# Euroopa Liidu C 80/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik3. märts 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 80

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik3. märts 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 80/01 | Komisjoni teatis — Suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 80/01

Komisjoni teatis — Suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 80/02 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/457, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/449, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 48 |
| 2023/C 80/03 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 50 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 80/04 | Euro vahetuskurss — 2. veebruar 2023 | 52 |
| 2023/C 80/05 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 53 |
| 2023/C 80/06 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) rakendamisega
  (REACH-määruse XVII lisa kande 27 (nikkel) kohaste Euroopa standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

   (
  1
  ) | 54 |
| | Kontrollikoda |
| 2023/C 80/07 | Eriaruanne nr 05/2023 — ELi finantsmaastik – keeruline moodustis, mis vajab lihtsustamist ja paremat aruandekohustust | 55 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 80/02

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/457, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/449, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

48

2023/C 80/03

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

50

Euroopa Komisjon

2023/C 80/04

Euro vahetuskurss — 2. veebruar 2023

52

2023/C 80/05

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

53

2023/C 80/06

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) rakendamisega
  (REACH-määruse XVII lisa kande 27 (nikkel) kohaste Euroopa standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

   (
  1
  )

(REACH-määruse XVII lisa kande 27 (nikkel) kohaste Euroopa standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

54

Kontrollikoda

2023/C 80/07

Eriaruanne nr 05/2023 — ELi finantsmaastik – keeruline moodustis, mis vajab lihtsustamist ja paremat aruandekohustust

55

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 80/08 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 56 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 80/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 67 |
| 2023/C 80/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10891 – BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 69 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 80/11 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 71 |
| 2023/C 80/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 79 |
| 2023/C 80/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 84 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 80/08

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

56

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 80/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

67

2023/C 80/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10891 – BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

69

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 80/11

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

71

2023/C 80/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

79

2023/C 80/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

84

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: — 2,50 % 1. märts 2023 — Euro vahetuskurss, parandus ( ELT C 78, 2.3.2023 ) | 88 |

Parandused

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: — 2,50 % 1. märts 2023 — Euro vahetuskurss, parandus ( ELT C 78, 2.3.2023 )

( ELT C 78, 2.3.2023 )

88

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/1

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis

(2023/C 80/01)

Pärast taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (1) vastuvõtmist on geopoliitiline kontekst märkimisväärselt muutunud. Venemaa provotseerimata sõjaline agressioon Ukraina vastu on tekitanud ELi energialiidule erakordselt suuri probleeme ning seeläbi süvendanud COVID-19 kriisi majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Nende probleemide lahendamiseks esitas komisjon Euroopa Ülemkogu taotlusel 18. mail 2022 ettepaneku taaste- ja vastupidavusrahastu tõhususe suurendamiseks kava „REPowerEU“ raames.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määrus, mida on muudetud peagi jõustuva taaste- ja vastupidavuskavadesse lisatavaid REPowerEU peatükke käsitleva määrusega (edaspidi „REPowerEU määrus“), parandab taaste- ja vastupidavusrahastu suutlikkust täita tulemuslikult kava „REPowerEU“ eesmärke ning aidata kaasa energiajulgeoleku tagamisele, liidu energiavarustuse mitmekesistamisele, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu ja energiatõhususe suurendamisele, energiasalvestusvõimsuse suurendamisele ja fossiilkütustest sõltuvuse vajalikule vähendamisele enne 2030. aastat. REPowerEU määrusega luuakse raamistik, mis on vajalik selleks, et tagada ELi energiaalast vastupanuvõimet tugevdavate investeeringute ja reformide võimalikult kiire elluviimine. Selles määratakse kindlaks kava „REPowerEU“ konkreetsed eesmärgid, mille saavutamisele peaksid olema suunatud investeeringud ja reformid, mis REPowerEU peatüki kaudu olemasolevatesse riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse lisatakse. Lisaks nähakse määrusega ette sihtotstarbelised rahastamisallikad asjaomaste meetmete rahastamiseks.

Taaste- ja vastupidavusrahastu ja selle uus komponent „REPowerEU“ täidavad olulist rolli ka ELi tööstuse konkurentsivõime tugevdamisel. See pakub märkimisväärseid täiendavaid rahastamisvõimalusi, et kiirendada ELi tööstuse üleminekut heiteta või vähese CO2 heitega tehnoloogiale teel kliimaneutraalsuse saavutamiseni ning et suurendada investeeringuid uutesse puhta tehnoloogia tootmisvõimsustesse. REPowerEU määruses sätestatud poliitikaeesmärgid hõlmavad sõnaselgelt eesmärke, mis on otseselt seotud kiirendatud ja õiglase tööstusliku üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, sealhulgas tööstuse dekarboniseerimisega, roheliste kutseoskustega ja rohepöörde seisukohast strateegilise tähtsusega tehnoloogia väärtusahelate arendamisega. Arvestades tungivat vajadust seonduvate probleemidega tegeleda ja pidades silmas kava „REPowerEU“ prioriteetide üldist tasakaalustamist, kutsutakse liikmesriike üles lisama oma muudetud kavadesse meetmeid puhta tehnoloogia tööstuse praeguse ja tulevase konkurentsivõime toetamiseks. Nagu on märgitud komisjoni vastu võetud teatises, (2) peaksid need hõlmama ennekõike regulatiivseid meetmeid puhta tehnoloogia projektide loamenetluste kiirendamiseks, maksusoodustusi või muus vormis rahalist toetust, et stimuleerida puhta tehnoloogia projektide elluviimist, ning uusi jõupingutusi tööjõu oskuste täiendamiseks puhta tehnoloogia valdkonnas.

REPowerEU määrus pakub liikmesriikidele SAFE (taskukohase energia toetamise) meetmete kaudu 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodil ka lisapaindlikkust. Nimelt võivad liikmesriigid kasutada kasutamata jäänud vahendeid selleks, et anda otsetoetust haavatavatele leibkondadele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, et aidata neil toime tulla suuremate energiakuludega. Käesolevad suunised neid meetmeid ei hõlma.

Käesolevates suunistes selgitatakse olemasoleva kava muutmise protsessi ja REPowerEU peatüki koostamise korda. Suuniste 1. osas selgitatakse vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskava muutmise õiguslikke aluseid ning 2. osas käsitletakse REPowerEU peatüki koostamist ja sisu. Samuti kirjeldatakse selles teavet, mille liikmesriigid peaksid komisjonile esitama oma taaste- ja vastupidavuskavas tehtavate muudatuste põhjuste, eesmärkide ja laadi kohta. Käesolevad suunised asendavad 2022. aasta mais komisjoni avaldatud suunised, ent 2021. aasta jaanuaris avaldatud suunised (3) taaste- ja vastupidavuskavade koostamiseks jäävad üldjoontes kehtima.

REPowerEU peatüki lisamiseks taaste- ja vastupidavuskavas muudatuste tegemisel on oluline pidada silmas alljärgnevaid põhimõtteid.

| — | Taaste- ja vastupidavuskavade kiire rakendamine on jätkuvalt esimene prioriteet. Liikmesriigid peaksid jätkama kõikvõimalikke jõupingutusi maksetaotluste õigel ajal esitamiseks ning reformide ja investeeringute edenemise tagamiseks, et rahalised vahendid oleks võimalik õigeaegselt välja maksta. |
| --- | --- |

—

Taaste- ja vastupidavuskavade kiire rakendamine on jätkuvalt esimene prioriteet. Liikmesriigid peaksid jätkama kõikvõimalikke jõupingutusi maksetaotluste õigel ajal esitamiseks ning reformide ja investeeringute edenemise tagamiseks, et rahalised vahendid oleks võimalik õigeaegselt välja maksta.

| — | Selleks et tagada REPowerEU meetmete kiire rakendamine, peaksid liikmesriigid esitama oma muudetud taaste- ja vastupidavuskava koos REPowerEU peatükiga hiljemalt 30. aprilliks 2023. Liikmesriigid peaksid esitama kõik oma taaste- ja vastupidavuskava muudatused ühe addendum’ina. REPowerEU peatükis tuleks põhjalikult käsitleda liikmesriigis lahendamist vajavaid probleeme. |
| --- | --- |

—

Selleks et tagada REPowerEU meetmete kiire rakendamine, peaksid liikmesriigid esitama oma muudetud taaste- ja vastupidavuskava koos REPowerEU peatükiga hiljemalt 30. aprilliks 2023. Liikmesriigid peaksid esitama kõik oma taaste- ja vastupidavuskava muudatused ühe addendum’ina. REPowerEU peatükis tuleks põhjalikult käsitleda liikmesriigis lahendamist vajavaid probleeme.

| — | Selleks et tagada kiire edasiminek kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisel, peaksid liikmesriigid seadma prioriteediks meetmed, mille rakendamine on juba käimas ja mida saab rakendada kuni 2026. aastani. Liikmesriigid peaksid arvestama ka kehtivas taaste- ja vastupidavuskavas tehtavate muudatuste võimalikku mõju väljamakseprofiilile. Üldiselt peaksid liikmesriigid hindama ka olemasolevate meetmete rakendamise ajakava, et tagada nende elluviimine kokkulepitud ajakava kohaselt. |
| --- | --- |

—

Selleks et tagada kiire edasiminek kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisel, peaksid liikmesriigid seadma prioriteediks meetmed, mille rakendamine on juba käimas ja mida saab rakendada kuni 2026. aastani. Liikmesriigid peaksid arvestama ka kehtivas taaste- ja vastupidavuskavas tehtavate muudatuste võimalikku mõju väljamakseprofiilile. Üldiselt peaksid liikmesriigid hindama ka olemasolevate meetmete rakendamise ajakava, et tagada nende elluviimine kokkulepitud ajakava kohaselt.

| — | Järelejäänud taaste- ja vastupidavusrahastu laenudest saab lisarahastust REPowerEU peatükkides sisalduvatele reformidele ja investeeringutele. Nende laenude optimaalse jaotamise tagamiseks peaksid liikmesriigid teatama huvist laenu võtta võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul pärast REPowerEU määruse jõustumist. |
| --- | --- |

—

Järelejäänud taaste- ja vastupidavusrahastu laenudest saab lisarahastust REPowerEU peatükkides sisalduvatele reformidele ja investeeringutele. Nende laenude optimaalse jaotamise tagamiseks peaksid liikmesriigid teatama huvist laenu võtta võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul pärast REPowerEU määruse jõustumist.

| — | Taaste- ja vastupidavuskavas artiklite 18 ja 21 alusel tehtavad muudatused ei tohiks vähendada kava üldist ambitsioonitaset, eriti nende meetmete puhul, mida rakendatakse riigipõhiste soovituste järgimiseks ning mis aitavad saavutada rohe- ja digipöörde eesmärke. Läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad täiendavad investeeringud ja reformid peaksid keskenduma kava „REPowerEU“ eesmärkidele. |
| --- | --- |

—

Taaste- ja vastupidavuskavas artiklite 18 ja 21 alusel tehtavad muudatused ei tohiks vähendada kava üldist ambitsioonitaset, eriti nende meetmete puhul, mida rakendatakse riigipõhiste soovituste järgimiseks ning mis aitavad saavutada rohe- ja digipöörde eesmärke. Läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad täiendavad investeeringud ja reformid peaksid keskenduma kava „REPowerEU“ eesmärkidele.

| — | Liikmesriike kutsutakse samuti üles analüüsima ja komisjoniga arutama oma seniseid kogemusi rahastu rakendamisel, et teha kindlaks, kas muudatused riiklikes rakendusraamistikes võiksid aidata parandada reformide ja investeeringute elluviimist. |
| --- | --- |

—

Liikmesriike kutsutakse samuti üles analüüsima ja komisjoniga arutama oma seniseid kogemusi rahastu rakendamisel, et teha kindlaks, kas muudatused riiklikes rakendusraamistikes võiksid aidata parandada reformide ja investeeringute elluviimist.

Sisukord

| I OSA. | TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVADE TÄIENDAV RAHASTAMINE JA MUUTMINE | 4 |
| --- | --- | --- |

I OSA.

| I. | Sissejuhatus | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | Täiendav rahastamine | 4 |
| --- | --- | --- |

II.

| III. | Eelmaksed | 9 |
| --- | --- | --- |

III.

| IV. | Kava muutmine uue maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamise arvessevõtmiseks | 9 |
| --- | --- | --- |

IV.

| V. | Kava muutmine või asendamine põhjusel, et kava või selle osa ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita | 10 |
| --- | --- | --- |

V.

| II OSA. | SUUNISED ADDENDUM’I KOOSTAMISEKS JA ESITAMISEKS | 11 |
| --- | --- | --- |

II OSA.

| I. | REPowerEU peatükk | 13 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | Üldised suunised taaste- ja vastupidavuskavade muutmiseks | 24 |
| --- | --- | --- |

II.

| I LISA. | RAHASTAMISVAHENDID | 35 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | TAASTE- JA VASTUPIDAVUSRAHASTU LAENUDEGA SEOTUD KAVATSUSTE DEKLARATSIOONI VORM | 37 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | BREXITIGA KOHANEMISE RESERVIST ÜMBERPAIGUTAMISEGA SEOTUD KAVATSUSTE DEKLARATSIOONI VORM | 38 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

| IV LISA. | TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVA ADDENDUM’I VORM | 39 |
| --- | --- | --- |

IV LISA.

| V LISA. | „REPowerEU“ PEATÜKI VORM | 44 |
| --- | --- | --- |

V LISA.

I OSA.

TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVADE TÄIENDAV RAHASTAMINE JA MUUTMINE

I.   Sissejuhatus

Liikmesriigid peaksid oma taaste- ja vastupidavuskava muutmisel võtma aluseks algse kava konsolideeritud versiooni, mis peaks kajastama hindamisetapis tehtud muudatusi ja olema täielikult kooskõlas nõukogu vastava rakendusotsusega. Liikmesriikidel, kes ei ole oma algset kava veel konsolideerinud, palutakse seda teha enne oma kava muutmist. Liikmesriigid peaksid esitama muudetud kava oma konsolideeritud kava addendum’ina. Addendum’i vorm on esitatud käesolevate suuniste IV lisas.

Kava muutmise korral korraldab komisjon uue hindamise kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 19. Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 20 tuleb kavale antud positiivne hinnang komisjoni ettepaneku põhjal kiita heaks nõukogu rakendusotsusega. Sellele järgneb vajaduse korral komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel uue või muudetud rahastamis- ja/või laenulepingu allkirjastamine ning enne maksete tegemist tegevuskorra allkirjastamine.

Enne muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamist kutsutakse liikmesriike üles pidama komisjoni talitustega mitteametlikku dialoogi. Selle dialoogi eesmärk on sama nagu enne algsete taaste- ja vastupidavuskavade esitamist peetud dialoogil – abistada liikmesriike taaste- ja vastupidavuskavas muudatuste tegemisel.

Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt esitada muudetud taaste- ja vastupidavuskavad hiljemalt 2023. aasta aprilliks, enne muudetud taaste- ja vastupidavuskavade ja laenutaotluste esitamise ametlikku tähtaega, mis on 31. august 2023. Võttes arvesse, et ülejäänud 30 % toetuseeraldise raames saadaolevate summade kulukohustustega sidumise tähtaeg on 2023. aasta lõpp, soovitatakse liikmesriikidele (olenemata sellest, kas esitatakse ka laenutaotlus või mitte) tungivalt, et nad ei esitaks muudetud taaste- ja vastupidavuskavasid pärast 2023. aasta augustit, kuna siis pole kindel, kas hindamis- ja vastuvõtmisprotsess jõutakse lõpule viia õigeks ajaks, et allkirjastada rahastamis- ja/või laenulepingud enne 2023. aasta lõppu. Sellisel juhul on liikmesriigil oht kaotada 30 % toetuseeraldisest ja juurdepääs laenudele.

II.   Täiendav rahastamine

Alates REPowerEU määruse jõustumisest peaks iga muudetud taaste- ja vastupidavuskava, millega kaasneb täiendav rahaline toetus laenuna, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „HKS“) raames eraldatavate vahenditena ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1755 loodud Brexitiga kohanemise reservist ümber paigutatavate vahenditena, sisaldama kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 21c REPowerEU peatükki. REPowerEU peatükiga seotud täiendav rahaline toetus makstakse välja koos taaste- ja vastupidavusrahastu ülejäänud rahalise toetusega ja asjakohasel juhul laenutoetusega ühise osamaksete ajakava kohaselt.

HKSi vahendid REPowerEU jaoks

REPowerEU määrusega nähakse ette uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria. Neid vahendeid võib kasutada üksnes selleks, et rahastada taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21c lõikes 1 osutatud REPowerEU peatükis sisalduvaid reforme ja investeeringuid (vt sellele pühendatud eraldi jagu II osas), välja arvatud meetmeid, mille suhtes kohaldatakse olulise kahju ärahoidmise põhimõtte erandit. Selle täiendava tagastamatu rahalise toetuse kasutamisega kaasneb nõue panna paika täiendavad vahe-eesmärgid ja sihid, mis lõimitakse nõukogu rakendusotsuse osamaksete ajakavva. Väljamakseprofiili puhul rahastamisallikaid ei eristata.

Nagu tehti ka algsete taaste- ja vastupidavuskavade puhul, arvab komisjon kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21a lõikega 3 HKSi vahenditest tulenevast täiendavast tagastamatust rahalisest toetusest halduskulude katteks maha teatava osa.

Tabel 1

Täiendavad REPowerEU toetused liikmesriikide kaupa

| Liikmesriik | Osa (% kogusummast) | Summa (eurodes, jooksevhindades) |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 1,41  % | 282 138 922 |
| Bulgaaria | 2,40  % | 480 047 020 |
| Tšehhi | 3,41  % | 681 564 712 |
| Taani | 0,65  % | 130 911 150 |
| Saksamaa | 10,45  % | 2 089 555 318 |
| Eesti | 0,42  % | 83 422 597 |
| Iirimaa | 0,45  % | 89 598 110 |
| Kreeka | 3,85  % | 769 221 929 |
| Hispaania | 12,93  % | 2 586 147 350 |
| Prantsusmaa | 11,60  % | 2 320 955 407 |
| Horvaatia | 1,35  % | 269 441 467 |
| Itaalia | 13,80  % | 2 760 000 000 |
| Küpros | 0,26  % | 52 487 457 |
| Läti | 0,62  % | 123 982 817 |
| Leedu | 0,97  % | 194 020 453 |
| Luksemburg | 0,15  % | 30 000 000 |
| Ungari | 3,51  % | 701 565 457 |
| Malta | 0,15  % | 30 000 000 |
| Madalmaad | 2,28  % | 455 041 644 |
| Austria | 1,05  % | 210 620 057 |
| Poola | 13,80  % | 2 760 000 000 |
| Portugal | 3,52  % | 704 419 725 |
| Rumeenia | 7,00  % | 1 399 326 315 |
| Sloveenia | 0,58  % | 116 909 535 |
| Slovakkia | 1,83  % | 366 959 257 |
| Soome | 0,56  % | 112 935 884 |
| Rootsi | 0,99  % | 198 727 417 |

Liikmesriik

Osa (% kogusummast)

Summa (eurodes, jooksevhindades)

Belgia

1,41  %

282 138 922

Bulgaaria

2,40  %

480 047 020

Tšehhi

3,41  %

681 564 712

Taani

0,65  %

130 911 150

Saksamaa

10,45  %

2 089 555 318

Eesti

0,42  %

83 422 597

Iirimaa

0,45  %

89 598 110

Kreeka

3,85  %

769 221 929

Hispaania

12,93  %

2 586 147 350

Prantsusmaa

11,60  %

2 320 955 407

Horvaatia

1,35  %

269 441 467

Itaalia

13,80  %

2 760 000 000

Küpros

0,26  %

52 487 457

Läti

0,62  %

123 982 817

Leedu

0,97  %

194 020 453

Luksemburg

0,15  %

30 000 000

Ungari

3,51  %

701 565 457

Malta

0,15  %

30 000 000

Madalmaad

2,28  %

455 041 644

Austria

1,05  %

210 620 057

Poola

13,80  %

2 760 000 000

Portugal

3,52  %

704 419 725

Rumeenia

7,00  %

1 399 326 315

Sloveenia

0,58  %

116 909 535

Slovakkia

1,83  %

366 959 257

Soome

0,56  %

112 935 884

Rootsi

0,99  %

198 727 417

Vahendite ümberpaigutamine ja muud ELi rahaliste vahenditega seotud rahastamisvõimalused

Jagatud eelarve täitmise alla kuuluvad fondid, mis on hõlmatud 2021.–2027. aasta ühissätete määrusega

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõikega 1 on nähtud ette liikmesriikide võimalus paigutada kooskõlas ühissätete määruse tingimustega kuni 5 % oma algsest eraldisest igast määrusega (EL) 2021/1060 (2021.–2027. aasta ühissätete määrus) hõlmatud fondist (v.a õiglase ülemineku fond) ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse. Ühissätete määruse artikli 26 kohaselt võib kuni 5 % ühissätete määrusega hõlmatud fondide 2021.–2027. aasta vahenditest paigutada ümber mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse ELi rahastamisvahendisse üksnes asjaomase liikmesriigi jaoks. Selle ELi rahastamisvahendi eeskirjad, millesse vahendid ümber paigutatakse, on täies ulatuses kohaldatavad. See säte võimaldab liikmesriigil suurendada taaste- ja vastupidavusrahastu raames kättesaadavaid vahendeid.

Liikmesriigid võivad taotleda selliseid ümberpaigutusi oma programmi muutmise raames. 2021.–2027. aasta ühissätete määruse artikli 26 lõike 3 kohaselt peavad sellise ümberpaigutamise taotlused, mis tehakse programmi muutmise kaudu, olema igakülgselt põhjendatud, pidades silmas vastastikust täiendavust ja saavutatavat mõju.

Seda 2021.–2027. aasta ühissätete määruse artikli 26 kohast võimalust paigutada ümber kuni 5 % vahenditest võib kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu rahaeraldise vähenemise korvamiseks ükskõik millise olemasolevas taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva meetme puhul. Samuti võib seda kasutada REPowerEU peatükis sisalduvate reformide ja investeeringute jaoks (4).

Lisaks võivad liikmesriigid REPowerEU määrusega muudetud ühissätete määruse artikli 26a kohaselt kasutada kuni 7,5 % algsest riiklikust eraldisest Euroopa Regionaalarengu Fondis, Euroopa Sotsiaalfondis+ ja Ühtekuuluvusfondis selleks, et toetada kava „REPowerEU“ eesmärke, järgides vastavat fondi käsitlevaid eeskirju ja esitades ühissätete määruse artikli 24 kohaselt programmi muutmise taotluse.

Tabel 2

Ühissätete määruse artikli 26 kohasteks ümberpaigutusteks kasutada olevad summad

| Miljonites eurodes, ümardatud | 2021.–2027. aasta ühissätete määruse artikli 26 kohasteks ümberpaigutusteks kasutada olevad summad (2022. aasta detsembri seisuga)
   (*1) |
| --- | --- |
| BE | 134,7 |
| BG | 363,4 |
| CZ | 910,2 |
| DK | 25,9 |
| DE | 865,9 |
| EE | 153,7 |
| IE | 59,9 |
| EL | 412,8 |
| ES | 1 769,4 |
| FR | 842,6 |
| HR | 435,4 |
| IT | 2 104,9 |
| CY | 45,2 |
| LV | 214,6 |
| LT | 305,1 |
| LU | 2,9 |
| HU | 1 086,4 |
| MT | 24,9 |
| NL | 64,9 |
| AT | 57,5 |
| PL | 3 609,0 |
| PT | 1 112,6 |
| RO | 1 461,0 |
| SI | 152,9 |
| SK | 617,9 |
| FI | 65,1 |
| SE | 96,3 |

Miljonites eurodes, ümardatud

2021.–2027. aasta ühissätete määruse artikli 26 kohasteks ümberpaigutusteks kasutada olevad summad (2022. aasta detsembri seisuga)
   (*1)

BE

134,7

BG

363,4

CZ

910,2

DK

25,9

DE

865,9

EE

153,7

IE

59,9

EL

412,8

ES

1 769,4

FR

842,6

HR

435,4

IT

2 104,9

CY

45,2

LV

214,6

LT

305,1

LU

2,9

HU

1 086,4

MT

24,9

NL

64,9

AT

57,5

PL

3 609,0

PT

1 112,6

RO

1 461,0

SI

152,9

SK

617,9

FI

65,1

SE

96,3

Brexitiga kohanemise reserv

Liikmesriik võib taaste- ja vastupidavusrahastusse ümber paigutada ka kogu oma esialgse eraldise Brexitiga kohanemise reservist või osa sellest eraldisest, et rahastada oma REPowerEU peatüki kohaseid investeeringuid ja reforme; ümberpaigutamine on ette nähtud üksnes asjaomase liikmesriigi toetuseks. Brexitiga kohanemise reservist makstakse 80 % sellest esialgsest eraldisest liikmesriikidele välja kolme eelmaksena: 40 % 2021. aastal, 30 % 2022. aastal ja 30 % 2023. aastal; esialgse eraldise ülejäänud summa makstakse välja 2025. aastal piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid käsitleva dokumentatsiooni alusel.

Brexitiga kohanemise reservi 2022. ja 2023. aasta eelmaksed tuleb teha aprilli lõpuks. Selleks et enne Brexitiga kohanemise reservist 2023. aastal tehtavat eelmakset oleks võimalik võtta arvesse võimalikke ümberpaigutamise kavatsusi, peavad liikmesriigid 1. märtsiks 2023 teatama komisjonile võimalikust kavatsusest paigutada Brexitiga kohanemise reservi vahendeid ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse. Seda tuleks teha e-posti teel, kasutades III lisas esitatud vormi. Taotlus peaks sisaldama üldist selgitust Brexitiga kohanemise reservi ja REPowerEU peatüki ühiste eesmärkide kohta ning osutama, et mõlema puhul keskendutakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele. Liikmesriikidelt ei eeldata põhjenduste esitamist üksikute meetmete kaupa. Kui komisjon on selle teabe kätte saanud, peatatakse 2023. aasta eelmakse tegemine.

Sõltuvalt summast, mille liikmesriik otsustab taaste- ja vastupidavusrahastusse ümber paigutada, kohaldatakse ühte alljärgnevatest menetlustest.

| — | Kui ümberpaigutatav summa on väiksem kui algse eraldise järelejäänud summa, mida ei ole Brexitiga kohanemise reservist veel (eelmaksena) välja makstud, kasutatakse ümberpaigutamiseks Brexitiga kohanemise reservi eraldise summasid, mis oleks muidu välja makstud 2023. ja 2025. aastal. |
| --- | --- |

—

Kui ümberpaigutatav summa on väiksem kui algse eraldise järelejäänud summa, mida ei ole Brexitiga kohanemise reservist veel (eelmaksena) välja makstud, kasutatakse ümberpaigutamiseks Brexitiga kohanemise reservi eraldise summasid, mis oleks muidu välja makstud 2023. ja 2025. aastal.

| — | Kui ümberpaigutatav summa on suurem kui Brexitiga kohanemise reservi esialgse eraldise see osa, mida ei ole välja makstud, paigutatakse kõigepealt ümber summad, mida ei ole Brexitiga kohanemise reservist veel välja makstud. Seejärel rahastatakse vahet (osaliselt või täielikult) summadest, mis on Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksetena 2021. ja 2022. aastal juba välja makstud ja mis tuleks kõigepealt asjaomaselt liikmesriigilt tagasi nõuda. Liikmesriikidel on võimalik väljendada eelistust, et võimaluse korral tasaarvestaks komisjon tagasinõutavad summad mõne sobiva tulevase maksega, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu raames.

