927/20, 17.6.2020.

7

(8)  Organiserad brottslighet – förstärkt mandat för EU:s myndigheter med ansvar för återvinning av medel.

8

(9)  Europeiska kommissionen, ”Commission staff working document – Impact assessment report – Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on asset recovery and confiscation”, 2022.

9

(10)  RÅDETS RAMBESLUT 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott. (EUT L 68, 15.3.2005, s. 49)

10

(11)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för migration och inrikes frågor, ”Mapping the risk of serious and organised crime infiltrating legitimate businesses – Final report”, Disley, E., Blondes, E., Hulme, S. (redaktörer), Publikationsbyrån, 2021.

11

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/111

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU

(COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD))

(2023/C 100/17)

| Föredragande: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |

Föredragande:

Christian MOOS

Medföredragande:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Remiss | Europaparlamentet, 17.10.2022
  Europeiska unionens råd, 28.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 23.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/0/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.10.2022

Europeiska unionens råd, 28.10.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

23.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Mediernas frihet och mångfald är av grundläggande betydelse för rättsstatsprincipen och den liberala demokratin. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) beklagar den oroväckande utvecklingen inom EU. Därför välkomnar kommittén kommissionens initiativ till förmån för mediefrihet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är oroad över huruvida fullbordandet av den inre mediemarknaden är tillräckligt för att skydda mediernas frihet och mångfald. Huvudmålet bör vara att bevara eller återställa mediernas frihet och mångfald, utan att glömma att ekonomisk välfärd är kopplad till mediefrihet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar kommissionens erkännande av att koncentration på mediemarknaden som leder till monopol kan utgöra ett enormt hot mot mediernas frihet och mångfald. Marknadskoncentration kan dock vara ändamålsenlig och behöver inte ha sådana negativa effekter. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det räcker inte med rena rekommendationer och en icke-bindande strategi. Fria och oberoende medier måste vara ett bindande kriterium för rapporten om rättsstatsprincipen samt rättsstatsmekanismen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar förslagen om att stärka och försvara det redaktionella oberoendet. Kommittén betonar behovet av att upprätthålla journalisters och utgivares oberoende. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det är bara meningsfullt med offentliga medier om de är opartiska och helt oberoende av politiskt inflytande. Tillräckliga och stabila ekonomiska resurser är en avgörande garanti i detta avseende, om ett effektivt kontrollsystem garanterar att utgifterna är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att bindande krav på insyn i medieägandet är viktiga. För små mediekanaler får de fastställda kraven inte leda till en alltför stor administrativ börda. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén är oroad över att vissa nationella tillsynsorgan inte är oberoende, och efterlyser en ram som säkerställer deras oberoende. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK välkomnar inrättandet av en europeisk medienämnd, men framhåller att den måste vara helt oberoende, eftersom EU bör stå för ett exempel på bästa praxis när det gäller att uppnå fullständigt oberoende för nationella tillsynsorgan. Nationella tillsynsorgan som inte är oberoende bör inte få delta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK understryker vikten av transparens i alla processer som rör innehållsmoderering på mycket stora onlineplattformar. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén rekommenderar att man fastställer EU-omfattande minimistandarder i enlighet med EU:s gällande bestämmelser för att motverka koncentration. Vi uppmanar lagstiftarna att anta bindande bestämmelser med vederbörlig respekt för näringsfriheten och för undvikandet av onödig byråkrati och onödiga kostnader. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Om de nationella tillsynsmyndigheterna inte i tillräcklig utsträckning bedömer koncentrationen på mediemarknaden bör kommissionen reagera i enlighet med de gällande bestämmelserna i EU:s lagstiftning för att motverka koncentration. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK välkomnar bindande krav på insyn när det gäller tilldelning av statlig annonsering. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén välkomnar den årliga övervakningen och efterlyser samråd med berörda parter och det civila samhället. Vi föreslår att övervakningen utvidgas till att omfatta alla andra aspekter som är relevanta för skyddet av mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

1.14

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK upprepar sin nyligen antagna ståndpunkt om betydelsen av mediernas frihet och mångfald för den liberala demokratin och rättsstatsprincipen, som alla medlemsstater har ställt sig bakom genom att ratificera EU-fördragen, i enlighet med det övergripande yttrandet på eget initiativ ”Att trygga mediernas frihet och mångfald i Europa” (1), yttrandet ”EU:s handlingsplan för demokrati” (2) och yttrandet om strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen förklarade med rätta i sitt tal om tillståndet i unionen 2021 (4) att information är en kollektiv nyttighet. Utan fri tillgång till oberoende och tillförlitlig information kan EU-medborgarna inte utöva sin rätt att delta i unionens demokratiska liv, som garanteras i artikel 10 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I allmänhet förblir Europa en kontinent med fria medier och mediepluralism. Den senaste tidens utveckling inom EU är dock oroväckande. Särskilt på grund av bristen på instrument mot munkavleprocesser är skyddet av journalister fortfarande ett stort problem när det gäller ändamålsenliga regleringsmässiga garantier för att skydda mediefriheten. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 (5) visade också att mångfalden på marknaden står inför de största riskerna av alla områden som omfattas av studien. Eftersom det inte har gjorts några framsteg beträffande det politiska oberoendet på senare år framhålls i övervakningsverktyget bristen på effektiva mekanismer för att skydda det redaktionella oberoendet i de flesta länder som ett stort hinder för förbättringar på detta område. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Utöver interna hot mot mediefriheten ställs EU inför yttre inblandning i ett försök att manipulera den offentliga debatten i Europa. Mot bakgrund av de ökande geopolitiska spänningarna är skyddet av mediernas frihet och mångfald ett viktigt bidrag till EU:s resiliens mot yttre hot. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Några positiva utvecklingstendenser visar dock också att EU-lagstiftningen kan göra skillnad. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 visade på en positiv utveckling när det gäller indikatorn ”skydd av rätten till information” i fyra länder, och denna förbättring tillskrevs införlivandet av EU:s direktiv 2019/1937 (6) om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK välkomnar därför i princip kommissionens initiativ till en europeisk mediefrihetsakt (7) och kommissionens rekommendation om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn (8) som nästa följdriktiga steg för att skydda mediernas frihet och mångfald och därmed den liberala demokratin i EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommittén understryker vikten av att den europeiska mediefrihetsakten är en förordning med direkt verkan, men ifrågasätter samtidigt om den icke-bindande strategin i rekommendationen är ett effektivt sätt att uppnå dess mål. Rena rekommendationer räcker inte för att garantera mediernas frihet och mångfald i medlemsstaterna. Fria och oberoende medier måste vara bindande kriterier för rapporten om rättsstatsprincipen och för att aktivera mekanismen i medlemsstater där myndigheterna kränker mediernas frihet och oberoende. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Den rättsliga grunden för förordningen är artikel 114 i EUF-fördraget, som möjliggör tillnärmning av nationell lagstiftning i syfte att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. Eftersom de underliggande problemen och bristerna är mycket politiska till sin natur och hänger samman med hur demokratiska system som bygger på rättsstatsprincipen fungerar, är kommittén oroad över huruvida fullbordandet av den inre mediemarknaden är tillräckligt för att skydda mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Förslaget till förordning har fem olika mål: a) att harmonisera nationella regler och förfaranden för att undanröja hinder för medieföretagens verksamhet och investeringar på den inre marknaden, b) att avskaffa glastak som hindrar utländska utgivare från att investera på lokala nationella marknader, c) att stärka den redaktionella friheten för alla medier, utan att samtidigt begränsa privata utgivares rättigheter, d) att garantera de offentliga mediernas oberoende genom skapandet av permanenta mekanismer som är fria från politikers inflytande, och e) att reglera tilldelningen av ekonomiska resurser, dvs. statlig annonsering. EESK ifrågasätter rangordningen av de uppräknade målen. Kommittén anser att huvudmålet bör vara att bevara eller återställa mediernas frihet och mångfald snarare än att fokusera på ekonomiska frågor, såvida de inte är tydligt kopplade till mediefrihet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Det framgår tydligt av förordningen att kommissionen vill fokusera på ”snedvridningar” av den inre marknaden och öppna upp mediemarknaden för större gränsöverskridande konkurrens, särskilt när det gäller audiovisuella medietjänster och videodelning. Förordningens faktiska tillämpningsområde är därför mycket snävare än vad dess titel antyder. EESK anser att denna strategi är otillräcklig för att faktiskt försvara och vid behov återupprätta mediernas frihet och mångfald, som angrips i nästan alla medlemsstater och i stort sett avskaffats i vissa allvarliga fall, med alla de förödande konsekvenser detta medför för journalisters arbete och säkerhet och för den offentliga debattens och informationens integritet. I samband med öppnandet av marknaden är det nödvändigt att säkerställa samma standarder för skydd av yttrandefriheten för att se till att ett bredare marknadstillträde inte leder till att utländska aktörer monopoliserar marknaden, särskilt i fattigare länder. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK välkomnar förslagen om att stärka och försvara det redaktionella oberoendet. Kommittén framhåller också behovet av att upprätthålla journalisters och utgivares oberoende, dvs. utgivarnas rätt att fastställa en redaktionell inriktning för publikationen. EESK har noterat allt större politiskt och ekonomiskt inflytande i flera EU-länder, både i offentliga medier och i privata medier med nära kopplingar till makten. Detta är oförenligt med mediernas roll som den tredje statsmakten. I förordningen anges inte hur redaktionellt oberoende kan förenas med utgivarnas/de privata medieägarnas legitima rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK stöder åtgärder som stärker resiliensen mot utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan, så länge detta inte påverkar yttrandefriheten inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | I den europeiska mediefrihetsakten fastställs behovet av att finansiera mediesektorn, vilket EESK föreslog i sitt yttrande ”Att trygga mediernas frihet och mångfald i Europa” (9). De verktyg som anges är dock ännu inte tillräckliga för att säkra kvalitetsjournalistik och mediemångfald i medlemsstaterna. Samtidigt anser vi att den bästa förutsättningen för mediefrihet är ett regelverk som gör att mediekanaler kan finansiera sig själva genom sitt utbud på marknaden. Det är bara meningsfullt med offentliga medier om de är opartiska och helt oberoende av politiskt inflytande; annars kan offentlig finansiering leda till allsköns missbruk och regeringsmanipulationer. Alla mediefinansieringsprojekt bör baseras på mycket transparenta regler och garantier om politiskt oberoende för journalisterna. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESK stöder slutrapporten från konferensen om Europas framtid (10) och dess starka vädjan om att främja mediernas oberoende och mångfald (förslagen 27.1 och 37.4), som kommissionen citerar utan att följa den prioritering som dessa förslag innebär. |
| --- | --- |