  Tabel 3


  Brexitiga kohanemise reservi eraldis ja Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksed








  Miljonites eurodes, ümardatud | Brexitiga kohanemise reservi eraldis | Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksed |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | 386,6 | 211,8 |
| BG | 15,4 | 8,4 |
| CZ | 54,9 | |
| DK | 275,0 | 150,7 |
| DE | 646,6 | 354,2 |
| EE | 6,6 | 3,6 |
| IE | 1 165,2 | 638,3 |
| EL | 38,6 | 21,2 |
| ES | 272,4 | 149,3 |
| FR | 735,6 | 403,0 |
| HR | 7,2 | 3,9 |
| IT | 146,8 | 80,4 |
| CY | 52,1 | 28,5 |
| LV | 10,9 | 6,0 |
| LT | 12,2 | 6,7 |
| LU | 128,5 | 70,4 |
| HU | 57,2 | 31,3 |
| MT | 44,3 | 24,3 |
| NL | 886,3 | 485,5 |
| AT | 27,7 | 15,2 |
| PL | 173,6 | 95,1 |
| PT | 81,4 | 44,6 |
| RO | 43,2 | 23,6 |
| SI | 5,3 | |
| SK | 36,3 | 19,9 |
| FI | 23,2 | |
| SE | 137,4 | 75,3 |
| EU27 | 5 470,4 | |

—

Kui ümberpaigutatav summa on suurem kui Brexitiga kohanemise reservi esialgse eraldise see osa, mida ei ole välja makstud, paigutatakse kõigepealt ümber summad, mida ei ole Brexitiga kohanemise reservist veel välja makstud. Seejärel rahastatakse vahet (osaliselt või täielikult) summadest, mis on Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksetena 2021. ja 2022. aastal juba välja makstud ja mis tuleks kõigepealt asjaomaselt liikmesriigilt tagasi nõuda. Liikmesriikidel on võimalik väljendada eelistust, et võimaluse korral tasaarvestaks komisjon tagasinõutavad summad mõne sobiva tulevase maksega, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu raames.

Tabel 3

Brexitiga kohanemise reservi eraldis ja Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksed

Miljonites eurodes, ümardatud

Brexitiga kohanemise reservi eraldis

Brexitiga kohanemise reservist tehtud eelmaksed

BE

386,6

211,8

BG

15,4

8,4

CZ

54,9

DK

275,0

150,7

DE

646,6

354,2

EE

6,6

3,6

IE

1 165,2

638,3

EL

38,6

21,2

ES

272,4

149,3

FR

735,6

403,0

HR

7,2

3,9

IT

146,8

80,4

CY

52,1

28,5

LV

10,9

6,0

LT

12,2

6,7

LU

128,5

70,4

HU

57,2

31,3

MT

44,3

24,3

NL

886,3

485,5

AT

27,7

15,2

PL

173,6

95,1

PT

81,4

44,6

RO

43,2

23,6

SI

5,3

SK

36,3

19,9

FI

23,2

SE

137,4

75,3

EU27

5 470,4

Taaste- ja vastupidavusrahastu laenu taotlemine

Muudetud kavas esitatud uute reformide ja investeeringute toetamiseks võivad liikmesriigid kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu laene, mida antakse väga soodsatel finantseerimistingimustel. Sellele rahastamisallikale, mida komisjon võib pakkuda kuni 2023. aasta lõpuni, soovitatakse liikmesriikidel eelkõige tugineda täiendavate reformide ja investeeringute rahastamiseks. Sellised laenud on eriti sobivad selleks, et katta suuremad rahalised vajadused, mis on seotud kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks vajalike reformide ja investeeringute elluviimisega.

Liikmesriikide laenutaotluste, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 6 alusel esitatavate taotluste esitamise lõpptähtaeg on 31. august 2023, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõikes 2. Liikmesriigid peaksid 30 päeva jooksul pärast REPowerEU määruse jõustumist teatama laenu taotlemise kavatsusest komisjonile kirja teel, kasutades II lisas esitatud vormi. See kohustus kehtib ka nendele liikmesriikidele, kes on juba võtnud laenu taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõikes 5 osutatud maksimumsummas (6,8 % liikmesriigi kogurahvatulust) (5). Võimaluse korral tuleks kõnealune teade edastada juba varem ja see peaks sisaldama teavet taotletava laenutoetuse summa kohta ning laenuga toetatavate investeeringute ja reformide esialgset loetelu. Selle nõude eesmärk on tagada eelarve parem prognoositavus ja pakkuda liikmesriikidele täiendavaid stiimuleid sellise laenutoetuse taotlemiseks, kohaldades samal ajal võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning piiramata taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõikes 2 sätestatud tähtaega, milleks on 31. august 2023.

Kõigilt liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendamatu viivituseta ülevaate liikmesriikide väljendatud kavatsustest ja teeb ettepaneku edasiste sammude kohta olemasolevate vahendite jaotamiseks, võttes muu hulgas arvesse taotluse esitanud liikmesriikide vajadusi ja teiste liikmesriikide poolt juba esitada kavatsetavaid laenutoetuse taotlusi. Juhul kui laenutaotlused ületavad kasutada olevaid summasid, võtab komisjon arvesse seda, kas 6,8 % ülemmäära ületav täiendav rahastamine toetab REPowerEU peatükke või mitte, pidades silmas vajadust tagada, et taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad liikmesriikide majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt tasakaalustatud lahendusi.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib laenutoetust anda kuni 31. detsembrini 2023. Seega peaksid kõik laenulepingud jõustuma 31. detsembriks 2023. Järelikult peaksid komisjon ja asjaomased liikmesriigid enne seda kuupäeva laenulepingud allkirjastama ning komisjon peaks saama õiguslikud arvamused, mis kinnitavad, et kõik nende lepingute jõustumisega seotud põhiseaduslikud ja õiguslikud nõuded on täidetud.

Laenutoetuse taotlus peaks olema hoolikalt põhjendatud ja sisaldama eelkõige järgmist:

| — | suuremate rahaliste vajaduste põhjendus; |
| --- | --- |

—

suuremate rahaliste vajaduste põhjendus;

| — | täiendavate reformide ja investeeringute loetelu koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

—

täiendavate reformide ja investeeringute loetelu koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega;

| — | läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava kuluprognoosid. |
| --- | --- |

—

läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava kuluprognoosid.

Suuremad rahalised vajadused võivad tuleneda järgmisest:

| — | täiendavad reformid ja investeeringud, eelkõige need, mis viiakse ellu riigipõhistele soovituste ja kava „REPowerEU“ eesmärkide järgmiseks; |
| --- | --- |

—

täiendavad reformid ja investeeringud, eelkõige need, mis viiakse ellu riigipõhistele soovituste ja kava „REPowerEU“ eesmärkide järgmiseks;

| — | liikmesriigi maksimaalse rahalise toetuse vähenemine, mistõttu mõne meetme puhul asendatakse tagastamatu toetus laenuga, et mitte alandada liikmesriigi kava üldist ambitsioonitaset; selliseid laenutaotlusi ei ole vaja põhjendada täiendavate reformide või investeeringutega; |
| --- | --- |

—

liikmesriigi maksimaalse rahalise toetuse vähenemine, mistõttu mõne meetme puhul asendatakse tagastamatu toetus laenuga, et mitte alandada liikmesriigi kava üldist ambitsioonitaset; selliseid laenutaotlusi ei ole vaja põhjendada täiendavate reformide või investeeringutega;

| — | laenu taotlemine REPowerEU peatüki meetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

laenu taotlemine REPowerEU peatüki meetmete rahastamiseks.

III.   Eelmaksed

Selleks et tagada rahalise toetuse varasem kasutuselevõtt praegusele energiakriisile kiiremaks reageerimiseks, võivad liikmesriigid taotleda eelmakseid kuni 20 % ulatuses täiendavast rahastamisest, mis on vajalik liikmesriikide kavade REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete rahastamiseks. See vajalik täiendav rahastamine võib hõlmata järgmisi allikaid:

| — | uus tulu HKSist kooskõlas artikliga 21a; |
| --- | --- |

—

uus tulu HKSist kooskõlas artikliga 21a;

| — | Brexitiga kohanemise reservist ümber paigutatud vahendid kooskõlas artikliga 21b; |
| --- | --- |

—

Brexitiga kohanemise reservist ümber paigutatud vahendid kooskõlas artikliga 21b;

| — | ühtekuuluvuspoliitika programmidest ümber paigutatud vahendid kooskõlas artikliga 7; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuspoliitika programmidest ümber paigutatud vahendid kooskõlas artikliga 7;

| — | taaste- ja vastupidavusrahastu laenud kooskõlas artikliga 14; |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavusrahastu laenud kooskõlas artikliga 14;

| — | täiendav tagastamatu toetus pärast 2022. aasta juunis toimunud ajakohastamist kooskõlas artikliga 18. |
| --- | --- |

—

täiendav tagastamatu toetus pärast 2022. aasta juunis toimunud ajakohastamist kooskõlas artikliga 18.

Eelmaksed tehakse maksimaalselt kahes osas; esimene makse tehakse kahe kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on võtnud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 23 osutatud juriidilise kohustuse, ning teine tehakse 12 kuu jooksul pärast seda, kui jõustub nõukogu rakendusotsus, millega kiidetakse heaks hinnang taaste- ja vastupidavuskavale, sealhulgas REPowerEU peatükile.

Eelmaksetele vastavad maksed sõltuvad olemasolevatest vahenditest, eelkõige taasterahastu „NextGenerationEU“ konto vahendite kättesaadavusest, vahendite eelnevast tegelikust ümberpaigutamisest jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest programmidest ja ELi aastaeelarves heakskiidetud assigneeringutest ning artiklis 21a osutatud tuludest. Ühissätete määruse artikli 26 alusel ümberpaigutatud vahendite eelmaksete kumbki osa ei ületa 1 miljardit eurot kõigi liikmesriikide peale kokku. Eelmaksed tehakse pärast kõigi liikmesriikide esitatud taotluste hindamist ja vajaduse korral proportsionaalselt, et pidada kinni 1 miljardi euro suurusest üldisest ülemmäärast. Rahalist toetust ja (asjakohasel juhul) makstava laenutoetuse summat kohandatakse proportsionaalselt, et võtta arvesse kõnealuseid REPowerEU peatükkide jaoks ette nähtud täiendavaid eelmakseid.

IV.   Kava muutmine uue maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamise arvessevõtmiseks

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskava ajakohastada, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust. Komisjon avaldas ajakohastatud andmed kõigi liikmesriikide maksimaalse rahalise toetuse kohta 30. juunil 2022 (6).

Oluline on tähele panna, et muudetud taaste- ja vastupidavuskava ambitsioonitase ei tohiks algse kavaga võrreldes alaneda (või võiks olla isegi kõrgem) ning kava peaks jätkuvalt vastama kõigile taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud hindamiskriteeriumidele. Eelkõige peavad liikmesriigid jätkuvalt nägema ette meetmed kõigi või olulise osa asjakohastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemide lahendamiseks ning rohe- ja digipöörde prioriteetide elluviimiseks.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid teha ettepaneku meetmete ning nendega seotud vahe-eesmärkide ja sihtide kohandamiseks, et võtta arvesse maksimaalse rahalise toetuse läbivaatamist. Nende muudatuste hindamisel (laenutoetusega seotud täiendavate meetmete korral koostoimes artikliga 14) kaalub komisjon järgmist:

| — | kas liikmesriik on tõendanud seost kavandatud muudatuste ja maksimaalse rahalise toetuse muutmise vahel; |
| --- | --- |

—

kas liikmesriik on tõendanud seost kavandatud muudatuste ja maksimaalse rahalise toetuse muutmise vahel;

| — | kõigi läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud muudatuste, sealhulgas REPowerEU peatükis esitatud uute ja laiendatud meetmete kogumõju, võttes arvesse kõiki hindamiskriteeriume, millele kava peab vastama. |
| --- | --- |

—

kõigi läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud muudatuste, sealhulgas REPowerEU peatükis esitatud uute ja laiendatud meetmete kogumõju, võttes arvesse kõiki hindamiskriteeriume, millele kava peab vastama.

Ajakohastatud maksimaalse rahalise toetuse arvessevõtmiseks saab taaste- ja vastupidavuskavasid taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 2 kohaselt ajakohastada ainult üks kord ja enne 2023. aasta lõppu. Selleks et kajastada maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist ja võtta õiguslikult kulukohustusi summas, mis vastab 30 %-le taaste- ja vastupidavusrahastu määruse III lisa kohaselt arvutatud rahalisest toetusest, tuleks rahastamislepingut 2023. aastal muuta. Protsessi optimeerimiseks soovitatakse liikmesriikidel tungivalt esitada 30. aprilliks 2023 üksainus muudetud kava, mis hõlmab nii artikli 18 lõike 2 kohaseid muudatusi kui ka REPowerEU peatüki lisamist.

Näited muudatuste liikide kohta, mida võiks kavandada artikli 18 lõike 2 alusel eespool esitatud kaalutluste raames, on järgmised:

| — | laenutoetuse või ümberpaigutatavate vahendite summa suurendamine, et korvata rahalise toetuse vähenemist; |
| --- | --- |

—

laenutoetuse või ümberpaigutatavate vahendite summa suurendamine, et korvata rahalise toetuse vähenemist;

| — | üksikute sihtide või sidusa sihtide kogumi suurendamine või vähendamine, esitades ka asjaomas(t)e meetme(te) hinnangulise kulu proportsionaalse muutumise; |
| --- | --- |

—

üksikute sihtide või sidusa sihtide kogumi suurendamine või vähendamine, esitades ka asjaomas(t)e meetme(te) hinnangulise kulu proportsionaalse muutumise;

| — | meetmete lisamine või väljajätmine seoses rahalise toetuse muutumisega; |
| --- | --- |

—

meetmete lisamine või väljajätmine seoses rahalise toetuse muutumisega;

| — | vahe-eesmärkide ja sihtide ajakava muutmine või rahalise toetuse muutmisest mõjutatud meetme ja vahe-eesmärgi/sihi kirjelduste kohandamine. |
| --- | --- |

—

vahe-eesmärkide ja sihtide ajakava muutmine või rahalise toetuse muutmisest mõjutatud meetme ja vahe-eesmärgi/sihi kirjelduste kohandamine.

Samuti võivad liikmesriigid rahalise toetuse muutumise arvessevõtmiseks teha ettepanekuid vahe-eesmärkide ja sihtide muutmiseks mitme omavahel seotud meetme puhul, näiteks koondades mitu väikest omavahel seotud meedet üheks meetmeks. Sellisel juhul peaks liikmesriik asendama konkreetsed vahe-eesmärgid ja sihid ning vastavalt tõstma muude vahe-eesmärkide ja sihtide ambitsioonitaset, tingimusel et kava hinnangulised kogukulud vastavad ajakohastatud rahalisele toetusele või ületavad seda ning liikmesriik tõendab seost eraldise muutmise ja kava kavandatud muudatuste vahel. Rahalise toetuse vähenemist või muutumist võib arvesse võtta, kui põhjendatakse mõne komponendi meetme ambitsioonitaseme ja hinnangulise kulu vähendamist, suurendades samal ajal teiste meetmete hinnangulist kulu ja ambitsioonitaset.

Toetuse vähendamine

Isegi kui liikmesriikide lõplik maksimaalne rahaline toetus on vähenenud, julgustatakse neid jätkama oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamist, tuginedes alternatiivsetele rahastamisallikatele. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames on oluliseks alternatiiviks artikli 14 kohased taaste- ja vastupidavusrahastu laenud, aga ka vahendite ümberpaigutused muudest ELi fondidest või siseriiklike allikate kasutamine. Kooskõlas artikli 21c lõikega 2 võivad liikmesriigid korvata maksimaalse rahalise toetuse vähenemise ka REPowerEU peatüki täiendava rahastamisega, lisades olemasolevad rahastamiskõlblikud meetmed oma REPowerEU peatükki hinnanguliste kulude ulatuses, mis vastab artikli 11 lõike 2 kohase maksimaalse rahalise toetuse vähendamise summale. Toetuse vähenemise arvutamiseks määratakse kindlaks 2020. ja 2021. aasta SKP prognoosil põhineva maksimaalse rahalise toetuse (millest on maha arvatud halduskulud) ja pärast lõplike SKP andmete avaldamist komisjoni poolt avaldatud lõpliku maksimaalse rahalise toetuse (millest on maha arvatud halduskulud) vahe. Praktikas kasutab komisjon hinnanguliste kulude arvutamiseks nende meetmete osade hinnangulisi kulusid, mis on juba kajastatud vastuvõetud nõukogu rakendusotsustes ja mis kantakse üle REPowerEU peatükki (välja arvatud uued meetmed, mille puhul on vaja uusi kuluprognoose).

Toetuse suurendamine

Liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus pärast ajakohastamist suureneb, võivad kasutada kättesaadavaid lisavahendeid, pakkudes välja asjakohaseid uusi reforme ja investeeringuid või laiendades juba kavandatud reforme ja investeeringuid. Neil soovitatakse tungivalt eraldada lisatulud täielikult kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse 2022. aasta ja asjakohasel juhul 2023. aasta riigipõhiseid soovitusi. Selleks et suuremast maksimaalsest rahalisest toetusest täielikult kasu saada, peaksid muudetud kava hinnangulised kulud olema vähemalt võrdsed ajakohastatud maksimaalse rahalise toetusega.

Suurema maksimaalse rahalise toetusega liikmesriigid võivad tugineda taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklile 18, et taotleda olemasolevate meetmete muutmist, tingimusel et põhjendatud muudatused on vajalikud selleks, et võimaldada uute või laiendatud meetmete, eelkõige REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete rakendamist.

V.   Kava muutmine või asendamine põhjusel, et kava või selle osa ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita

Kui mõni taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv vahe-eesmärk või siht ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam saavutatav, võib asjaomane liikmesriik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21 kohaselt taotleda oma kava muutmist. Muudetud kava peab siiski olema kooskõlas kõigi või olulise osa asjakohaste riigipõhiste soovitustega ning kõigi muude taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud hindamiskriteeriumidega.

Venemaa agressioon Ukraina vastu on hüppeliselt mõjutanud energia ja ehitusmaterjalide hindu. Samuti seab see ülemaailmsed tarneahelad veelgi suurema surve alla. Nende asjaolude tõsidust ei olnud võimalik ette näha ei rahastu loomise ajal ega ka ajal, mil enamik liikmesriike esitas oma taaste- ja vastupidavuskava. Need asjaolud võivad otseselt mõjutada teatavate kavades sisalduvate investeeringute tegemist ning neile võib tugineda objektiivsete asjaoludena, mis õigustavad taotluse esitamist artikli 21 alusel.

Objektiivsete asjaolude tõttu ei pruugi enam olla võimalik meedet eeldatud kulu- või tõhusustasemel rakendada või võivad objektiivsed asjaolud viia selleni, et leitakse parem alternatiiv, mis tagab paremini vastavuse taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud eesmärkidele või 11 hindamiskriteeriumile. Sellistel juhtudel peab liikmesriik kirjeldama neid objektiivseid asjaolusid, mis põhjustavad algse meetme esialgselt kavandatud viisil rakendamise ootamatu ebatõhususe, ning tõendama, et pakutud alternatiiv sobib paremini selle meetme kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Näiteks võiks liikmesriik esitada tõendid selle kohta, et alternatiivne meede on kulutõhusam või aitab paremini saavutada reformi või investeeringu poliitikaeesmärke.

Võttes arvesse kava „REPowerEU“ eesmärkide tähtsust praeguste probleemide lahendamisel, on muudetud taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sõnaselgelt märgitud, et artikli 21 kohase objektiivse asjaoluna võib tugineda ka potentsiaalsele vastuolule nõukogu rakendusotsuses sätestatud olemasoleva meetme ja kava „REPowerEU“ eesmärkide vahel. Komisjon hindab igal üksikjuhul eraldi, kas liikmesriik on selles suhtes tõendanud objektiivselt kontrollitavaid asjaolusid.

Kui liikmesriigid tuginevad kava muutmisel artiklile 21, peavad nad kavandatud muudatusi piisavalt põhjendama ning võivad valida, mis liiki tõendeid ja teavet nad soovivad oma põhjenduste toetuseks esitada. Esitatava teabe ulatus sõltub muudatuste liigist ja laadist ning objektiivsetest asjaoludest, millele liikmesriik tugineb. Näiteks ei pea liikmesriigid esitama tõendeid üldteada asjaolude (nt puudujäägid tarneahelates) esinemise kohta, kuid nad peaksid esitama konkreetse teabe selliste asjaolude mõju kohta meetmetele ning konkreetsetele vahe-eesmärkidele ja sihtidele.

Järgmised stsenaariumid illustreerivad artikli 21 alusel tehtavate muudatuste liike ja liikmesriikidelt oodatava teabe liike (7):

| — | Liikmesriik teeb ehitusmaterjalide hindade olulise tõusu tõttu ettepaneku muuta renoveeritavate hoonete arvu või põrandapinna suurusega seotud sihti. Taotluse toetuseks esitab ta teabe inflatsiooni kohta oma riigi ehitussektoris ja kas kohandab oma sihti proportsionaalselt suurenenud kuludega, jätab meetme välja või taotleb täiendavat rahastamist, et katta suurenenud hinnangulised kulud (esitades iga variandi puhul vajalikud tõendid kulude kohta). |
| --- | --- |

—

Liikmesriik teeb ehitusmaterjalide hindade olulise tõusu tõttu ettepaneku muuta renoveeritavate hoonete arvu või põrandapinna suurusega seotud sihti. Taotluse toetuseks esitab ta teabe inflatsiooni kohta oma riigi ehitussektoris ja kas kohandab oma sihti proportsionaalselt suurenenud kuludega, jätab meetme välja või taotleb täiendavat rahastamist, et katta suurenenud hinnangulised kulud (esitades iga variandi puhul vajalikud tõendid kulude kohta).

| — | Liikmesriik teeb pooljuhtide tarneahelas esinevate puudujääkide tõttu ettepaneku välja jätta investeering superarvuti hankimiseks. Taotlusele lisatakse kokkuvõtlik ülevaade ametiasutuste katsetest asjaomast toodet hankida ja olemasolu korral tõendid hankemenetluse ebaõnnestumise kohta. |
| --- | --- |

—

Liikmesriik teeb pooljuhtide tarneahelas esinevate puudujääkide tõttu ettepaneku välja jätta investeering superarvuti hankimiseks. Taotlusele lisatakse kokkuvõtlik ülevaade ametiasutuste katsetest asjaomast toodet hankida ja olemasolu korral tõendid hankemenetluse ebaõnnestumise kohta.

| — | Liikmesriik teeb ettepaneku muuta kodumajapidamistes katelde väljavahetamisega seotud vahe-eesmärgi tingimusi, et jätta gaasikatlad toetuse kohaldamisalast välja, kuna nende hankimine on vastuolus kava „REPowerEU“ eesmärkidega (mis REPowerEU määruse kohaselt kujutab endast objektiivset asjaolu). |
| --- | --- |

—

Liikmesriik teeb ettepaneku muuta kodumajapidamistes katelde väljavahetamisega seotud vahe-eesmärgi tingimusi, et jätta gaasikatlad toetuse kohaldamisalast välja, kuna nende hankimine on vastuolus kava „REPowerEU“ eesmärkidega (mis REPowerEU määruse kohaselt kujutab endast objektiivset asjaolu).

| — | Liikmesriik teeb kindlaks transpordisõlme ehitamise märkimisväärselt kulutõhusama viisi ja soovib vastava vahe-eesmärgi puhul muuta asjakohaseid tehnilisi kirjeldusi. Taotlusele lisatakse teave, milles selgitatakse, mis liiki analüüsi abil tehti kindlaks, et uus meetod oleks kulutõhusam, ent viiks sama üldtulemuseni. |
| --- | --- |

—

Liikmesriik teeb kindlaks transpordisõlme ehitamise märkimisväärselt kulutõhusama viisi ja soovib vastava vahe-eesmärgi puhul muuta asjakohaseid tehnilisi kirjeldusi. Taotlusele lisatakse teave, milles selgitatakse, mis liiki analüüsi abil tehti kindlaks, et uus meetod oleks kulutõhusam, ent viiks sama üldtulemuseni.

| — | Liikmesriik soovib muuta hüdroelektrijaama karakteristikuid, kuna see võimaldaks saada märkimisväärselt suuremat energiatoodangut, ehkki kulud oleksid veidi suuremad. Liikmesriik esitab lühikese analüüsi selle kohta, kuidas hüdroelektrijaama uued karakteristikud parandaksid selle üldist toimivust, ning meetme ajakohastatud kuluprognoosi. |
| --- | --- |

—

Liikmesriik soovib muuta hüdroelektrijaama karakteristikuid, kuna see võimaldaks saada märkimisväärselt suuremat energiatoodangut, ehkki kulud oleksid veidi suuremad. Liikmesriik esitab lühikese analüüsi selle kohta, kuidas hüdroelektrijaama uued karakteristikud parandaksid selle üldist toimivust, ning meetme ajakohastatud kuluprognoosi.

Kavandatud muudatustega ei tohiks väheneda kava üldine ambitsioonitase ning peaks olema tagatud, et taaste- ja vastupidavuskava on jätkuvalt kooskõlas riigipõhiste soovitustega, samuti ei tohiks need tuua kaasa rakendamise edasilükkamist taaste- ja vastupidavusrahastu viimastesse aastatesse. Lisaks peaksid meetmed, millega asendatakse rakendamatuteks peetavad meetmed, aitama võimalikult suurel määral kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele (nt gaasikatelde asemel soojuspumpade kasutuselevõtmine).

| Stsenaarium | Õiguslik alus |
| --- | --- |
| REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavale | Artikkel 21c |
| Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete kohandamine pärast maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist | Artikli 18 lõige 2 |
| Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete muutmine, sest objektiivsete asjaolude tõttu ei ole need enam rakendatavad | Artikkel 21 |
| Taaste- ja vastupidavuskavasse meetmete lisamine taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu täiendavate laenude võtmiseks | Artikkel 14 |
| Eespool nimetatud stsenaariumide kombinatsioon | Artikkel 14, artikli 18 lõige 2, artikkel 21 või artikkel 21c |

Stsenaarium

Õiguslik alus

REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavale

Artikkel 21c

Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete kohandamine pärast maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist

Artikli 18 lõige 2

Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete muutmine, sest objektiivsete asjaolude tõttu ei ole need enam rakendatavad

Artikkel 21

Taaste- ja vastupidavuskavasse meetmete lisamine taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu täiendavate laenude võtmiseks

Artikkel 14

Eespool nimetatud stsenaariumide kombinatsioon

Artikkel 14, artikli 18 lõige 2, artikkel 21 või artikkel 21c

II OSA.

SUUNISED ADDENDUM’I KOOSTAMISEKS JA ESITAMISEKS

Käesolevas osas esitatakse üldised suunised taaste- ja vastupidavuskava addendum’i koostamiseks ja esitamiseks, sealhulgas REPowerEU peatüki koostamiseks. Siinses osas kasutatakse sõna „muutmine“ nii, et see hõlmab taaste- ja vastupidavuskava kõiki muudatusi sõltumata nende õiguslikust alusest. Oma kava muutmisel peaksid liikmesriigid esitama taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud hindamiskriteeriumidega seotud tõendid ning kõnealuse määruse artiklites 18 ja 21c osutatud ajakohastatud teabe.

Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega. Kui kavandatud muudatused mõnda jagu ei puuduta, ei ole vormi vastavat osa vaja täita. REPowerEU peatükk tuleks esitada kõnealuseid sihtotstarbelisi reforme ja investeeringuid käsitleva lisakomponendina. Juba vastuvõetud kava ülesehitust ei ole vaja muuta, ja kordusi tuleks vältida.

II osa on jagatud kaheks põhijaoks. Esimeses antakse suuniseid REPowerEU peatüki koostamiseks ja teises antakse suuniseid teabe kohta, mis tuleks esitada taaste- ja vastupidavuskava üldise muutmise raames.

I.   REPowerEU peatükk

1.   
  Reformid ja investeeringud

REPowerEU peatükis sisalduvad meetmed peavad olema kas uued reformid ja investeeringud, mida alates 1. veebruarist 2022, või juba vastu võetud nõukogu rakendusotsuses osutatud reformide ja investeeringute (alguskuupäevaga 1. veebruar 2020) laiendatud osa. Viimasel juhul tuleb REPowerEU peatükis esitada ainult olemasoleva meetme laiendatud osa. Liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus on artikli 11 lõike 2 kohaselt vähenenud, võivad samuti esitada meetmed, millele on osutatud juba vastu võetud nõukogu rakendusotsuses, ilma neid laiendamata ja maksimaalse rahalise toetuse vähenemise summale vastava hinnanguliste kulude summa ulatuses. Praktikas tähendab see seda, et sellisel juhul sisaldab REPowerEU peatükk juba vastu võetud nõukogu rakendusotsuses osutatud meetmete osi, mille kogukulud on maksimaalse rahalise toetuse vähenemisest väiksemad või sellega võrdsed.