2.14

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar rätten för mottagare och leverantörer av medietjänster ”till en mångfald av nyhets- och aktualitetsinnehåll som produceras med respekt för den redaktionella friheten för leverantörer av medietjänster och är till gagn för den offentliga debatten”, såsom fastställs i artikel 3. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén ifrågasätter det snäva tillämpningsområdet för artikel 4.2 c, som enbart avser användningen av spionprogram (bara ”produkt[er] med digitala element”), och föreslår att man förbjuder användning av alla enheter och all teknik som kan användas för övervakning. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK understryker vikten av skyddsmekanismer för public service-leverantörers oberoende samt tillräckliga och stabila ekonomiska resurser för dem (artikel 5), men det bör finnas ett effektivt kontrollsystem som garanterar att resurserna används på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén anser att ett oberoende organ är det bästa alternativet för att fastställa den tillräckliga finansiering som krävs för att public service-leverantörer ska kunna fullgöra sitt uppdrag, förutsatt att organet inte tillsätts politiskt. De rådande tendenserna att politisera frågan om finansiering av public service-leverantörer utgör ett betydande hot mot mediefriheten. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att de skyldigheter för leverantörer av medietjänster som fastställs i artikel 6.1 inte ger tillräcklig insyn i medieägandet. Bristande insyn i medieägandet är en viktig orsak till bristen på redaktionell frihet och kvalitetsjournalistik (i linje med journalistiska normer). Leverantörer av medietjänster och onlineplattformar måste ge medieanvändarna insyn i ägandet. Data- och integritetsskyddet får inte hindra insyn i medieägandet. För små mediekanaler får de fastställda kraven inte leda till en alltför stor administrativ börda. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK rekommenderar att de bindande insynskrav som nämns i punkt 20 i kommissionens rekommendation kompletteras med ytterligare krav som nämns i punkt 4.1–4.6 i bilagan till Europarådets ministerkommittés rekommendation till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén ser en viss risk för att den icke-bindande strategin i kommissionens rekommendation leder till ett lapptäcke av lagstiftning som undergräver den inre marknadens integritet och direktivets mål. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att hänvisningen i artikel 7 till kraven i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU (12) är alltför vag för att säkerställa de nationella tillsynsmyndigheternas eller tillsynsorganens oberoende. Kommittén rekommenderar därför att man fastställer en ram som säkerställer de nationella tillsynsorganens oberoende och instrument för att åtgärda ett nationellt tillsynsorgans eventuella bristande oberoende. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser att det är oacceptabelt att en företrädare för en nationell myndighet eller ett nationellt organ som inte är helt oberoende deltar i beslutsfattandet i den föreslagna europeiska medienämnden. För att de nationella myndigheternas eller organens oberoende ska kunna bedömas måste tydliga kriterier fastställas i förordningen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén anser inte att den föreslagna europeiska medienämnden är oberoende av kommissionen, och uppmanar EU:s lagstiftare att säkerställa nämndens fullständiga oberoende. Om nämnden inte är helt oberoende av kommissionen får den inte utöva några tillsyns- eller regleringsuppgifter. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK rekommenderar en omformulering av artikel 10.5 enligt följande: ”Kommissionen ska utse en företrädare till nämnden. Kommissionens företrädare får delta i nämndens möten utan rösträtt.” |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK rekommenderar en omformulering av artikel 10.6 enligt följande: ”Nämnden kan bjuda in experter och observatörer att närvara vid nämndens möten.” |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | När det gäller artikel 11 avvisar EESK kommissionens val av delalternativ A, att inrätta en europeisk medienämnd för vilken kommissionen tillhandahåller ett sekretariat. Enbart delalternativ B, att inrätta en europeisk medienämnd som bistås av en oberoende EU-byrå, kan garantera nämndens oberoende. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kommittén välkomnar den strukturerade dialogen med alla berörda parter och uttryckligen det civila samhället, i enlighet med artikel 12 l. EESK, som företräder det civila samhällets viktigaste delar (inklusive arbetsmarknadens parter), kan bidra med sin sakkunskap till denna strukturerade dialog. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK välkomnar ett strukturerat samarbete, inbegripet ömsesidigt bistånd, mellan nationella tillsynsmyndigheter och tillsynsorgan. Kommittén rekommenderar dock att tillämpningsområdet för artikel 13.2 utvidgas till att omfatta mer än risker för den inre mediemarknadens funktion och allmän säkerhet och försvar och även ska omfatta andra risker för mediernas frihet och mångfald samt risker för tillsynsmyndigheternas och tillsynsorganens politiska oberoende. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK välkomnar insatserna för ett bättre skydd av innehåll som tillhör leverantörer av medietjänster på mycket stora onlineplattformar i enlighet med artikel 17, och understryker vikten av insyn i alla processer som rör innehållsmoderering på mycket stora onlineplattformar, förutsatt att de skyldigheter som avses i denna punkt inte stör de stora onlineplattformarnas funktion. EESK välkomnar den strukturerade dialog som föreskrivs i artikel 18 och understryker vikten av att det civila samhället görs delaktigt i översynen av tillämpningen av artikel 17. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK välkomnar användarnas rätt att anpassa standardinställningarna för audiovisuella medier i enlighet med artikel 19. För att denna rättighet ska kunna omsättas i praktiken är det av avgörande betydelse att enheterna och/eller användargränssnitten är användarvänliga. Man får dock inte inkräkta på tillverkarnas och utvecklarnas operativa förmåga eller begränsa deras framtida utveckling. De måste utformas på ett användarvänligt sätt, på ett enkelt språk. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK föreslår också att den europeiska medienämnden (i enlighet med artikel 20.4) ges rätt att utarbeta ett yttrande på eget initiativ i fall där en nationell rättslig, tillsynsrelaterad eller administrativ åtgärd sannolikt kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESK upprepar sin tidigare uttryckta oro över att en rent marknadsbaserad strategi för att säkerställa mediernas mångfald och frihet i Europa inte är tillräcklig. Samtidigt som kommittén inser att storleken på företagen på marknaden för medietjänster kan bidra till medietjänstleverantörernas ekonomiska hållbarhet, välkomnar den kommissionens erkännande av att koncentration på mediemarknaden kan utgöra ett allvarligt hot mot mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESK välkomnar de åtgärder som föreslås i artikel 21 för att öka insynen i marknadskoncentrationen som ett första steg mot att begränsa hoten mot mediernas frihet och mångfald till följd av koncentration på mediemarknaden. Marknadskoncentration har inte nödvändigtvis en negativ inverkan på mediernas frihet och mångfald om den till exempel hjälper mindre mediekanaler att överleva, men det är nödvändigt att motverka koncentration när den leder till informationsmonopol. EU måste framför allt vidta åtgärder mot övertagande av medier av mediemoguler och oligarker som ofta har nära förbindelser med ledande politiker i landet, eller till och med regeringar i tredjeländer. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESK påminner om att mediemarknaderna fortfarande är mycket fragmenterade, och efterlyser en mätning av marknadskoncentrationen inte bara med avseende på den nationella mediemarknaden, utan även fragmenterade marknader på subnationell nivå eller distriktsnivå. Koncentration på mediemarknaden i distrikt med bara en regional mediekanal utgör ett allvarligt hot mot mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Kommittén anser att kommissionens riktlinjer om vilka faktorer som ska beaktas när kriterierna för bedömning av inverkan av koncentrationer på mediemarknaden tillämpas är otillräckliga för att säkerställa att bedömningarna är jämförbara i hela EU. EESK rekommenderar att man fastställer EU-omfattande minimistandarder för bedömningarna, som måste respekteras i alla medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla mer detaljerade och djupgående bedömningar utöver EU:s minimikrav. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Icke-bindande insynskrav är dock inte tillräckliga i förhållande till det hot som marknadskoncentration för närvarande innebär för mediernas frihet och mångfald. EESK uppmanar därför EU:s lagstiftare att anta bindande bestämmelser om koncentrationen av medier, med vederbörlig hänsyn till näringsfriheten. Detta får dock inte belasta medierna eller medieinstitutionerna med ytterligare byråkrati och kostsamma förfaranden. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | EESK rekommenderar också att den europeiska medienämnden (i enlighet med artikel 22) ges rätt att utarbeta ett yttrande på eget initiativ ”om en bedömning eller ett samråd enligt artikel 21 inte har genomförts”. Det är inte tillräckligt att delegera bedömningen av marknadskoncentration till medlemsstaterna, eftersom vissa regeringar aktivt stöder marknadskoncentration för att tysta kritiska röster och oppositionella mediekanaler. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | EESK påminner om att snedvridningar av den inre mediemarknaden även påverkar mediernas frihet och mångfald när dessa snedvridningar är begränsade till specifika delar av den inre marknaden, på nationell eller regional nivå eller till och med distriktsnivå. I samtliga dessa fall måste nämnden ha rätt att inleda en bedömning av mediekoncentrationen om de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen inte gör det. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Kommittén rekommenderar att den europeiska medienämnden ges i uppdrag att genomföra bedömningar av andra hot mot mediernas frihet och mångfald om de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen inte gör det. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | EESK välkomnar de bindande kraven på insyn i artikel 24 när det gäller tilldelningen av statlig annonsering. Kommittén anser dock att undantaget från kraven för territoriella enheter med mer än en miljon invånare är ett kryphål för att undvika insyn. Med tanke på att den administrativa bördan i samband med rapporteringskraven måste vara proportionerlig föreslår EESK att man fastställer en minimitröskel för en nationell, regional eller lokal myndighets utgifter. Om en enhets totala årliga utgifter för statlig annonsering ligger under tröskelvärdet är insynskraven inte tillämpliga. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | EESK välkomnar den årliga övervakning som föreskrivs i artikel 25 och efterlyser samråd med berörda parter och det civila samhället under övervakningen. Det är dock inte tillräckligt att övervakningen begränsas till den inre mediemarknadens funktion. Kommittén föreslår därför att övervakningen utvidgas till att även omfatta alla andra aspekter som är relevanta för skyddet av mediernas frihet och mångfald. EESK rekommenderar att den europeiska medienämnden ges i uppdrag att utarbeta en uppsättning indikatorer för övervakningen. |
| --- | --- |

3.27

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att trygga mediernas frihet och mångfald i Europa [Yttrande på eget initiativ] (EUT C 517, 22.12.2021, s. 9).

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati [COM(2020) 790 final] (EUT C 341, 24.8.2021, s. 56).

2

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (COM(2022) 177 final – 2022/0117(COD)) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 143)

3

(4)  Europeiska kommissionen, 2021, tal om tillståndet i unionen av ordförande Ursula von der Leyen, Strasbourg den 15 september 2021.

4

(5)  Europeiska universitetsinstitutet, centrumet för mediernas frihet och mångfald, ”Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania, Montenegro, the Republic of North Macedonia, Serbia and Turkey in the year 2021”, San Domenico di Fiesole 2022.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

6

(7)  COM(2022) 457 final.

7

(8)  Kommissionens rekommendation (EU) 2022/1634 av den 16 september 2022 om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn (EUT L 245, 22.9.2022, s. 56).

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att trygga mediernas frihet och mångfald i Europa [Yttrande på eget initiativ] (EUT C 517, 22.12.2021, s. 9).

9

(10)  Konferensen om Europas framtid, ”Rapport om slutresultatet”, maj 2022.

10

(11)  Europarådet, Recommendation CM/Rec(2018)1[1] of the Committee of Ministers to member States on media pluralism and transparency of media ownership, den 7 mars 2018 https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680790e13

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.)

12

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/118 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/118

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en asbestfri framtid: en europeisk strategi för att hantera hälsoriskerna med asbest

(COM(2022) 488 final)

och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

(COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD))

(2023/C 100/18)

| Föredragande: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Föredragande:

Ellen NYGREN

| Remiss | Europaparlamentet, 6.10.2022
  Europeiska unionens råd, 7.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 153.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 23.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/9/49 |

Remiss

Europaparlamentet, 6.10.2022

Europeiska unionens råd, 7.10.2022

Rättslig grund

Artikel 153.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

23.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/9/49

1.   Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ambition att minska förekomsten av cancer och specifika insatser för att minimera förekomsten av exponering för asbest i arbetet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vetenskapen visar att det inte finns någon nivå av asbestexponering som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Därför förordar EESK, liksom Europaparlamentet, att det tekniska gränsvärdet för asbestexponering enligt direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet på sikt sätts till en lägre nivå än den som kommissionen nu föreslår, och att en färdplan med kompletterande åtgärder utöver vad som nu föreslås av kommissionen upprättas för att uppnå det målet. Färdplanen bör innefatta finansiellt stöd till företag och regioner som behöver det för att uppfylla målsättningarna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK föreslår en bred informationskampanj till allmänheten angående asbest och dess dödliga risker. Därtill måste alla arbetstagare som riskerar att exponeras för asbest ges utbildning på sitt modersmål eller ett annat språk som vederbörande behärskar. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK förordar att alla arbetstagare som misstänks riskera exponering för asbest får genomgå kontroller och att en journal/ett pass med dokumentation om exponering för asbest följer arbetstagarna när de byter arbetsplats, för att följa upp arbetstagarnas hälsa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Internationellt regelsamarbete behövs för att effektivt komma åt de risker som asbest medför. EESK pekar särskilt på ILO:s konvention nummer 162 samt Rotterdamkonventionen. I sammanhang där dessa diskuteras och tillämpas bör EU och dess medlemsstater inta en aktiv och ledande roll för att främja en bättre utveckling i världens alla länder och i internationella handelskedjor. EU:s frihandelsavtal med andra länder och regioner bör ta upp krav på ökade insatser för att förbjuda användning av asbest och minska dess skadliga effekter i alla världens länder. EESK uppmanar EU och dess medlemsländer att aktivt verka för ett internationellt förbud mot användning av asbest och skydd för de arbetstagare som har att hantera befintlig asbest vid exempelvis renovering, rivning och avfallshantering. |
| --- | --- |

1.5

2.   Bakgrund och allmänna kommentarer

2.1   Asbestsförbud i EU

| 2.1.1 | Asbest är en farlig substans som orsakar cancer. Detta är känt sedan årtionden. I över 40 år har EU vidtagit åtgärder för att begränsa och sedermera förbjuda all användning av asbest. 1999 förbjöd EU alla sorters asbestfibrer. Förbudet trädde i full kraft 2005 och gäller både varor som produceras i EU och varor som importeras till EU. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG (1) kodifierades dittills gällande regler om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Eftersom asbest har använts inom byggindustrin under förhållandevis lång tid finns det ännu en stor mängd byggnader som innehåller asbest. Beroende på vilken typ av arbete som utförs kan de farliga substanserna aktiveras vid renoveringar och rivningar. Asbest förekommer också i andra sektorer, såsom gruv- och utvinningsindustri, avfallshantering och underhåll av fordon. Trots det nu gällande förbudet mot användning av ny asbest förekommer således fortfarande omfattande mängder arbete där arbetstagare exponeras för asbest. Förutom de arbetstagare som rapporteras in i offentlig statistik, finns ett mörkertal i form av tredjelandsmedborgare som inte alltid omfattas av EU:s och medlemsländernas offentliga statistik. Direktivet från 2009 om skydd för arbetstagare mot exponering för asbest i arbetet är enligt kommissionen till största delen fortfarande relevant, men föreslås uppdateras till följd av den senaste vetenskapliga kunskapen på området. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | EESK har antagit två yttranden på näraliggande teman: CCMI/130 ”Ett asbestfritt EU” (2) och CCMI/166 ”Arbete med asbest vid energirenovering” (3). EESK anför att EU måste ha som prioriterad målsättning att fullständigt avlägsna all använd asbest och alla asbesthaltiga produkter. EESK uppmuntrar EU att tillsammans med arbetsmarknadens parter och övriga intressenter, inklusive relevanta civilsamhällesorganisationer, på europeisk, nationell och regional nivå arbeta för att ta fram och utbyta handlingsplaner om asbestsanering och asbesthantering. Under rådande omständigheter är det dock fortfarande svårt att snabbt nå ett mål om ”asbestfrihet”. I vissa länder eller regioner i EU har beslutsfattarna därför valt en strategi för ”asbestsäkerhet”. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Kommissionens nuvarande förslag innebär en sänkning av det tekniska gränsvärdet för asbest i luften från 0,1 fibrer per cm3 till 0,01 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA). |
| --- | --- |

2.1.4

2.2   EU:s ambition att bekämpa cancer

| 2.2.1 | EU:s plan mot cancer presenterades 2021 som ett mångfasetterat sätt att bekämpa cancer. EESK välkomnade i yttrandet SOC/677 (4) denna plan, där en viktig del är insatser för primär prevention för att undvika uppkomst av cancer. I linje därmed bör det anses vara effektivt att vidta åtgärder mot exponering för asbest som det redan finns kunskap kring, eftersom det konkret minskar risken för nya cancerfall och befintlig forskning redan fastslagit asbestexponering som den främsta orsaken till arbetsrelaterad cancer. Eftersom det finns många riskfaktorer för mesoteliom (t.ex. nanofibrer utöver asbest) föreslår EESK att personer som exponeras för asbest i arbetet ska få ett dokument om exponeringen. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | I sammanhanget är det värt att påpeka att även allmänheten kan komma att exponeras för asbest utan att vara arbetstagare, till exempel genom att befinna sig på en plats nära en pågående renovering eller rivning. Det kan även vara fråga om privatpersoner som renoverar sitt eget hem utan att ha kännedom eller kunskap om de risker detta medför. Därtill kan det hända att asbest frigörs i ventilationsanläggningar och att personer som är ovetande om detta exponeras för den. EESK förordar därför utbildning av allmänheten genom alla möjliga kanaler, inklusive media som har ett stort ansvar. |
| --- | --- |

2.2.2

2.3   Allmänna kommentarer

| 2.3.1 | EESK stöder kommissionens ambition om att bekämpa cancer på diverse olika sätt. Att begränsa riskerna med exponering för asbest är ett konkret steg för att minska antalet cancerfall. Det finns omfattande vetenskaplig kunskap om farorna med asbest och den direkta kopplingen mellan asbestexponering och cancer. Baserat på den senaste vetenskapliga kunskapen på området som kommissionen samlat, föreslås det nu att gå vidare med att uppdatera det rättsliga regelverket i enlighet därmed. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Varje cancerfall medför kostnader för samhället samt lidande och förlust för individen. Genom begränsning av exponering för asbest i arbetet kan ett betydande antal cancerfall undvikas. EESK uppmanar därför alla berörda aktörer att göra vad de kan för att motverka exponering för asbest. Det gäller i synnerhet insatser till skydd för arbetstagare som i sitt arbete utsätts för asbestexponering, men även allmän kunskapsspridning så att medvetenheten om de risker som finns med asbest ökar bland allmänheten. |
| --- | --- |

2.3.2

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Sänkt tekniskt gränsvärde för tolererad mängd asbestfiber i luften är den mest ambitiösa åtgärden som EU kan vidta vid ändring av direktivet. EESK välkomnar kommissionens initiativ och menar att det utgör en god bas för att på sikt gå vidare mot en nolltolerans i fråga om asbestexponering i arbetet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Kommissionen föreslår att artikel 8 ändras så att gränsvärdet sänks från 0,1 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA). Direktivet anger också att arbetstagarnas exponering för damm från asbest eller asbesthaltiga material på arbetsplatsen ska reduceras till ett minimum och under alla omständigheter till en så låg nivå som är tekniskt möjlig under det gränsvärde som fastställs i artikel 8. Här påminner EESK om att arbetsmarknadens parter kan gå längre än det nya gränsvärde som kommer att gälla enligt direktivet, och vidta lämpliga åtgärder för att ytterligare minska förekomsten av asbestfibrer på arbetsplatser. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Enligt International Commission of Occupational Health (ICOH), finns ingen nivå som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Professor Jukka Takala förklarade vid EESK:s hearing den 31 oktober 2022 att cirka 90 370 personer dör varje år inom EU till följd av asbestrelaterad cancer, vilket visar på behovet av ett sänkt gränsvärde. Därför anser EESK att EU bör gå längre än vad som föreslås av kommissionen och på sikt sätta det tekniska gränsvärdet till 0,001 fiber/cm3 efter en rimlig övergångsperiod. En färdplan för att uppnå detta bör upprättas med förslag till åtgärder, inklusive finansiella sådana, som stöd för företag och regioner som behöver sådana åtgärder för att uppfylla målen. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Innan renoverings- eller rivningsarbete påbörjas förväntas arbetsgivaren identifiera vilka material som kan tänkas innehålla asbest. Det förutsätter att arbetsgivaren får tillgång till och kan använda informationskällor från den som äger fastigheten och andra tillgängliga källor, alternativt screening av byggnaden. EESK förordar att register införs för insamlande av information om respektive fastighet i detta avseende, till att börja med avseende de fastigheter som genomgår renovering för att stegvis gå vidare till övriga fastigheter. Denna information bör organiseras av medlemsstaterna på ett sätt som man kommit överens om gemensamt inom EU för att erhålla jämförliga data i fråga om var asbesten bedöms finnas (land/ort/byggnadens funktion/del av byggnaden) och i vilka mängder (uppskattning av former av asbest och mängd per kvadratmeter) etcetera. Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) skulle kunna ombes att bidra till utvecklandet av ett harmoniserat regelverk avseende fastighetsregistret. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Utbildning av arbetstagare som riskerar att exponeras för asbest är viktigt. EESK påtalar att det är av yttersta vikt att utbildningen ges på arbetstagarnas modersmål eller ett annat språk som de behärskar, också i de fall då arbetstagarna kommer från ett annat land än där de arbetar och därmed kan ha bristande kunskaper i arbetslandets språk. Det gäller såväl EU-medborgare som arbetstagare från tredje land. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK rekommenderar också bredare information om asbest och dess risker till allmänheten för att öka medvetenheten om detta bland såväl arbetstagare som beställare av arbete som kan innefatta hantering av asbest samt privatpersoner och myndigheter som saknar djupare kunskap om ämnet. Kommissionen uppmanas att arrangera en informationskampanj om asbest och dess dödliga risker i samverkan med medlemsländerna, arbetsmarknadens parter och relevanta civilsamhällesorganisationer. EESK skulle kunna vara plattform för en internationell konferens för ökad kunskap om asbest och dess skadeverkningar samt hur dessa kan undvikas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Företagshälsovården är skyldig att utföra tjänstbarhetsbedömningar (inledande, regelbundna och slutliga) av arbetstagare som blivit exponerade för asbest, och dessa intyg uppvisas för arbetsgivaren. När asbestexponeringen är över läggs resultatet av den slutliga bedömningen fram för både arbetsgivaren och arbetstagaren och särskild dokumentation, en journal/ett pass med dokumentation om exponering för asbest, följer arbetstagaren genom hela livet för att följa upp arbetstagarens hälsa och för att kunna fastställa arbetsrelaterade sjukdomsfall på grund av eventuella sena effekter av asbestexponeringen vid behov. Denna dokumentation måste presenteras för både arbetsgivare och arbetstagare, och omfatta även papperslösa och migrerande arbetstagare, och den ska ges till arbetstagaren så att den kan läggas fram vid alla kommande läkarundersökningar för att säkerställa livslång uppföljning av eventuella sena effekter av asbestexponeringen. EESK uppmanar EU och medlemsländerna att främja tillgången till företagshälsovård med specialistkompetens inom området. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Arbetsskadeförsäkringar måste täcka de sjukdomsfall som uppstår till följd av asbestexponering. EESK förordar att EU och medlemsländerna verkar för att de cancerfall som uppkommer efter misstänkt exponering för asbest behandlas med en presumtion för samband vid bedömningen av rätt till ersättning från arbetsskadeförsäkringen, eftersom det finns omfattande och tydlig vetenskaplig evidens för sambandet mellan asbestexponering och cancer. En internationell solidaritetsfond bör inrättas för att säkerställa rätten till ersättning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Samarbete mellan medlemsstaterna via arbetsmiljöinspektörerna rekommenderas för att kontrollera att adekvat utbildning ges arbetstagare som riskerar att exponeras för asbest inom byggbranschen, gruv- och utvinningsindustrin, transportsektorn, väg- och tunnelbyggen samt avfallshanteringen. Samarbetet kan säkerställa att relevanta register över byggnader med asbestinnehåll förs och görs tillgängliga nationellt och inom EU. EESK påminner om att antalet arbetsinspektörer (dvs. arbetsmiljöinspektörer) måste vara tillräckligt för att utföra dessa arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Internationellt regelsamarbete behövs för att effektivt komma åt de risker som asbest medför. I sammanhanget kan vi peka på att ILO:s konvention nummer 162 samt Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel är exempel på befintliga regelverk, inom vilka EU och dess medlemsstater kan och bör inta en aktiv och ledande roll för att främja en bättre utveckling i fråga om asbest i alla världens länder och i internationella handelskedjor. EU:s frihandelsavtal med andra länder och regioner bör ta upp krav på ökade insatser för att förbjuda användning av asbest och minska dess skadliga effekter i alla världens länder. EESK uppmanar EU och dess medlemsländer att aktivt verka för ett internationellt förbud mot användning av asbest och skydd för de arbetstagare som har att hantera befintlig asbest vid exempelvis renovering, rivning och avfallshantering. |
| --- | --- |

3.8

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (Text av betydelse för EES) (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28).

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Ett asbestfritt EU” (EUT C 251, 31.7.2015, s. 13).

2

(3)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbete med asbest vid energirenovering (yttrande på eget initiativ) EESC 2018/04791 (EUT C 240, 16.7.2019, s. 15).

3

(4)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europas plan mot cancer (EUT C 97, 28.2.2022, s. 17).

4

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

Ändring 1

Punkt 3.1.2

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Enligt International Commission of Occupational Health (ICOH), finns ingen nivå som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Professor Jukka Takala förklarade vid EESK:s hearing den 31 oktober 2022 att cirka 90 370 personer dör varje år inom EU till följd av asbestrelaterad cancer, vilket visar på behovet av ett sänkt gränsvärde. Därför
  anser
  EESK
  att EU bör gå längre än vad som föreslås av kommissionen
  och
  på sikt sätta
  det tekniska gränsvärdet
  till 0,001 fiber/cm3

  efter en rimlig övergångsperiod. En färdplan för att uppnå detta bör upprättas med förslag till åtgärder, inklusive finansiella sådana, som stöd för företag och regioner som behöver sådana åtgärder för att uppfylla målen. | Enligt International Commission of Occupational Health (ICOH), finns ingen nivå som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Professor Jukka Takala förklarade vid EESK:s hearing den 31 oktober 2022 att cirka 90 370 personer dör varje år inom EU till följd av asbestrelaterad cancer, vilket visar på behovet av ett sänkt gränsvärde. Därför
  välkomnar
  EESK
  kommissionens förslag
  och
  anser att
  det tekniska gränsvärdet
  bör sänkas ytterligare
  efter en rimlig övergångsperiod. En färdplan för att uppnå detta bör upprättas med förslag till åtgärder, inklusive finansiella sådana, som stöd för företag och regioner som behöver sådana åtgärder för att uppfylla målen. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Enligt International Commission of Occupational Health (ICOH), finns ingen nivå som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Professor Jukka Takala förklarade vid EESK:s hearing den 31 oktober 2022 att cirka 90 370 personer dör varje år inom EU till följd av asbestrelaterad cancer, vilket visar på behovet av ett sänkt gränsvärde. Därför
  anser
  EESK
  att EU bör gå längre än vad som föreslås av kommissionen
  och
  på sikt sätta
  det tekniska gränsvärdet
  till 0,001 fiber/cm3

  efter en rimlig övergångsperiod. En färdplan för att uppnå detta bör upprättas med förslag till åtgärder, inklusive finansiella sådana, som stöd för företag och regioner som behöver sådana åtgärder för att uppfylla målen.

Enligt International Commission of Occupational Health (ICOH), finns ingen nivå som kan anses vara säker att utsättas för utan att riskera cancer. Professor Jukka Takala förklarade vid EESK:s hearing den 31 oktober 2022 att cirka 90 370 personer dör varje år inom EU till följd av asbestrelaterad cancer, vilket visar på behovet av ett sänkt gränsvärde. Därför
  välkomnar
  EESK
  kommissionens förslag
  och
  anser att
  det tekniska gränsvärdet
  bör sänkas ytterligare
  efter en rimlig övergångsperiod. En färdplan för att uppnå detta bör upprättas med förslag till åtgärder, inklusive finansiella sådana, som stöd för företag och regioner som behöver sådana åtgärder för att uppfylla målen.

Resultat av omröstningen:

| För: | 68 |
| --- | --- |
| Emot: | 106 |
| Nedlagda röster: | 16 |

För:

68

Emot:

106

Nedlagda röster:

16

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/123

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kompetens 2023

(COM(2022) 526 final – 2022/0326(COD))

(2023/C 100/19)

| Föredragande: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Föredragande:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Remiss | Europeiska unionens råd, 21.10.2022
  Europaparlamentet, 20.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 149 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2022 |
| Plenarsession nr | 547 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/0/1 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 21.10.2022

Europaparlamentet, 20.10.2022

Rättslig grund

Artiklarna 149 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2022

Plenarsession nr

547

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att 2023 utses till Europaåret för kompetens. Europaåret måste erbjuda vägar till effektiva lösningar och utbildningsförmåner för ungdomar och vuxna, arbetslösa och anställda, oavsett anställningsform, kvalifikationsnivå eller kön, i linje med målet att ”förse arbetskraften med rätt kompetens”, som ordförande Ursula von der Leyen framhöll med avseende på att öka den europeiska ekonomins, och i synnerhet de små och medelstora företagens, konkurrenskraft. EESK ser fram emot att engagera sig aktivt i Europaåret för kompetens 2023 i syfte att uppnå konkreta resultat och är därför redo att bidra till att underlätta nätverksarbete och debatter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mot bakgrund av att det i vissa delar av EU förekommer ojämlik tillgång till utbildningsmöjligheter överförs utbildningsnivån fortfarande alltför ofta från en generation till nästa. Europaåret för kompetens 2023 bör ge uppmuntra till ytterligare debatter och verksamhet för att förhindra diskriminering på alla utbildningsområden och hjälpa människor att skaffa sig färdigheter som garanterar dem goda karriärmöjligheter och livskvalitet. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt socioekonomiskt missgynnade grupper när det gäller tillgång till god och inkluderande utbildning för omskolning och kompetenshöjning. Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar, som syftar till att stödja lågkvalificerade och lågutbildade vuxnas kompetenshöjning och integration på arbetsmarknaden, måste tillämpas och genomföras som ett viktigt mål för Europaåret. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att det finns ett behov av effektiva finansieringsmekanismer som mobiliserar europeiska och nationella resurser och omfattar lämplig kostnadsdelning mellan offentliga myndigheter och privata organ samt enskilda personer och andra berörda parter (arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och icke-statliga organisationer). Att ge arbetstagarna möjlighet att delta i utbildning är också avgörande för att skapa en kultur av livslångt lärande. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK förväntar sig att Europaåret kommer att ta upp denna fråga om ansvar för att trygga nödvändiga resurser för kompetenshöjning och omskolning, vilket är viktigt för att minska risken för social utestängning, inbegripet genom att finansieringen kanaliseras med särskild uppmärksamhet. Detta inbegriper frågan om arbetsmarknadsparternas delade ansvar på bransch- och företagsnivå när det gäller att investera i framåtblickande ut- och fortbildning för de anställda. Det inbegriper även arbetsgivarnas åtagande att stå för nödvändiga åtgärder till stöd för arbetstagare som de sagt upp så att dessa kan dra nytta av stödsystemen. EESK uppmanar och uppmuntrar arbetsmarknadens parter att vidta effektiva åtgärder för att inleda social dialog i syfte att se till att alla arbetstagare har lika tillgång till god och inkluderande utbildning i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Dessutom bör mekanismerna för samråd mellan utbildningsinstitutioner, myndigheter, företag och fackföreningar stärkas eftersom detta kan bidra till utarbetandet av realistiska och effektiva strategier för övergången från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | I detta sammanhang föreslår EESK att man äntligen genomför tanken om en kompetensgaranti för att erbjuda alla rätten till god och inkluderande utbildning, och att främja deltagande i kollektiva förhandlingar och kapacitetsuppbyggnad för att fastställa bestämmelser och villkor för betald studieledighet, så att människor kan delta fullt ut i samhället och framgångsrikt hantera omställningar i samhället och på arbetsmarknaden. Utbildning i detta avseende bör omfatta utveckling av nyckelkompetenser, grundläggande färdigheter och yrkesfärdigheter för människor på alla kompetensnivåer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utse en nationell samordnare för Europaåret som ska säkerställa samordningen av relevanta verksamheter på nationell nivå. EESK föreslår att den nationella samordningspunkten ska arbeta på ett öppet och inkluderande sätt och ha relevanta befogenheter samt tillräckliga ekonomiska resurser från EU-källor och nationella källor. Alla berörda parter på utbildningsområdet (särskilt utbildningsanordnare, offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och andra relevanta organisationer i det civila samhället) bör ha möjlighet att göra sin röst hörd i valet av denna nationella samordningspunkt för att säkerställa att dessa parter är en del av den och spelar en ledande roll både i planeringen och genomförandet av verksamheten under året och i utvärderingen av den. Samma princip om samordning bör gälla även på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK upprepar sina rekommendationer från tidigare yttranden om tidigare tillkännagivna Europaår om att dessa bör omfatta mer än rena marknadsföringsaktiviteter och i stället bidra till genomförandet av tydliga planer och ett verkligt engagemang. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén erinrar om sina tidigare yttranden om sådana temaår, där man bl.a. efterlyst lämpliga EU-medel och omfattande dialog med det civila samhället vid utarbetandet av dessa år samt särskilda åtgärder för att säkerställa en koppling mellan de olika temaåren och ett varaktigt resultat, och påpekar att framgången för konceptet med ”Europaår” är beroende av att de tillkännages i god tid i syfte att möjliggöra ordentliga förberedelser och skapa ett starkt engagemang (1). |
| --- | --- |