Laiendatud meetmega peaks oluliselt suurenema algse meetme ambitsioonitase. See peaks kajastuma vastavate vahe-eesmärkide ja sihtide ülesehituses või tasemes. Näiteks võiks liikmesriik uue pakutava rahastuse saamiseks säilitada meetme taaste- ja vastupidavuskava olemasolevas komponendis, kuid suurendada märkimisväärselt selle sihttaset REPowerEU peatükis. Näiteks taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise võimsuse suurendamist 1 000 MW-lt 1 300 MW-le esitataks 300 MW võrra laiendamisena); renoveeritavate hoonete arvu suurendamist (ja 30 % ületava energiasäästu saavutamine) 20 000 elamult 30 000 elamule esitataks meetme laiendamisena 10 000 elamu võrra.

Lisaks tuleks meenutada, et enne läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava esitamist peaks liikmesriik veenduma, et reformid ja investeeringud aitavad tulemuslikult lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas 2022. aasta, 2023. aasta ja järgnevate poolaastatsüklite raames nõukogu vastu võetud riigipõhistes soovitustes. 2022. aasta riigipõhistes soovitustes osutatakse muu hulgas liikmesriikides lahendamist vajavatele energiavaldkonna probleemidele. Kui taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas REPowerEU peatükki sisaldav kava, ei vasta hindamiskriteeriumidele rahuldaval määral, ei saa sellele anda positiivset hinnangut ega eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid.

Võttes arvesse ELi ees seisvate probleemide pakilisust ning taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamise pingelist ajakava (viimased vahe-eesmärgid / sihid tuleb saavutada 2026. aasta augustiks), soovitatakse liikmesriikidel võimalikult suurel määral tugineda vastu võetud nõukogu rakendusotsustes juba sisalduvatele meetmetele, et toetada kava „REPowerEU“ eesmärkide õigeaegset saavutamist.

2.   
  Näited meetmetest, mida on võimalik REPowerEU peatükki lisada

a)   Energiataristu ja -rajatiste parandamine, et rahuldada vahetuid gaasi, sealhulgas veeldatud maagaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides

Seda eesmärki kohaldatakse energiataristu ja -rajatiste suhtes, mis võimaldavad mitmekesistada liikmesriikide gaasivarustust, et rahuldada vahetuid varustuskindluse vajadusi, seadmata seejuures ohtu ELi pikaajalisi energia- ja kliimaeesmärke. Eesmärk hõlmab LNG-terminale, nagu veeldatud maagaasi ujuvhoidlad ja taasgaasistamisseadmed, gaasitorustikud ning muud gaasivõrgu osad, nagu mõõtejaamad, kompressorjaamad või gaasihoidlad.

Naftataristu ja -rajatistega seotud meetmeid, mis on vajalikud vahetute varustuskindluse vajaduste rahuldamiseks, võivad oma REPowerEU peatükki lisada üksnes need liikmesriigid, kes oma geograafilise asukoha tõttu sõltuvad Venemaa toornaftast ja kelle suhtes on tehtud erakorraline ajutine erand määruse (EL) nr 833/2014 artikli 3m lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest.

Gaasitaristusse ja asjaomaste liikmesriikide naftataristusse tehtavad investeeringud tuleks võimalikult suures ulatuses viia kooskõlla täiendavate energiataristuvajaduste hindamise tulemustega, mida on kirjeldatud komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatises REPowerEU kohta, ja TEN-E poliitika raames tegutsevates piirkondlikes kõrgetasemelistes töörühmades liikmesriikidega peetud aruteludega, mille tulemusi on kajastatud 18. mai 2022. aastal vastu võetud kava „REPowerEU“ III lisas.

Kuna tähelepanu keskpunktis on vahetud varustuskindluse vajadused ja kui komisjon annab positiivse hinnangu, võib meetmete puhul, millega parandatakse energiavarustuskindluse vajaduste rahuldamise seisukohast olulisi energiataristuid ja -rajatisi, tugineda erandile olulise kahju ärahoidmise põhimõttest. Selleks peavad liikmesriigid esitama asjakohase teabe kõnealuse erandi kohaldamise põhjendamiseks (vt punkt B) allpool).

Energiavarustuskindlust toetavate meetmete puhul kutsutakse liikmesriike üles pöörama tähelepanu ka projektide küberturvalisuse mõõtmele, et võimalikult suurel määral vähendada võimalikke energiavarustuse häirete riske.

b)   Hoonete ja elutähtsa energiataristu energiatõhususe suurendamine, tööstuse dekarboniseerimine, säästva biometaani ja taastuvallikatest toodetud või saastevaba vesiniku tootmise ja kasutuselevõtu suurendamine ning taastuvenergia osakaalu suurendamine ja selle kasutuselevõtu kiirendamine

| 1) | See eesmärk hõlmab selliseid meetmeid nagu hoonete energiatõhusaks renoveerimised, sealhulgas energiatõhususe parandamise meetmed või taastuvate energiaallikate integreerimine, samuti kütte- ja jahutussüsteemide dekarboniseerimine, energiatõhususe meetmed tõhusates kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemides või kulutõhusad ettevõtete energiatõhususe parandamise meetmed, nimelt need, mille eesmärk on rakendada energiaaudititest tulenevaid soovitusi. Sellised meetmed peaksid vähendama sõltuvust fossiilkütustest ja toetama taastuvenergia kasutuselevõttu. Seda eesmärki täidavad näiteks järgmised meetmed:






  — | toetus renoveerimisele ja tehnoloogilistele lahendustele, mis parandavad hoonete energiatõhusust, näiteks keskmiselt vähemalt 30 % (võimaldades halvimate tõhususnäitajatega hoonetele ja madala sissetulekuga leibkondadele eelisjuurdepääsu); |
| --- | --- | --- |

1)

See eesmärk hõlmab selliseid meetmeid nagu hoonete energiatõhusaks renoveerimised, sealhulgas energiatõhususe parandamise meetmed või taastuvate energiaallikate integreerimine, samuti kütte- ja jahutussüsteemide dekarboniseerimine, energiatõhususe meetmed tõhusates kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemides või kulutõhusad ettevõtete energiatõhususe parandamise meetmed, nimelt need, mille eesmärk on rakendada energiaaudititest tulenevaid soovitusi. Sellised meetmed peaksid vähendama sõltuvust fossiilkütustest ja toetama taastuvenergia kasutuselevõttu. Seda eesmärki täidavad näiteks järgmised meetmed:

—

toetus renoveerimisele ja tehnoloogilistele lahendustele, mis parandavad hoonete energiatõhusust, näiteks keskmiselt vähemalt 30 % (võimaldades halvimate tõhususnäitajatega hoonetele ja madala sissetulekuga leibkondadele eelisjuurdepääsu);

| — | kütte- ja jahutussüsteemide dekarboniseerimine tõhususe suurendamiseks, näiteks soojuspumbad (sealhulgas hübriidsoojuspumbad), väga energiatõhus taastuvenergial põhinev kaugküte ja -jahutus, fotogalvaaniline energia, kohapeal toodetud taastuvenergia salvestamine, arukad termostaadid jne; |
| --- | --- |

—

kütte- ja jahutussüsteemide dekarboniseerimine tõhususe suurendamiseks, näiteks soojuspumbad (sealhulgas hübriidsoojuspumbad), väga energiatõhus taastuvenergial põhinev kaugküte ja -jahutus, fotogalvaaniline energia, kohapeal toodetud taastuvenergia salvestamine, arukad termostaadid jne;

| — | sihtotstarbeliste rahastamisvahendite kasutuselevõtmine või InvestEU tagatise pakkumises osalemine, et toetada investeeringuid hoonete energiatõhusaks renoveerimisse (nt halvimate tõhususnäitajatega elu- ja mitteeluhoonete renoveerimine, küttesüsteemide dekarboniseerimine ja kohapeal taastuvate energiaallikate paigaldus); |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeliste rahastamisvahendite kasutuselevõtmine või InvestEU tagatise pakkumises osalemine, et toetada investeeringuid hoonete energiatõhusaks renoveerimisse (nt halvimate tõhususnäitajatega elu- ja mitteeluhoonete renoveerimine, küttesüsteemide dekarboniseerimine ja kohapeal taastuvate energiaallikate paigaldus);

| — | selliste riiklike või piirkondlike tehnilise abi võimaluste loomine, millega toetatakse suure hulga rahaliselt usaldusväärsete ja erainvestoritele atraktiivsete energiatõhususe parandamise ja hoonete renoveerimise projektide arendamist; |
| --- | --- |

—

selliste riiklike või piirkondlike tehnilise abi võimaluste loomine, millega toetatakse suure hulga rahaliselt usaldusväärsete ja erainvestoritele atraktiivsete energiatõhususe parandamise ja hoonete renoveerimise projektide arendamist;

| — | selliste riiklike energiatõhususe fondide loomine või olemasolevate fondide tugevdamine, mis hõlmavad sihtotstarbelisi rahastamisvahendeid energiatõhususe parandamiseks ja hoonete renoveerimiseks; |
| --- | --- |

—

selliste riiklike energiatõhususe fondide loomine või olemasolevate fondide tugevdamine, mis hõlmavad sihtotstarbelisi rahastamisvahendeid energiatõhususe parandamiseks ja hoonete renoveerimiseks;

| — | ehitust ja hooneid käsitlevate õigusaktide ajakohastamine nõudega, et uued ehitus- ja renoveerimistööd oleksid energiatõhusamad; |
| --- | --- |

—

ehitust ja hooneid käsitlevate õigusaktide ajakohastamine nõudega, et uued ehitus- ja renoveerimistööd oleksid energiatõhusamad;

| — | seadusandlikud meetmed, millega nõutakse arukate energiaarvestite kohustuslikku paigaldamist hoonetesse. |
| --- | --- |

—

seadusandlikud meetmed, millega nõutakse arukate energiaarvestite kohustuslikku paigaldamist hoonetesse.

| 2) | Tööstuse dekarboniseerimise eesmärki käsitletakse täpsemalt alljärgnevas tekstikastis. |
| --- | --- |

2)

Tööstuse dekarboniseerimise eesmärki käsitletakse täpsemalt alljärgnevas tekstikastis.

| 3) | Säästva biometaani ja vesiniku kasutuselevõtu toetamise eesmärk on seotud investeeringutega, mille eesmärk on suurendada säästva biometaani tootmisvõimsust ja kasutamist (sealhulgas ühendused, mis võimaldavad säästva biometaani segamist gaasitaristus) ning saastevaba vesiniku (8) tootmisvõimsust (sealhulgas saastevaba vesiniku tootmiseks vajaliku vastava taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine). See eesmärk on seotud ka investeeringutega saastevaba vesiniku (9) tootmisvõimsusesse ja spetsiaalsesse vesinikutaristusse, sealhulgas torujuhtmetesse, hoidlatesse ja sadamaterminalidesse. |
| --- | --- |

3)

Säästva biometaani ja vesiniku kasutuselevõtu toetamise eesmärk on seotud investeeringutega, mille eesmärk on suurendada säästva biometaani tootmisvõimsust ja kasutamist (sealhulgas ühendused, mis võimaldavad säästva biometaani segamist gaasitaristus) ning saastevaba vesiniku (8) tootmisvõimsust (sealhulgas saastevaba vesiniku tootmiseks vajaliku vastava taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine). See eesmärk on seotud ka investeeringutega saastevaba vesiniku (9) tootmisvõimsusesse ja spetsiaalsesse vesinikutaristusse, sealhulgas torujuhtmetesse, hoidlatesse ja sadamaterminalidesse.

Asjakohased reformid võiksid hõlmata stiimuleid säästva biometaani ja biogaasi tootmisse või kasutamisse investeerimiseks (kvoodid, hinnavahelepingud) või reforme, mille puhul nähakse ette asjakohane õigusraamistik ja reguleeriv kord taastuvallikatest toodetud või saastevaba vesiniku tootmiseks, kasutamiseks, transpordiks ja ladustamiseks, keskendudes kooskõlas ELi vesinikustrateegiaga sektoritele, mida on keeruline dekarboniseerida.

| 4) | Taastuvenergia osakaalu suurendamise ja taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamise eesmärk hõlmab taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamise meetmeid, elektrivõrgu tugevdamist või ajakohastamist taastuvenergia integreerimiseks ja energia salvestamiseks ning reforme, mille eesmärk on muuta taastuvenergiaprojektide, sealhulgas nende võrku ühendamise loamenetlused kiiremaks. |
| --- | --- |

4)

Taastuvenergia osakaalu suurendamise ja taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamise eesmärk hõlmab taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamise meetmeid, elektrivõrgu tugevdamist või ajakohastamist taastuvenergia integreerimiseks ja energia salvestamiseks ning reforme, mille eesmärk on muuta taastuvenergiaprojektide, sealhulgas nende võrku ühendamise loamenetlused kiiremaks.

Reformide eesmärk peaks olema taastuvenergiaprojektidele lubade andmise lihtsustamine ja kiirendamine, sealhulgas näiteks menetluste digitaliseerimine või keskkonnalubade andmiseks ühtse kontaktpunkti loomine, või (ruumilise) planeerimise, sealhulgas taastuvenergia arendamiseks eriti sobivate alade määramise parandamine. Reformidega peaks kaasnema haldusressursside tugevdamine ja halduspersonali töötajate oskuste täiendamine, et tulla toime loataotluste arvu suurenemise ja menetluste kiirendamisega, ning muud haldussuutlikkust parandavad meetmed, näiteks paremad vahendid ja ratsionaliseeritud töövood.

Konkreetselt küttesektoris on seda eesmärki võimalik täita järgmiste meetmete abil:

| — | sihtotstarbelised rahastamisvahendid või muu toetus, subsiidiumidel või maksusoodustustel põhinevad stiimulid taastuvenergial põhinevasse väga energiatõhusasse küttesse ja kaugküttesse investeerimiseks, sealhulgas tarbijatele pakutavad stiimulid soojuspumpade ja päikesekütteseadmete paigaldamiseks või tänapäevase tõhusa taastuvenergial ja heitsoojusel põhineva kaugkütte- ja -jahutusvõrguga ühendamiseks; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelised rahastamisvahendid või muu toetus, subsiidiumidel või maksusoodustustel põhinevad stiimulid taastuvenergial põhinevasse väga energiatõhusasse küttesse ja kaugküttesse investeerimiseks, sealhulgas tarbijatele pakutavad stiimulid soojuspumpade ja päikesekütteseadmete paigaldamiseks või tänapäevase tõhusa taastuvenergial ja heitsoojusel põhineva kaugkütte- ja -jahutusvõrguga ühendamiseks;

| — | kavad fossiilkütustel põhinevate küttesüsteemide asendamiseks taastuvenergial põhinevate tehnoloogiliste lahendustega (taastuvatel energiaallikatel põhinev küte ja kaugküte, tööstusheitsoojus- ja -jahutusvõrkude kasutamine); |
| --- | --- |

—

kavad fossiilkütustel põhinevate küttesüsteemide asendamiseks taastuvenergial põhinevate tehnoloogiliste lahendustega (taastuvatel energiaallikatel põhinev küte ja kaugküte, tööstusheitsoojus- ja -jahutusvõrkude kasutamine);

| — | kaugküttesüsteemide moderniseerimine, et asendada fossiilkütused soojuspumpade või taastuvate energiaallikatega, töötemperatuuride optimeerimine, soojuskadude vähendamine kaugküttevõrgus, alajaamade ajakohastamine, kontrollerite kasutuselevõtmine, soojussalvestusvõimaluste suurendamine. |
| --- | --- |

—

kaugküttesüsteemide moderniseerimine, et asendada fossiilkütused soojuspumpade või taastuvate energiaallikatega, töötemperatuuride optimeerimine, soojuskadude vähendamine kaugküttevõrgus, alajaamade ajakohastamine, kontrollerite kasutuselevõtmine, soojussalvestusvõimaluste suurendamine.

ba)   Energiaostuvõimetuse vähendamine

Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega võivad REPowerEU peatükid sisaldada ka meetmeid struktuurseks energiaostuvõimetuse algpõhjustega tegelemiseks pikaajaliste investeeringute ja reformide kaudu, sealhulgas energiatõhususe, hoonete renoveerimise ning tarbijakaitse ja tarbijate mõjuvõimu suurendamise valdkonnas. Selliste reformide ja investeeringute kaudu tuleks pakkuda piisavat rahalist toetust, et struktuurselt vähendada suurte energiaarvete tõttu tõsistes raskustes olevate väikese sissetulekuga leibkondade (kuni 100 % kuludest) ja haavatavate ettevõtjate, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning energiamahukate tööstusharude ettevõtjate energianõudlust.

Neid eesmärke võib olla võimalik täita järgmiste meetmete abil (10):

| — | energiatõhususe kavade rahaline toetamine, sealhulgas sihtotstarbeliste rahastamisvahendite kaudu; |
| --- | --- |

—

energiatõhususe kavade rahaline toetamine, sealhulgas sihtotstarbeliste rahastamisvahendite kaudu;

| — | kavad suurte elektriarvete tõttu raskustes olevate kodumajapidamiste ja ettevõtjate, sealhulgas VKEde elektrinõudluse vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

kavad suurte elektriarvete tõttu raskustes olevate kodumajapidamiste ja ettevõtjate, sealhulgas VKEde elektrinõudluse vähendamiseks;

| — | muude taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate kavade täiendav rahastamine, et suurendada haavatavatele leibkondadele antavat abi, nt energiatõhusust parandavate renoveerimiste jaoks; |
| --- | --- |

—

muude taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate kavade täiendav rahastamine, et suurendada haavatavatele leibkondadele antavat abi, nt energiatõhusust parandavate renoveerimiste jaoks;

| — | kavad, millega toetatakse energiatõhusaks renoveerimist või küttelahenduste paigaldamist; |
| --- | --- |

—

kavad, millega toetatakse energiatõhusaks renoveerimist või küttelahenduste paigaldamist;

| — | energiakogukondade toetamine ja edendamine; |
| --- | --- |

—

energiakogukondade toetamine ja edendamine;

| — | üldsusele energiaalase harimise programmid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust energia säästmisest, pöörates erilist tähelepanu suure energiatarbimise mustritele ja suurtele energiatarbijatele; |
| --- | --- |

—

üldsusele energiaalase harimise programmid, mille eesmärk on suurendada teadlikkust energia säästmisest, pöörates erilist tähelepanu suure energiatarbimise mustritele ja suurtele energiatarbijatele;

| — | hoonete renoveerimise võimaluste, energiamärgiste ja energiaauditite soovituste valdkonnas reaalset nõustamist ja abi (mitte ainult teavet) pakkuvate ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

—

hoonete renoveerimise võimaluste, energiamärgiste ja energiaauditite soovituste valdkonnas reaalset nõustamist ja abi (mitte ainult teavet) pakkuvate ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtmine;

| — | reformid, mille puhul eluruumide ja ärikinnisvara rentimise kontekstis võetakse arvesse energiatõhususe taset. |
| --- | --- |

—

reformid, mille puhul eluruumide ja ärikinnisvara rentimise kontekstis võetakse arvesse energiatõhususe taset.

bb)   Energianõudluse vähendamise stimuleerimine

Energianõudluse vähendamise stimuleerimise eesmärki kohaldatakse meetmete suhtes, mis on suunatud ettevõtete tootmisprotsessidele/teenuste osutamisele, ning see on seotud küsimustega, mida käsitletakse allpool selleteemalises osas (Euroopa tööstusbaasi tugevdamine). Asjakohaste energiakulude ja struktuurimeetmete kombineerimise üks näide on elektrinõudluse lühiajalisest vähendamisest tulenevate tootmiskadude ajutine rahaline hüvitis, millega kaasneb nõue teha investeeringuid, millel on pikaajaline mõju kava „REPowerEU“ eesmärkidele (nt kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine ettevõtte tootmisprotsessides (11) 2026. aasta keskpaigaks, näiteks taastuvenergiale ülemineku kaudu või energia säästmise meetmete abil).

Investeeringuid energianõudluse vähendamisse võiks täiendada reformidega, millega pakutakse regulatiivseid stiimuleid energiatõhususe pikaajaliseks parandamiseks, nimelt:

| — | hoonete renoveerimise võimaluste, energiamärgiste ja energiaauditite soovituste valdkonnas nõustamist ja abi (mitte ainult teavet) pakkuvate ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

—

hoonete renoveerimise võimaluste, energiamärgiste ja energiaauditite soovituste valdkonnas nõustamist ja abi (mitte ainult teavet) pakkuvate ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtmine;

| — | kavad, millega stimuleeritakse hoonete energiatõhususe parandamise eesmärgil renoveerimist või küttelahenduste paigaldamist, nagu on kirjeldatud punkti b alapunktis 1. |
| --- | --- |

—

kavad, millega stimuleeritakse hoonete energiatõhususe parandamise eesmärgil renoveerimist või küttelahenduste paigaldamist, nagu on kirjeldatud punkti b alapunktis 1.

c)   Riigisisese ja piiriülese energiaülekande ja -jaotuse kitsaskohtade kaotamine, elektrienergia salvestamise toetamine ja taastuvate energiaallikate integreerimise kiirendamine ning heiteta transpordi ja selle taristu, sealhulgas raudteede toetamine

Energiaülekande, -jaotuse ja salvestamisega seotud meetmed on näiteks järgmised:

| — | elektrienergia salvestamise rajatised, eelkõige taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu toetamiseks ja/või ülekoormuse minimeerimiseks; |
| --- | --- |

—

elektrienergia salvestamise rajatised, eelkõige taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu toetamiseks ja/või ülekoormuse minimeerimiseks;

| — | riiklike elektrijaotus- ja ülekandevõrkude arendamine, eelkõige kitsaskohtade kõrvaldamine ja taastuvate energiaallikate edasise integreerimise edendamine; |
| --- | --- |

—

riiklike elektrijaotus- ja ülekandevõrkude arendamine, eelkõige kitsaskohtade kõrvaldamine ja taastuvate energiaallikate edasise integreerimise edendamine;

| — | elektrivõrkude vaheliste ühenduste ehitamine; |
| --- | --- |

—

elektrivõrkude vaheliste ühenduste ehitamine;

| — | tariifide reformimine ja võrguühendusprojektide lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

tariifide reformimine ja võrguühendusprojektide lihtsustamine;

| — | reformid energiasüsteemi paindlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

reformid energiasüsteemi paindlikkuse suurendamiseks;

| — | jaotus- ja ülekandevõrkude ajakohastamise ning taastuvenergia enampakkumiste läbipaistvate ajakavade koostamine. |
| --- | --- |

—

jaotus- ja ülekandevõrkude ajakohastamise ning taastuvenergia enampakkumiste läbipaistvate ajakavade koostamine.

Heiteta transpordiga seotud meetmed on näiteks järgmistel eesmärkidel elluviidavad investeeringud või reformid:

| — | väljalasketoru heitgaasita sõidukite, näiteks 100 % elektrisõidukite või vesinikupõhise kütuseelemendiga sõidukite ning heitevabade laevade/õhusõidukite kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

—

väljalasketoru heitgaasita sõidukite, näiteks 100 % elektrisõidukite või vesinikupõhise kütuseelemendiga sõidukite ning heitevabade laevade/õhusõidukite kasutuselevõtmine;

| — | heitevabade transpordivarade uuendamine ning heitevabade transpordivarade ja -taristute moderniseerimine väljalasketoru heitgaasita sõidukite ning laevade/õhusõidukite jaoks; |
| --- | --- |

—

heitevabade transpordivarade uuendamine ning heitevabade transpordivarade ja -taristute moderniseerimine väljalasketoru heitgaasita sõidukite ning laevade/õhusõidukite jaoks;

| — | heiteta raudteeveeremi ning sellega seotud raudteetaristu ja allsüsteemide kasutuselevõtmine; elektrisõidukite laadimispunktide kasutuselevõtmine, elektrivõrguühenduste uuendamine, vesinikutanklate või elektrifitseeritud teesüsteemide kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

—

heiteta raudteeveeremi ning sellega seotud raudteetaristu ja allsüsteemide kasutuselevõtmine; elektrisõidukite laadimispunktide kasutuselevõtmine, elektrivõrguühenduste uuendamine, vesinikutanklate või elektrifitseeritud teesüsteemide kasutuselevõtmine;

| — | õigusraamistiku reformimine, et edendada väikeste sisepõlemismootoriga autode moderniseerimist elektrisõidukiteks, kiirendades moderniseerimise tüübikinnitusmenetlusi; stiimulite pakkumine moderniseerimistööstusele ja tarbijatele (maksusoodustused, soodsatel tingimustel antavad laenud või toetused alginvesteeringuteks) ning teadlikkuse suurendamise kampaania väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

õigusraamistiku reformimine, et edendada väikeste sisepõlemismootoriga autode moderniseerimist elektrisõidukiteks, kiirendades moderniseerimise tüübikinnitusmenetlusi; stiimulite pakkumine moderniseerimistööstusele ja tarbijatele (maksusoodustused, soodsatel tingimustel antavad laenud või toetused alginvesteeringuteks) ning teadlikkuse suurendamise kampaania väljatöötamine;

| — | investeeringud saastevabal vesinikul põhinevate lennukikütuste tootmisse ja seda tootmist stimuleerivad reformid. |
| --- | --- |

—

investeeringud saastevabal vesinikul põhinevate lennukikütuste tootmisse ja seda tootmist stimuleerivad reformid.

d)   Punktides a, b, ba, bb ja c osutatud eesmärkide toetamine töötajate kiirema ümberkvalifitseerimise kaudu, mis hõlmab roheliste kutseoskuste ja nendega seotud digioskuste omandamist, ning rohepöördega seotud kriitilise tähtsusega toorainete ja olulise tehnoloogia väärtusahelate edendamise kaudu.

Mis puudutab rohelisi kutseoskusi ja nendega seotud digioskusi, siis see eesmärk aitab kaasa tööjõu varustamisele oskuste ja pädevustega, mis on vajalikud, et saavutada energia- ja kliimaeesmärgid, eelkõige peamiste tööstussektorite kliimaneutraalsus. Meetmed võivad hõlmata näiteks järgmist:

| — | tööjõu täiendus- ja ümberõpe koolituste ja prognoosivahendite abil, pöörates erilist tähelepanu alaesindatud rühmadele; |
| --- | --- |

—

tööjõu täiendus- ja ümberõpe koolituste ja prognoosivahendite abil, pöörates erilist tähelepanu alaesindatud rühmadele;

| — | õpipoisiõppe-, praktika- ja töövarjuna tegutsemise kavad, sealhulgas koostöös asjaomaste ettevõtjatega; |
| --- | --- |

—

õpipoisiõppe-, praktika- ja töövarjuna tegutsemise kavad, sealhulgas koostöös asjaomaste ettevõtjatega;

| — | hariduse ja koolituse õppekavade kohandamine ning sellega seotud haridus- ja karjäärinõustamine; |
| --- | --- |

—

hariduse ja koolituse õppekavade kohandamine ning sellega seotud haridus- ja karjäärinõustamine;

| — | stiimulid taastuvenergia- ja ehitussektori olemasoleva tööjõu oskuste täiendamiseks ning uute kvalifitseeritud spetsialistide koolitamiseks. |
| --- | --- |

—

stiimulid taastuvenergia- ja ehitussektori olemasoleva tööjõu oskuste täiendamiseks ning uute kvalifitseeritud spetsialistide koolitamiseks.

Mis puudutab rohepöördega seotud kriitilise tähtsusega toorainete ja olulise tehnoloogia, eelkõige nullheitega tööstustehnoloogia väärtusahelate edendamist, siis seda eesmärki saab täita meetmete abil, millega tugevdatakse liidu puhta tehnoloogia materjalide ja komponentide tehnoloogilist ja tootmisbaasi, et suurendada ELi strateegiliste väärtusahelate vastupanuvõimet ja suveräänsust, sealhulgas ringmajanduse tugevdamise kaudu (vt eraldi tekstikasti allpool).

| Euroopa tööstusbaasi tugevdamine kõrgete energiahindade tingimustes

  Euroopa Ülemkogu rõhutas 15. detsembri 2022. aasta järeldustes vajadust kaitsta Euroopa majanduslikku, tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi kõrgete energiahindade ja ülemaailmse konkurentsi karmistumise kontekstis. Seonduvate probleemide lahendamiseks ning Euroopa majandusliku vastupanuvõime ja konkurentsivõime suurendamiseks on Euroopa Ülemkogu kutsunud üles võtma koordineeritud meetmeid, mis hõlmavad kõigi asjakohaste riiklike ja ELi vahendite mobiliseerimist.
  REPowerEU määruses tunnistatakse tööstuse rolli fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel ning mitmekesisema energiavarustuse tagamisel ja taastuvenergia kasutuselevõtmisel ELis. Esiteks tekitab töötlev tööstus suurima osa ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest (22 %) ja seega on tööstusprotsesside kiire dekarboniseerimine oluline tegur nii kliimaeesmärkide kui ka kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisel. Teiseks on tugev ja innovaatiline ELi tootmis-, tööstus- ja tehnoloogiline baas peamistes puhta tehnoloogia väärtusahelates vajalik selleks, et fossiilkütuste asendamisel taastuvate energiaallikatega ei muutuks EL kliimaneutraalse majanduse jaoks oluliste seadmete, komponentide ja materjalide osas üleliia sõltuvaks kolmandatest riikidest.
  Sellega seoses julgustatakse liikmesriike kava „REPowerEU“ prioriteetide üldise tasakaalustamise raames pakkuma oma REPowerEU peatükkides välja meetmeid ja investeeringuid, mis toetavad ELi tööstuse üleminekut heiteta või vähese CO2 heitega tehnoloogiale teel kliimaneutraalsuse saavutamiseni, säilitavad ELi peamiste puhta tehnoloogia tööstusharude praeguse ja tulevase konkurentsivõime ning toetavad nende tootmis- ja innovatsioonisuutlikkuse laiendamist, sealhulgas nende tarneahelate peamistes segmentides, ning üldisemalt säilitavad ELi ülemaailmse atraktiivsuse strateegilistesse puhta tehnoloogia tööstusharudesse tehtavate investeeringute sihtkohana. Sellist investeerimistoetust (nt maksusoodustused või muud liiki toetus) tuleks kombineerida täiendavate reformidega, mis võimendavad rahalise toetuse mõju.
  Samuti väärib meenutamist, et liikmesriigid võivad rahastada investeeringuid pikaajalistesse varadesse ja teatavatel asjaoludel selliste projektidega seotud ajutisi tegevuskulusid (nii olemasolevate taaste- ja vastupidavuskavade kui ka REPowerEU peatükkide raames). Selleks et tegevuskulud oleksid taaste- ja vastupidavusrahastust toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud, peaksid need moodustama lahutamatu osa reformist/investeeringust, mis aitab täita taaste- ja vastupidavusrahastu hindamiskriteeriume, ning piirduma investeeringu kavandatud pikaajaliste tulemuste saavutamiseks vajalikuga ja olema neid silmas pidades proportsionaalsed (vt näiteks allpool esitatud praktilisi näited, mis võivad olla liikmesriikide kindlaks tehtud sõlmküsimuste lahendamise seisukohast asjakohased). Alljärgnevalt on toodud mõned näited kava „REPowerEU“ eesmärkidega seotud meetmeliikide kohta, mille lisamist oma REPowerEU peatükki liikmesriigid võiksid kaaluda.

  Artikli 21c lõike 3 punkt b – tööstuse dekarboniseerimine ning taastuvenergia osakaalu suurendamine ja selle kasutuselevõtu kiirendamine







  — | Investeeringud terasetootmise dekarboniseerimisse, näiteks kõrgahjupõhiste tootmisprotsesside asendamisse elektrifitseerimisel või vesinikul põhinevate heiteta või vähese heitega tootmisprotsessidega. See projekt võiks hõlmata ka saastevaba vesiniku tootmist ja katta investeeringuga seotud tegevuskulud. Kaasnev reform võiks hõlmata maksusoodustusi uute heitevabade läbimurdeliste tehnoloogiliste lahendustega seotud teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

Euroopa tööstusbaasi tugevdamine kõrgete energiahindade tingimustes

Euroopa Ülemkogu rõhutas 15. detsembri 2022. aasta järeldustes vajadust kaitsta Euroopa majanduslikku, tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi kõrgete energiahindade ja ülemaailmse konkurentsi karmistumise kontekstis. Seonduvate probleemide lahendamiseks ning Euroopa majandusliku vastupanuvõime ja konkurentsivõime suurendamiseks on Euroopa Ülemkogu kutsunud üles võtma koordineeritud meetmeid, mis hõlmavad kõigi asjakohaste riiklike ja ELi vahendite mobiliseerimist.

REPowerEU määruses tunnistatakse tööstuse rolli fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel ning mitmekesisema energiavarustuse tagamisel ja taastuvenergia kasutuselevõtmisel ELis. Esiteks tekitab töötlev tööstus suurima osa ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest (22 %) ja seega on tööstusprotsesside kiire dekarboniseerimine oluline tegur nii kliimaeesmärkide kui ka kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisel. Teiseks on tugev ja innovaatiline ELi tootmis-, tööstus- ja tehnoloogiline baas peamistes puhta tehnoloogia väärtusahelates vajalik selleks, et fossiilkütuste asendamisel taastuvate energiaallikatega ei muutuks EL kliimaneutraalse majanduse jaoks oluliste seadmete, komponentide ja materjalide osas üleliia sõltuvaks kolmandatest riikidest.

Sellega seoses julgustatakse liikmesriike kava „REPowerEU“ prioriteetide üldise tasakaalustamise raames pakkuma oma REPowerEU peatükkides välja meetmeid ja investeeringuid, mis toetavad ELi tööstuse üleminekut heiteta või vähese CO2 heitega tehnoloogiale teel kliimaneutraalsuse saavutamiseni, säilitavad ELi peamiste puhta tehnoloogia tööstusharude praeguse ja tulevase konkurentsivõime ning toetavad nende tootmis- ja innovatsioonisuutlikkuse laiendamist, sealhulgas nende tarneahelate peamistes segmentides, ning üldisemalt säilitavad ELi ülemaailmse atraktiivsuse strateegilistesse puhta tehnoloogia tööstusharudesse tehtavate investeeringute sihtkohana. Sellist investeerimistoetust (nt maksusoodustused või muud liiki toetus) tuleks kombineerida täiendavate reformidega, mis võimendavad rahalise toetuse mõju.

Samuti väärib meenutamist, et liikmesriigid võivad rahastada investeeringuid pikaajalistesse varadesse ja teatavatel asjaoludel selliste projektidega seotud ajutisi tegevuskulusid (nii olemasolevate taaste- ja vastupidavuskavade kui ka REPowerEU peatükkide raames). Selleks et tegevuskulud oleksid taaste- ja vastupidavusrahastust toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud, peaksid need moodustama lahutamatu osa reformist/investeeringust, mis aitab täita taaste- ja vastupidavusrahastu hindamiskriteeriume, ning piirduma investeeringu kavandatud pikaajaliste tulemuste saavutamiseks vajalikuga ja olema neid silmas pidades proportsionaalsed (vt näiteks allpool esitatud praktilisi näited, mis võivad olla liikmesriikide kindlaks tehtud sõlmküsimuste lahendamise seisukohast asjakohased). Alljärgnevalt on toodud mõned näited kava „REPowerEU“ eesmärkidega seotud meetmeliikide kohta, mille lisamist oma REPowerEU peatükki liikmesriigid võiksid kaaluda.

Artikli 21c lõike 3 punkt b – tööstuse dekarboniseerimine ning taastuvenergia osakaalu suurendamine ja selle kasutuselevõtu kiirendamine

—

Investeeringud terasetootmise dekarboniseerimisse, näiteks kõrgahjupõhiste tootmisprotsesside asendamisse elektrifitseerimisel või vesinikul põhinevate heiteta või vähese heitega tootmisprotsessidega. See projekt võiks hõlmata ka saastevaba vesiniku tootmist ja katta investeeringuga seotud tegevuskulud. Kaasnev reform võiks hõlmata maksusoodustusi uute heitevabade läbimurdeliste tehnoloogiliste lahendustega seotud teadusuuringutele ja innovatsioonile.

| — | Tuulegeneraatorite komponentide (labad, mastid, turbiinid, kaablid) tootmise toetamine. Seda võiks kombineerida reformiga, millega nähakse ette tuuleenergiavarustuse siduv riiklik eesmärk, ning tuuleenergia arendamise ja enampakkumiste prognoositavama kavandamisega. |
| --- | --- |

—

Tuulegeneraatorite komponentide (labad, mastid, turbiinid, kaablid) tootmise toetamine. Seda võiks kombineerida reformiga, millega nähakse ette tuuleenergiavarustuse siduv riiklik eesmärk, ning tuuleenergia arendamise ja enampakkumiste prognoositavama kavandamisega.

| — | Päikeseelektrisüsteemide komponentide (polükristalliline räni, valuplokid ja pooljuhtplaadid, elemendid, moodulid, vaheldid) tootmise toetamine (sh kapitalikulud). Seda võiks kombineerida reformiga, millega nähakse ette päikesepaneelide kohustuslik kasutuselevõtmine teatava pinnaga suurte hoonete katustel (nt kontorihooned, supermarketid, laod, parkimismajad) või vertikaalsete kahepoolsete päikesepaneelide kohustuslik kasutuselevõtmine maanteedel. |
| --- | --- |

—

Päikeseelektrisüsteemide komponentide (polükristalliline räni, valuplokid ja pooljuhtplaadid, elemendid, moodulid, vaheldid) tootmise toetamine (sh kapitalikulud). Seda võiks kombineerida reformiga, millega nähakse ette päikesepaneelide kohustuslik kasutuselevõtmine teatava pinnaga suurte hoonete katustel (nt kontorihooned, supermarketid, laod, parkimismajad) või vertikaalsete kahepoolsete päikesepaneelide kohustuslik kasutuselevõtmine maanteedel.

Artikli 21c lõike 3 punkt d – energianõudluse vähendamise stimuleerimine

| — | Soojuspumpade, sealhulgas tööstuslike soojuspumpade ostmise ja paigaldamise toetamise programmid. Rahastamine võiks hõlmata ka elemente, mis on seotud VKEde toetamisega ja teadlikkuse suurendamise kampaaniatega energiaauditite valdkonnas. Investeeringuid täiendav reform võiks hõlmata tööstusrajatistes fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise kuupäeva kehtestamist või siduvaid dekarboniseerimise kavasid iga tööstussektori või käitise tasandil. |
| --- | --- |

—

Soojuspumpade, sealhulgas tööstuslike soojuspumpade ostmise ja paigaldamise toetamise programmid. Rahastamine võiks hõlmata ka elemente, mis on seotud VKEde toetamisega ja teadlikkuse suurendamise kampaaniatega energiaauditite valdkonnas. Investeeringuid täiendav reform võiks hõlmata tööstusrajatistes fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise kuupäeva kehtestamist või siduvaid dekarboniseerimise kavasid iga tööstussektori või käitise tasandil.

| — | Investeeringud, millega toetatakse energiamahukates tööstusharudes kõige tulemuslikumate heitsoojuse kasutamise tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu. Toetust võiks laiendada ka paigaldamisega seotud lisavajadustele (projekti kavandamine, patendilitsentsid, töötajate koolitus). Toetust võib anda ka maksusoodustuste vormis. Liikmesriigid võiksid kombineerida seda regulatiivsete stiimulitega, näiteks kohustusega korraldada teatavat liiki rajatistes madalatemperatuurilisel heitsoojusel põhinev elektritootmine. |
| --- | --- |

—

Investeeringud, millega toetatakse energiamahukates tööstusharudes kõige tulemuslikumate heitsoojuse kasutamise tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu. Toetust võiks laiendada ka paigaldamisega seotud lisavajadustele (projekti kavandamine, patendilitsentsid, töötajate koolitus). Toetust võib anda ka maksusoodustuste vormis. Liikmesriigid võiksid kombineerida seda regulatiivsete stiimulitega, näiteks kohustusega korraldada teatavat liiki rajatistes madalatemperatuurilisel heitsoojusel põhinev elektritootmine.

Artikli 21c lõike 3 punkt e – elektrienergia salvestamise toetamine ja taastuvate energiaallikate integreerimise kiirendamine

| — | Tööstuskäitise energiakeskus, milles päikeseenergia tootmine on ühendatud kohapeal energia suuremahulise salvestamisega. Toetus võib hõlmata ka teatavaid investeeringuga seotud kulusid, nagu varuosade hankimine, rajatiste ehitamisega seotud tööjõukulud ja halduskulud. Kaasnevad reformid võiksid hõlmata rajatiste ehitamise ja nende võrguga ühendamise loamenetluste lihtsustamist. |
| --- | --- |

—

Tööstuskäitise energiakeskus, milles päikeseenergia tootmine on ühendatud kohapeal energia suuremahulise salvestamisega. Toetus võib hõlmata ka teatavaid investeeringuga seotud kulusid, nagu varuosade hankimine, rajatiste ehitamisega seotud tööjõukulud ja halduskulud. Kaasnevad reformid võiksid hõlmata rajatiste ehitamise ja nende võrguga ühendamise loamenetluste lihtsustamist.

| — | Energiasalvestussüsteem, mis annab akudele (näiteks elektrisõidukitest) uue elu. Investeering võiks katta korduskasutatavate või ringlussevõetud akude hankimisega seotud kulud. Selliseid investeeringuid võiks täiendada reformiga, millega tugevdatakse elektriautotootjate ringlussevõtukohustusi. |
| --- | --- |

—

Energiasalvestussüsteem, mis annab akudele (näiteks elektrisõidukitest) uue elu. Investeering võiks katta korduskasutatavate või ringlussevõetud akude hankimisega seotud kulud. Selliseid investeeringuid võiks täiendada reformiga, millega tugevdatakse elektriautotootjate ringlussevõtukohustusi.

Artikli 21c lõike 3 punkt f – rohepöördega seotud kriitilise tähtsusega toorainete ja olulise tehnoloogia väärtusahelate edendamine

| — | Rajatis saastevabaks liitiumi tootmiseks geotermilisest soolveest (kasutades liitiumi otsest ekstraheerimist), sealhulgas käivitamisetapi kulud (nt asjaomaste patentide litsentsid). Seda võiks kombineerida reformiga, millega ergutatakse saastevaba liitiumi kasutuselevõttu, sealhulgas autotööstuses ja taastuvenergiasektoris. |
| --- | --- |

—

Rajatis saastevabaks liitiumi tootmiseks geotermilisest soolveest (kasutades liitiumi otsest ekstraheerimist), sealhulgas käivitamisetapi kulud (nt asjaomaste patentide litsentsid). Seda võiks kombineerida reformiga, millega ergutatakse saastevaba liitiumi kasutuselevõttu, sealhulgas autotööstuses ja taastuvenergiasektoris.

| — | Patareide ja akude katoodi- ja anooditootmisrajatised, sealhulgas patareide ja akude korduskasutus- ja ringlussevõturajatised ning gigatehaste tootmisseadmete tootmine. Seda võiks kombineerida tehaste ehitamise loamenetluste lihtsustamisega ning ambitsioonikate eesmärkidega ringlussevõetud patareide ja akude kasutamise ja ressursitõhususe standardite osas. |
| --- | --- |

—

Patareide ja akude katoodi- ja anooditootmisrajatised, sealhulgas patareide ja akude korduskasutus- ja ringlussevõturajatised ning gigatehaste tootmisseadmete tootmine. Seda võiks kombineerida tehaste ehitamise loamenetluste lihtsustamisega ning ambitsioonikate eesmärkidega ringlussevõetud patareide ja akude kasutamise ja ressursitõhususe standardite osas.

| — | Vase rafineerimistehaste tehnoloogilised täiendused, mis võimaldavad võtta ringlusse eeltöödeldud elektroonikajäätmeid (elektroonikaromusid), et taaskasutada peamiselt vaske, tina, niklit ja rohepöördega seotud väärismetalle. See võib hõlmata üleminekukulusid, mis on seotud koolitusega olemasoleva personali ümberkvalifitseerimiseks, ning elektroonikaromude kogumise ja veoga seotud kulusid. Võimalik täiendav reform võiks hõlmata elektroonikaromude liigiti kogumise ja korduskasutamise/ringlussevõtu kõrgemate eesmärkide kehtestamist. |
| --- | --- |

—

Vase rafineerimistehaste tehnoloogilised täiendused, mis võimaldavad võtta ringlusse eeltöödeldud elektroonikajäätmeid (elektroonikaromusid), et taaskasutada peamiselt vaske, tina, niklit ja rohepöördega seotud väärismetalle. See võib hõlmata üleminekukulusid, mis on seotud koolitusega olemasoleva personali ümberkvalifitseerimiseks, ning elektroonikaromude kogumise ja veoga seotud kulusid. Võimalik täiendav reform võiks hõlmata elektroonikaromude liigiti kogumise ja korduskasutamise/ringlussevõtu kõrgemate eesmärkide kehtestamist.

Millist toetusmudelit võivad liikmesriigid kaaluda?

Asjakohase rahalise toetusvahendi ülesehitus peaks tagama, et abi vajavad tööstusharud saaksid rahastamise kiiresti ära kasutada. Sellega seoses võiks enne uute finantsvahendite loomist kaaluda olemasolevate toetuskavade ja projektide laiendamist. Olemasolevatel ELi tööstusliitudel (eelkõige akude, fotogalvaanilise päikeseenergia, kriitilise tähtsusega toorainete ja vesiniku valdkonnas) on sageli ootel olevaid projekte, mille rahastamist võiks selliste toetuskavade raames kaaluda, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Samuti võiks toetada projekte, mis said innovatsioonifondilt positiivse hinnangu, kuid jäid allapoole rahastamiskünnist.

Lisaks pakuvad taaste- ja vastupidavusrahastu laenud konkurentsivõimelisi rahastamistingimusi. Nende soodsate kapitalikulude ettevõtjatele ülekandmiseks on võimalik kasutada mitmesuguseid lahendusi, näiteks:

| — | anda taaste- ja vastupidavusrahastu laene rahvusvaheliste finantsasutuste, mitmepoolsete arengupankade ja kommertspankade kaudu, et tagada laenude kiire kasutuselevõtt, tuginemata avaliku halduse ressurssidele; |
| --- | --- |

—

anda taaste- ja vastupidavusrahastu laene rahvusvaheliste finantsasutuste, mitmepoolsete arengupankade ja kommertspankade kaudu, et tagada laenude kiire kasutuselevõtt, tuginemata avaliku halduse ressurssidele;

| — | kasutada laenutagatisi, et vähendada laenuandjate riski ja muuta puhta tehnoloogia projektide rahastamine nende jaoks atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

—

kasutada laenutagatisi, et vähendada laenuandjate riski ja muuta puhta tehnoloogia projektide rahastamine nende jaoks atraktiivsemaks;

| — | luua fond, mis pakub sildrahastamislahendusi, et võimaldada ettevõtetel ületada vahe kulude kandmise aja ja pikemaajalistest investeeringutest tulu saamise aja vahel. |
| --- | --- |

—

luua fond, mis pakub sildrahastamislahendusi, et võimaldada ettevõtetel ületada vahe kulude kandmise aja ja pikemaajalistest investeeringutest tulu saamise aja vahel.

3.   
  Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

Olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaldamine REPowerEU raames

Rahastust toetatavate reformide ja investeeringute suhtes kohaldatakse jätkuvalt olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega, rakendades ühte sihipärast erandit, mille eesmärk on tagada ELi vahetu energiajulgeolek.

Kava „REPowerEU“ eesmärke toetavaid meetmeid, mis on vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavades juba kirjas, on olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise suhtes juba hinnatud. Seetõttu ei ole selliste meetmete laiendatud osade uus hindamine vajalik. Hindamist võib olla vaja läbi vaadata üksnes juhul, kui meetmete muudatuste laad võib mõjutada hinnangut olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele. Uute meetmete puhul peaksid liikmesriigid esitama teabe selle kohta, kuidas need on olulise kahju ärahoidmise põhimõttega kooskõlas.

Selleks peaksid liikmesriigid esitama REPowerEU meetmete puhul olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise kohta enesehindamise või muutma olemasolevat enesehindamist kooskõlas käesolevate suuniste II jao punkti 1 alapunktiga D.

Eelistatav on lisada REPowerEU peatükki ainult need meetmed, mis olemuslikult vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõtte nõuetele, mida saab tõendada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamisel. Selliste meetmete puhul ei pea nende meetmete ja/või vastavate vahe-eesmärkide ja sihtide kirjelduses esitama konkreetseid olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tagatisi.

Teisisõnu – see, kas nõutakse konkreetseid olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise tagatisi, sõltub meetmete laadist, mis selgub liikmesriikide esitatud teabest.

Olulise kahju ärahoidmise põhimõttest kava „REPowerEU“ raames tehtav erand

Kui komisjon on andnud positiivse hinnangu, ei kohaldata olulise kahju ärahoidmise põhimõtet meetmete suhtes, mille eesmärk on täiustada energiataristut ja -rajatisi, et rahuldada vahetuid energiavarustuskindluse vajadusi.

Hinnates seda, kas meetme puhul võib kohaldada erandit olulise kahju ärahoidmise põhimõttest, võtab komisjon arvesse nelja nõuet. Komisjon võib oma hindamise toetamiseks küsida liikmesriikidelt asjakohast teavet.

| — | Kas meede on vajalik ja proportsionaalne vahetute varustuskindluse vajaduste rahuldamiseks vastavalt artikli 21c lõike 3 punktile a, võttes arvesse puhtamaid teostatavaid alternatiive ja seotuse efekti ohtu? |
| --- | --- |

—

Kas meede on vajalik ja proportsionaalne vahetute varustuskindluse vajaduste rahuldamiseks vastavalt artikli 21c lõike 3 punktile a, võttes arvesse puhtamaid teostatavaid alternatiive ja seotuse efekti ohtu?

Meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel võtab komisjon arvesse asjaomase liikmesriigi gaasi- või naftanõudluse prognoose, ühendusvõimsust ja kaubandust naaberriikidega, samuti 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaeesmärke ning Venemaalt pärit impordi katkemise mõju. Lisaks kaalub komisjon meetmega kaasnevat täiendavat võimsust ja energiamahtu, projekti küpsust ja ajakava ning täiendavate projektide olemasolu, sealhulgas naaberliikmesriikides.

Liikmesriikidel palutakse esitada kogu asjakohane teave, et komisjon saaks oma hinnangu anda. Liikmesriigi esitatud teabe põhjal hindab komisjon ka seda, kas puhtamad alternatiivid, millel on sama võimsus, sarnane ajakava ja võrreldavad kulud, võivad olla tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatavad. Näiteks võib komisjon küsida teavet liikmesriigi kaalutud alternatiivsete lahenduste kohta, nagu samaväärse võimsusega suuremahuliste taastuvenergia tootmise projektide arendamine. Lisaks peaks täiendav gaasitaristu olema võimaluse korral tulevikukindel, et võimaldada selle pikaajalist jätkusuutlikkust edaspidi säästvate kütuste kasutuselevõtu kaudu. Näiteks peaksid liikmesriigid selgitama, kas taristut oleks võimalik käitada 100 % puhta vesiniku või selle derivaatidega, ning kui see ei ole võimalik, esitama asjakohased põhjused.

| — | Asjaomane liikmesriik on teinud rahuldavaid jõupingutusi, et piirata võimalikku kahju keskkonnaeesmärkidele määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, kui see on teostatav, ja leevendada kahju muude meetmete, sealhulgas REPowerEU peatükis sätestatud meetmete abil. |
| --- | --- |

—

Asjaomane liikmesriik on teinud rahuldavaid jõupingutusi, et piirata võimalikku kahju keskkonnaeesmärkidele määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, kui see on teostatav, ja leevendada kahju muude meetmete, sealhulgas REPowerEU peatükis sätestatud meetmete abil.

Komisjon võtab hindamisel arvesse üldisi jõupingutusi, mida liikmesriik teeb selleks, et piirata meetmest tulenevat kahju määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 sätestatud kuuele keskkonnaeesmärgile, sealhulgas REPowerEU peatükis esitatud meetmete kaudu.

REPowerEU peatükis sisalduvaid meetmeid tuleks rakendada kooskõlas kohaldatava ELi ja riikliku keskkonnaalase õigusraamistikuga. See aitab vähendada kahju, eelkõige saastamise kontrollimise ja ennetamise ning elurikkuse ja veekogude kaitsmise kaudu, esmajoones keskkonnamõju hindamise alusel. Liikmesriikide jõupingutused peaksid võimaluse korral sisaldama elemente, millega piiratakse keskkonnaeesmärkide võimalikku kahjustamist. Näiteks kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul soovitatakse liikmesriikidel esitada teavet projekti planeeritud võimsuse ja kavandatud kasutamise kohta, tõendamaks, et projekti ulatus ei ole suurem, kui on vajalik ELi energiavarustuskindluse vajaduste rahuldamiseks lühikeses perspektiivis. Kliimamuutustega kohanemise suhtes võiks korraldada asjakohase kliimariskide hindamise, et piirata kliimaohtude riski projekti käitamisel. Liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et vältida muude keskkonnaeesmärkide olulist kahjustamist.

| — | Meede ei ohusta liidus 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkide ja 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist, võttes arvesse kvalitatiivseid kaalutlusi. |
| --- | --- |

—

Meede ei ohusta liidus 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkide ja 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist, võttes arvesse kvalitatiivseid kaalutlusi.

Komisjon võtab hindamisel arvesse projekti võimsust ja seda, kas projekt on kavandatud nii, et see täidaks vahetuid energiavarustuskindluse vajadusi, pidades silmas üldeesmärki vähendada sõltuvust Venemaalt pärit fossiilkütustest ja mitmekesistada energiavarustuse allikaid. Samuti kaalub ta, kas meede on kooskõlas liikmesriigi riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud laiema energia- ja kliimapoliitikaga. Lisaks võtab ta arvesse REPowerEU peatükis ja taaste- ja vastupidavuskavas esitatud laiemat meetmete kogumit, pidades silmas nende panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide ja 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse.

| — | Meede on kavandatud toimima 31. detsembriks 2026. |
| --- | --- |

—

Meede on kavandatud toimima 31. detsembriks 2026.

Komisjon hindab iga esitatud projekti ajakava veendumaks, et meede on kavandatud toimima 31. detsembriks 2026. Selleks soovitatakse liikmesriikidel esitada teavet projekti elluviimise seisu ja tegevuskava kohta, millest nähtub, et käivitamine 2026. aastaks on võimalik.

Artikli 21c lõike 8 kohaselt ei tohi direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10e lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtavat tulu kasutada reformide ja investeeringute jaoks, mille suhtes kohaldatakse erandit olulise kahju ärahoidmise põhimõttest. Seetõttu veendub komisjon, et nende reformide ja investeeringute hinnangulised kulud, mille suhtes ei kohaldata erandit olulise kahju ärahoidmise põhimõttest, on vähemalt võrdsed REPowerEU meetmete jaoks taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21a kohaselt liikmesriigile eraldatava täiendava tagastamatu rahalise toetusega (HKSi tulu).

Lisaks ei tohi olulise kahju ärahoidmise põhimõttest tehtava erandi alla kuuluvate meetmete hinnangulised kogukulud ületada 30 % REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulistest kogukuludest. Selle piirmäära arvutamiseks jagatakse nende meetmete hinnanguliste kulude summa kõigi REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnanguliste kulude summaga.

Illustreerivad näited teabe kohta, mida liikmesriigid võiksid esitada:

| Mida komisjon hindab? | Mis liiki teavet liikmesriigid võiksid hindamise toetamiseks esitada? |
| --- | --- |
| Meede on vajalik ja proportsionaalne vahetute varustuskindluse vajaduste rahuldamiseks | — | Venemaalt pärit gaasi/nafta impordi katkemise mõju ning seda importi asendava meetme hinnangulise võimsuse ja rakendamise kirjeldus. |

Mida komisjon hindab?

Mis liiki teavet liikmesriigid võiksid hindamise toetamiseks esitada?

Meede on vajalik ja proportsionaalne vahetute varustuskindluse vajaduste rahuldamiseks

—

Venemaalt pärit gaasi/nafta impordi katkemise mõju ning seda importi asendava meetme hinnangulise võimsuse ja rakendamise kirjeldus.

| — | Gaasi- või naftanõudluse prognoosid, mis põhinevad näiteks riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastamisel tehtud tööl. |
| --- | --- |

—

Gaasi- või naftanõudluse prognoosid, mis põhinevad näiteks riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastamisel tehtud tööl.

| — | Ajakava, kulude ja võimsuse poolest võrreldavate puhtamate alternatiivsete lahenduste kaalumine (nt teostatavad suuremahulised taastuvenergiaprojektid, torustike või rajatiste sobivus 100 % puhta vesiniku kasutamiseks, et vältida seotuse efekti, konstruktsioonielemendid, mis võimaldavad kasutusotstarbe muutmist). |
| --- | --- |

—

Ajakava, kulude ja võimsuse poolest võrreldavate puhtamate alternatiivsete lahenduste kaalumine (nt teostatavad suuremahulised taastuvenergiaprojektid, torustike või rajatiste sobivus 100 % puhta vesiniku kasutamiseks, et vältida seotuse efekti, konstruktsioonielemendid, mis võimaldavad kasutusotstarbe muutmist).

| — | Selgitus panuse kohta liidu kui terviku või mitme liikmesriigi energiajulgeolekusse. Selgitus selle kohta, miks meetme ulatus ei ole suurem, kui on vajalik meetme eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

Selgitus panuse kohta liidu kui terviku või mitme liikmesriigi energiajulgeolekusse. Selgitus selle kohta, miks meetme ulatus ei ole suurem, kui on vajalik meetme eesmärkide saavutamiseks.