1.8

2.   Lagstiftningsförslaget

| 2.1 | Efter ordförande Ursula von der Leyens tillkännagivande i sitt tal om tillståndet i unionen 2022 har kommissionen antagit sitt förslag om att göra 2023 till Europaåret för kompetens. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Med Europaåret föreslår kommissionen att man – i samarbete med Europaparlamentet, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, handels- och industrikamrar, utbildningsanordnare samt arbetstagare och företag – ska ge nya impulser till livslångt lärande på följande sätt:






  — | Främja ökade samt mer effektiva och inkluderande investeringar i utbildning och kompetenshöjning för att utnyttja den europeiska arbetskraftens fulla potential och stödja människor i övergången mellan arbeten. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Främja ökade samt mer effektiva och inkluderande investeringar i utbildning och kompetenshöjning för att utnyttja den europeiska arbetskraftens fulla potential och stödja människor i övergången mellan arbeten.

| — | Se till att kompetensen är relevant för arbetsmarknadens behov, genom att även samarbeta med arbetsmarknadens parter och företagen. |
| --- | --- |

—

Se till att kompetensen är relevant för arbetsmarknadens behov, genom att även samarbeta med arbetsmarknadens parter och företagen.

| — | Matcha människornas ambitioner och färdigheter med möjligheterna på arbetsmarknaden, särskilt för den gröna och den digitala omställningen och den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

—

Matcha människornas ambitioner och färdigheter med möjligheterna på arbetsmarknaden, särskilt för den gröna och den digitala omställningen och den ekonomiska återhämtningen.

| — | Särskilt fokus kommer att läggas på att aktivera fler människor på arbetsmarknaden, särskilt kvinnor och ungdomar och i synnerhet dem som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

—

Särskilt fokus kommer att läggas på att aktivera fler människor på arbetsmarknaden, särskilt kvinnor och ungdomar och i synnerhet dem som varken arbetar eller studerar.

| — | Locka människor från tredjeländer som har den kompetens som EU behöver, bl.a. genom att stärka möjligheterna till lärande och rörligheten samt underlätta erkännandet av kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Locka människor från tredjeländer som har den kompetens som EU behöver, bl.a. genom att stärka möjligheterna till lärande och rörligheten samt underlätta erkännandet av kvalifikationer.

| 2.3 | För att dessa mål ska kunna uppnås kommer kommissionen att göra följande:






  — | Främja möjligheter till kompetenshöjning och omskolning, t.ex. genom att lyfta fram relevanta EU-initiativ, inbegripet möjligheter till EU-finansiering, för att stödja utnyttjandet, genomförandet och utförandet av dem lokalt. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Främja möjligheter till kompetenshöjning och omskolning, t.ex. genom att lyfta fram relevanta EU-initiativ, inbegripet möjligheter till EU-finansiering, för att stödja utnyttjandet, genomförandet och utförandet av dem lokalt.

| — | Evenemang och upplysningskampanjer kommer också att anordnas i hela EU för att stödja ömsesidigt lärande av partner inom kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

—

Evenemang och upplysningskampanjer kommer också att anordnas i hela EU för att stödja ömsesidigt lärande av partner inom kompetenshöjning och omskolning.

| — | Det föreslagna året syftar också till att bidra till att vidareutveckla verktyg för kompetensbevakning samt främja verktyg och instrument för att öka tydligheten i och underlätta erkännandet av kvalifikationer, inbegripet kvalifikationer som förvärvats utanför EU. |
| --- | --- |

—

Det föreslagna året syftar också till att bidra till att vidareutveckla verktyg för kompetensbevakning samt främja verktyg och instrument för att öka tydligheten i och underlätta erkännandet av kvalifikationer, inbegripet kvalifikationer som förvärvats utanför EU.

| 2.4 | För att säkerställa samordningen av relevanta verksamheter på nationell nivå uppmanar kommissionen medlemsstaterna att utse en nationell samordnare för Europaåret för kompetens. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK instämmer i att en engagerad allmänhet som omfattar en kompetent och kvalificerad arbetskraft är en av den europeiska sociala och ekonomiska modellens främsta tillgångar och att stöd till utbildning för människor i alla åldrar måste användas som en hävstång för att stärka samhällsengagemanget samt den långsiktiga och hållbara tillväxten, eftersom detta bidrar till att öka innovation, produktivitet och konkurrenskraft. Det är också avgörande för att stödja människor i samband med en rättvis omställning, eftersom övergången till ett mer hållbart sätt att leva, producera och konsumera har blivit en nödvändighet för att ta itu med klimatförändringarna och deras negativa konsekvenser globalt, samtidigt som man ser till att ingen hamnar på efterkälken. Samtidigt håller kommittén med om att en holistisk personlig utveckling för varje inlärare är avgörande för anpassningen till de kommande omställningarna och utmaningarna, med tanke på hur snabbt våra samhällen förändras i dag. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Bristen på kvalificerad arbetskraft på grund av demografiska utmaningar och strukturförändringar, samt på grund av digitaliseringen och utfasningen av fossila bränslen, är en av de avgörande faktorer som påverkar den europeiska ekonomin. Förutom att förvärva ny kompetens måste målet också vara att se till att kvalificerade arbetstagare kan utöva ett antal kvalificerade arbetsuppgifter och yrken under föränderliga omständigheter (2), så att deras utbildning leder till anständiga sysselsättningsmöjligheter och garantier för att förhindra otrygga anställningar. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dessutom är utmaningen med och planeringen av kompetensbehov av yttersta vikt för att man ska kunna uppnå EU:s överordnade mål i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter om att minst 60 % av de vuxna ska delta i utbildning varje år och om att uppnå en sysselsättningsgrad på minst 78 % senast 2030. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK välkomnar att kommissionen lade tonvikten på kompetens genom tillkännagivandet av Europaåret för kompetens 2023 efter Europaåret för ungdomar 2022. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Detta bekräftar kommitténs ståndpunkt – som uttryckts i ett flertal yttranden – om att en god grundläggande utbildning samt en högkvalitativ och effektiv yrkesbildning, livslångt lärande och yrkesmässig kompetenshöjning och omskolning kommer att vara nödvändiga verktyg för att framgångsrikt anpassa sig till samhällsförändringar, främja ett aktivt medborgarskap samt ta vara på framtidens jobbmöjligheter och främja entreprenörskunskaper (3). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Livslångt lärande och kompetensutveckling är nyckeln till sociala och ekonomiska framsteg i våra samhällen. EESK anser dock att detta inte bara handlar om att bibringa kunskaper som är användbara på marknaden, utan även om kompetens och färdigheter som ger människor möjlighet att delta aktivt i samhällslivet. Studier visar att kritiskt tänkande, kommunikation, lagarbete, kreativitet, initiativförmåga och många andra övergripande färdigheter i allt högre grad behövs på arbetsmarknaden och i samhället. Utöver dessa är frihet, tolerans, kritisk anda, europeiska värden och demokratiskt medborgarskap väsentliga tillgångar för Europas framtid i syfte att bekämpa den ökande intoleransen och framväxande radikala rörelser. Därför vill vi att sociala färdigheter och övergripande färdigheter också ska ingå i den ”rätta kompetens” som medborgarna, inklusive arbetstagare och framtida arbetstagare, måste förvärva inom ramen för åtgärderna under Europaåret för kompetens 2023 (4). Detta ligger direkt i linje med genomförandet av rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande och är samtidigt förenligt med den europeiska ramen för nyckelkompetenserna personlig kompetens, social kompetens och kompetensen att lära sig att lära (LifeComp) och den europeiska ramen för hållbarhetskompetens (GreenComp). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att utbildningen börjar i barndomen och följer med oss under hela livet. I linje med rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030 understryker EESK att vuxenutbildning måste handla om mer än bara utveckling av sysselsättningsrelevanta färdigheter. Det är lika viktigt att främja allmänhetens ökade medvetenhet om vikten av och fördelarna med deltagande i livslångt lärande på ett övergripande sätt (5). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | För EESK står det därför klart att all verksamhet inom ramen för Europaåret för kompetens 2023 måste syfta till bästa möjliga framsteg på alla utbildningsområden (grundläggande skolutbildning, grundläggande och avancerad yrkesutbildning, livslångt lärande: formellt, icke-formellt och informellt). På alla utbildningsnivåer handlar det därför framför allt om att skapa lika möjligheter för alla, utan diskriminering. Föräldrarnas inkomst- eller utbildningsnivå får inte längre ha någon betydande inverkan på en persons utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Mot bakgrund av att vissa delar av EU lider av en ojämlik tillgång till utbildningsmöjligheter samtidigt som utbildningsnivån fortfarande alltför ofta överförs från en generation till nästa bör det under alla omständigheter vara absolut nödvändigt att erbjuda chanser och möjligheter samt främja kompetens och kapacitet i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Livslångt lärande för alla måste bli verklighet i Europa, och alla européer bör ha tillgång till inkluderande lärande och utbildning av god kvalitet. Lika tillgång till kompetenshöjning och omskolning, inbegripet ytterligare möjligheter till kompetenshöjning, måste tillhandahållas alla människor, oavsett kön, ursprung och ålder (6). Detta fokus på inkludering i kompetensagendan måste dessutom omfatta i synnerhet alla arbetstagare, oavsett deras sysselsättningssituation, företagens storlek och typen av anställningsavtal, inbegripet lågkvalificerade/lågutbildade vuxna och personer med invandrarbakgrund, och utsatta grupper bör ägnas särskild uppmärksamhet och särskilda strategier eftersom de möter större svårigheter. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Trots sitt stöd för Europaåret för kompetens 2023 och dess fokus på att främja yrkesutbildning och livslångt lärande är kommittén oroad över att agendan verkar vara alltför fullspäckad och prioriteringarna för året alltför många. De innehåller ett mycket stort antal åtaganden, hänvisningar till alla initiativ, budgetposter och politikområden som beskrivs i den europeiska kompetensagendan. Detta innebär en risk för att året kommer att handla mer om högprofilerade politiska tillkännagivanden än om långsiktig systematisk utveckling. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | För att undvika en lång förteckning över befintliga politikområden och delade ansvarsområden som riskerar att skymma ett tydligt fokus på resultat är det mycket viktigt att ha klarhet och målmedvetenhet i förslaget genom att man fokuserar på ett antal strategiska prioriteringar. EESK upprepar sin uppmaning från tidigare yttranden beträffande tidigare tillkännagivna Europaår om att de bör omfatta mer än rena marknadsföringsaktiviteter och bidra till tydliga planer och ett verkligt engagemang (7). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har också en viktig roll att spela i styrningen av utbildningssystemet, bl.a. när det gäller att förutse och tillhandahålla kompetens. Att arbetsmarknadens parter och berörda organisationer i det civila samhället på europeisk och nationell nivå faktiskt deltar samt effektiva åtgärder för att konsolidera en effektiv styrning inom alla områden av yrkesutbildningen och vuxenutbildningspolitiken, inbegripet aktiv arbetsmarknadspolitik och förvaltning av europeiska och nationella kompetensmedel, skulle vara avgörande för att tillhandahålla ändamålsenliga lösningar för alla. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Det är viktigt att överväga att öka dialogen i befintliga intressentgrupper och nätverk, även via etablerade onlineplattformar, särskilt genom att främja den strategiska dialogprocessen under 2023 och utveckla forum för berörda parter i anknytning till flaggskeppsevenemangen 2023, men också genom nya processer liknande den civila dialogen, för att säkerställa att berörda parter på utbildningsområdet på ett meningsfullt sätt kan delta i politik och beslutsfattande med tanke på deras sakkunskap på fältet, deras förmåga att förklara inlärarnas behov och deras nära koppling till olika nationella och regionala myndigheter som ansvarar för genomförandet av utbildningsrekommendationerna. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK förväntar sig att Europaåret i detta avseende tar upp frågan om arbetsmarknadsparternas delade ansvar på bransch- och företagsnivå när det gäller att investera i framåtblickande ut- och fortbildning för de anställda. Detta inbegriper även arbetsgivarnas åtagande att stå för nödvändiga åtgärder till stöd för arbetstagare som de sagt upp så att dessa kan dra nytta av stödsystemen. I detta sammanhang uppmanar EESK arbetsmarknadens parter att vidta effektiva åtgärder för att inleda social dialog i syfte att se till att alla arbetstagare har lika tillgång till god och inkluderande utbildning i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Lärare och utbildare spelar en viktig roll när det gäller att utveckla inlärarnas färdigheter i linje med arbetsmarknadens behov, genom att förmedla inte bara yrkesfärdigheter utan även övergripande färdigheter, såsom grundläggande och socioemotionella färdigheter. De stöder övergången från skola till arbetsliv för studerande med olika bakgrund, däribland vuxna som behöver nya, uppdaterade eller förbättrade färdigheter. Mot bakgrund av de aldrig tidigare skådade utmaningarna till följd av pandemin och kriget i Ukraina har deras engagemang och kreativitet varit avgörande för att upprätthålla undervisningen och lärandet i skolor och på arbetsplatser. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Bristen på yrkeslärare är betydande i många EU-länder och beror bl.a. på faktorer som har att göra med yrkesläraryrkets begränsade attraktionskraft, såsom anställningsvillkor, löner och brist på ekonomiska incitament och karriärstöd. Att locka yrkesverksamma från respektive bransch till läraryrket bör vara en av de viktigaste strategierna för att säkerställa ett tillräckligt utbud av yrkeslärare med relevanta färdigheter och kunskaper, och detta förutsätter att man tillhandahåller goda och attraktiva arbetsvillkor, anständiga löner samt flexibla vägar till yrket och mekanismer för att se till att dessa yrkesverksamma har rätt kombination av färdigheter, inbegripet pedagogiska färdigheter. |
| --- | --- |