Üldised jõupingutused, mida liikmesriik on teinud selleks, et piirata võimalikku kahju keskkonnaeesmärkidele

| — | Asjakohased tõendid jõupingutuste kohta, mida tehakse selleks, et piirata võimalikku meetmest tulenevat kahju keskkonnale (nt asjakohase kliimaohtude hindamise järeldused, keskkonnamõju hindamise tulemused). |
| --- | --- |

—

Asjakohased tõendid jõupingutuste kohta, mida tehakse selleks, et piirata võimalikku meetmest tulenevat kahju keskkonnale (nt asjakohase kliimaohtude hindamise järeldused, keskkonnamõju hindamise tulemused).

| — | Selgitus selle kohta, kuidas muude meetmetega, sealhulgas REPowerEU peatükis ja mujal taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmetega, hoitakse ära keskkonnaeesmärkide kahjustamist. |
| --- | --- |

—

Selgitus selle kohta, kuidas muude meetmetega, sealhulgas REPowerEU peatükis ja mujal taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmetega, hoitakse ära keskkonnaeesmärkide kahjustamist.

Meede ei ohusta liidus 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkide ja 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist

| — | Muude meetmete, sealhulgas REPowerEU peatükis ja mujal taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete panus kliimaeesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

—

Muude meetmete, sealhulgas REPowerEU peatükis ja mujal taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete panus kliimaeesmärkide saavutamisse.

| — | Kooskõla paketi „Eesmärk 55“ kliimaeesmärkidega ning meetme võimalik integreerimine algsesse või ajakohastatud riiklikusse energia- ja kliimakavasse, mis näitab, et meede ei ohusta kliimaeesmärkide saavutamist ega 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

—

Kooskõla paketi „Eesmärk 55“ kliimaeesmärkidega ning meetme võimalik integreerimine algsesse või ajakohastatud riiklikusse energia- ja kliimakavasse, mis näitab, et meede ei ohusta kliimaeesmärkide saavutamist ega 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist.

Meede on kavandatud toimima 31. detsembriks 2026

| — | Projekti aja- ja tegevuskava, sealhulgas eeldatav elluviimise seis 31. detsembril 2026 (lepingute sõlmimise menetluste ning esitatud projektide, kooskõlastuste ja lubade seis). |
| --- | --- |

—

Projekti aja- ja tegevuskava, sealhulgas eeldatav elluviimise seis 31. detsembril 2026 (lepingute sõlmimise menetluste ning esitatud projektide, kooskõlastuste ja lubade seis).

4.   
  Piiriülene ja mitut riiki hõlmav mõõde ja mõju

Piiriülese taristu projektid ja mitut riiki hõlmavad projektid on olulised kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks keskpikas perspektiivis ning nende elluviimine on kava „REPowerEU“ raames soovitatav. Meetmetel on piiriülene või mitut riiki hõlmav mõõde või mõju, kui need aitavad kindlustada energiavarustust liidus tervikuna või vähendavad sõltuvust fossiilkütustest ja/või energianõudlust.

REPowerEU määrus sisaldab artikli 18 lõike 4 punktis h lisanõuet seoses piiriüleste või mitut riiki hõlmavate projektidega. Liikmesriigid peavad oma REPowerEU peatükis tooma välja, millistel selles peatükis esitatud meetmetel, sealhulgas meetmetel, mille abil lahendatakse komisjoni viimases vajaduste hinnangus kindlaks tehtud probleeme, on piiriülene või mitut riiki hõlmav mõõde ja mõju. Lisaks peavad liikmesriigid osutama, kas nende meetmete hinnangulised kogukulud moodustavad vähemalt 30 % REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulistest kogukuludest. Kui kõnealuste meetmete hinnangulised kulud moodustavad alla 30 %, peaksid liikmesriigid seda põhjendama.

Piiriülesed taristuprojektid (taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21c lõike 1 alusel)

Piiriülesed projektid hõlmavad taristuprojekte (ülekande- ja jaotusvõrgud ning salvestustaristu), mille eesmärk on tagada energiavarustus ja kõrvaldada olemasolevad kitsaskohad. Sellega seoses võtab komisjon arvesse oma viimast vajaduste hinnangut, mis avaldati 2022. aasta mais.

Hindamisel võtab komisjon arvesse ka mitut riiki hõlmava mõõtmega projekte, näiteks samal ajal eri liikmesriikides ellu viidavaid projekte, projekte, mis moodustavad osa suuremast mitut liikmesriik ühendavast koridorist, või projekte, mis viiakse ellu ühes liikmesriigis, kuid millel on märkimisväärne mõju naaberliikmesriikidele.

Selleks et kõige paremini saavutada kava „REPowerEU“ eesmärgid taaste- ja vastupidavusrahastu piiratud ajakava jooksul, kohaldab komisjon proportsionaalset lähenemisviisi ning võtab arvesse iga liikmesriigi geograafilist asendit ning vahetuid ja pikaajalisi energiavaldkonna probleeme.

Fossiilkütustest sõltuvuse ja energianõudluse vähendamise meetmed

REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete piiriülest või mitut riiki hõlmavat mõju ei tohiks mõista kitsas tähenduses nii, nagu oleks see võimalik üksnes piiriülese taristu projektide puhul.

Võttes arvesse energiaturgude integreerimist liikmesriikide vahel ja liikmesriikide energiaallikate kogumite edaspidist omavahelist seotust, võib projekte, millel on märkimisväärne mõju energia (eelkõige gaasi ja elektri) nõudlusele ja pakkumisele, pidada mitme riigi nõudluse ja pakkumise tasakaalule ning piiriülestele voogudele mõju avaldavaks.

Sellistel meetmetel, mis aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja/või nõudlust fossiilkütuste järele, sest kõrvaldatakse kitsaskohad sisemistes energiavoogudes või hõlbustatakse taastuvenergiaprojektide (nt elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrgud ning salvestusrajatised) kasutuselevõttu ja integreerimist, on enamasti piiriülene mõju ja neid tuleks 30 % sihttaseme saavutamise hindamisel arvesse võtta.

Seepärast võtab komisjon piiriülese või mitut riiki hõlmava mõju hindamisel muu hulgas arvesse meetmeid, mis on seotud energiatõhususe, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu, soojuspumpade kasutuselevõtu, tööstuse dekarboniseerimise, jaotusvõrkude ning taastuvallikatest toodetud / saastevaba vesinikuga.

Iga meetme puhul peab liikmesriik esitama lühikese selgituse investeeringu piiriülese mõõtme kohta, sealhulgas eeldatava mõju kohta piiriülestele energiavoogudele.

5.   
  REPowerEU peatüki hindamine

REPowerEU peatükki lisatavad ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavad reformid ja investeeringud moodustavad taaste- ja vastupidavuskava lahutamatu osa. Nad peaksid vastama kõigile artiklis 18 sätestatud tingimustele ning nende suhtes kohaldatakse artiklis 19 ja V lisas sätestatud hindamiskriteeriume, kui ei ole sätestatud teisiti, eelkõige seoses taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punkti f ja V lisa jao 2.6 kohase digimeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodikaga.

Kava „REPowerEU“ eesmärkidega seotud hindamiskriteerium

REPowerEU peatükis sisalduvaid reforme ja investeeringuid hinnatakse täiendava hindamiskriteeriumi alusel, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse V lisa punktis 2.12 ja mis on seotud nende tegeliku panusega kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse V lisa kohaselt võtab komisjon hindamisel arvesse järgmisi elemente ja hindab, kas meetmetega:

| — | parandatakse energiataristut ja -rajatisi, et rahuldada vahetuid gaasi, sealhulgas veeldatud maagaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides; kui kohaldatav on artikli 21c lõike 3 punkti a kohane erand, on rahastamiskõlblik ka naftataristu ja -rajatiste parandamine, et rahuldada vahetuid varustuskindlusega seotud vajadusi; või |
| --- | --- |

—

parandatakse energiataristut ja -rajatisi, et rahuldada vahetuid gaasi, sealhulgas veeldatud maagaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides; kui kohaldatav on artikli 21c lõike 3 punkti a kohane erand, on rahastamiskõlblik ka naftataristu ja -rajatiste parandamine, et rahuldada vahetuid varustuskindlusega seotud vajadusi; või

| — | suurendatakse hoonete ja elutähtsa energiataristu energiatõhusust, dekarboniseeritakse tööstust, suurendatakse säästva biometaani ja taastuvallikatest toodetud või saastevaba vesiniku tootmist ja kasutuselevõttu ning suurendatakse taastuvenergia osakaalu ja kiirendatakse selle kasutuselevõttu; või |
| --- | --- |

—

suurendatakse hoonete ja elutähtsa energiataristu energiatõhusust, dekarboniseeritakse tööstust, suurendatakse säästva biometaani ja taastuvallikatest toodetud või saastevaba vesiniku tootmist ja kasutuselevõttu ning suurendatakse taastuvenergia osakaalu ja kiirendatakse selle kasutuselevõttu; või

| — | aidatakse kaasa energiaostuvõimetuse vähendamisele, sealhulgas vajaduse korral piisava tähelepanu pööramisele energiaostuvõimetute inimeste vajadustele ja haavatavuse vähendamisele eelseisvatel talvehooaegadel; või |
| --- | --- |

—

aidatakse kaasa energiaostuvõimetuse vähendamisele, sealhulgas vajaduse korral piisava tähelepanu pööramisele energiaostuvõimetute inimeste vajadustele ja haavatavuse vähendamisele eelseisvatel talvehooaegadel; või

| — | stimuleeritakse energianõudluse vähendamist; või |
| --- | --- |

—

stimuleeritakse energianõudluse vähendamist; või

| — | kaotatakse riigisisese ja piiriülese energiaülekande ja -jaotuse kitsaskohad, toetades elektrienergia salvestamist ja kiirendades taastuvate energiaallikate integreerimist, või toetatakse heitevaba transporti ja selle taristut, sealhulgas raudteid; või |
| --- | --- |

—

kaotatakse riigisisese ja piiriülese energiaülekande ja -jaotuse kitsaskohad, toetades elektrienergia salvestamist ja kiirendades taastuvate energiaallikate integreerimist, või toetatakse heitevaba transporti ja selle taristut, sealhulgas raudteid; või

| — | toetatakse eespool nimetatud eesmärke töötajate kiirema ümberkvalifitseerimise kaudu, mis hõlmab roheliste kutseoskuste ja nendega seotud digioskuste omandamist, ning rohepöördega seotud kriitilise tähtsusega toorainete ja olulise tehnoloogia väärtusahelate edendamise kaudu. |
| --- | --- |

—

toetatakse eespool nimetatud eesmärke töötajate kiirema ümberkvalifitseerimise kaudu, mis hõlmab roheliste kutseoskuste ja nendega seotud digioskuste omandamist, ning rohepöördega seotud kriitilise tähtsusega toorainete ja olulise tehnoloogia väärtusahelate edendamise kaudu.

Lisaks peaksid liikmesriigid näitama, et REPowerEU peatükk on kooskõlas liikmesriigi muude jõupingutustega kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikide poolt sellega seoses esitatav teave peaks sisaldama lühikirjeldust peamiste reformide ja investeeringute kohta, mida ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ja mis täidavad kava „REPowerEU“ eesmärke taaste- ja vastupidavusrahastu ajakava piires, samuti selgitust selle kohta, kuidas need jõupingutused on seotud kava „REPowerEU“ eesmärkidega.

Piiriülese ja mitut riiki hõlmava mõõtme või mõju hindamine

Kooskõlas muudetud artikliga 19 hõlmab komisjoni hinnang muudetud taaste- ja vastupidavuskavale täiendavat hindamiskriteeriumi, mis on seotud REPowerEU peatükis sisalduvate reformide ja investeeringute piiriülese või mitut riiki hõlmava mõõtme või mõjuga. Komisjon võtab V lisa kohaselt hindamisel arvesse järgmisi elemente:

| 1) | kas meede aitab kaasa liidu varustuskindlusele, lahendades komisjoni viimases vajaduste hinnangus kindlaks tehtud probleeme, ja on kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi rahalist panust ja tema geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

1)

kas meede aitab kaasa liidu varustuskindlusele, lahendades komisjoni viimases vajaduste hinnangus kindlaks tehtud probleeme, ja on kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi rahalist panust ja tema geograafilist asukohta;

VÕI

| 2) | kas kavandatud meetme rakendamine peaks aitama vähendada sõltuvust fossiilkütustest (pakkumise ja nõudluse seisukohast) ja energianõudlust (elektrienergia, gaas, fossiilkütused jne). |
| --- | --- |

2)

kas kavandatud meetme rakendamine peaks aitama vähendada sõltuvust fossiilkütustest (pakkumise ja nõudluse seisukohast) ja energianõudlust (elektrienergia, gaas, fossiilkütused jne).

Muudetud artikli 20 lõike 5 kohaselt lisab komisjon muudetud taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas REPowerEU peatüki kohta antud hinnangusse kokkuvõtte REPowerEU peatükis kavandatud meetmetest, millel on piiriülene või mitut riiki hõlmav mõõde või mõju. See kokkuvõte esitatakse nõukogu rakendusotsuses.

Kui nende meetmete hinnangulised kulud moodustavad vähem kui 30 % REPowerEU peatükis sisalduvate kõigi meetmete hinnangulistest kuludest, selgitatakse kokkuvõttes, miks seda soovituslikku sihttaset ei saavutata, näiteks osutades, et muud liikmesriigi REPowerEU peatükis sisalduvad meetmed vastavad paremini kava „REPowerEU“ eesmärkidele või et puudub piisav hulk piiriülese või mitut riiki hõlmava mõõtme või mõjuga realistlikke projekte, võttes eelkõige arvesse rahastu rakendamisperioodi.

Kliimameetmete 37 % sihttasemega seotud hindamiskriteeriumi ajakohastamine

Lisaks sellele, et vähemalt 37 % kava kogueraldisest peaks olema seotud kliimameetmetega, tuleks see 37 % sihttase saavutada ka REPowerEU peatüki enda puhul, võttes arvutamisel aluseks REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulised kogukulud.

Selle künnise arvutamiseks tuleks REPowerEU peatükis sisalduvate kliimapanusega meetmete hinnanguliste kulude summa jagada kõigi REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnanguliste kulude summaga.

Erand kohustusest panustada 20 % digisihi saavutamisse

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21c lõike 5 kohaselt kohaldatakse REPowerEU peatükis sisalduvate ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavate reformide ja investeeringute suhtes digimeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodikat, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktis f ja VII lisas. Selle arvutamisel, kas 20 %ne digisiht on saavutatud, ei võeta siiski arvesse REPowerEU peatüki kohaste meetmete toetamist.

Kuigi REPowerEU peatükis sisalduvaid reforme ja investeeringuid ei võeta digisihi saavutamise arvutamisel arvesse, peab liikmesriik esitama kvalitatiivse selgituse selle kohta, kuidas tema taaste- ja vastupidavuskavas, sealhulgas REPowerEU peatükis, esitatud meetmed peaksid aitama kaasa digipöördele ja sellega kaasnevate raskuste ületamisele. Liikmesriike kutsutakse üles esitama kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamise seisukohast asjakohaseid investeeringuid digipöördesse. Sellised investeeringud võiksid hõlmata näiteks järgmist:

| — | energiavõrkude digitaliseerimine, sealhulgas tarkvõrgu loomine; |
| --- | --- |

—

energiavõrkude digitaliseerimine, sealhulgas tarkvõrgu loomine;

| — | nutiarvestite, nutilaadimissüsteemide, nutikate juhtimissüsteemide ja andurite kasutuselevõtt koos energiatõhusust toetavate renoveerimistöödega; |
| --- | --- |

—

nutiarvestite, nutilaadimissüsteemide, nutikate juhtimissüsteemide ja andurite kasutuselevõtt koos energiatõhusust toetavate renoveerimistöödega;

| — | andmekeskuste ja andmesidevõrkude kliimaneutraalsus ning nende heitsoojuse korduskasutamine; |
| --- | --- |

—

andmekeskuste ja andmesidevõrkude kliimaneutraalsus ning nende heitsoojuse korduskasutamine;

| — | energiasüsteemide küberturvalisus, mis on varustuskindluse seisukohast väga oluline; |
| --- | --- |

—

energiasüsteemide küberturvalisus, mis on varustuskindluse seisukohast väga oluline;

| — | andmetaristud, mis võimaldavad laialdaselt arendada tarbimiskaja (nt Euroopa ühine energiaandmeruum) ja energia salvestamist; |
| --- | --- |

—

andmetaristud, mis võimaldavad laialdaselt arendada tarbimiskaja (nt Euroopa ühine energiaandmeruum) ja energia salvestamist;

| — | transpordisektoris digitehnoloogiale ülemineku meetmed, mis on osaliselt suunatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisele; |
| --- | --- |

—

transpordisektoris digitehnoloogiale ülemineku meetmed, mis on osaliselt suunatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisele;

| — | energiatõhusateks renoveerimisteks antavate toetuste menetlemise digitaliseerimiseks rakendatavad meetmed; |
| --- | --- |

—

energiatõhusateks renoveerimisteks antavate toetuste menetlemise digitaliseerimiseks rakendatavad meetmed;

| — | sotsiaalkindlustussüsteemide digitaliseerimise meetmed, mis võimaldavad vaesuse ohus olevaid leibkondi õigesti kindlaks teha ja rahalise abi mahtu kohandada; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustussüsteemide digitaliseerimise meetmed, mis võimaldavad vaesuse ohus olevaid leibkondi õigesti kindlaks teha ja rahalise abi mahtu kohandada;

| — | digioskused või -rakendused energiatarbijate mõjuvõimu suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

digioskused või -rakendused energiatarbijate mõjuvõimu suurendamiseks.

Selleks et toetada taaste- ja vastupidavusrahastu digipüüdlusi, kohaldatakse digimeetmetega seotud kulutuste jälgimist ka edaspidi kõigi taaste- ja vastupidavuskavade läbivaatamisel esitatud meetmete suhtes, mis jäävad REPowerEU määruse artikli 21c lõike 1 kohaldamisalast välja.

II.   Üldised suunised taaste- ja vastupidavuskavade muutmiseks

Alljärgnevalt on esitatud ülevaade elementidest, mida liikmesriigid peaksid oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas kajastama. Seejuures käsitletakse liikmesriikide poolt kõige sagedamini tõstatatud küsimusi ja antakse praktilisi suuniseid selle kohta, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 nõuete kohaselt taaste- ja vastupidavuskava addendum’it koostada. Selleks et tagada taaste- ja vastupidavuskava ja addendum’i puhul teabe esitamise viisi kooskõla, järgitakse allpool esitatud struktuuri puhul 2021. aasta jaanuari suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Liikmesriikidel soovitatakse oma taaste- ja vastupidavuskavas jätkuvalt kasutada sama struktuuri ja teha taaste- ja vastupidavuskava olemasolevates osades võimalikult vähe muudatusi.

1.   
  Muudatuste eesmärgid

Liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavad mitmekülgsed ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendused/panus 6 samba rakendamisse

Muudetud taaste- ja vastupidavuskava peaks jätkuvalt sisaldama liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendusi ning aitama asjakohasel moel kaasa kõigi kuue taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 3 osutatud samba rakendamisele. Algses kavas tehtud muudatused peaksid selle tasakaalu säilitama või kui need muudavad seda, siis tuleks neid põhjendada, näidates, et see on kooskõlas liikmesriigis lahendamist vajavate uute probleemidega ja/või uue rahaeraldisega. Seega peaksid liikmesriigid kirjeldama, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskava endiselt sisaldab asjaomase liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendusi. Kui kava muudatused on väikesed, võivad liikmesriigid lihtsalt eeldada, et panus kuue samba rakendamisse on jätkuvalt tasakaalus, ilma et oleks vaja esitada üksikasjalikke lisaselgitusi.

Liikmesriik peaks seostama uued meetmed asjaomaste sammastega ja selgitama nende asjakohast panust. Kui muudetud kavast jäetakse teatavad meetmed välja või vähendatakse teatavaid meetmeid, tuleks selgitada, kuidas kava üldine panus mõjutatud sammaste rakendamisse on endiselt piisav. Asjakohasel juhul tuleks selles selgituses kirjeldada seost välja jäetud meetmete ja võimalike uute meetmete vahel, mida kavandatakse välja jäetud meetmete asendamiseks, viidates mõjutatud sammastele.

Esitatud selgitustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki muutusi liikmesriigis või ELi poliitikas, mis kõnealust kuut sammast mõjutavad. Eelkõige soovitatakse liikmesriikidel kaaluda, kuidas kajastub hiljutiste geopoliitiliste sündmuste mõju kava täiendavas panuses rohepöörde samba rakendamisse, pidades silmas kava „REPowerEU“ eesmärke. Addendum’id, mis sisaldavad lisameetmeid, mis hõlmavad ainult ühte või kahte sammast, on aktsepteeritavad, kui see asjaolu on põhjendatud liikmesriigis lahendamist vajavate uute probleemidega.

Seos riigipõhiste soovitustega ja Euroopa poolaastaga

Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas, mis sisaldab täiendavaid reforme ja investeeringuid ning millega taotletakse rohkem rahalisi vahendeid, tuleks arvesse võtta kõiki probleeme, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu on vastu võtnud 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites ja hilisemates poolaastatsüklites kuni muudetud taaste- ja vastupidavuskava hindamise kuupäevani (12). Eriti olulised on 2022. aasta ja 2023. aasta tsüklis antud riigipõhised soovitused, kui nõukogu on need vastu võtnud, eelkõige REPowerEU peatüki koostamise seisukohast. Iga-aastastes riigiaruannetes tehakse kokkuvõte taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmete rakendamisel tehtud edusammudest, tõstetakse esile näited olulistest reformidest ja investeeringutest, mis on seotud varasemate riigipõhiste soovituste alusel saavutatud vahe-eesmärkidega, ning määratletakse peamised lahendamata või uued probleemid, mida taaste- ja vastupidavuskavades piisavalt ei käsitleta ja mis on uute riigipõhiste soovituste aluseks.

Oma kava läbivaatamisel peavad liikmesriigid jätkuvalt tõhusalt käsitlema kõiki probleeme või suurt osa probleemidest, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nendes, mille nõukogu on vastu võtnud 2022. ja (asjakohasel juhul) 2023. aasta poolaasta tsüklis ning hilisemates poolaasta tsüklites kuni muudetud taaste- ja vastupidavuskava hindamise kuupäevani.

Maksimaalse rahalise toetuse allapoole korrigeerimine ei mõjuta vajadust käsitleda kõiki asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi või olulist osa neist, sest reformid ei ole üldiselt kulukad. Seetõttu tuleks muudetud taaste- ja vastupidavuskavas, mis ei eelda lisarahastamist, säilitada samasugune ambitsioonitase nagu varem vastu võetud kavas, eriti seoses reformidega, mille aluseks on riigipõhised soovitused.

Need liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus taaste- ja vastupidavusrahastust suureneb (olulisel määral), peavad algse kava täiendamisel võtma arvesse kõiki 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhiseid soovitusi. See kehtib eelkõige 2022. aasta Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud täiendavate vajaduste kohta viia ellu reforme ja investeeringuid, sealhulgas selleks, et vähendada energiasõltuvust.

Nende liikmesriikide puhul, kes kasutavad laene üksnes kava „REPowerEU“ eesmärkideks ning kelle toetused taaste- ja vastupidavusrahastust märkimisväärselt ei suurene, kaalub komisjon eelkõige energeetikaga seotud riigipõhiseid soovitusi. Kui kava täiendatakse pärast nõukogu 2023. aasta riigipõhiste soovituste vastuvõtmist, tuleb ka neid soovitusi arvesse võtta. Addendum’i esitamine annab ka võimaluse käsitleda eelmistes Euroopa poolaasta tsüklites kindlaks tehtud probleeme, mida varem vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt.

Oma addendum’i koostamisel peaksid liikmesriigid tagama, et kavandatud muudatuste mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on kooskõlas nõukogu poolt heaks kiidetud viimaste riigipõhiste soovitustega, mis puudutavad eelarve ja selle struktuuriga seotud küsimusi. Lisaks peaksid euroala liikmesriigid tagama, et ajakohastatud meetmed on kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud euroala majanduspoliitika kohta nõukogu vastu võetud viimases soovituses, eelkõige energeetikaga seotud elementide osas.

Taaste- ja vastupidavuskava üldine mõju

Kooskõlas 2021. aasta suunistega taaste- ja vastupidavuskavade kohta peaksid liikmesriigid selgitama, mil määral kavandatud muudatused eeldatavasti muudavad nende taaste- ja vastupidavuskavade üldist mõju. See selgitus peaks kajastama muudetud taaste- ja vastupidavuskava kui terviku eeldatavat mõju, võttes arvesse lisatud või välja jäetud meetmeid. Kajastada tuleks järgmisi elemente:

| — | makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated; |
| --- | --- |

—

makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated;

| — | selgitus taaste- ja vastupidavuskava makromajandusliku ja sotsiaalse mõju kohta kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõikega 4; |
| --- | --- |

—

selgitus taaste- ja vastupidavuskava makromajandusliku ja sotsiaalse mõju kohta kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõikega 4;

| — | kestlikkus; |
| --- | --- |

—

kestlikkus;

| — | ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvus.

Liikmesriikidel palutakse esitada muudetud taaste- ja vastupidavuskava mõju kohta ajakohastatud arvandmed, kui kavas tehtud muudatused on sisult ja/või ulatuselt märkimisväärsed. Seejuures võivad liikmesriigid tugineda oma riiklikes reformikavades esitatud teabele ja vajaduse korral kasutada ristviiteid. Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega.

Sidusus

Kirjeldades kavandatud muudatuste mõju muudetud taaste- ja vastupidavuskava sidususele, tuleks selgitada uute või muudetud meetmete ning varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas kajastatud meetmete koostoimet, osutades nii muudetud kavas säilitatud kui ka kavast välja jäetud meetmetele. Liikmesriikidel palutakse ka selgitada, kuidas säilitatakse üldine tasakaal reformide ja investeeringute vahel. Uued või muudetud meetmed ei tohiks tekitada vastuolusid ega halvendada taaste- ja vastupidavuskava üldist sidusust.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 17 lõike 3, artikli 18 lõike 4n ja põhjenduse 62 kohaselt tuleb kirjeldada ka kooskõla heakskiidetud ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja programmidega (vt ka allpool).

Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile

Liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas muudatused mõjutavad nende muudetud taaste- ja vastupidavuskavade panust soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise eesmärkide saavutamisse. Viimasel ajal toimunud muutusi silmas pidades on äärmiselt oluline vähendada energiaostuvõimetuse ohtu, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul.

Seejuures peaksid liikmesriigid järgima 2021. aasta suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta ning kajastama ka viimasel ajal toimunud muutusi, milleks tuleks näiteks:

| — | kaaluda, kuidas soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise eesmärke rakendus- ja järelevalveprotsessis kõige paremini arvesse võtta, tuginedes kava rakendamisel seni saadud kogemustele; |
| --- | --- |

—

kaaluda, kuidas soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise eesmärke rakendus- ja järelevalveprotsessis kõige paremini arvesse võtta, tuginedes kava rakendamisel seni saadud kogemustele;

| — | näha ette võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist tagavate asutuste kaasamise taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse, näiteks asjaomaste järelevalveasutuste osana; |
| --- | --- |

—

näha ette võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist tagavate asutuste kaasamise taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse, näiteks asjaomaste järelevalveasutuste osana;

| — | paremini kajastada neid eesmärke läbivaadatud vahe-eesmärkides ja sihtides, näiteks liigitades need võimaluse korral soo, vanuse, puude ja rassilise või etnilise päritolu alusel. |
| --- | --- |

—

paremini kajastada neid eesmärke läbivaadatud vahe-eesmärkides ja sihtides, näiteks liigitades need võimaluse korral soo, vanuse, puude ja rassilise või etnilise päritolu alusel.

Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega.

Riigiabi

Täiendavate või läbivaadatud reformide ja investeeringute suhtes kohaldatakse täiel määral riigiabi eeskirju. Iga liikmesriigi ülesanne on tagada, et need reformid ja investeeringud on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega, ja et nende puhul järgitakse kohaldatavaid riigiabimenetlusi.

Sellega seoses on komisjoni kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunistes alates aastast 2022 (13) antud juhiseid selle kohta, kuidas komisjon hindab nende keskkonnakaitse-, sealhulgas kliimakaitse- ja energiaalaste abimeetmete kokkusobivust siseturuga, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast teatamiskohustust. Praegu läbivaatamisel oleva üldise grupierandi määrusega tunnistatakse teatavad riigiabi liigid teatud kindlate tingimuste täitmise korral aluslepinguga kokkusobivaks ning nende puhul ei nõuta komisjoni eelnevat teavitamist ja heakskiitu. Näiteks meetmete puhul, mis aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele, soovitatakse liikmesriikidel kaaluda üldise grupierandi määruse 4. jao sätteid, mis käsitlevad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi, ning 7. jao sätteid keskkonnakaitseks antava abi kohta.

Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale, mille komisjon võttis vastu 23. märtsil 2022, võib mõningatel juhtudel samuti olla asjakohane taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete hindamisel riigiabi seisukohast, kui abiga leevendatakse Venemaa poolt Ukraina vastu toime pandud agressioonist tulenevat majanduslikku mõju. Komisjon hindab praegu riigiabi ajutise kriisiraamistiku ja üldise grupierandi määruse võimalikku ajakohastamist, näiteks nende kohaldamisala laiendamist ja teavitamiskünniste tõstmist, mis peaks hõlbustama taaste- ja vastupidavusrahastu / REPowerEU meetmete heakskiitmist. Kuna paljud liikmesriigid on lisanud oma taaste- ja vastupidavuskavva üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega seotud investeeringuid, on selliste projektidega seotud investeeringute heakskiitmist kavas veelgi kiirendada ja lihtsustada. See on oluline selleks, et tagada nende investeeringute õigeaegne ellu- ja lõpuleviimine taaste- ja vastupidavusrahastu loomise määruses sätestatud lõpptähtajaks, s.t 31. augustiks 2026. Kõnealuste juhtprojektide õigeaegne ja edukas rakendamine on vajalik selleks, et taaste- ja vastupidavusrahastu saaks aidata kaasa rohe- ja digipöördele ning selle üldisele edule.

Taaste- ja vastupidavuskavasid käsitlevate 2021. aasta suuniste ja kava vormi kohaselt palutakse liikmesriikidel oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas iga uue või läbivaadatud reformi ja investeeringu puhul osutada, kas liikmesriigi arvates on meetme puhul vaja teatada riigiabist, ning kui jah, siis märkida eelteatise ja teatise esitamise aeg. Kui liikmesriik leiab, et meetmest ei ole vaja teatada, peaks ta lisama viite olemasolevale riigiabi heakskiitmise otsusele või üldise grupierandi määruse sätetele või meetme suhtes kohaldatavaks peetava muu grupierandi määruste sätetele koos põhjendustega või kirjeldama põhjuseid, miks meede ei ole käsitatav riigiabina. Asjakohaste vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise ajakava prognoosimisel peavad liikmesriigid tagama, et komisjonil jääb piisavalt aega kiita heaks riigiabi, mis võib asjaomastes investeerimismeetmetes sisalduda ja millest tuleb teatada. Komisjon on valmis andma liikmesriikidele esialgseid suuniseid iga muudetud taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud investeeringu vastavuse kohta riigiabi õigusraamistikule. Liikmesriike kutsutakse üles jagama komisjoniga oma (eel)teatiste esitamise ajakava, et tagada piisav ajavaru.

Taaste- ja vastupidavuskavades kajastatud ja riigiabi seisukohast läbivaadatud meetmete käsitlemisel saadud kogemuste põhjal on teatatud meetmete kiireks hindamiseks hädavajalik varajane teabevahetus komisjoni talitustega taaste- ja vastupidavuskava koostamisel. Liikmesriike kutsutakse üles pidama nõu komisjoni talitustega, et kasutada täielikult ära erinevate riigiabi raamistike pakutavaid võimalusi ja kavandada meetmeid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

Abi, millega vähendatakse ettevõtete igapäevaseid kulusid, on lubatud ainult vähestes olukordades ja rangetel tingimustel. Seda liiki abi sisaldavat meedet kaaluvad liikmesriigid peaksid tagama, et meede vastab kohaldatavatele tingimustele, mis on sätestatud asjakohases riigiabiraamistikus.

Kuigi riigiabi eeskirjad võivad enne 2026. aastat veel muutuda, tuleks meeles pidada, et riigiabi eeskirjade kohaselt hinnatakse meedet riigiabi andmise hetke seisuga, s.t selle hetke seisuga, mil abisaajal tekib õiguslikult jõustatav õigus abi saada. Kui sellel hetkel sisaldab asjakohane riigiabiraamistik meetme siseturuga kokkusobivuse alust, võib meedet rakendada (riigiabi võib maksta ja investeeringuid teha), isegi kui riigiabi eeskirjad hiljem muutuvad.

2.   
  Muudatuste kirjeldus

Taaste- ja vastupidavuskavasid käsitlevate 2021. aasta suuniste ja kava vormi kohaselt tuleks see jagu liigendada komponentide kaupa. See jagu tuleks esitada ainult nende komponentide kohta, mida tahetakse muuta. See ei tohiks korrata teistes jagudes esitatud teavet, vaid selles tuleks märkida, milliseid muudatusi tehakse võrreldes varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavaga (koos täpsete viidetega asjaomastele jagudele ja meetmetele). Liikmesriigid võivad tugineda olemasolevatele komponentidele, et lisada mõned sama teemaga seotud reformid ja investeeringud (nt olemasolevale energiatõhusamaks renoveerimise komponendile võib lisada uue hoonete renoveerimise meetme). Uute investeeringute ja reformide puhul, millel on teistsugused prioriteedid, võivad liikmesriigid lisada ka täiesti uusi komponente.

Reformide ja investeeringute kirjeldus

Iga komponendi puhul, millega seotud meetmeid muudetakse, peaksid liikmesriigid märkima, millised investeeringud või reformid lisatakse või jäetakse välja ja milliseid neist muudetakse võrreldes varasema taaste- ja vastupidavuskavaga.

Rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste kasutamine

Rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste vormis rakendatavad meetmed võivad taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud investeeringute tegemiseks mitmel põhjusel hästi sobida:

| — | rahastamisvahendid võivad hõlmata toetusesaajatele välja makstud põhisumma tagasimaksmist liikmesriigile, mis piirab valitsemissektori võlga pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendid võivad hõlmata toetusesaajatele välja makstud põhisumma tagasimaksmist liikmesriigile, mis piirab valitsemissektori võlga pikas perspektiivis;

| — | need peavad võimaldama rahavoogude, sealhulgas asjakohastel juhtudel (näiteks laenu- ja omakapitalikavade puhul) põhisumma tagasimaksete taaskasutamist samade poliitikaeesmärkide saavutamiseks, sealhulgas pärast 2026. aastat, ja/või taaste- ja vastupidavusrahastu laenude tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

—

need peavad võimaldama rahavoogude, sealhulgas asjakohastel juhtudel (näiteks laenu- ja omakapitalikavade puhul) põhisumma tagasimaksete taaskasutamist samade poliitikaeesmärkide saavutamiseks, sealhulgas pärast 2026. aastat, ja/või taaste- ja vastupidavusrahastu laenude tagasimaksmiseks;

| — | neid saab kasutada paljude väikeste investeeringute rahastamiseks ühtse raamistiku alusel (näiteks riiklikud tagatised ja sooduslaenud hoonete energiatõhususe suurendamiseks) ja detsentraliseeritud partnerstruktuuride kaudu võimalike toetusesaajateni jõudmise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

—

neid saab kasutada paljude väikeste investeeringute rahastamiseks ühtse raamistiku alusel (näiteks riiklikud tagatised ja sooduslaenud hoonete energiatõhususe suurendamiseks) ja detsentraliseeritud partnerstruktuuride kaudu võimalike toetusesaajateni jõudmise hõlbustamiseks;

| — | need võivad aidata kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid või kaasinvesteeringuid, eelkõige eraettevõtetelt ja eraõiguslikelt finantsasutustelt. |
| --- | --- |

—

need võivad aidata kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid või kaasinvesteeringuid, eelkõige eraettevõtetelt ja eraõiguslikelt finantsasutustelt.

Seniste taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel saadud kogemuste põhjal võiksid liikmesriigid kaaluda järgmist liiki rahastamisvahendeid:

| — | tagatised ja sooduslaenud, et vähendada laenatud kapitali kulusid energiatõhusaks renoveerimise kavade puhul; |
| --- | --- |

—

tagatised ja sooduslaenud, et vähendada laenatud kapitali kulusid energiatõhusaks renoveerimise kavade puhul;

| — | era- ja avaliku sektori lepingud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

—

era- ja avaliku sektori lepingud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimiseks;

| — | energiateenuse ettevõtjate refinantseerimine, et suurendada energiatõhusust tootmisprotsessides, mitteeluhoonetes ja kortermajades; |
| --- | --- |

—

energiateenuse ettevõtjate refinantseerimine, et suurendada energiatõhusust tootmisprotsessides, mitteeluhoonetes ja kortermajades;

| — | omakapitaliinvesteeringud ettevõtetesse või omakapitalifondidesse, mis toetavad rohepööret (14). |
| --- | --- |

—

omakapitaliinvesteeringud ettevõtetesse või omakapitalifondidesse, mis toetavad rohepööret (14).

I lisas on esitatud lisateave taaste- ja vastupidavusrahastu raames rahastamisvahendite kasutamise kohta ning võimaluse kohta teha sissemakse InvestEU tagatisse liikmesriigi osa kaudu selle põhjal, millised on olnud algsete taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel ja rakendamisel saadud kogemused.

Rohe- ja digipööre

Liikmesriigid peaksid selgitama, mil määral nende muudetud taaste- ja vastupidavuskavad aitavad kaasa rohepöördele ja ELi energiasõltuvuse vähendamisele ning tulevikukindlale digipöördele ja tugevale digitaalsele ühtsele turule või nendega seotud raskuste ületamisele. See võib hõlmata asjakohase ajakavaga teadus- ja innovatsioonimeetmeid. Kooskõlas kaksikülemineku kontseptsiooniga tuleb rohe- ja digipööret pidada vastastikku tugevdavateks üleminekuteks ning komisjon käsitleb neid ühiselt.

Taaste- ja vastupidavuskava meetmete rohepöördemõõdet hinnatakse jätkuvalt nii kvalitatiivse lähenemisviisi (nende meetmete seos liikmesriigi energia-, kliima- ja keskkonnaprobleemidega) kui ka kvantitatiivse lähenemisviisi alusel (muudetud taaste- ja vastupidavuskava (sh REPowerEU peatüki) kogupanus kliimaeesmärkide saavutamisse peab moodustama vähemalt 37 % nii kava kogueraldisest kui ka REPowerEU peatüki suhtes).

Liikmesriike kutsutakse üles selgitama, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskava aitab kaasa Euroopa kliimamääruses sätestatud ELi kliimaeesmärkide saavutamisele ning võtab arvesse 2022. aasta detsembris poliitilisel tasandil kokku lepitud kliimaeesmärke ning 2021. aasta juulis ja detsembris esitatud paketi „Eesmärk 55“ muid osi. Pakett „Eesmärk 55“ sisaldab seadusandlikke meetmeid, mille eesmärk on muuta kliima-, energia-, maakasutus-, transpordi- ja maksupoliitika sobivaks selleks, et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % ning saavutada Euroopa kliimamääruse kohaselt kliimaneutraalsus.

Taaste- ja vastupidavuskava meetmete digipöördemõõdet hinnatakse jätkuvalt nii kvalitatiivse kui ka kvantitatiivse lähenemisviisi alusel. 9. märtsil 2021 esitas Euroopa Komisjon teatise „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“, milles anti ette neli põhisuunda: oskused, turvalised ja kestlikud digitaristud, ettevõtete digipööre ja avalike teenuste digitaliseerimine. Teatises on iga põhisuuna puhul määratud kindlaks ELi tasandi ambitsioonikad eesmärgid 2030. aastaks. Sellele järgnes ettepanek võtta vastu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“, mis jõustus 9. jaanuaril 2023. Programmiga loodaks juhtimisstruktuur, mille raames liikmesriigid ja komisjon teevad eesmärkide saavutamiseks struktureeritud koostööd, ning hõlbustataks mitut riiki hõlmavate projektide rakendamist. Liikmesriike kutsutakse üles näitama, milline on võimalike digipöördele või sellega seotud raskuste ületamisele suunatud täiendavate või muudetud meetmete panus nimetatud nelja põhisuunda ja 2030. aasta eesmärkide saavutamisse.

Kvantitatiivse lähenemisviisi puhul peab muudetud taaste- ja vastupidavuskava kogupanus digieesmärkide saavutamisse moodustama vähemalt 20 % kava kogueraldisest, välja arvatud REPowerEU peatükis sisalduvad meetmed.

Kliimamuutustega ja digimeetmetega seotud kulutuste jälgimine

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktides e ja f sätestatud 37 % (kliimameetmed) ja 20 % (digimeetmed) sihttasemed jäävad kohustuslikuks ka taaste- ja vastupidavuskava muutmise korral, olenemata muutmise põhjustest (v.a see, et digimeetmetega seotud kulutuste jälgimisel ei võeta arvesse REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete kulusid; REPowerEU peatükis sisalduvaid meetmeid digisihi arvutamisel arvesse ei võeta). Seega on oluline, et liikmesriigid võtaksid taaste- ja vastupidavuskava läbivaatamisel arvesse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldist, sealhulgas juhul, kui läbivaadatud rahaline toetus on suurenenud või vähenenud.

Seepärast peaksid liikmesriigid iga uue või muudetud meetme puhul selgitama selle panust kliima- ja digisihi saavutamisse, järgides 2021. aasta suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu või mis tahes kliima- või digimeetmega seotud kulutuse muutmise korral tuleb meetmete panust uuesti hinnata, et veenduda kahe sihi jätkuvas saavutamises. Meetmete panust tuleb hinnata ka juhul, kui muudetakse olemasoleva meetme algset ulatust, laadi või ülesehitust.

Oluline on tähele panna, et kumbki siht arvutatakse kogu muudetud taaste- ja vastupidavuskava kohta, mis koosneb nii varem vastu võetud kavast kui ka addendum’ist, v.a see, et digimeetmetega seotud kulutuste jälgimisel ei võeta arvesse REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete kulusid. Kliima- ja digimeetmete panus arvutatakse muudetud taaste- ja vastupidavuskava jaoks ümber, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava meetmetes tehtud muudatusi ja eespool nimetatud muutunud hinnangulist kogukulu. Kliimameetmete panust võrreldakse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisega, võttes arvesse ka REPowerEU peatükki. Kliimasiht arvutatakse eraldi ka REPowerEU peatüki kohta. Digimeetmete panust võrreldakse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisega, välja arvatud reformideks ja investeeringuteks ette nähtud summad REPowerEU peatükis.

Vastuvõetud 27 kavaga saadud kogemuste põhjal tuleb mitut valdkonda hõlmavate meetmete, näiteks horisontaalsete meetmete puhul kliimamuutustega ja digimeetmetega seotud kulutuste jälgimist vajaduse korral kohaldada osameetme tasandil (konkreetse sekkumisvaldkonnaga seotud meetme eristatav osa), lähtudes erinevatest sekkumisvaldkondadest (taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VI ja VII lisa kohaselt).

Lisaks tasub meelde tuletada, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktides e ja f ning VI ja VII lisas on sätestatud koefitsiendid kliima- ja digisihtide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks. Nende sätete kohaselt võib kliimaeesmärkide saavutamiseks antava toetuse koefitsiente suurendada (kokku kuni 3 %), tingimusel et sellega kaasnevad mõju suurendavad meetmed. Liikmesriigid peaksid nendele sätetele tuginemist piisavalt põhjendama.

Liikmesriigid peaksid kirjeldama konkreetset lähenemisviisi, mida nad kavatsevad kasutada asjaomaste meetmete kulude jälgimiseks. Komisjon võib aidata liikmesriikidel leida näiteid selle kohta, kuidas sarnaste meetmete kulusid on nõukogu poolt varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavades arvestatud.

Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

Olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevaid tehnilisi suuniseid (ELT L 58, 18.2.2021, lk 1.), milles kirjeldatakse selle põhimõtte kohaldamise juhtpõhimõtted ja korda taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis, kohaldatakse jätkuvalt täielikult, võttes arvesse nende eripära. Suunistes on esitatud ka kontrollnimekiri olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamiseks, mis tuleb muudetud taaste- ja vastupidavuskavas esitada iga meetme puhul. Käesolevas jaos esitatakse kokkuvõtlikult suuniste põhielemendid ja selgitatakse nende kohaldamist uute või läbivaadatud meetmete suhtes. Siin esitatakse ka täiendavaid selgitusi, mis põhinevad varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavadega seoses saadud kogemustel.

Kuidas tuleks olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kohaldada taaste- ja vastupidavuskava läbivaatamisel?

Liikmesriigid peavad esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise iga muudetud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva uue või muudetud meetme kohta, välja arvatud juhul, kui see põhimõte ei ole kohaldatav (vt ka olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punkt 2.1 ja I lisa). Kui see on võimalik ja asjakohane, palutakse liikmesriikidel esitada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise osana ka kvantitatiivne hinnang reformi või investeeringu keskkonnamõjule. Arvesse tuleks võtta alljärgnevalt kirjeldatud valdkonnaüleseid kaalutlusi (vt ka lisa, mis sisaldab lisateavet olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise kohta).

| — | Hiljuti kättesaadavaks muutunud vähese mõjuga alternatiivid: uute või läbivaadatud meetmete hindamisel kohaldatakse jätkuvalt olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punktis 2.4, sealhulgas joonealuses märkuses 25, esitatud põhimõtteid. Nende meetmete puhul peaks hinnang olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele kajastama teavet vähese mõjuga alternatiivide kohta, mis on muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

Hiljuti kättesaadavaks muutunud vähese mõjuga alternatiivid: uute või läbivaadatud meetmete hindamisel kohaldatakse jätkuvalt olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punktis 2.4, sealhulgas joonealuses märkuses 25, esitatud põhimõtteid. Nende meetmete puhul peaks hinnang olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele kajastama teavet vähese mõjuga alternatiivide kohta, mis on muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal kättesaadavad.

| — | Keskkonnamõju ei suurene võrreldes algse meetmega: olemasoleva meetme muutmise korral ei tohiks muudatus suurendada meetme suhtelist keskkonnamõju võrreldes algse meetme mõjuga. Liikmesriik peaks seda tõendama. Kui mõju suureneb, peaks liikmesriik tõendama, et meede vastab endiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele, hoolimata selle suuremast keskkonnamõjust. |
| --- | --- |

—

Keskkonnamõju ei suurene võrreldes algse meetmega: olemasoleva meetme muutmise korral ei tohiks muudatus suurendada meetme suhtelist keskkonnamõju võrreldes algse meetme mõjuga. Liikmesriik peaks seda tõendama. Kui mõju suureneb, peaks liikmesriik tõendama, et meede vastab endiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele, hoolimata selle suuremast keskkonnamõjust.

Kuidas peaksid liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskavades näitama, et meetmed vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõttele?

Muudatuste korral võiks ette näha kaks peamist stsenaariumi, millel on erinev mõju olulise kahju ärahoidmise põhimõtte hindamise protsessile.

| — | Uue meetme kehtestamine: kui liikmesriik otsustab lisada oma taaste- ja vastupidavuskavasse uue meetme, tuleks järgida sama menetlust nagu taaste- ja vastupidavuskava esmakordsel esitamisel. Liikmesriik peaks täitma olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste I lisas esitatud kontrollnimekirja, et toetada oma analüüsi selle kohta, kas ja mil määral mõjutab uus meede keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

—

Uue meetme kehtestamine: kui liikmesriik otsustab lisada oma taaste- ja vastupidavuskavasse uue meetme, tuleks järgida sama menetlust nagu taaste- ja vastupidavuskava esmakordsel esitamisel. Liikmesriik peaks täitma olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste I lisas esitatud kontrollnimekirja, et toetada oma analüüsi selle kohta, kas ja mil määral mõjutab uus meede keskkonnaeesmärke.

| — | Olemasoleva meetme muutmine: liikmesriik võib soovida muuta olemasoleva meetme ülesehitust, laadi või ulatust. Liikmesriik peaks esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnangu ja seda vajaduse korral muutma, et kajastada meetme muutumist. Liikmesriik peaks esitama viite varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava sellele osale, milles on esitatud algne olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnang. |
| --- | --- |

—

Olemasoleva meetme muutmine: liikmesriik võib soovida muuta olemasoleva meetme ülesehitust, laadi või ulatust. Liikmesriik peaks esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnangu ja seda vajaduse korral muutma, et kajastada meetme muutumist. Liikmesriik peaks esitama viite varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava sellele osale, milles on esitatud algne olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnang.

3.   
  Vahe-eesmärgid, sihid ja ajakava

Oma taaste- ja vastupidavuskava muutmisel peaksid liikmesriigid tagama, et igale taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavale uuele või muudetud meetmele määratakse vastavad vahe-eesmärgid ja sihid. Uute vahe-eesmärkide ja sihtide määratlemisel või olemasolevate vahe-eesmärkide ja sihtide muutmisel peaksid liikmesriigid järgima põhimõtteid, mis on esitatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta, muu hulgas seoses vahe-eesmärkide ja sihtide konkreetsuse ja usaldusväärsusega.

Uute või muudetud vahe-eesmärkide või sihtide seadmine liikmesriigi poolt tuleneb rangelt uute või muudetud meetmete lisamisest muudetud taaste- ja vastupidavuskavasse.

Kuna liikmesriike julgustatakse osalema kava „REPowerEU“ eesmärke toetavates piiriülestes või mitut riiki hõlmavates projektides, tuleks erilist tähelepanu pöörata nendega seotud vahe-eesmärkide ja sihtide usaldusväärsele kavandamisele. Ühest küljest tuleks need eesmärgid ja sihid selgelt jaotada sellistes projektides osalevate liikmesriikide vahel, et vältida kattuvusi ning viivitusi hindamisel ja rakendamisel. Ühe taaste- ja vastupidavuskava täitmise edukas lõpuleviimine peaks olema teise liikmesriigi omast sõltumatu. Teisest küljest tuleks vahe-eesmärgid ja sihid kavandada kooskõlastatult, et tagada liikmesriikide vältimatu vastastikuse sõltuvuse nõuetekohane hindamine ja mõistlikud rakendamistähtajad. Komisjon on valmis abistama piiriülestes või mitut riiki hõlmavates projektides osalevaid liikmesriikide rühmi, et tagada nende vahe-eesmärkide ja sihtide asjakohane kavandamine.

Kava „REPowerEU“ eesmärke taotlevate riiklike investeeringute rakendamisperiood võib mõnel juhul jätkuda pärast 2026. aastat. Sellistel juhtudel tuleks nende investeeringutega seotud vahe-eesmärgid ja sihid, mis sisalduvad REPowerEU peatükis, kavandada nii, et need hõlmaksid ainult taaste- ja vastupidavusrahastust rahastu rakendamisperioodi jooksul toetatavaid meetmeid, ning meetmete ülesehituses tuleks selgelt kindlaks määrata, milliseid rakendusetappe toetatakse pärast 2026. aastat riiklikest või muudest ELi vahenditest.

Kui liikmesriik kavatseb muuta oma taaste- ja vastupidavuskava artikli 21 alusel, saab olemasolevates vahe-eesmärkides ja sihtides muudatusi teha ainult sel määral, mil need on seotud muudatuste põhjendamiseks esitatud objektiivsete asjaoludega. Nagu on selgitatud käesolevate suuniste 1. osas, peaks objektiivsete asjaolude ja kavandatud muudatuste vahel olema põhjuslik seos.

Nõukogu rakendusotsuses avastatud kirjavigadest võib komisjonile ja nõukogule taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise ajal mis tahes hetkel märku anda. Neid võetakse arvesse komisjoni ettepanekus nõukogu uue/muudetud rakendusotsuse kohta või vastavas paranduses.

4.   
  Rahastamine ja kulud

Uued meetmed: liikmesriigid peavad esitama addendum’is esitatud uute reformide ja investeeringute hinnangulised kogukulud. See kohustus puudutab ka REPowerEU peatükis sisalduvaid reforme ja investeeringuid.

Muudetud meetmed: kui muudatused mõjutavad kuluprognoose, esitab liikmesriik iga läbivaadatud meetme kohta ajakohastatud kuluprognoosi. Kui muutmine on seotud üksnes meetme ulatusega, tuleks hinnangulised kulud läbi vaadata proportsionaalselt.

Metoodika: kuluprognooside koostamisel peaksid liikmesriigid järgima konkreetseid juhiseid, mis on esitatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Reeglina ei pea liikmesriigid esitama ajakohastatud kuluprognoose meetmete kohta, mis ei ole uued ega läbivaadatud. Liikmesriigid võivad esitada kuluprognooside kinnituse, mille on välja andnud sõltumatu avaliku sektori asutus; see võib aidata suurendada prognooside usaldusväärsust.

5.   
  Taaste- ja vastupidavuskavade täiendavus ja rakendamine

Kooskõla muude algatustega

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 17 kohaselt peavad kõik taaste- ja vastupidavuskavad, sealhulgas addendum’id, olema kooskõlas asjaomaste riigipõhiste soovitustega ning teabega, mis on esitatud riiklikes reformikavades, määruse (EL) 2018/1999 kohastes riiklikes energia- ja kliimakavades ja nende ajakohastatud versioonides, õiglase ülemineku fondi määruse kohastes õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades, noortegarantii rakenduskavades, partnerluslepingutes ja rakenduskavades.

| — | Kooskõla asjaomaste riigipõhiste soovitustega ja riiklike reformikavadega käsitletakse käesolevate suuniste jaos Euroopa poolaasta kohta. |
| --- | --- |

—

Kooskõla asjaomaste riigipõhiste soovitustega ja riiklike reformikavadega käsitletakse käesolevate suuniste jaos Euroopa poolaasta kohta.

| — | Addendum’id peavad olema kooskõlas ka õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sisalduvate meetmetega kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

Addendum’id peavad olema kooskõlas ka õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sisalduvate meetmetega kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks.

| — | Peale selle peavad addendum’id olema kooskõlas pärast algsete taaste- ja vastupidavuskavade vastuvõtmist 2021.–2027. aasta ühissätete määruse alusel vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega. Kuna kõik liikmesriigid on võtnud vastu oma partnerluslepingud ja peaaegu kõik liikmesriigid on võtnud vastu ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavad, peaksid liikmesriigid selgitama, kuidas uued või muudetud taaste- ja vastupidavuskava meetmed täiendavad rakenduskavade elluviimist 2021.–2027. aasta ühissätete määruse alusel (15). |
| --- | --- |

—

Peale selle peavad addendum’id olema kooskõlas pärast algsete taaste- ja vastupidavuskavade vastuvõtmist 2021.–2027. aasta ühissätete määruse alusel vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega. Kuna kõik liikmesriigid on võtnud vastu oma partnerluslepingud ja peaaegu kõik liikmesriigid on võtnud vastu ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavad, peaksid liikmesriigid selgitama, kuidas uued või muudetud taaste- ja vastupidavuskava meetmed täiendavad rakenduskavade elluviimist 2021.–2027. aasta ühissätete määruse alusel (15).

Rahastamise täiendavus ja topeltrahastamise vältimine

Liikmesriigid peaksid oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas täpsustama, kas rahastamise vastastikuse täiendavuse ja taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 9 järgimise tagamiseks kehtestatud korda on muudetud. 2021. aasta suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta jäävad selles küsimuses täielikult kohaldatavaks.

Rakendamine

Koos algsete taaste- ja vastupidavuskavadega hinnati ka nende rakendamise raamistikku. Eeldatakse, et liikmesriigid tuginevad muudetud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel jätkuvalt samale korrale. Võimalikke rakendusraamistikus kavandatud muudatusi tuleks siiski selgitada.