3.17

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar strategin att diskutera utbildningsbehov ur perspektivet med en socialt rättvis grön och digital omställning på arbetsmarknaden. Kommittén efterlyser dock ett tydligt budskap om att ansvaret för kompetenshöjning och omskolning alltid bör omsättas på ett rättvist sätt som ett delat ansvar. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Delat ansvar

| 4.2.1 | För att de pågående omställningarna ska lyckas bör individen få hjälp att förbereda sig för förändringar för att kunna nå framgång. Det finns ett behov av finansieringsmekanismer som mobiliserar europeiska och nationella resurser och omfattar en lämplig delning av kostnader och icke-finansiella bidrag (såsom tid som ägnas åt utbildning) mellan offentliga myndigheter, arbetsgivare, enskilda personer och andra berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och icke-statliga organisationer). EESK har i många tidigare yttranden (8) betonat det avgörande behovet av starka åtaganden från såväl företag som offentliga myndigheter, framför allt för att säkra tillräckliga resurser, inbegripet tillräcklig finansiering för utbildning. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK föreslår att Europaåret på ett framträdande sätt ska främja socialt ansvar på området omfattande kompetenshöjning och omskolning och i detta sammanhang tanken om en kompetensgaranti för att erbjuda alla rätten till god och inkluderande utbildning, inbegripet deltagande i kollektiva förhandlingar och kapacitetsuppbyggnad för att fastställa bestämmelser och villkor för betald studieledighet, för att kunna delta fullt ut i samhället och framgångsrikt hantera omställningar i samhället och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Detta inbegriper även frågan om arbetsmarknadsparternas delade ansvar på bransch- och företagsnivå när det gäller att investera i framåtblickande ut- och fortbildning för de anställda. Kollektiva förhandlingar på alla nivåer – i enlighet med nationell lagstiftning och praxis – och mekanismer för arbetstagarnas medverkan på företagsnivå är relevanta verktyg för att hantera förändringarna i färdighets- och utbildningsbehov och bidra till att föregripa dessa förändringar och stärka innovationen. Det skulle vara lämpligt att under Europaåret börja utveckla en EU-kvalitetsram för personalutbildning som en åtgärd som vidtas av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Stärka investeringarna i utbildning

| 4.3.1 | EESK har redan framhållit behovet av en kvalifikationsoffensiv för att stödja den ökande digitaliseringen av våra arbetsmarknader, ge incitament till investeringar både på företagsnivå och i den offentliga sektorn och främja offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning. De offentliga investeringarna i livslångt, och särskilt vuxnas, lärande måste ökas i alla medlemsstater (9). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att genomföra den första och den fjärde principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i syfte att säkerställa inkluderande livslångt lärande av hög kvalitet som en rättighet för alla medborgare i Europa både på och utanför arbetsplatsen, och stödja genomförandet av dessa principer med hållbar offentlig finansiering i överenskommelse med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Eftersom medlemsstaterna har huvudansvaret för hållbara investeringar för att garantera utbildning, inte minst för arbetslösa och lågutbildade, men också för att bibringa certifierade grundläggande färdigheter, yrkesfärdigheter och nyckelkompetenser som leder till kvalifikationer, bör Europaåret belysa behovet av adekvata och tillräckliga offentliga investeringar på alla utbildningsområden. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESK efterlyser i detta avseende att hållbara investeringar i vuxnas deltagande i livslångt lärande och personalutbildning ska lyftas fram som prioriteringar inom den europeiska planeringsterminen och få mer stöd genom EU-medel, särskilt från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, för kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Rätt till möjligheter till livslångt lärande, oavsett nivå och typ (formellt, informellt och icke-formellt lärande)

| 4.4.1 | EESK efterlyser ett fullständigt genomförande av den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att säkerställa att tillgång till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande är en rättighet för alla yrkesstuderande, arbetstagare och anställda, så att de kan delta fullt ut i samhället och framgångsrikt hantera övergångar på arbetsmarknaden. En sådan rättighet måste också hjälpa arbetslösa och lågutbildade vuxna att få den kompetens som krävs för arbetsmarknaden. Vi uppmanar kommissionen att undersöka hur en sådan rättighet kan uppnås och att införa en starkare övervakningsmekanism, där EU-länderna uppmanas att inrätta nationella handlingsprogram och regelbundet lägga fram nationella rapporter om hur denna rättighet säkerställs. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | I detta sammanhang uppmanar EESK kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att utnyttja Europaåret i syfte att vidta effektiva åtgärder för att genomföra gemensamma insatser med målet att främja arbetsbaserat lärande och stärka investeringarna i högkvalitativa lärlingsutbildningar samt vuxnas deltagande i livslångt lärande och personalutbildning, genom att se till att alla arbetstagare har lika tillgång till god och inkluderande utbildning som en rättighet. Den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet kommer att fira sitt femårsjubileum under 2023 och måste utvärderas och stärkas. Det skulle vara hög tid att fråga lärlingarna, de unga och de vuxna, i vilken utsträckning kvalitetskraven i ramen har uppfyllts i praktiken på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

4.4.2

4.5   Berörda parters delaktighet

| 4.5.1 | EESK välkomnar kommissionens uttryckliga åtagande att stärka kompetensens relevans genom ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, företag och utbildningsanordnare. I detta sammanhang anser EESK att det också är av avgörande betydelse att






  — | stimulera aktivt arbetstagardeltagande i system för livslångt lärande och arbetsplatsanknuten fortbildning som en nödvändig förutsättning för företagens tillväxt och konkurrenskraft, för arbetstagarnas anställbarhet och för att säkra arbetstillfällen av god kvalitet (10), |
| --- | --- | --- |

4.5.1

—

stimulera aktivt arbetstagardeltagande i system för livslångt lärande och arbetsplatsanknuten fortbildning som en nödvändig förutsättning för företagens tillväxt och konkurrenskraft, för arbetstagarnas anställbarhet och för att säkra arbetstillfällen av god kvalitet (10),

| — | förbättra allas deltagande i livslångt lärande och tillsammans med utbildningsanordnare och beslutsfattare fastställa innehållet i lärandet på ett sätt som kommer att gynna varje inlärare samt närsamhället och samhället som helhet, |
| --- | --- |

—

förbättra allas deltagande i livslångt lärande och tillsammans med utbildningsanordnare och beslutsfattare fastställa innehållet i lärandet på ett sätt som kommer att gynna varje inlärare samt närsamhället och samhället som helhet,

| — | stödja kollektiva förhandlingar och social dialog, i enlighet med de nationella systemen för förhållandet mellan arbetsmarknadens partner, för att kunna förutse och anpassa färdigheterna till den tekniska och digitala utvecklingen och ta fram arbetsplatsanknuten fortbildning, men också för att stödja den civila dialogen i syfte att få en heltäckande bild av varje inlärares behov. |
| --- | --- |

—

stödja kollektiva förhandlingar och social dialog, i enlighet med de nationella systemen för förhållandet mellan arbetsmarknadens partner, för att kunna förutse och anpassa färdigheterna till den tekniska och digitala utvecklingen och ta fram arbetsplatsanknuten fortbildning, men också för att stödja den civila dialogen i syfte att få en heltäckande bild av varje inlärares behov.

4.6   Stärka effektiva arbetsförmedlingar

| 4.6.1 | För en rättvis omställning och för att den aktiva arbetsmarknadspolitiken ska fungera krävs lika effektiva arbetsförmedlingar som inte bara kan hantera efterfrågan och arbetsutbud, utan även erbjuder de arbetssökande vägledning och rådgivning. EESK uppmanar medlemsstaterna att satsa mer resurser på att förbättra arbetsförmedlingarnas och deras personals effektivitet, ändamålsenlighet och kapacitet samt på utformningen av verktyg för att stödja dem som ännu inte deltar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.6.1

4.7   Individuella utbildningskonton och mikromeriter

| 4.7.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ om individuella utbildningskonton, eftersom utbildningsanordnarna behöver ekonomiskt stöd för att kunna erbjuda inlärarna utbildning. Trycket på kvalifikationer ökar ständigt, men de individuella utbildningskontona bör inte syfta till att ersätta befintliga finansieringsstrukturer, utan till att komplettera dem, särskilt om sådana konton ännu inte finns. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Individuella utbildningskonton är en viktig byggsten för att finansiera fortbildning. De bör differentieras beroende på målgrupp, och de måste under alla omständigheter utvärderas kontinuerligt och anpassas vid behov. Framför allt bör människor i arbetsför ålder ha direkt tillgång till sitt individuella utbildningskonto och själva kunna bestämma för vilken vidareutbildning de använder det personligen. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Inom ramen för förslaget om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet bör mikromeriter leda till en bättre hantering av problemen med utbildning och omskolning. Detta skulle göra det lättare och bättre för människor att förvärva all den kompetens som krävs för att hantera de pågående samhällsomvälvningarna och omställningarna på arbetsmarknaden. Samtidigt syftar strategin också till att leverantörerna ska göra sina erbjudanden mer transparenta och flexibla genom mikromeriter. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Enligt EESK kan det vara ganska praktiskt och rimligt med mikromeriter för erkännande av informell inlärning, men det är samtidigt viktigt att mikromeriter inte syftar till att försvaga eller ersätta formell grundläggande utbildning, högre utbildning, yrkesutbildning eller traditionella färdigheter. |
| --- | --- |

4.7.4

4.8   Locka tredjelandsmedborgare

| 4.8.1 | Fokus på att locka tredjelandsmedborgare som har den kompetens som EU behöver bör balanseras genom att man begränsar kompetensflykten. EESK förespråkar fler reguljära kanaler för arbetskraftsmigration, men kompetenspolitikens främsta prioritering bör vara att säkerställa kompetensutveckling för europeiska arbetstagare samt för arbetslösa och papperslösa migranter som redan befinner sig och arbetar i EU. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Utvecklingen av en EU-talangreserv (som bara är tillgänglig för ukrainska flyktingar) bör också hanteras med försiktighet. EESK uppmuntrar kommissionen att utarbeta åtgärder som säkerställer att varje enskild flykting och asylsökande ges samma möjlighet som medborgarna att validera sina färdigheter och sin kompetens och erbjuds lärlingsutbildning, omskolning och kompetenshöjning för att integreras på arbetsmarknaden, i linje med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Dessutom måste ett enklare, snabbare och lättare erkännande av tredjelandsmedborgares kvalifikationer under alla omständigheter diskuteras eller främjas oberoende av deras rekrytering. När det gäller reglerade yrken förefaller det dock uppenbart att endast tillämpningen av bestämmelserna i EU:s kvalifikationsdirektiv på tredjelandsmedborgare kan påskynda eller underlätta erkännandet av deras kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.8.3

4.9   Samordning av Europaåret

| 4.9.1 | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utse en nationell samordnare för Europaåret som ska säkerställa samordningen av relevanta verksamheter på nationell nivå. Eftersom denna utnämning av nationella samordnare och respektive möten är nyckeln till artiklarna om samordning på nationell nivå och unionsnivå förefaller detta mycket minimalistiskt. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | EESK anser att dessa nationella samordningspunkter bör ha relevant kompetens samt tillräckliga ekonomiska resurser från EU-källor och nationella källor och medel för att faktiskt kunna involvera företrädare i ett brett nätverk av berörda parter inom utbildning och kompetens på nationell och europeisk nivå. Dessa berörda parter (särskilt arbetsmarknadens parter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, utbildningsanordnare och andra relevanta organisationer i det civila samhället) bör delta i samordningen och spela en ledande roll både i planeringen och genomförandet av verksamheten under året och i utvärderingen av den. Fokus bör främst ligga på hållbara resultat som kan uppnås under året. När det gäller finansieringsbelopp kan Europaåret för utvecklingssamarbete ses som god praxis. |
| --- | --- |

4.9.2

4.10   Kompetensglapp

| 4.10.1 | Även om vissa sektorer kan lida brist på kvalificerad arbetskraft är det s.k. glappet ofta mer kopplat till dåliga arbetsvillkor (låga löner, otrygga avtal, bristande respekt, arbetstid som är oförenlig med balansen mellan arbete och privatliv, brist på personalutbildning och karriärutveckling) och brist på prognosverktyg såsom ett system för tidig varning för att förutse förändringar på arbetsmarknaden. Om Europaåret inte beaktar denna sida av myntet kommer det att stå klart att bördan på ett ojämlikt sätt läggs på arbetstagarna och samhället som helhet, utan att man insisterar på företagens delade ansvar. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Kompetensstrategier kan i detta avseende inte skiljas från skapande av goda arbetstillfällen och tillhörande strategier. Utbildnings-, omskolnings- eller kompetenshöjningsprogram kommer nämligen inte att vara till nytta om människor bor i ett ekonomiskt eftersatt område som inte erbjuder alternativa sysselsättningsmöjligheter. Goda arbetstillfällen, skäliga löner och anständiga arbetsvillkor är förutsättningar för långsiktig och hållbar tillväxt, produktivitet och innovation, och kompetensutveckling och livslångt lärande är ett av verktygen för att uppnå dessa mål. I detta avseende är en ändamålsenlig social dialog med fackföreningarna, respekt för och efterlevnad av arbetstagarrättigheterna samt information till och samråd med arbetstagarna om personalutbildning och lärlingsutbildning på företagsnivå av grundläggande betydelse. |
| --- | --- |

4.10.2

Bryssel den 15 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022” [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 122).

1

(2)  Studie från observationsgruppen för arbetsmarknaden: Framtidens arbete: att säkerställa livslångt lärande och utbildning för anställda | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (europa.eu).

2

(3)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet) (EUT C 374, 16.9.2021, s. 16); Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 27); Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft [COM(2020) 274 final] Förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft [COM(2020) 275 final] (EUT C 10, 11.1.2021, s. 40); Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (COM(2021) 770 final) — Förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (COM(2021) 773 final) (EUT C 323, 26.8.2022, s. 62); och Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en europeisk universitetsstrategi (COM(2022) 16 final) samt förslag till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning (COM(2022) 17 final) (EUT C 290, 29.7.2022, s. 109).

3

(4)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft [COM(2020) 274 final] – Förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft [COM(2020) 275 final] (EUT C 10, 11.1.2021, s. 40).

4

(5)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet) (EUT C 374, 16.9.2021, s. 16).

5

(6)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet) (EUT C 374, 16.9.2021, s. 16).

6

(7)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022” [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 122).

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (COM(2021) 770 final) — Förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (COM(2021) 773 final) (EUT C 323, 26.8.2022, s. 62); ”Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning” (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet) (EUT C 374, 16.9.2021, s. 16); och Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 27).

8

(9)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft (förberedande yttrande på begäran av det kroatiska ordförandeskapet) (EUT C 232, 14.7.2020, s. 8)

9

(10)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft (förberedande yttrande på begäran av det kroatiska ordförandeskapet) (EUT C 237, 6.7.2018, s. 8).