Kui liikmesriikidel on esinenud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel raskusi (näiteks seoses haldussuutlikkuse puudumisega, väljaarendamata IT-süsteemiga või vastutavate asutuste ebapiisavate volitustega), soovitatakse neil oma senine rakenduskord ennetavalt läbi vaadata, et muuta see tõhusamaks. Samuti kutsutakse liikmesriike üles arutama seni saadud kogemusi komisjoniga, et teha kindlaks, kas rakendusraamistiku muutmine võiks aidata parandada reformide ja investeeringute elluviimist.

Kui liikmesriik muudab oma taaste- ja vastupidavuskava selleks, et kasutada ära suurenenud rahalist toetust või saada laenu, peaks ta tõendama, et kava koordineerimise ja rakendamise eest vastutavatel asutustel on piisav haldussuutlikkus ja asjakohased volitused. Üldisemalt peaksid liikmesriigid tagama, et neil on taaste- ja vastupidavuskava investeeringute elluviimiseks piisav haldussuutlikkus, ning seega on neil võimalus lisada oma vastavate investeeringute või reformide kuluarvestusse ajutise iseloomuga piiratud halduskulusid, tingimusel et need kulud on seotud konkreetse investeeringu või reformi elluviimisega.

Liikmesriigid võivad REPowerEU peatükis sisalduvate investeeringute ja reformide elluviimiseks kasutada ka tehnilise toe instrumenti, nagu on selgitatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Liikmesriike kutsutakse üles teatama võimalikust soovist tugineda taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõikele 2 seoses konkreetse reformi või investeeringuga, millega tehniline tugi on seotud. Kui liikmesriik on taotlenud või kavatseb taotleda tehnilise toe instrumendi raames horisontaalset toetust seoses taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega, nt teavitamismeetmete puhul, palutakse tal see selles jaos ära märkida.

Konsulteerimine

Liikmesriigid peaksid esitama kokkuvõtte konsultatsioonidest, mis korraldati kooskõlas riikliku õigusraamistikuga ja mille tulemusel esitatakse muudetud taaste- ja vastupidavuskava / addendum. Konsultatsiooniprotsess peaks olema vastavuses taaste- ja vastupidavuskavas tehtud muudatuste ulatusega. Näiteks muudatused, mis kajastavad vähesel määral muutunud rahaeraldist, ei nõuaks samasugust konsulteerimisprotsessi kui muudatused, millega kaasneb märkimisväärse laenusumma taotlemine. Kuna algsete taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel toimunud konsultatsioonide ulatus oli erinev, eelkõige COVID-19 pandeemia tõttu, soovitatakse liikmesriikidel taaste- ja vastupidavuskava muutmisel konsultatsiooniprotsessi üldiselt tõhustada. Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma riikliku õigusraamistikuga tagama, et sidusrühmad, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööturu osapooled, vabaühendused ja asjakohasel juhul põllumajandussektori sidusrühmad kaasatakse õigeaegselt ja sisuliselt uute või läbivaadatud meetmete kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse.

Asjaomaste meetmete rakendamiseks võib olla asjakohane lisada geograafilise mõõtmega vahe-eesmärkidele või sihtidele piirkondlike või kohalike kaalutlustega seotud tingimusi (näiteks eritingimused, mis on seotud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimisega). Samuti võib sarnaseid tööturu osapooltega ja asjakohasel juhul põllumajandussektori sidusrühmadega konsulteerimise tingimusi lisada seoses asjaomaste reformide või investeeringute elluviimisega.

Ka Euroopa poolaasta kujutab endast olulist raamistikku taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude arutamiseks sidusrühmadega kooskõlas liikmesriigi tavade ja traditsioonidega. Lisaks võivad liikmesriigid kasutada oma riiklikke reformikavasid, et kirjeldada seni peetud konsultatsioone ja anda ülevaade tulevikuks kavandatud konsultatsioonidest. Taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on edukas ainult siis, kui sellega kaasneb tugev piirkondlik ja kohalik isevastutus ning tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna toetus.

REPowerEU peatüki koostamise suhtes kohaldatakse ka tavapäraseid konsulteerimisnõudeid, sealhulgas nõuet esitada kokkuvõte, milles kirjeldatakse, kuidas on arvesse võetud sidusrühmade seisukohti. Liikmesriigid peaksid oma kokkuvõtetes kirjeldama, kuidas konsulteerimise tulemused nende REPowerEU peatükkides kajastuvad. Kirjeldada tuleks konsultatsiooniprotsessi, sealhulgas selle põhiomadusi, sidusrühmade liike ja peamisi saadud sisendeid. Seejärel tuleks kirjeldada, kuidas REPowerEU meetmete kavandamisel on saadud tagasisidet arvesse võetud, ning osutada, kuidas seda tagasisidet rakendamisel jätkuvalt arvesse võetakse.

Oluline on korraldada laiaulatuslik konsulteerimine, hõlmates eelkõige sidusrühmad, kes omavad kavaga „REPowerEU“ seotud küsimustes asjakohaseid eksperditeadmisi. Konsultatsiooniprotsessi kestuse puhul tuleks arvesse võtta REPowerEU peatüki esitamise pakilisust.

Täiendavat avalikku konsultatsiooni ei ole vaja korraldada juhul, kui liikmesriik laiendab olemasolevaid meetmeid, kuid nende meetmete sisu jääb samaks, või viib olemasolevad meetmed oma maksimaalse rahalise toetuse vähenemise tõttu üle REPowerEU peatükki.

Kontrollid ja auditeerimine

Sisekontrollisüsteemid on hädavajalikud selleks, et tagada taaste- ja vastupidavuskavade täielik kooskõla taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 22. Sellega seoses ja võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava läbivaatamisest tulenevaid muudatusi, on oluline, et liikmesriigid põhjendaksid täpselt, kuidas kehtestatud kontrollistruktuurid on endiselt sobivad ja kuidas neid asjakohaste vahendite ja struktuuride tagamiseks vajaduse korral tugevdatakse. Liikmesriigi kontrollisüsteemidele seatud põhinõuded on esitatud komisjoni ja liikmesriigi vahel sõlmitud rahastamis- ja laenulepingu I lisas. Eelkõige juhul, kui muudetud taaste- ja vastupidavuskava sisaldab uusi või läbivaadatud meetmeid, peaks liikmesriik selgitama ja tõendama, et kontrollistruktuurid on endiselt piisavad või (asjakohasel juhul) kuidas proportsionaalselt taaste- ja vastupidavuskava mahu suurenemisega suurendatakse kontrollistruktuuride suutlikkust, sealhulgas personali ja protsesse.

Kui addendum ei kajasta rahalise toetuse olulist suurenemist, kuid sellega tehakse siiski muudatusi võrreldes algse taaste- ja vastupidavuskavaga, palutakse liikmesriigil esitada ajakohastatud selgitus kontrollikorra ja -süsteemide kohta, sealhulgas lõppsaajate andmete säilitamise süsteemi kohta.

Teavitamine

Liikmesriigid peaksid kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 34 ja rahastamislepingu artikliga 10 jätkama oma teavitusstrateegia rakendamist, vajaduse korral ajakohastades seda seoses uute reformide ja investeeringutega, et tagada üldsuse teadlikkus liidu rahastamisest. Muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamisel palutakse liikmesriikidel kirjeldada nende kohustuste täitmiseks võetud meetmeid, et hõlbustada komisjoni järelevalvet nimetatud sätete järgimise üle.

Teavituskampaaniate keskne eesmärk peaks olema suurendada teadlikkust peamistest reformidest ja investeeringutest, mis moodustavad osa Euroopa reageerimisest, eelkõige kava „REPowerEU“ kontekstis, ning suurendada üldsuse teadmisi taaste- ja vastupidavuskava ja selle eesmärkide kohta. Liikmesriikidel soovitatakse oma taaste- ja vastupidavuskavaga seotud teavitustegevuses keskenduda järgmistele ülesannetele:

| — | selgitada ja tuletada meelde oma taaste- ja vastupidavuskava eesmärke ja sellest liikmesriigile tulenevat kasu; |
| --- | --- |

—

selgitada ja tuletada meelde oma taaste- ja vastupidavuskava eesmärke ja sellest liikmesriigile tulenevat kasu;

| — | selgitada praktiliste tõendite abil, miks reformid ja investeeringud on kasulikud ühiskonnale ning Euroopa majanduse taastumise, rohe- ja digipöörde ning energiajulgeoleku seisukohast; |
| --- | --- |

—

selgitada praktiliste tõendite abil, miks reformid ja investeeringud on kasulikud ühiskonnale ning Euroopa majanduse taastumise, rohe- ja digipöörde ning energiajulgeoleku seisukohast;

| — | tagada, et taaste- ja vastupidavuskava kõrgetasemeline poliitiline heakskiit oleks piisavalt nähtav; |
| --- | --- |

—

tagada, et taaste- ja vastupidavuskava kõrgetasemeline poliitiline heakskiit oleks piisavalt nähtav;

| — | teavitada pöördelise tähtsusega projektidest ja seostada nende elluviimine taaste- ja vastupidavusrahastuga; |
| --- | --- |

—

teavitada pöördelise tähtsusega projektidest ja seostada nende elluviimine taaste- ja vastupidavusrahastuga;

| — | julgustada potentsiaalseid toetusesaajaid taotlema rahastamist taaste- ja vastupidavuskava raames; |
| --- | --- |

—

julgustada potentsiaalseid toetusesaajaid taotlema rahastamist taaste- ja vastupidavuskava raames;

| — | tutvustada üldisi edusamme nii reformide kui ka investeeringute elluviimisel, eelkõige seoses kavaga „REPowerEU“, sealhulgas korrapärases teabevahetuses tööturu osapooltega, mõjutatud kogukondadega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt. |
| --- | --- |

—

tutvustada üldisi edusamme nii reformide kui ka investeeringute elluviimisel, eelkõige seoses kavaga „REPowerEU“, sealhulgas korrapärases teabevahetuses tööturu osapooltega, mõjutatud kogukondadega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt.

Komisjon saab ka võrgustiku INFORM EU kaudu aidata liikmesriikidel rakendada riiklikke teavitusstrateegiaid, sealhulgas seoses muudetud taaste- ja vastupidavuskavadega.

Lõplike vahendite saajate läbipaistvus

Taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite kasutamise läbipaistvust on suurendatud uue läbipaistvuskohustuse lisamisega REPowerEU määrusesse. Liikmesriikidel tuleb luua üldsusele kättesaadav ja kergesti kasutatav portaal, kus nad avaldavad andmed nende 100 lõppsaaja kohta, kes saavad taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamiseks kõige rohkem rahalisi vahendeid.

Lõppsaaja all tuleks mõista viimast üksust, kes saab rahalisi vahendeid ning kes ei ole töövõtja ega alltöövõtja. Lõppsaajaid tuleb eristada toetusesaajatest, kelleks rahastu otsese eelarve täitmise raames on liikmesriigid.

Kõnealused andmed peaksid sisaldama lõppsaaja juriidilist nime ning füüsilise isiku puhul tema ees- ja perekonnanime, saadud rahaliste vahendite summat ning taaste- ja vastupidavusrahastuga seotud meedet (meetmeid), mille jaoks rahalised vahendid on saadud. 100 suurima lõppsaaja kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ainult taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid, kuna mõningaid investeeringuid võidakse osaliselt rahastada ka muudest avaliku sektori vahenditest.

Proportsionaalsuse ja eraelu puutumatuse tagamiseks tuleks juhul, kui lõppsaajad on füüsilised isikud, kustutada kõik isikuandmed kaks aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil asjaomasele lõppsaajale tehti viimane taaste- ja vastupidavusrahastust saadud toetuse makse. Samuti kohaldatakse taaste- ja vastupidavusrahastu suhtes analoogia alusel mõnda finantsmääruse artikli 38 lõikes 3 sätestatud erandit andmete avaldamise kohustusest. Need on seotud järgmiste juhtumitega:

| — | füüsilistele isikutele makstavad haridustoetused ja muud otsetoetused, mida makstakse kõige enam abi vajavatele füüsilistele isikutele, näiteks töötutele ja pagulastele (finantsmääruse artikli 191 lõike 4 punkt b); |
| --- | --- |

—

füüsilistele isikutele makstavad haridustoetused ja muud otsetoetused, mida makstakse kõige enam abi vajavatele füüsilistele isikutele, näiteks töötutele ja pagulastele (finantsmääruse artikli 191 lõike 4 punkt b);

| — | väga madala maksumusega lepingud, mis on sõlmitud ekspertidega, kes on valitud nende kutsealase suutlikkuse alusel (finantsmääruse artikli 237 lõige 2), samuti väga madala maksumusega lepingud, mille maksumus on alla 15 000 euro (finantsmääruse I lisa punktis 14.4 osutatud summa); |
| --- | --- |

—

väga madala maksumusega lepingud, mis on sõlmitud ekspertidega, kes on valitud nende kutsealase suutlikkuse alusel (finantsmääruse artikli 237 lõige 2), samuti väga madala maksumusega lepingud, mille maksumus on alla 15 000 euro (finantsmääruse I lisa punktis 14.4 osutatud summa);

| — | rahastamisvahendite kaudu saadav rahaline toetus summas alla 500 000 euro; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendite kaudu saadav rahaline toetus summas alla 500 000 euro;

| — | juhtumid, mille puhul avalikustamine võib seada ohtu asjaomaste isikute ja üksuste õigused ja vabadused, mida kaitstakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, või kahjustada vahendite saajate ärihuve. |
| --- | --- |

—

juhtumid, mille puhul avalikustamine võib seada ohtu asjaomaste isikute ja üksuste õigused ja vabadused, mida kaitstakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, või kahjustada vahendite saajate ärihuve.

Võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastuga seotud summasid, on ebatõenäoline, et esimeses kolmes lõigus sätestatud erandid oleksid 100 suurima lõppsaaja puhul kohaldatavad. Samuti ei eeldata neljanda erandi laialdast kohaldamist. Arvestades, et andmete avaldamine puudutab ainult suuremahuliste vahendite saajaid, kellest enamik on eeldatavasti juriidilised isikud, tuleks võimalikke füüsiliste isikutega seotud eraelu puutumatuse kaalutlusi kõrvutada vajadusega tagada ELi rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvus. Lisaks tuleks tähele panna, et viide finantsmääruse artikli 38 lõikele 3 hõlmab selle sätte võimalikke tulevasi muudatusi.

Lisaks sellele, et kõnealused andmed avaldatakse liikmesriikide portaalides, koondab komisjon need andmed taaste ja vastupidavuse tulemustabelis, lisades lingid liikmesriikide portaalidele. Neid andmeid tuleb ajakohastada kaks korda aastas ning komisjon püüab sättida ajakohastamise samale ajale praegu kaks korda aastas (aprillis ja oktoobris) juba toimuvava aruandlusega. Esimest korda kogutakse teavet paralleelselt 2023. aasta aprillis toimuva poolaastaaruandlusega. Komisjon avaldab ka interaktiivse kaardi, millel on näidatud erinevad meetmed ja nende elluviimise kohad liikmesriikides.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17–75).

(2)  „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“, 1. veebruar 2023, (COM(2023) 62). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52023DC0062

(3)  https://commission.europa.eu/system/files/2021-01/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

(4)  Ühissätete määruse artikli 26a lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid, kes esitavad REPowerEU peatüki, taotleda, et kuni 7,5 % nende ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi algsest riiklikust eraldisest paigutataks ümber kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele kaasa aitavatesse prioriteetidesse, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 21c, tingimusel et selline toetus aitab saavutada asjaomase fondi erieesmärke, nagu on sätestatud vastavat fondi käsitlevas määruses. Samas ei ole 7,5 % ühissätete määruse kohasest riiklikust eraldisest, mida kasutatakse kava „REPowerEU“ eesmärke toetavateks investeeringuteks, REPowerEU peatüki ega taaste- ja vastupidavuskava osa.

(*1)  Summad põhinevad Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi+ eraldistel pärast partnerluslepingute vastuvõtmise raames tehtud ümberpaigutusi.

(5)  2019. aasta kogurahvatulu 2020. mai seisuga, nagu on osutatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse põhjenduses [48] ja 1. lisas.

(6)  Komisjoni 30. juuni 2022. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Taaste- ja vastupidavusrahastu: maksimaalse rahalise toetuse vähendamine“

(7)  Need näited on esitatud üksnes illustreerimiseks ega mõjuta mingil viisil liikmesriigi esitatud põhjenduste hindamist komisjoni poolt.

(8)  Saastevaba vesinik on vesinik, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest meetoditega, mis on muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetavate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul ette nähtud direktiivis (EL) 2018/2001 ning sellega seotud rakendusaktides ja delegeeritud õigusaktides.

(9)  Saastevaba vesiniku kohta vt riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale (2022/C 426/01). Taastuvallikatest toodetud ja saastevaba vesiniku tootmise ja kasutuselevõtu eesmärgi raames ei või toetada vesinikku, mida toodetakse pürolüüsi või metaani reformeerimise teel koos süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega.

(10)  Täiendavaid näiteid selliste meetmete kohta leiate teatisest „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021) 660 final).

(11)  ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud käitiste toetamise suhtes kohaldatakse olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevates tehnilistes suunistes ja nõukogu rakendusotsuste lisades sätestatud kriteeriume.

(12)  Tavapärase Euroopa poolaasta tsükli raames esitab komisjon riigipõhised soovitused tavaliselt mai lõpus / juuni alguses, Euroopa Ülemkogu kiidab need heaks ja nõukogu võtab need vastu juuli alguses.

(13)  SEC(2022) 70 final – SWD(2022) 19 final – SWD(2022) 20 final.

(14)  Eriti VKEde puhul.

(15)  Vt 1. osa, milles käsitletakse taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberpaigutamise taotlemise korda.

---

I LISA.

RAHASTAMISVAHENDID

Liikmesriigid võivad otsustada rahastamisvahendi liigi, selle ülesehituse ja rakendusüksuste / volitatud üksuste valimise üle ning neid julgustatakse arutama komisjoni talitustega rahastamisvahendite kavandatud kasutuse parimat viisi, võttes arvesse meetmete eesmärke, olemasolevaid struktuure ja seoseid partnerite tööga.

Üldiselt on liikmesriikidel rahastamisvahendite kasutamiseks kaks peamist võimalust: paigutada raha taaste- ja vastupidavusrahastust ümber InvestEU liikmesriigi osasse või kasutada muid struktuure, näiteks riiklikke struktuure. Mõlema variandiga seotud tingimusi on kirjeldatud 2021. aasta jaanuari suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta ja neid selgitatakse lähemalt allpool.

Selleks, et kanda rahalised vahendid InvestEU liikmesriigi osasse, tuleb liikmesriigi ja komisjoni vahel sõlmida rahalist osalust käsitlev leping. InvestEU tagatist rakendab komisjon valitud rakenduspartnerite kaudu.

Riiklike rahastamisvahendite puhul võib eristada järgmisi etappe:

Esimene etapp: meetme ettevalmistamine. Selles etapis tagatakse, et rahastamisvahend aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele.

| — | Kirjeldatakse toetatavat investeerimispoliitikat (nt energiatõhusus, lairibaühendus, VKEde digiüleminek), millega määratakse kindlaks, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid rahastamisvahendi raames kasutatakse ning kuidas see on kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisala ja hindamiskriteeriumidega, sealhulgas kirjeldades aluseks olevat turutõrget, mille tõttu on vaja kasutada avaliku sektori vahendeid erainvesteeringuteks. |
| --- | --- |

—

Kirjeldatakse toetatavat investeerimispoliitikat (nt energiatõhusus, lairibaühendus, VKEde digiüleminek), millega määratakse kindlaks, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid rahastamisvahendi raames kasutatakse ning kuidas see on kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisala ja hindamiskriteeriumidega, sealhulgas kirjeldades aluseks olevat turutõrget, mille tõttu on vaja kasutada avaliku sektori vahendeid erainvesteeringuteks.

| — | Määratletakse rahastamisvahend (ja muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning rahastamisvahendi raames kasutatavate muude rahastamisallikate vaheline riski-/tulupoliitika) ning kirjeldatakse, kuidas see aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Määratletakse rahastamisvahend (ja muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning rahastamisvahendi raames kasutatavate muude rahastamisallikate vaheline riski-/tulupoliitika) ning kirjeldatakse, kuidas see aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele.

| — | Tehakse olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise üksikasjalik enesehindamine ja kavandatakse kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine meetme rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Tehakse olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise üksikasjalik enesehindamine ja kavandatakse kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine meetme rakendamisel.

| — | Määratakse kindlaks asjakohased riigiabi reguleerivad sätted ja üldise grupierandi määruse võimalik kohaldamine ning nendega seotud kriteeriumid, millele rahastamistooted peavad vastama. |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks asjakohased riigiabi reguleerivad sätted ja üldise grupierandi määruse võimalik kohaldamine ning nendega seotud kriteeriumid, millele rahastamistooted peavad vastama.

| — | Määratakse kindlaks selged vahe-eesmärgid (mis on seotud rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega) ja sihid (mis on seotud rahastamisvahendist rahastatavate projektide väljundite/tulemustega). |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks selged vahe-eesmärgid (mis on seotud rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega) ja sihid (mis on seotud rahastamisvahendist rahastatavate projektide väljundite/tulemustega).

| — | Määratletakse pakutava toetuse liik (nt laenud, tagatised, omakapital), sihtrühma kuuluvad toetusesaajad (nt VKEd, suuremad ettevõtted, avaliku ja erasektori partnerlus) ja investeeringute liik (nt innovatsioon, lairibaühendus, taristu), et määrata kindlaks investeerimiskõlblikud varad. |
| --- | --- |

—

Määratletakse pakutava toetuse liik (nt laenud, tagatised, omakapital), sihtrühma kuuluvad toetusesaajad (nt VKEd, suuremad ettevõtted, avaliku ja erasektori partnerlus) ja investeeringute liik (nt innovatsioon, lairibaühendus, taristu), et määrata kindlaks investeerimiskõlblikud varad.

| — | Koostatakse rahastamisvahendi rakendamise ajakava (rahastamisvahendi loomine võib võtta keskmiselt kuni kaks aastat), sealhulgas kirjeldades reaalmajandusse tehtavaid investeeringuid ja nendega seotud mõju. |
| --- | --- |

—

Koostatakse rahastamisvahendi rakendamise ajakava (rahastamisvahendi loomine võib võtta keskmiselt kuni kaks aastat), sealhulgas kirjeldades reaalmajandusse tehtavaid investeeringuid ja nendega seotud mõju.

| — | Kirjeldatakse järelevalvesüsteemi, mis on vajalik sihtidest ja vahe-eesmärkidest aru andmiseks kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavaga. |
| --- | --- |

—

Kirjeldatakse järelevalvesüsteemi, mis on vajalik sihtidest ja vahe-eesmärkidest aru andmiseks kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavaga.

Teine etapp: rakendusleping rahastamisvahendi eest vastutava volitatud üksusega

| — | Rahastamisvahendi rakendamiseks tuleb rakenduspartneriga/volitatud üksusega (fondide puhul oleks tegemist partnerite nimel tegutseva fondivalitsejaga) sõlmida leping taaste- ja vastupidavuskavast tulenevate kohustuste täitmiseks. Liikmesriigi ja rakendusüksuste / volitatud üksuste vahelises raamlepingus tuleks kajastada kõik taaste- ja vastupidavusrahastu määrusest ja liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava käsitlevast nõukogu rakendusotsusest tulenevad kohustused, pöörates erilist tähelepanu kohustustele, mis on seotud riigiabiga, olulise kahju ärahoidmise põhimõttega, auditi ja kontrolliga, ning võimalikele piirangutele, mida kohaldatakse toetusesaajate suhtes. |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahendi rakendamiseks tuleb rakenduspartneriga/volitatud üksusega (fondide puhul oleks tegemist partnerite nimel tegutseva fondivalitsejaga) sõlmida leping taaste- ja vastupidavuskavast tulenevate kohustuste täitmiseks. Liikmesriigi ja rakendusüksuste / volitatud üksuste vahelises raamlepingus tuleks kajastada kõik taaste- ja vastupidavusrahastu määrusest ja liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava käsitlevast nõukogu rakendusotsusest tulenevad kohustused, pöörates erilist tähelepanu kohustustele, mis on seotud riigiabiga, olulise kahju ärahoidmise põhimõttega, auditi ja kontrolliga, ning võimalikele piirangutele, mida kohaldatakse toetusesaajate suhtes.

| — | Järgida tuleb asjakohaseid riigiabi- ja riigihanke-eeskirju. |
| --- | --- |

—

Järgida tuleb asjakohaseid riigiabi- ja riigihanke-eeskirju.

| — | Üks taaste- ja vastupidavuskava esimesi vahe-eesmärke võib olla seotud rahastamisvahendi loomist või olemasoleva vahendi kohandamist (kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavas määratletud investeerimispoliitikaga) käsitleva rakenduslepingu sõlmimisega liikmesriigi ja volitatud üksuse vahel. |
| --- | --- |

—

Üks taaste- ja vastupidavuskava esimesi vahe-eesmärke võib olla seotud rahastamisvahendi loomist või olemasoleva vahendi kohandamist (kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavas määratletud investeerimispoliitikaga) käsitleva rakenduslepingu sõlmimisega liikmesriigi ja volitatud üksuse vahel.

| — | Seoses taaste- ja vastupidavuskava selle esimese vahe-eesmärgiga esitab liikmesriik esimese väljamaksetaotluse esitamisel komisjonile rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja investeerimispoliitika, et oleks võimalik kontrollida rahastamisvahendi vastavust taaste- ja vastupidavuskavale. |
| --- | --- |

—

Seoses taaste- ja vastupidavuskava selle esimese vahe-eesmärgiga esitab liikmesriik esimese väljamaksetaotluse esitamisel komisjonile rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja investeerimispoliitika, et oleks võimalik kontrollida rahastamisvahendi vastavust taaste- ja vastupidavuskavale.

Reaalmajandusse investeerimine volitatud üksuse või finantsvahendajate (nt kommertspangad, investeerimisfondid) poolt

| — | Kõik järgnevad vahe-eesmärgid on seotud volitatud üksuse või finantsvahendajate poolt reaalmajandusse investeerimisega. |
| --- | --- |

—

Kõik järgnevad vahe-eesmärgid on seotud volitatud üksuse või finantsvahendajate poolt reaalmajandusse investeerimisega.

| — | Rahastamisvahendi lõpetamisel tagastatakse eraldised ja tagasimaksed, mida ei ole kasutatud kahjumi katmiseks, liikmesriigile kooskõlas rahastamisvahendi suhtes kohaldatavas investeerimispoliitikas ja väljumisstrateegias sätestatud tingimustele. Nähakse ette kohustus tagada, et tulu ja tagasimakseid kasutatakse samaväärsetel eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahendi lõpetamisel tagastatakse eraldised ja tagasimaksed, mida ei ole kasutatud kahjumi katmiseks, liikmesriigile kooskõlas rahastamisvahendi suhtes kohaldatavas investeerimispoliitikas ja väljumisstrateegias sätestatud tingimustele. Nähakse ette kohustus tagada, et tulu ja tagasimakseid kasutatakse samaväärsetel eesmärkidel.

---

II LISA.

TAASTE- JA VASTUPIDAVUSRAHASTU LAENUDEGA SEOTUD KAVATSUSTE DEKLARATSIOONI VORM

Kellele: pealäbirääkijad taaste ja vastupidavuse rakkerühmas (SG.RECOVER) ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadis

Koopia: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Teema: taaste- ja vastupidavusrahastu laenud – huvist teatamine

Lugupeetud hr/pr

Viitame määrusele (EL) 2021/241, eelkõige selle artikli 14 lõikele 6, mille kohaselt peavad liikmesriigid 30 päeva jooksul pärast taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas muudetud määruse jõustumist teatama Euroopa Komisjonile, kas nad kavatsevad taaste- ja vastupidavusrahastust laenutoetust taotleda või mitte.

Seetõttu ja ilma et see piiraks võimalust taotleda laenutoetust kuni 31. augustini 2023, soovime väljendada järgmist huvi:

[Valige sobiv]

Me ei kavatse praeguses etapis taotleda taaste- ja vastupidavusrahastust laenutoetust.