10

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/132 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/132

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder

(JOIN(2022) 24 final)

(2023/C 100/20)

| Föredragande: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Jan PIE |

Föredragande:

Panagiotis GKOFAS

Medföredragande:

Jan PIE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 11.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/6/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28.6.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

11.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/6/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder de initiativ som föreslås i det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder. Det gemensamma meddelandet är ett viktigt steg mot att främja försvarssamarbete mellan medlemsstaterna, vilket är nödvändigt för att minska kostsamma dubbleringar av militär kapacitet och undvika fragmentering av EU:s försvarsmarknad. EESK betonar följande huvudpunkter i yttrandet: |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | En EU-strategi för försvarsindustrin bör bygga på en stark europeisk försvars- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Låga investeringsvolymer och bristande samordning mellan medlemsstaterna när det gäller FoU, produktion och upphandling skapar kapacitetsbrister och fragmenterar den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | EESK stöder de konkreta åtgärder som kommissionen föreslår – instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling och det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet – och efterlyser mer samordning mellan medlemsstaterna när det gäller försvarspolitik och försvarsupphandling på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | De nationella försvarsbudgetarna bör ses över i syfte att årligen fastställa den kvot som avsätts för att konsolidera de gemensamma europeiska försvarsinvesteringarna. På så sätt kommer de att bidra till bedömningen av den finansiella basen för konkreta samordnade EU-åtgärder som syftar till att stärka den europeiska försvarskapaciteten. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt moderna former av krigföring (såsom cyberattacker, digitala krig och propaganda med falska nyheter). |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Europaparlamentet måste utveckla en övervakningsmekanism för genomförandet av den europeiska försvarspolitiken (kontrakt, upphandling, investeringar) och måste skaffa sig lämpliga tekniska och institutionella verktyg för detta. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Kommissionen uppmanas att lägga fram ett ambitiöst förslag som går längre än en eventuell momsbefrielse och omfattar kraftfulla åtgärder för att hjälpa industrin att anpassa sig till nya strategiska utmaningar. |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | EESK instämmer i bedömningen i det gemensamma meddelandet av investeringsgapet på försvarsområdet i EU. Dessa underinvesteringar har försvagat Europas säkerhet, undergrävt Nato och försvagat EU:s ställning gentemot andra globala stormakter. Samtidigt kvarstår brister i försvarsinvesteringarna inom unionen. Detta strider mot principen om solidaritet mellan medlemsstaterna och stärker de centrifugala politiska krafter som snedvrider insatserna för att utveckla en gemensam säkerhetskultur och försvarspolitik i Europa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar tillkännagivandet från flera medlemsstater om att de kommer att öka sina försvarsbudgetar, och uppmanar dem att hålla fast vid sitt åtagande om att inte bara investera mer, utan också bättre, samt tillgodose behovet av att fördjupa EU-medborgarnas solidaritet och kultur av beredskap för akuta situationer. Det är av yttersta vikt att man på europeisk nivå samordnar nationella försvarsinsatser så att de inte oavsiktligt skadar den senaste tidens EU-initiativ eller hämmar pågående eller planerade europeiska utvecklingsprojekt. Denna ökade europeiska samordning bör även ses som ett sätt att stärka Natos övergripande kapacitet. EESK stöder tanken på att stärka den europeiska ramen för försvarssamarbete, särskilt genom gemensam upphandling. I detta avseende stöder kommittén till fullo det omedelbara inrättandet av arbetsgruppen för gemensam upphandling av försvarsmateriel som ett sätt att samordna medlemsstaternas svar på mycket kortsiktiga akuta behov – särskilt påfyllning av lager – på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK efterlyser ytterligare tekniska undersökningar av hur man kan uppnå ett europeiskt gränssnitt som optimerar resultatet av de nationella försvarsutgifterna på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén välkomnar det föreslagna kortfristiga instrumentet på 500 miljoner euro under två år (2022–2024) för att stimulera gemensam upphandling. På grundval av arbetet i arbetsgruppen för gemensam upphandling kan instrumentet bidra till att strukturera och samordna den nuvarande efterfrågan på försvarsprodukter som behövs akut och förhindra utträngningseffekter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar också tillkännagivandet av ett europeiskt försvarsinvesteringsprogram för gemensamt utvecklade försvarsprojekt, och uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram ett ambitiöst förslag som går längre än en eventuell momsbefrielse och omfattar kraftfulla åtgärder för att hjälpa industrin att anpassa sig till nya strategiska utmaningar. EU måste utveckla investeringsinitiativ som möjliggör industrisamarbete genom uppstartsföretag och små och medelstora företag (i enlighet med EU:s småföretagsakt) och fullt ut utnyttja försvarssektorns högkvalificerade arbetskraft, samtidigt som man även förbättrar och skapar ny kompetens genom särskilda FoU-program och europeiska projekt som ger de nationella industrierna möjlighet att samarbeta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande av att den ska lägga fram ett initiativ om råvaror av avgörande betydelse, inklusive lagstiftningsåtgärder, för att stärka EU:s motståndskraft och försörjningstrygghet när det gäller sådana råvaror. I detta initiativ måste man ta hänsyn till försvarssektorns strategiska betydelse. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Integreringen av en gemensam försvarspolitik skulle möjliggöra mer autonom industriell innovation, fler tekniska spridningseffekter mellan militära och civila sektorer samt en mer ändamålsenlig och oberoende försvars- och energipolitik i EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén är medveten om vikten av att skapa en stark koppling mellan cybersäkerhet och cyberförsvar för att ta itu med ny hybridkrigföring. Med tanke på vilken roll en sådan koppling har för att ta itu med ny hybridkrigföring bör den bli ett huvudfokus för att framtida cybersäkerhetsinvesteringar. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att det gemensamma meddelandet inte ger tillräcklig strategisk vägledning för att vidareutveckla den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Som svar på de nya säkerhetsutmaningar som hotar den europeiska solidaritetsramen behövs en heltäckande europeisk försvarsindustriell strategi som anpassar alla industripolitiska åtgärder till stärkandet av den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens prestanda vad gäller dess kärnfunktioner. I detta avseende är det gemensamma meddelandet blott ett första steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén rekommenderar att man inrättar en vetenskaplig kommitté/myndighet, under Europaparlamentets politiska överinseende, som kontinuerligt ska övervaka och utvärdera viktiga aspekter av försvarsinvesteringarna och ge vägledning kring en effektiv fördelning av finansiella och militära resurser. Resultat och rekommendationer bör läggas fram för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att den europeiska försvarssektorn kan stimulera synergier och samarbete mellan många ekonomiska sektorer, aktörer och berörda parter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas små och medelstora företag i enlighet med småföretagsakten. |
| --- | --- |

1.12

2.   Bakgrund

| 2.1 | EU:s stats- och regeringschefer åtog sig vid sitt möte i Versailles i mars 2022 att stärka den europeiska försvarskapaciteten mot bakgrund av Rysslands militära aggression mot Ukraina. De åtog sig 1) att öka försvarsutgifterna, 2) att öka samarbetet genom gemensamma projekt, 3) att mildra brister och uppnå kapacitetsmålen, 4) att främja innovation, bl.a. genom civila/militära synergier, och 5) att stärka och utveckla EU:s försvarsindustri, bl.a. de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:s stats- och regeringschefer uppmanade dessutom kommissionen att ”senast i mitten av maj, i samordning med Europeiska försvarsbyrån, lägga fram en analys av investeringsgapet på försvarsområdet och att föreslå alla ytterligare initiativ som krävs för att stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Som svar på denna uppgift förelade kommissionen och den höga representanten/chefen för Europeiska försvarsbyrån Europeiska rådet en rad åtgärder och rekommendationer som syftar till att säkerställa att de aviserade ökningarna av medlemsstaternas försvarsutgifter inte leder till ytterligare fragmentering av den europeiska försvarssektorn och att de resulterar i en starkare försvarsteknisk och försvarsindustriell bas i EU. Dessa rekommendationer omfattar särskilt åtgärder för att främja gemensam upphandling, uppgradera programplaneringen på försvarsområdet och öka tillverkningskapaciteten. En särskild hänvisning görs också till att förbättra finansieringsmöjligheterna för försvarssektorn. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rekommendationerna i det gemensamma meddelandet bygger på en bedömning av nuvarande investeringsgap och kapacitetsbrister. Trots att de europeiska försvarsutgifterna ökade under 2020 spenderades bara 11 % av investeringarna på ett samordnat sätt – vilket är långt under det riktmärke på 35 % som medlemsstaterna kommit överens om inom ramen för Europeiska försvarsbyrån och som fastställts inom det permanenta strukturerade samarbetet – jämfört med 89 % som spenderades på nationell nivå. Det är värt att notera att EU:s medlemsstater står inför olika risker och har olika kapacitet att reagera på militära eller andra kriser som kräver differentierade försvarsresurser. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dessutom motsvarar medlemsstaternas sammanlagda utgifter för försvarsforskning och försvarsteknik (2,5 miljarder euro) bara 1,2 % av deras sammanlagda försvarsutgifter, vilket är långt under det riktmärke på 2 % som fastställts inom ramen för Europeiska försvarsbyrån och som ett mer bindande åtagande inom det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vidare lider den europeiska försvarssektorn fortfarande av betydande ineffektivitet: få stordriftsfördelar, fragmenterade marknader och en fragmenterad produktion, två eller flera uppsättningar av samma slags försvarssystem osv. Bristen på samarbete mellan medlemsstaterna försvagar den industriella och tekniska kapacitet som krävs för att bevara EU:s försvarskapacitet och tillgodose dess nuvarande och framtida säkerhetsbehov. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Investeringar i försvarssektorn bör fungera förebyggande och som en avskräckande och stabiliserande faktor med syftet att öka säkerheten och minska risken för konflikt, snarare än att föranleda ytterligare kapprustning och öka sannolikheten för nya konflikter, regionala eller globala. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Diplomati bör helst alltid ha företräde när det gäller att förebygga och lösa konflikter. Användningen av militärt våld bör förbli ett sista avskräckande verktyg och en sista utväg. Utvecklingsmöjligheter och ekonomisk välfärd bör användas för att försvara de europeiska värdena fred, demokrati, solidaritet och stabilitet innan militära åtgärder vidtas. EESK stöder alla internationella försök att uppnå fredliga, rättvisa och konkreta lösningar på konflikter, tvister och/eller olagliga handlingar (invasion, ockupation, hot mot staters suveränitet, skrämseltaktik) inom ramen för FN-stadgans parametrar och Europarådets resolution (t.ex. i situationer såsom dem i Ukraina och Cypern, på västra Balkan och på andra platser). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén är övertygad om behovet av nära samordning mellan EU och Nato. Båda organisationerna har sina egna specifika verktyg och styrkor som måste användas på ett kompletterande sätt med det gemensamma målet att garantera Europas säkerhet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK beklagar att åratal av kraftiga underinvesteringar i försvaret har lett till industri- och kapacitetsbrister i EU. Kommittén är också medveten om att den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen för närvarande är dimensionerad för fredstidsoperationer (dvs. låg produktionstakt), och efterlyser åtgärder för att hjälpa den att möta den plötsliga ökningen av efterfrågan till följd av kriget mot Ukraina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK stöder uppmaningen till medlemsstaterna i det gemensamma meddelandet att köpa in nödvändig försvarsutrustning och försvarsmateriel på ett samordnat sätt. Gemensam upphandling av produkter som behövs akut skulle ge mer valuta för pengarna, öka interoperabiliteten och förhindra att de mest utsatta medlemsstaterna inte kan köpa in det de behöver på grund av motstridiga krav på försvarsindustrin, som inte kan reagera på en sådan ökning av efterfrågan på kort sikt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén stöder också förslaget om att uppmuntra gemensam upphandling via EU:s budget genom ett särskilt kortfristigt instrument. EU:s ekonomiska stöd genom detta instrument bör stimulera medlemsstaternas samarbete kring försvarsupphandling och gynna den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen, samtidigt som man säkerställer de europeiska väpnade styrkornas insatsförmåga, försörjningstrygghet och ökade interoperabilitet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK ser också fram emot förslaget till ett europeiskt försvarsinvesteringsprogram. Samtidigt ifrågasätter vi om en momsbefrielse kommer att vara tillräckligt för att uppmuntra till gemensam upphandling av gemensamt utvecklade projekt. Vad som behövs är att den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen ges möjlighet att stödja de europeiska väpnade styrkorna, även inför och under långa, storskaliga konflikter. Detta skulle förutsätta en systematisk användning av olika industripolitiska verktyg för att stärka leveranskedjorna, främja kompetens, upprätta strategiska lager osv. Det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet bör därför följa en övergripande strategi för att stödja den nödvändiga omvandlingen av den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Samtidigt brister det gemensamma meddelandet i ambitionsnivå vad gäller andra initiativ, såsom Europeiska försvarsfonden. EESK rekommenderar att man utnyttjar flexibiliteten i den nuvarande fleråriga budgetramen för att avsevärt öka fondens budget till en nivå som motsvarar de aviserade ökningarna av medlemsstaternas försvarsutgifter. Detta är nödvändigt för att säkerställa fondens hävstångseffekt och förmåga att ge incitament till samarbete. Fonden förväntas spela en avgörande roll för att komma till rätta med fragmenteringen av de europeiska försvarssystemen och minska investeringsgapet på försvarsområdet. Fonden skulle kanske kunna fylla denna funktion om medlemsstaterna avsevärt förbättrar sitt samarbete. Fonden bör utvärderas regelbundet och stärkas om detta på ett ändamålsenligt sätt bidrar till ökad sammanhållning och effektivitet i de europeiska försvarsutgifterna. Det europeiska mervärdet är av yttersta vikt för att motivera detta verktyg. Kommittén föreslår dessutom att man prioriterar att göra fonden mer strategisk (genom att fastställa ett begränsat antal flaggskeppsprojekt med tillräcklig finansiering), mer reaktiv (genom att förstärka budgetposten för små och medelstora företag och disruptiv teknik, anordna öppna ansökningsomgångar för att påskynda reaktionerna på innovativa idéer, fastställa påskyndade förfaranden för brådskande projekt osv.) och effektivare (genom att optimera försvarsöverföringar för projekt inom fonden, harmonisera ramen för immateriella rättigheter, fastställa hållbara lösningar för hantering av sekretessbelagda uppgifter osv.). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK anser dessutom att en helhetsinriktad och strategisk politik för råvaror och råvaror av avgörande betydelse nu är mycket viktig för att minska Europas strategiska beroende av autokratiska regimer. Denna strategi bör bygga på tre pelare: 1) fri och öppen global tillgång till råvaror (av avgörande betydelse), 2) förstärkning av utnyttjandet och bearbetningen av råvaror (av avgörande betydelse), skatteincitament samt lagringsinitiativ på europeisk och nationell nivå, och 3) återvinning av råvaror (av avgörande betydelse) samt förbättrade ramvillkor för en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser att den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens främsta uppgift är att stödja de europeiska väpnade styrkornas fullgörande av sina uppdrag. I detta syfte är kommittén övertygad om att den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen måste kunna utföra fyra huvuduppgifter: 1) alltid och under alla omständigheter tillhandahålla nödvändig försvarsutrustning och tillhörande tjänster, 2) förbättra viktig försvarsteknik och dess tillämpningar samt utveckla nya, förbättrade versioner och kommande generationer, 3) reagera på nya tekniska trender och genombrott hos konkurrenter och potentiella motståndare, och 4) utmana konkurrenter och potentiella motståndare genom att utveckla innovativa koncept, disruptiv teknik och helt nya tillämpningar. Med utgångspunkt i det gemensamma meddelandet bör kommissionen och medlemsstaterna snarast utarbeta en heltäckande försvarsindustriell strategi som syftar till att förbättra den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens prestanda vad gäller dessa huvuduppgifter. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén är också medveten om vikten av att skapa en stark koppling mellan cybersäkerhet och cyberförsvar för att ta itu med ny hybridkrigföring, såsom cyberattacker och digitala otillbörligheter i internationella icke-militära eller militära konflikter på senare tid. Därför bör det finnas ett särskilt fokus på cybersäkerhetsinvesteringar, en sektor som har vuxit snabbt under det senaste årtiondet och som verkar förändra internationella och inrikes frågor och politiska överväganden snabbt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betonar att EU måste utveckla investeringsinitiativ som möjliggör industrisamarbete genom uppstartsföretag och små och medelstora företag och fullt ut utnyttja försvarssektorns högkvalificerade arbetskraft, samtidigt som man även förbättrar och skapar ny kompetens genom europeiska samarbetsprogram. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén upprepar sitt förslag om att inrätta en gemensam kontaktpunkt online för små och medelstora företag och uppstartsföretag, ett webbaserat ”EU-forum för små och medelstora företag”, som ger möjlighet att ange fördefinierade uppgifter och sedan få skräddarsydd information om de lämpligaste EU-program som kan ge stöd. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | När det gäller åtgärderna för att stödja kritisk teknik och industriell kapacitet är det fortfarande mycket viktigt att minska de kritiska beroendeförhållandena längs försvarsvärdekedjorna. Detta omfattar allt från tillgång till råvaror av avgörande betydelse till leverans av avgörande komponenter, delsystem osv. Det omfattar också finansiell och ekonomisk stabilitet i den industriella leveranskedjan och tillgång till tillräcklig kompetens för att tillgodose nuvarande och framtida behov av kapacitet och teknik. EESK vill också betona de synpunkter och rekommendationer som kommittén redan framfört i sitt yttrande om färdplanen för kritisk teknik för säkerhet och försvar (CCMI/189). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vid utformningen av ett nytt paradigm för försvarsinvesteringar i Europa bör man också beakta sociala och miljömässiga kriterier i syfte att tillgodose behovet av att på ett ändamålsenligt sätt integrera tillförlitliga och överförbara verktyg i den gröna given och målen för hållbar utveckling, och på så sätt reagera på viktiga europeiska prioriteringar och risker, såsom den cirkulära ekonomin, civilskydd, naturkatastrofer, krishantering och maritim terroristverksamhet. Konflikthantering och klimatkrisen kräver omedelbara kompletterande åtgärder och moderna verktyg. Ett separat samarbetssystem bör diskuteras med GD Echo. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/137 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/137

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115

(COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD))

(2023/C 100/21)

| Föredragande: | José Manuel ROCHE RAMO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Arnold PUECH D’ALISSAC |

Föredragande:

José Manuel ROCHE RAMO

Medföredragande:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Remiss | Europaparlamentet, 14.7.2022
  Rådet, 6.7.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 22.2.2022 |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 24.11.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 157/01/04 |

Remiss

Europaparlamentet, 14.7.2022

Rådet, 6.7.2022

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

22.2.2022

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

24.11.2022

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

157/01/04

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Genom förslaget till förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel införs en rad nya aspekter och åtgärder som syftar till att ta itu med vissa brister som har kunnat konstateras i tillämpningen och efterlevnaden av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) håller med om att översynen behövs, men gläder sig dessutom över att många av de uppdagade bristerna i det nuvarande direktivet, liksom de initiativ som nu läggs fram genom det nya förslaget, är desamma som redan har behandlats i synpunkterna och rekommendationerna i kommitténs utvärderingsrapport (2). Exempel på dessa – och som förordningen är avsedd att lösa – är behovet av utökad harmonisering i genomförandet av nationella handlingsplaner och skillnader i omständigheter mellan de olika medlemsstaterna, samt en ändamålsenlig användarutbildning vid sidan av behovet av att främja ny teknik såsom precisionsjordbruk. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I linje med målen i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald 2030 syftar förslaget till förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel till att förbättra livsmedelssystemens miljömässiga, ekonomiska och sociala hållbarhet. I detta hänseende välkomnar EESK att dessa mål införs, samtidigt som man erkänner de fördelar det medför i fråga om att förbättra medborgarnas och konsumenternas hälsa och miljön. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Genom den nya EU-strategin införs kvantitativa mål för 2030 avseende minskad användning av bekämpningsmedel och lägre risker. Dessa mål är förvisso ambitiösa, och det är därför nödvändigt att införa rimliga övergångsperioder som beaktar (3) historisk minskning av användningen samt geografiska, agronomiska och socioekonomiska förhållanden i de olika medlemsstaterna. Under övergångsperioderna ska jordbrukarna ges tillträde till nya alternativa produkter. Med tanke på att det i genomsnitt tar 10 år för nuvarande lågriskverktyg att nå marknaden bör lagstiftaren vara särskilt lyhörd i fråga om den tidsplan som fastställts i arbetet mot dessa mål, genom att införa nödvändig flexibilitet med ambitionen att så långt det är möjligt se till att ingen lämnas utanför. Dessutom anges det långtgående begränsningar av användningen av växtskyddsmedel i ”känsliga områden” i kommissionens förslag. EESK påpekar att stora produktionsområden för jordbruket i EU omfattas av den föreslagna definitionen och tillämpningsområdet för bestämmelserna om ”känsliga områden”. Ett sådant krav har långtgående konsekvenser och bör därför endast baseras på en gedigen vetenskaplig och agronomisk konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | När det gäller harmoniserade riskindikatorer (HRI) är det nödvändigt att införa tydliga riktlinjer och ändamålsenliga indikatorer. På grund av att uppgifterna i dag är bristfälliga, i synnerhet när det gäller kemiska bekämpningsmedel, bör den metod som används vara ytterst varsam. Detta är nödvändigt i synnerhet då försäljningsdata används som referenslinje (HRI 1). På motsvarande sätt bör särskild uppmärksamhet riktas till den tidsperiod som tillämpas vid beräkningen. I detta sammanhang kunde uppskattningar som avser försäljning av bekämpningsmedel förbättras, t.ex. genom att göra åtskillnad på yrkesmässig användning och användning i hemmet och i trädgården (dvs. inom respektive utanför jordbruket). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | De negativa effekterna av de senaste kriserna – från pandemin till invasionen av och kriget i Ukraina samt kraftigt tilltagande effekter av klimatförändringarna (torka, bränder, översvämningar, nya skadegörare, värmeböljor m.m.) – gör produktion och livsmedelstrygghet till en av de främsta prioriteringarna på EU:s politiska agenda. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU bör dock fortsätta att utveckla färdplanen för att uppfylla sina åtaganden om klimatåtgärder och hållbarhet. Med tanke på att Europa måste fortsätta att genomföra åtgärderna inom ramen för Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling bör hänsyn också tas till återverkningarna av den nuvarande situationen och effekterna på jordbruksbaserade livsmedelssystem. I detta avseende bör det nuvarande krisscenariot ge möjlighet att under särskilda omständigheter och med måttfullhet tillämpa vissa undantag under begränsad tid (4). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Denna kris bör på motsvarande sätt vändas till en möjlighet med målet att åtgärda de strukturella orsakerna till den världsomspännande instabiliteten och skapa dynamik i distributionskedjorna genom att bringa varaktiga förbättringar för människan och planeten. Framför allt finns det ett akut behov av att inleda en djupgående debatt och reflektion över vilken modell för jordbruksbaserad livsmedelsproduktion som EU ska fastställa för de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Samtidigt har EU en skyldighet och ett ansvar att fastställa att produktion och livsmedelstrygghet är ett viktigt strategiskt mål. Därför bör målen i den gröna given och från jord till bord-strategin, inklusive målen i det aktuella förslaget, alltid bygga på vetenskapliga rön som åtföljs av relevanta konsekvensbedömningar för att säkerställa att målen är korrekt anpassade till proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | I detta avseende har ett antal studier (5) redan slagit larm om de möjliga följdverkningar som plötsliga höjningar av livsmedelspriserna till följd av minskade skördar och mindre avkastning kan få runt om i världen. En minskning av jordbruksproduktionen skulle kunna göra Europeiska unionen mer beroende av livsmedelsimport från tredjeländer, vilket skulle leda till miljömässiga, sociala och ekonomiska skador. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Förslagets yttersta mål bör därför vara att satsa på alternativa lösningar (verktygslådan) som lyfter fram bättre genomförande och efterlevnad av integrerat växtskydd (IPM), som bör förbli förslagets hörnsten, samtidigt som användningen av alternativ ökar och främjas inom bekämpning, t.ex. växtskyddsmedel med låg risk eller baserade på naturliga produkter. För närvarande kan dessa lösningar dock inte ersätta användningen av kemiska bekämpningsmedel. Medlemsstaterna bör bidra till att denna verktygslåda tas i bruk så snart som möjligt och för egen del se till att det finns ändamålsenliga incitament. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Verktygslådan bör inriktas på tillämpningen av olika lösningar och åtgärder som bygger på vetenskap och innovation: användningen av mer tåliga sorter, certifierat utsäde, bevarande jordbruk, integrerad produktion, nya tekniker för genredigering, ekologiskt jordbruk, växelbruk, digital teknik eller satsningar på odling av mindre vanliga grödor. Alla dessa lösningar och åtgärder kan vägleda en framgångsrik omställning till en modell som baserar sig på minskad användning av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | För att uppnå detta är det ytterst viktigt med hållbara växtskyddssystem som är vetenskapligt erkända, effektiva, säkra och tillgängliga och som kan erbjuda jordbrukare verktyg som är nödvändiga för oförminskad konkurrenskraft. I detta syfte bör kommissionen kräva ömsesidighet i fråga om normer så att produkter importerade från tredjeländer, som behandlats med medel som är otillåtna på den inre marknaden, åtminstone uppfyller de krav som gäller i EU. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Samtidigt är det ytterst viktigt att undvika en oproportionerlig ökning av jordbrukarnas administrativa börda, vilken skulle bli ännu mer kännbar för små och medelstora jordbruk samtidigt som dessa på grund av sin småskalighet har svårare att värja sig mot denna typ av konjunkturer. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Å andra sidan måste förvaltningsorgan med ansvar för statistik hantera data ytterst noggrant och framför allt till fullo respektera integritetsskyddet för personer och äganderätten till uppgifterna, som i många fall är att betrakta som sekretessbelagd information. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK välkomnar satsningen på en opartisk, professionell och oberoende rådgivningsmodell som ger jordbrukarna möjlighet att även framöver tillämpa hållbara metoder på fälten. Den roll som jordbruksorganisationer och kooperativ kan spela i detta avseende kommer att vara avgörande för att se till att jordbrukarna gynnas så mycket som möjligt både i produktionshänseende och när det gäller gemensam saluföring (t.ex. jordbrukskooperativ). |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK ser även positivt på införandet av en särskild åtgärd för ekonomisk ersättning till jordbrukare för åsamkade kostnader. Kommittén anser dock att det fortfarande är nödvändigt att mer omsorgsfullt fastställa hur detta kan länkas till den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), i synnerhet genom att klarlägga aspekter som sammanhänger med tidsplanen och genomförandet, eftersom den nya GJP och därmed sammanhängande strategiska planer för varje medlemsstat bör vara godkända och träda i kraft den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

1.17

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den 22 juni 2022 offentliggjorde kommissionen sitt förslag till förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel i samband med översynen av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel. Förslaget skulle ursprungligen ha offentliggjorts den 23 mars 2022, men försenades i kölvattnet av Rysslands invasion av Ukraina. Förordningen ingår tillsammans med förordningen om restaurering av natur i paketet om naturskydd. Paketet utgör ett beslutsamt steg i genomförandet av den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I samklang med från jord till bord-strategin är kommissionens främsta mål i det aktuella förslaget följande:






  — | Att minska den totala användningen av bekämpningsmedel med 50 % och minska riskerna med bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030 (minskningsmål 1) och att minska användningen av farligare bekämpningsmedel med 50 % (minskningsmål 2) i förhållande till genomsnittet under perioden 2015–2017. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Att minska den totala användningen av bekämpningsmedel med 50 % och minska riskerna med bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030 (minskningsmål 1) och att minska användningen av farligare bekämpningsmedel med 50 % (minskningsmål 2) i förhållande till genomsnittet under perioden 2015–2017.

| — | Att öka tillämpningen och efterlevnaden av integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

—

Att öka tillämpningen och efterlevnaden av integrerat växtskydd.

| — | Att öka användningen av mindre farliga och icke-kemiska alternativ för bekämpning av skadegörare. |
| --- | --- |

—

Att öka användningen av mindre farliga och icke-kemiska alternativ för bekämpning av skadegörare.

| — | Att förbättra tillgången till övervakningsuppgifter om spridning och användning av bekämpningsmedel och riskerna med bekämpningsmedel, för hälsan och miljön. |
| --- | --- |

—

Att förbättra tillgången till övervakningsuppgifter om spridning och användning av bekämpningsmedel och riskerna med bekämpningsmedel, för hälsan och miljön.

| — | Att förbättra genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av lagstiftningen i alla medlemsstater i syfte att göra politiken mer effektiv och ändamålsenlig. |
| --- | --- |

—

Att förbättra genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av lagstiftningen i alla medlemsstater i syfte att göra politiken mer effektiv och ändamålsenlig.

| — | Att främja införandet av ny teknik, t.ex. precisionsjordbruk, i syfte att minska den totala användningen av och riskerna med bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Att främja införandet av ny teknik, t.ex. precisionsjordbruk, i syfte att minska den totala användningen av och riskerna med bekämpningsmedel.

| 2.3 | En medlemsstat får sänka sitt nationella mål för användning av och risker med kemiska växtskyddsmedel enligt ett viktningssystem som beaktar det värde som avser intensitet och det värde som avser användning och risker. Denna procentsats får aldrig understiga 35 % eller överstiga 70 % fram till 2030. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För att uppnå de uppställda målen fastställer kommissionen i sitt förslag minskningsmål som är rättsligt bindande i unionen. De nya bestämmelserna innebär dessutom att medlemsstaterna ska anta bindande mål för att bidra till att EU:s övergripande mål. I förordningen medges flexibilitet för medlemsstaterna för att den nationella situationen ska kunna tas i beaktande. Varje medlemsstat får särskilt beakta tidigare framsteg och användningsintensitet i fråga om bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionen ska årligen beräkna användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel med hjälp av en metod som baseras på statistik från medlemsstaterna över växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden. Utgångsvärdet för beräkning av minskningen på 50 % är försäljningen under perioden 2015–2017. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Verksamma ämnen i växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden ska kategoriseras i en av de fyra grupperna och var och en av dem ska bli föremål för viktning, där de farligaste grupperna ska väga tyngre. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kortfattat är de mest framträdande nya aspekterna i översynen följande:






  — | Antagandet av en förordning som är direkt bindande och enhetligt tillämplig i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

Antagandet av en förordning som är direkt bindande och enhetligt tillämplig i samtliga medlemsstater.

| — | Rättsligt bindande mål: att minska användningen av – och riskerna med – kemiska bekämpningsmedel och farligare bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030. |
| --- | --- |

—

Rättsligt bindande mål: att minska användningen av – och riskerna med – kemiska bekämpningsmedel och farligare bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030.

| — | Förenklade nationella handlingsplaner och årliga rapporter som stöder de rättsligt bindande målen. |
| --- | --- |

—

Förenklade nationella handlingsplaner och årliga rapporter som stöder de rättsligt bindande målen.

| — | Bekämpning av skadegörare på ett sätt som tar hänsyn till miljön och som säkerställer att alla jordbrukare tillämpar integrerad bekämpning där kemiska bekämpningsmedel används endast som en sista utväg. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av skadegörare på ett sätt som tar hänsyn till miljön och som säkerställer att alla jordbrukare tillämpar integrerad bekämpning där kemiska bekämpningsmedel används endast som en sista utväg.

| — | Ett nytt register som stöd för kontroll av utrustning för spridning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Ett nytt register som stöd för kontroll av utrustning för spridning av bekämpningsmedel.

| — | Åtagande att se över de harmoniserade riskindikatorerna med utgångspunkt i data i statistiken över insatsvaror och produkter i jordbruket. |
| --- | --- |

—

Åtagande att se över de harmoniserade riskindikatorerna med utgångspunkt i data i statistiken över insatsvaror och produkter i jordbruket.

| — | Incitament för jordbrukare att minska bekämpningsmedlen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) genom särskild finansiering under fem år som stöd för att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

—

Incitament för jordbrukare att minska bekämpningsmedlen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) genom särskild finansiering under fem år som stöd för att uppfylla kraven.

| — | Utbildning: ny giltighetsperiod för utbildnings- och registreringsbevis som krävs för specifika verksamheter. |
| --- | --- |

—

Utbildning: ny giltighetsperiod för utbildnings- och registreringsbevis som krävs för specifika verksamheter.

| — | Förbud att använda bekämpningsmedel i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden. |
| --- | --- |

—

Förbud att använda bekämpningsmedel i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden.

| — | Striktare kriterier när det gäller undantag avseende flygbesprutning. |
| --- | --- |

—

Striktare kriterier när det gäller undantag avseende flygbesprutning.

| 2.8 | Ett paket med nyckelåtgärder ska stödja jordbrukare och andra användare i omställningen till mer hållbara system för livsmedelsproduktion, framför allt följande: 1) en ökning av utbudet på marknaden av alternativ som är biologiska och behäftade med låga risker, 2) incitament för jordbrukare att minska användningen av bekämpningsmedel inom ramen för den nya GJP, 3) forskning och utveckling inom ramen för Horisont Europa 2030, och 4) handlingsplanen för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Pandemin, invasionen av och kriget i Ukraina samt den kraftiga ökningen av klimatförändringarnas effekter (torka, bränder, översvämningar, nya skadegörare, värmeböljor osv.) är aktuella kriser som sätter de europeiska och globala jordbruksbaserade livsmedelssystemen under hårt tryck. Ändå bör dessa svårigheter inte utgöra ett hinder för EU:s beslutsamma åtagande att bygga vidare på åtgärder som syftar till en rättvis omställning, i enlighet med Agenda 2030 (6). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK har i många av sina yttranden efterlyst en övergripande livsmedelspolitik för EU som innefattar följande: 1) ekonomisk, miljömässig och sociokulturell hållbarhet, 2) integration över sektorsgränser, politikområden och styresnivåer, 3) inkluderande beslutsfattande, och 4) en kombination av tvingande åtgärder (förordningar och skatter) och incitament (prispremier, tillgång till krediter, resurser och försäkringar) med målet att påskynda omställningen till hållbara livsmedelssystem (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att uppnå dessa mål är det nödvändigt att EU:s olika politikområden och regler blir mer harmoniserade och samstämmiga, t.ex. i fråga om den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin, strategin för biologisk mångfald, handlingsplanen för nollförorening och hållbar användning av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dessutom bör GJP-budgeten varken minskas eller bibehållas på nuvarande nivå, utan snarare ökas för att stödja omställningen. Godkännandet av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken borde också villkoras med att medlemsstaterna antar övergripande planer för att förändra livsmedelsmiljön och knyta incitamenten för produktion av hälsosamma och hållbara livsmedel till skapandet av nya marknader för sådana produkter (8). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I detta hänseende ser kommittén positivt på beslutet att inom ramen för den nya GJP ge förtur åt sådana frivilliga metoder som tillämpas för att uppnå en hållbar användning av växtskyddsmedel samtidigt som detta stöd under inga omständigheter får missgynna eller inverka negativt på inkomster från användningen av andra alternativa metoder som också är lagliga och tillåtna enligt EU:s regler. Generellt sett har finansieringen, miljösystemen och landsbygdsutvecklingsinitiativen endast riktats till initiativ som går utöver de rättsliga kraven. Den nya ramen ger medlemsstaterna möjlighet att finansiera att jordbrukarna fullgör alla skyldigheter avseende hållbar användning av hållbara växtskyddsmedel under fem år. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I samma anda välkomnar kommittén de ansträngningar som har gjorts för att göra de nationella handlingsplanerna avseende hållbar användning av växtskyddsmedel mer effektiva. Även om de nationella handlingsplanerna avseende växtskyddsmedel kan se mycket olika ut, och även om det har varit frivilligt att uppnå målen och intresseområdena har varierat, är innehållet i dessa ändamålsenligt såtillvida att de innehåller en detaljerad förteckning över initiativ och deras anknytning till målen i från jord till bord-strategin. Alla medlemsstater ska redogöra för finansiella och andra åtgärder som syftar till att främja integrerat växtskydd och icke-kemiska alternativ. De ska redogöra för framstegen i de årliga läges- och genomföranderapporterna inom samtliga målområden och sammanställa kvantitativa uppgifter om användningen av hållbara växtskyddsmedel. Kommissionen ska vartannat år analysera de årliga läges- och genomföranderapporterna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är dock mycket viktigt att denna nya styrningsmodell inte lämnar någon på efterkälken, dvs. att alla medlemsstater på ett optimalt sätt ska kunna uppnå hållbar användning av växtskyddsmedel oavsett vilket utgångsläge de har haft. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | För att målen ska kunna uppnås bör civilsamhällesorganisationerna, och i synnerhet organisationer med erfarenhet av bekämpningsmedel, nära delta i utformningen, övervakningen och den framtida utvärderingen av den nya förordningen. Det är nödvändigt att förbättra kvaliteten på information om bekämpningsmedel till allmänheten, i synnerhet konsumenter, och kvaliteten på utbildning och upplysning som riktas till användare av bekämpningsmedel (9). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Skäliga livsmedelspriser (som återspeglar den verkliga produktionskostnaden för miljön och samhället) är av central betydelse för att uppnå hållbara livsmedelssystem på lång sikt. Det är mycket viktigt att EU säkerställer en faktisk ömsesidighet när det gäller normer i förmånshandelsavtal, även under den pågående krisen (10). |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Det är avgörande att tillgången till, utbudet av och lönsamheten för alternativa lösningar och ny teknik förbättras till gagn för hållbar användning av växtskyddsmedel. Integrerat växtskydd och andra former av bekämpning med begränsad användning av bekämpningsmedel ingår i integrerad produktion samt ekologiskt jordbruk och var bland de viktigaste inslagen i direktivet och utgör kärnan i den nya förordningen (11). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I förslaget till förordning fastställs som allmän norm att yrkesmässiga användare, inklusive jordbrukare, ska använda icke-kemiska metoder innan de överväger att sprida kemiska växtbekämpningsmedel. Sådana metoder är t.ex. växelbruk, övervakning av skadegörare, integrerad bekämpning och användningen av icke-kemiska metoder för bekämpning av skadegörare, samt andra bekämpningsmedel med lägre risk (12). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Detta innebär inte att användningen av bekämpningsmedel inte skulle vara möjlig eller nödvändig under vissa omständigheter. I själva verket är det inom kommersiell livsmedelsproduktion i vissa fall endast möjligt att hålla tillbaka skadegörare på ett tillfredsställande sätt genom att använda bekämpningsmedel, förutsatt att detta är en sista utväg i samklang med den ledande principen om integrerat växtskydd. Som ett exempel kan man peka på dess betydelse för användning i mindre skala. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Klimatförändringarna bidrar till ökad spridning av skadegörare, vilket kräver att bekämpningsmedel finns tillgängliga när alla andra bekämpningsmetoder har uttömts. Detta förefaller än mer angeläget mot bakgrund av att alla prognoser visar att världens befolkning kommer att öka med mer än två miljarder personer under de närmaste 30 åren. Detta scenario bör uppmärksammas på lämpligt sätt för att säkerställa ett stabilt system för livsmedelsproduktion som kan föda en ständigt växande världsbefolkning. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Till detta bör man lägga att torka, översvämningar, värmeböljor och kraftiga temperaturförändringar under de senaste åren har blivit allt vanligare, vilket minskar möjligheterna till livsmedelsproduktion och jordbrukarnas skördar. I detta avseende, och i ett krissammanhang som först uppstod till följd av pandemin och därefter till följd av invasionen av Ukraina samt tidigare nämnda återverkningar av klimatförändringarna, är det nödvändigt att säkerställa att jordbrukens skördeutfall fortsättningsvis hålls på en stabil nivå för att världen ska ha tillgång till livsmedel av god kvalitet och i tillräcklig mängd och därmed trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I förordningen betonas också den framträdande roll som ska spelas av oberoende rådgivare, som ska erbjuda professionell rådgivning i överensstämmelse med specifika bestämmelser om de grödor som ska odlas och integrerat växtskydd. I ljuset av detta är det av avgörande betydelse att förstärka och främja rådgivningen från yrkesorganisationer inom jordbruket och kooperativ som direkt stöd i form av fältarbetare på plats. I Spanien är det till exempel obligatoriskt att stödja sig på ett utlåtande från en rådgivare om de allra flesta grödor, vilket har lett till att det nu finns över 20 000 officiellt certifierade rådgivare. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | I sin tidigare utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel betonade EESK att det är viktigt att förbättra uppföljningssystemet och att säkerställa efterlevnaden av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel i de nationella handlingsplanerna. När det gäller hållbar användning av bekämpningsmedel ska yrkesmässiga användare dokumentera skälen till varje ingrepp (kemisk, biologisk, fysisk eller odlingsteknisk bekämpning). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | I detta sammanhang ska särskild uppmärksamhet riktas till skyddade eller känsliga områden i enlighet med förslaget till förordning. Användning av växtskyddsmedel kommer inte längre att tillåtas i särskilda skyddade eller känsliga områden (grönområden i städer inklusive parker eller allmänna trädgårdar, lekplatser och områden för rekreation och idrott, vägar för allmänt bruk, skyddade Natura 2000-områden och alla ekologiskt känsliga områden som kan bevaras för utrotningshotade pollinatörer), såvida inte vissa villkor är uppfyllda och först efter det att den som yrkesmässigt använder produkterna ger en noggrann motivering till vilka produkter de avser att använda, hur, när och hur länge. Därför är det ytterst viktigt att behöriga tillståndsmyndigheter har tillräckligt med kvalificerad personal för att undvika dröjsmål som leder till att ingreppet försenas och därmed inte hinner förhindra uppkomsten av skadegörare i tid. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Samtidigt bör särskilda geografiska och klimatrelaterade villkor i medlemsstaterna beaktas i syfte att se till att användningen av växtskyddsmedel inte inskränks alltför mycket på jordbruksarealer i ekologiskt känsliga områden där uppkomsten av nya skadegörare annars inte kan hindras. I Spanien omfattar t.ex. Naturanätverket 27 % av arealen, inklusive tusentals hektar för jordbruk och boskapsuppfödning. Ett bra tillvägagångssätt kunde vara att de olika områdena delas in i zoner och att områden som utgör en integrerad reserv avgränsas och avskiljs från övriga områden. Till syvende och sist bör beslut om begränsad användning i känsliga områden fattas utifrån välgrundade vetenskapliga och agronomiska argument som motiverar varför ett givet område ska betraktas som skyddat. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Den gräns som måste uppnås innan ett kemiskt ingrepp kan göras återges i detalj i de grödspecifika bestämmelserna, och det ankommer på de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att upprätta ett elektroniskt register över integrerat växtskydd och växtskyddsmedel och att se till att yrkesmässiga användare för in sina uppgifter. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Med tanke på att bristen på kunskap om hur bekämpningsmedel kan användas på ett optimalt sätt har varit ett av de främsta hindren för genomförande av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel (13) välkomnar EESK dessutom att kommissionen har beaktat många av kommitténs rekommendationer om utbildning och kompetensutveckling. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Ett nytt centralt elektroniskt register över utbildningsbevis ska upprättas. Registret ska innehålla detaljerade uppgifter om utbildningsbevisets giltighetstid (fem år för en rådgivare och tio år för en distributör eller en yrkesmässig användare). Det krävs ett utbildningsbevis innan användaren kan köpa eller använda växtskyddsmedel som godkänts för spridningsutrustning i yrkesmässig användning och innan en rådgivare kan inleda rådgivning. Distributörerna ska ha tillräckligt med utbildad personal. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Integritetsskyddet måste garanteras då myndigheterna använder jordbruksdata, och de måste framför allt ge jordbrukarna bättre tillgång till digitala färdigheter och bredband för att undvika betydande utgifter och bördor för jordbrukarna, som ofta saknar tekniska resurser eller personalresurser för att föra in dokumentation i det elektroniska registret. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Genomförandet av förordningen skulle gynnas av ökad kunskap bland allmänheten, och i synnerhet konsumenterna, om bekämpningsmedlens betydelse och användning i enlighet med medlemsstaternas och EU:s regler. Det vore mycket värdefullt att anordna informationskampanjer och sprida kunskap för att bättre upplysa allmänheten generellt, men även politiska beslutsfattare. Information behöver bl.a. spridas om de faktorer som styr prissättningen på livsmedel samt om frågor som främst har att göra med etikettering och certifiering av produkter (14). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Slutligen bör lika villkor fortgående gälla inom internationell handel. Samstämmigheten mellan EU:s olika politikområden kräver att yttersta försiktighet tillämpas vid förbud av import av livsmedelsprodukter som har behandlats med medel som är otillåtna i EU. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

1

(2)  EESK:s informationsrapport ”Utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel”.

2

(3)  Eurostat, Pesticides sales in the EU.

3

(4)  Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser (EUT C 290, 29.7.2022, s. 1).

4

(5)  FAO, Hunger Hotspots – FAO-WFP early warnings on acute food insecurity.

5

(6)  Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser (EUT C 290, 29.7.2022, s. 1).

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381 final) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381 final) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

8

(9)  EESK:s informationsrapport ”Utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel”.

9

(10)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381 final) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

10

(11)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Integrerad produktion i EU” (yttrande på eget initiativ) (EUT C 214, 8.7.2014, s. 8).

11

(12)  EESK:s informationsrapport ”Utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel”.

12

(13)  EESK:s informationsrapport ”Utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel”.

13

(14)  EESK:s informationsrapport ”Utvärdering av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel”.

14

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/145

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål

(COM(2022) 539 final – 2022/0331(CNS))

(2023/C 100/22)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 113 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 209/0/3 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 27.10.2022

Rättslig grund

Artiklarna 113 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

209/0/3

Eftersom kommittén stöder förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (1), som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 574:e plenarsession den 14–15 december 2022 (sammanträdet den 14 december 2022) med 209 röster för och 3 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 539 final.

1

---

| 16.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/146

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i det område som omfattas av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa)

(COM(2022) 563 final – 2022/0348(COD))

(2023/C 100/23)

| Remiss | Europaparlamentet, 9.11.2022 |
| --- | --- |
| | Rådet, 10.11.2022 |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2022 |
| Plenarsession nr | 574 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/0/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 9.11.2022

Rådet, 10.11.2022

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2022

Plenarsession nr

574

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/0/3

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 14 december 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---