Kavatseme taotleda taaste- ja vastupidavusrahastust laenutoetust summas XXX eurot [esitada võib summade vahemiku] ning kavatseme kasutada seda laenutoetust alljärgnevalt loetletud investeeringute ja reformide jaoks:

| — | Investeeringute ja reformide loetelu |
| --- | --- |

—

Investeeringute ja reformide loetelu

Kinnitame, et käesolevas teates sisalduv teave on nii täpne kui võimalik ja esitatud meie parimate teadmiste kohaselt.

---

III LISA.

BREXITIGA KOHANEMISE RESERVIST ÜMBERPAIGUTAMISEGA SEOTUD KAVATSUSTE DEKLARATSIOONI VORM

Kellele: pealäbirääkijad taaste ja vastupidavuse rakkerühmas (SG.RECOVER) ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadis

Koopia: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Teema: Brexitiga kohanemise reserv – teade taaste- ja vastupidavusrahastusse ümberpaigutamise taotluse kohta

Lugupeetud hr/pr

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1755 artikliga 4a, mis võimaldab liikmesriikidel esitada komisjonile põhjendatud taotluse paigutada kogu või osa neile Brexitiga kohanemise reservi raames määratud esialgsest eraldisest ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse, soovime taotleda XXX euro ümberpaigutamist Brexitiga kohanemise reservist taaste- ja vastupidavusrahastusse, et rahastada REPowerEU peatüki investeeringuid ja reforme kooskõlas lähenemisviisiga, mis on esitatud komisjoni teatises, milles käsitleti suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis.

Ümberpaigutamise aluseks on asjaolu, et nii taaste- ja vastupidavusrahastu kui ka Brexitiga kohanemise reservi eesmärk on tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, nagu on selgelt sätestatud nende ühises õiguslikus aluses – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174. REPowerEU peatükis sisalduvad meetmed leevendavad hiljutiste geopoliitiliste sündmuste tõttu ülemaailmsel energiaturul tekkinud häirete tagajärgi ja toetavad seega üldise ühtekuuluvuse eesmärki, mida sooviti saavutada ka Brexitiga kohanemise reserviga, millega soovitakse leevendada Ühendkuningriigi liidust väljaastumise negatiivseid tagajärgi liikmesriikide, sealhulgas eelkõige nende piirkondade ja kohalike kogukondade jaoks. Kooskõlas määruse 2021/1755 õigusnormidega põhjendab see ühine eesmärk nende kahe instrumendi vahelise ümberpaigutuse taotlust.

[Me mõistame, et kuna taotletud ümberpaigutuse summa on suurem kui esialgse eraldise väljamaksmata osa, peab komisjon vahe tagasi nõudma. Soovime [Euroopa Komisjon võlateates märgitud tagasinõutava summa maksta Euroopa Komisjoni kontole]/[, et Euroopa Komisjon tasaarvestaks tagasinõutava summa [taaste- ja vastupidavusrahastust] tehtavate maksetega pärast [liikmesriigi vastutava asutuse] teavitamist].

---

IV LISA.

Vorm Liikmesriikidele

| TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVA ADDENDUM |
| --- |

TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVA ADDENDUM

Sisukord

| 1. OSA. | ADDENDUM’i SISSEJUHATUS | 40 |
| --- | --- | --- |

1. OSA.

| 1. | Üldeesmärk | 40 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Addendum’i põhjendus | 40 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2. OSA. | TÄIENDAVATE JA MUUDETUD REFORMIDE JA INVESTEERINGUTE KIRJELDUS | 40 |
| --- | --- | --- |

2. OSA.

| 1. | Täiesti uued komponendid | 41 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REPowerEU peatükk | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Muudetud komponendid | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3. OSA. | KAVA TÄIENDAVUS JA RAKENDAMINE | 42 |
| --- | --- | --- |

3. OSA.

| 1. | Kooskõla muude algatustega | 42 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rahastamise täiendavus | 42 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Tulemuslik rakendamine | 42 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Sidusrühmadega konsulteerimise protsess | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontroll ja audit | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Teavitamine | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 4. OSA. | KAVA ÜLDINE SIDUSUS JA MÕJU | 43 |
| --- | --- | --- |

4. OSA.

| 1. | Sidusus | 43 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse tugevdamine | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Võrdlus investeeringute lähtetasemega | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

MÄRKUS

Liikmesriigid peaksid kasutama seda vormi oma taaste- ja vastupidavuskava addendum’i koostamiseks. Liikmesriikidel palutakse esitada üksnes teavet, mis on seotud vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud muudatustega. Seda vormi ei saa tõlgendada eraldiseisvalt ajakohastatud suunistest taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis. Käesolev dokument sisaldab üksnes addendum’is esitatava teabe vormi, kuid juhenddokumentides antakse vajalikke juhiseid iga jao täitmiseks. Nagu juhenddokumendis märgitud, palutakse liikmesriikidel oma kava muutmisel võtta aluseks algse kava konsolideeritud versioon, mis peaks kajastama hindamise käigus tehtud muudatusi ja olema täielikult kooskõlas vastava nõukogu rakendusotsusega. Seega eeldab addendum’i jaoks selle vormi kasutamine, et liikmesriik on eelnevalt viinud oma taaste- ja vastupidavuskava vastavusse nõukogu rakendusotsusega.

Täiendavate küsimuste korral palutakse liikmesriikidel võtta ühendust komisjoni talitustega.

1. OSA.

ADDENDUM’i SISSEJUHATUS

1.   Üldeesmärk

Selles jaos peaksid liikmesriigid kirjeldama märkimisväärseid muutusi peamistes probleemides, millega nad on pärast algsete taaste- ja vastupidavuskavade esitamist silmitsi seisnud. Eelkõige tuleks lühidalt selgitada, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskava sisaldab jätkuvalt liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendusi ning aitab asjakohasel moel kaasa kõigi kuue samba rakendamisele. Samuti tuleks esile tuua, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskava parandab liidu energiasüsteemi vastupanuvõimet, turvalisust ja kestlikkust fossiilkütustest sõltuvuse vajaliku vähendamise ja energiavarustuse mitmekesistamise kaudu liidu tasandil.

Lisaks peaksid liikmesriigid selles jaos selgitama, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskavas võetakse arvesse asjaomastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleeme.

2.   
  Addendum’i põhjendus

Liikmesriigid peaksid esitama oma kavas tehtavate muudatuste õigusliku(d) aluse(d) ning igale asjaomasele õiguslikule alusele tuginemise üksikasjaliku põhjenduse kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (1)
  vastava artikliga. Õiguslik(ud) alus(ed) ja põhjendus tuleks esitada alljärgneva loetelu põhjal iga täiendava, muudetud või välja jäetud meetme kohta. Põhjendamisel võib lähtuda rohkem kui ühest allpool esitatud õiguslikust alusest.

Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega ning komisjoni ettepanekuga taaste- ja vastupidavusrahastu määruse muutmiseks võivad liikmesriigid teha ettepanekuid varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava muutmiseks järgmistel eesmärkidel:

| — | artiklid [21a ja 21b], mis on seotud REPowerEU peatükiga (2)
  : vt eraldi vormi REPowerEU peatüki kohta; |
| --- | --- |

—

artiklid [21a ja 21b], mis on seotud REPowerEU peatükiga (2)
  : vt eraldi vormi REPowerEU peatüki kohta;

| — | artikli [14 lõige 2]: kava läbivaatamine seoses uue või täiendava laenutaotlusega; |
| --- | --- |

—

artikli [14 lõige 2]: kava läbivaatamine seoses uue või täiendava laenutaotlusega;

| — | artikkel [7]: kava läbivaatamine seoses eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest 5 % vahendite uue või täiendava ümberpaigutamisega; |
| --- | --- |

—

artikkel [7]: kava läbivaatamine seoses eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest 5 % vahendite uue või täiendava ümberpaigutamisega;

| — | artikli [18 lõige 2]: kava ajakohastamine, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust; |
| --- | --- |

—

artikli [18 lõige 2]: kava ajakohastamine, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust;

| — | artikkel [21]: kava muutmine või uue kava esitamine, kuna kava, sealhulgas asjaomaseid vahe-eesmärke ja sihte, ei ole objektiivsete asjaolude tõttu osaliselt või täielikult enam võimalik täita. |
| --- | --- |

—

artikkel [21]: kava muutmine või uue kava esitamine, kuna kava, sealhulgas asjaomaseid vahe-eesmärke ja sihte, ei ole objektiivsete asjaolude tõttu osaliselt või täielikult enam võimalik täita.

2. OSA.

TÄIENDAVATE JA MUUDETUD REFORMIDE JA INVESTEERINGUTE KIRJELDUS

Selles jaos käsitletakse komponentide muutmist, s.t selle täiendusi ja muudatusi võrreldes kehtiva nõukogu rakendusotsuse aluseks oleva taaste- ja vastupidavuskavaga. Nende komponentide raames tuleb käsitleda ainult lisatavaid, välja jäetavaid või muudetavaid reforme ja investeeringuid. Eeldatakse, et kõik esialgse kava komponendid, mida selles jaos ei käsitleta, jäävad samaks.

| 1. | Täiesti uued komponendid:
  iga täiesti uue komponendi puhul järgige palun ülesehitust, mis on esitatud 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi (3)
  2. osas, ning võtke arvesse komisjoni suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis. |
| --- | --- |

1.

Täiesti uued komponendid:
  iga täiesti uue komponendi puhul järgige palun ülesehitust, mis on esitatud 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi (3)
  2. osas, ning võtke arvesse komisjoni suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis.

| 2. | REPowerEU peatükk:
  REPowerEU peatüki kohta palume täita eraldi vormi ja lisada täidetud vorm siia. |
| --- | --- |

2.

REPowerEU peatükk:
  REPowerEU peatüki kohta palume täita eraldi vormi ja lisada täidetud vorm siia.

| 3. | Muudetud komponendid: iga muudetud komponendi puhul palume esitada teavet ainult nende eespool viidatud vormi alajagude kohta, milles sisalduvat teavet on nõukogu rakendusotsusega heaks kiidetud kavaga võrreldes muudetud, välja jäetud või täiendatud. Eeldatakse, et kõik muud alajaod jäävad samaks. Palume lisada ka FENIXi viide iga addendum’is loetletud muudetud komponendi kohta. Palun tooge selgelt välja, kas komponendi kirjeldust on muudetud.


  Tabel 1


  Liikmesriikidel palutakse täita allpool esitatud kokkuvõtlik tabel iga muudetud komponendi kohta








  Muudetud komponendi nimetus |
| --- | --- |
| Investeeringu/reformi viide nõukogu rakendusotsuses | |
| Investeeringu/reformi nimetus | |
| Nõukogu rakendusotsusega võrreldes tehtava muudatuse liik | [Lisatud / välja jäetud / muudetud] |
| Muudatuse õiguslik alus (valige vähemalt üks) | ☐ | Artikli 14 lõige 2 – laenutaotlus |

3.

Muudetud komponendid: iga muudetud komponendi puhul palume esitada teavet ainult nende eespool viidatud vormi alajagude kohta, milles sisalduvat teavet on nõukogu rakendusotsusega heaks kiidetud kavaga võrreldes muudetud, välja jäetud või täiendatud. Eeldatakse, et kõik muud alajaod jäävad samaks. Palume lisada ka FENIXi viide iga addendum’is loetletud muudetud komponendi kohta. Palun tooge selgelt välja, kas komponendi kirjeldust on muudetud.

Tabel 1

Liikmesriikidel palutakse täita allpool esitatud kokkuvõtlik tabel iga muudetud komponendi kohta

Muudetud komponendi nimetus

Investeeringu/reformi viide nõukogu rakendusotsuses

Investeeringu/reformi nimetus

Nõukogu rakendusotsusega võrreldes tehtava muudatuse liik

[Lisatud / välja jäetud / muudetud]

Muudatuse õiguslik alus (valige vähemalt üks)

☐

Artikli 14 lõige 2 – laenutaotlus

| ☐ | Artikli 18 lõige 2 – maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamine |
| --- | --- |

☐

Artikli 18 lõige 2 – maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamine

| ☐ | Artikkel 21 – objektiivsetest asjaoludest tulenev muutmine |
| --- | --- |

☐

Artikkel 21 – objektiivsetest asjaoludest tulenev muutmine

| ☐ | Artikkel 21a – REPowerEU tagastamatu rahaline toetus (HKSi tulu) |
| --- | --- |

☐

Artikkel 21a – REPowerEU tagastamatu rahaline toetus (HKSi tulu)

| ☐ | Artikli 21b lõige 2 – ümberpaigutus Brexitiga kohanemise reservist |
| --- | --- |

☐

Artikli 21b lõige 2 – ümberpaigutus Brexitiga kohanemise reservist

| ☐ | Mitte ükski eelnimetatutest, kirjavea parandamine |
| --- | --- |

☐

Mitte ükski eelnimetatutest, kirjavea parandamine

Muudetud elemendid (ainult muudetud meetmete puhul)

| ☐ | Komponendi/meetme kirjeldus |
| --- | --- |

☐

Komponendi/meetme kirjeldus

| ☐ | Vahe-eesmärgid ja sihid |
| --- | --- |

☐

Vahe-eesmärgid ja sihid

| ☐ | Hinnanguline kulu |
| --- | --- |

☐

Hinnanguline kulu

| ☐ | Kliima- ja digitaliseerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimine (potentsiaalselt asjakohane, kuna aluseks olevat meedet on sisuliselt muudetud) |
| --- | --- |

☐

Kliima- ja digitaliseerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimine (potentsiaalselt asjakohane, kuna aluseks olevat meedet on sisuliselt muudetud)

| ☐ | Olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamine |
| --- | --- |

☐

Olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamine

Kavandatud muudatused:

Iga uue reformi ja investeeringu puhul järgige palun algse taaste- ja vastupidavuskava vormi kohta 2021. aasta jaanuaris antud juhiseid.

Iga väljajäetud reformi ja investeeringu puhul esitage palun põhjendus koos viitega muudatuse õiguslikule alusele ning selgitage, kuidas säilitatakse komponendi üldine mõju ja sidusus.

Iga muudetud reformi ja investeeringu puhul esitage palun järgmine teave, täites allpool oleva tabeli 2:

| — | meetme muudatus(t)e kirjeldus ja põhjendus, eelkõige seoses meetme laadi, eesmärgi, mahu ja rakendamise viisiga, samuti muudatus(t)e eeldatav mõju meetme ulatusele, sihtrühmale, ajakavale ja peamistele tulemustele; |
| --- | --- |

—

meetme muudatus(t)e kirjeldus ja põhjendus, eelkõige seoses meetme laadi, eesmärgi, mahu ja rakendamise viisiga, samuti muudatus(t)e eeldatav mõju meetme ulatusele, sihtrühmale, ajakavale ja peamistele tulemustele;

| — | komponendi (vajaduse korral) ja meetme kirjelduste muudetud versioon võrreldes nõukogu rakendusotsuse lisas esitatud kirjeldustega; |
| --- | --- |

—

komponendi (vajaduse korral) ja meetme kirjelduste muudetud versioon võrreldes nõukogu rakendusotsuse lisas esitatud kirjeldustega;

| — | võrreldes nõukogu rakendusotsuse lisas esitatud teabega vahe-eesmärkide ja/või sihtide kavandatud muudatus(ed) ja nende põhjendus; |
| --- | --- |

—

võrreldes nõukogu rakendusotsuse lisas esitatud teabega vahe-eesmärkide ja/või sihtide kavandatud muudatus(ed) ja nende põhjendus;

| — | hinnangulise kulu kavandatud muudatused (asjakohasel juhul), kooskõlas 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi juhistega (4)
  . Selliste läbivaadatud meetmete kohta, millel on muudetud üksnes meetme ulatust, tuleks hinnangulist kulu muuta proportsionaalselt; |
| --- | --- |

—

hinnangulise kulu kavandatud muudatused (asjakohasel juhul), kooskõlas 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi juhistega (4)
  . Selliste läbivaadatud meetmete kohta, millel on muudetud üksnes meetme ulatust, tuleks hinnangulist kulu muuta proportsionaalselt;

| — | kliima- ja/või digitaliseerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimise kavandatud muudatused (asjakohasel juhul), kooskõlas 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud juhistele (5); |
| --- | --- |

—

kliima- ja/või digitaliseerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimise kavandatud muudatused (asjakohasel juhul), kooskõlas 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud juhistele (5);

| — | olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise kavandatud muudatused, kooskõlas komisjoni 2023. aasta veebruari teatises antud juhistega ja lisades asjakohasel juhul meetmete keskkonnamõju kvantitatiivse hinnangu (6). |
| --- | --- |

—

olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise kavandatud muudatused, kooskõlas komisjoni 2023. aasta veebruari teatises antud juhistega ja lisades asjakohasel juhul meetmete keskkonnamõju kvantitatiivse hinnangu (6).

Vahe-eesmärkide ja/või sihtide, nende hinnanguliste kulude ning kliima- ja/või digitaliseerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimise kavandatud muudatuste puhul peaksid liikmesriigid täitma ka vormiga koos esitatud Exceli tabelid.

Liikmesriigid peaksid tabelis 2 käsitlema ka järgmisi elemente niivõrd, kuivõrd meetme muudatused neid mõjutavad:

| — | Piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid |
| --- | --- |

—

Piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid

| — | Riigiabi |
| --- | --- |

—

Riigiabi

| — | Avatud strateegiline autonoomia


  Tabel 2


  Liikmesriikidel palutakse kasutada seda tabelit käesolevas jaos esitatava muudetud meetmete kirjelduse struktureerimiseks kooskõlas eespool antud juhistega. Suuremate muudatuste ja uute meetmete puhul palutakse liikmesriikidel järgida 2021. aastal esitatud algse vormi ülesehitust
   (7)









  Meetme nimetus ja viitenumber nõukogu rakendusotsuses |
| --- | --- |
| Muudatuse kirjeldus ja põhjendus |
| Muudetud elemendid | Praegune versioon | Muudetud versioon |
| Komponendi ja/või meetme kirjeldus | | |
| Vahe-eesmärgid ja sihid | | |
| Hinnanguline kulu | | |
| Kliima- ja digitaliseerimis-meetmetega seotud kulutuste jälgimine | | |
| Olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamine | | |

—

Avatud strateegiline autonoomia

Tabel 2

Liikmesriikidel palutakse kasutada seda tabelit käesolevas jaos esitatava muudetud meetmete kirjelduse struktureerimiseks kooskõlas eespool antud juhistega. Suuremate muudatuste ja uute meetmete puhul palutakse liikmesriikidel järgida 2021. aastal esitatud algse vormi ülesehitust
   (7)

Meetme nimetus ja viitenumber nõukogu rakendusotsuses

Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

Muudetud elemendid

Praegune versioon

Muudetud versioon

Komponendi ja/või meetme kirjeldus

Vahe-eesmärgid ja sihid

Hinnanguline kulu

Kliima- ja digitaliseerimis-meetmetega seotud kulutuste jälgimine

Olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamine

3. OSA.

KAVA TÄIENDAVUS JA RAKENDAMINE

Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas addendum’iga tagatakse järgmised elemendid, kooskõlas taaste- ja vastupidavuskava algses vormis esitatud samade jagudega (8)
  :

| 1. | Kooskõla muude algatustega |
| --- | --- |

1.

Kooskõla muude algatustega

| 2. | Rahastamise täiendavus |
| --- | --- |

2.

Rahastamise täiendavus

| 3. | Tulemuslik rakendamine |
| --- | --- |

3.

Tulemuslik rakendamine

| 4. | Sidusrühmadega konsulteerimise protsess |
| --- | --- |

4.

Sidusrühmadega konsulteerimise protsess

| 5. | Kontroll ja audit |
| --- | --- |

5.

Kontroll ja audit

| 6. | Teavitamine |
| --- | --- |

6.

Teavitamine

Kui algse kavaga võrreldes muudatusi ei tehta, võivad liikmesriigid lihtsalt märkida, et varem esitatud teave jääb samaks.

4. OSA.

KAVA ÜLDINE SIDUSUS JA MÕJU

Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas addendum’iga tagatakse järgmised elemendid, kooskõlas taaste- ja vastupidavuskava algses vormis esitatud samade jagudega (9)
  . Kui algse kavaga võrreldes muudatusi ei tehta, võivad liikmesriigid lihtsalt märkida, et varem esitatud teave jääb samaks.

| 1. | Sidusus:
  liikmesriigid peaksid näitama, kuidas muudatused säilitavad või suurendavad sidusust ja seoseid kava komponentide sees ja vahel, kogu kava sidusust ning eelkõige reformide mõõtme ja investeeringute mõõtme vahelist sidusust. |
| --- | --- |

1.

Sidusus:
  liikmesriigid peaksid näitama, kuidas muudatused säilitavad või suurendavad sidusust ja seoseid kava komponentide sees ja vahel, kogu kava sidusust ning eelkõige reformide mõõtme ja investeeringute mõõtme vahelist sidusust.

| 2. | Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile:
  liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas kavas tehtavad muudatused aitavad lahendada seni riigis esinevaid probleeme seoses soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimalustega kõigile olenemata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 2. ja 3. põhimõttega ning lähtudes sotsiaalvaldkonna tulemustabelist.

  Kui muudatused seda jagu eeldatavasti ei mõjuta, jätke see muutmata ja viidake esialgse kava asjaomasele jaole. |
| --- | --- |

2.

Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile:
  liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas kavas tehtavad muudatused aitavad lahendada seni riigis esinevaid probleeme seoses soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimalustega kõigile olenemata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 2. ja 3. põhimõttega ning lähtudes sotsiaalvaldkonna tulemustabelist.

| 3. | Majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse tugevdamine:
  kooskõlas sama jaoga, mis tuli esitada algse vormi kohaselt, peaksid liikmesriigid esitama teavet muudetud kava makromajandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise mõju kohta, kui taaste- ja vastupidavuskavas tehtavad muudatused on varem vastu võetud kavaga võrreldes sisu ja/või ulatuse poolest märkimisväärsed (makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated ja mõju, metoodika, kestlikkus, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus). Liikmesriigid peaksid täitma selleks komisjoni esitatud Exceli tabeli. |
| --- | --- |

3.

Majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse tugevdamine:
  kooskõlas sama jaoga, mis tuli esitada algse vormi kohaselt, peaksid liikmesriigid esitama teavet muudetud kava makromajandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise mõju kohta, kui taaste- ja vastupidavuskavas tehtavad muudatused on varem vastu võetud kavaga võrreldes sisu ja/või ulatuse poolest märkimisväärsed (makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated ja mõju, metoodika, kestlikkus, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus). Liikmesriigid peaksid täitma selleks komisjoni esitatud Exceli tabeli.

| 4. | Võrdlus investeeringute lähtetasemega:
  liikmesriikidel paluti esitada see teave oma algse kava esitamisel. Seda jagu oleks põhjust ajakohastada ainult juhul, kui addendum on ulatuslik, näiteks REPowerEU peatüki lisamise, tagastamatu toetuse ulatusliku läbivaatamise või märkimisväärse uue laenu taotlemise korral. |
| --- | --- |

4.

Võrdlus investeeringute lähtetasemega:
  liikmesriikidel paluti esitada see teave oma algse kava esitamisel. Seda jagu oleks põhjust ajakohastada ainult juhul, kui addendum on ulatuslik, näiteks REPowerEU peatüki lisamise, tagastamatu toetuse ulatusliku läbivaatamise või märkimisväärse uue laenu taotlemise korral.

---

(1)  Määrus (EL) 2021/241 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2021.057.01.0017.01.EST&toc=OJ%3AL%3A2021%3A057%3ATOC

(2)  Komisjoni ettepaneku põhjal (COM(2022) 231 final).

(3)  Suunised liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta, osa 2/2, SWD(2021) 12 final, Brüssel, 22.1.2021 https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en, 2. osa 10. jagu, lk 8–9.

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/guidance-member-states-recovery-and-resilience-plans_en, 2. osa 7. jagu, lk 28–32.

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en, II osa 2.D jagu, lk 36–37.

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en, 3. osa 2.–7. jagu, lk 10–11.

(9)  Sidususe ja soolise võrdõiguslikkuse kohta vt 1. osa 3.–4. jagu, lk 4; mõju kohta vt 4. osa, lk 12 https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

---

V LISA.

Vorm Liikmesriikidele

| „REPowerEU“ PEATÜKK |
| --- |

„REPowerEU“ PEATÜKK

Sisukord

| 1.2. OSA. | Addendum’i põhjendus | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2. OSA.

| 2.1. OSA. | „REPowerEU“ PEATÜKK | 45 |
| --- | --- | --- |

2.1. OSA.

| 1. | Peatüki üldeesmärk | 45 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Reformide ja investeeringute kirjeldus peatükis | 45 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Kokkuvõtlik tabel | 45 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Kava „REPowerEU“ eesmärgid | 46 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Reformide ja investeeringute kirjeldus | 46 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Piiriülese või mitut riiki hõlmava mõõtme või mõjuga projektid | 46 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Konsulteerimine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste asjaomaste sidusrühmadega | 47 |
| --- | --- | --- |

e)

| f) | Digipöörde mõõde | 47 |
| --- | --- | --- |

f)

| g) | Kliima- ja keskkonnameetmetega seotud kulutuste jälgimine | 47 |
| --- | --- | --- |

g)

| h) | Olulise kahju ärahoidmise põhimõte | 47 |
| --- | --- | --- |

h)

| i) | Rahastamine ja kulud | 47 |
| --- | --- | --- |

i)

MÄRKUS

Käesolev vorm täiendab taaste- ja vastupidavuskava addendum’i vormi (eriti 1., 3. ja 4. jagu on jätkuvalt asjakohased ka REPowerEU peatüki puhul) ning seda tuleks tõlgendada kooskõlas ajakohastatud suunistega taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis, mis sisaldavad täiendavaid juhiseid, mis on asjakohased ka REPowerEU peatüki puhul. Täiendavate küsimuste korral palutakse liikmesriikidel võtta komisjoniga ühendust.

1.2. OSA.

ADDENDUM’I PÕHJENDUS

Kui kava muutmine põhineb REPowerEU peatüki lisamisel, tuleks selles jaos viidata järgmistele õiguslikele alustele:

| — | artikkel [21a], et saada täiendavat tagastamatut rahalist toetust kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks, ja/või artikli [21b lõige 2], et teha vabatahtlik ümberpaigutus Brexitiga kohanemise reservist; |
| --- | --- |

—

artikkel [21a], et saada täiendavat tagastamatut rahalist toetust kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks, ja/või artikli [21b lõige 2], et teha vabatahtlik ümberpaigutus Brexitiga kohanemise reservist;

| — | taaste- ja vastupidavuskava addendum’i vormi vastavas jaos loetletud artikkel 14 ja artikli 18 lõige 2 (1)
  võivad samuti olla REPowerEU peatüki õiguslikuks aluseks ning neile tuleks vajaduse korral viidata. |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskava addendum’i vormi vastavas jaos loetletud artikkel 14 ja artikli 18 lõige 2 (1)
  võivad samuti olla REPowerEU peatüki õiguslikuks aluseks ning neile tuleks vajaduse korral viidata.

2.1. OSA.

„REPowerEU“ PEATÜKK

REPowerEU peatükk on nõutav pärast määruse jõustumist esitatava taaste- ja vastupidavuskava puhul, kui kava eeldab täiendavat rahastamist artikli 14 (laenud), artikli 21a (tulud direktiivi 2003/87/EÜ kohasest heitkogustega kauplemise süsteemist) või artikli 21b lõike 2 (ülekanded Brexitiga kohanemise reservist) alusel. REPowerEU peatükk käsitleb liikmesriigi panust kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse ning taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamist sel eesmärgil.

1.   Peatüki üldeesmärk

Liikmesriik peaks kirjeldama peamisi probleeme, millega ta kava „REPowerEU“ kontekstis silmitsi seisab. Kokkuvõtlikult tuleks kirjeldada, kuidas nende probleemide lahendamine REPowerEU peatükis kavandatud meetmete kaudu aitab parandada liikmesriigi olukorda, sealhulgas tugevdada liikmesriigi vastupidavust. Selgitada tuleks, kuidas selles peatükis kavandatud meetmed aitavad lahendada probleeme, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas 2022. aastal ja järgnevates poolaastatsüklites antud soovitustes.

2.   Reformide ja investeeringute kirjeldus peatükis

REPowerEU peatükk on samaväärne taaste- ja vastupidavuskava komponendiga. Vajaduse korral võivad liikmesriigid jagada selle mitmeks alakomponendiks. Seega tuleb järgida taaste- ja vastupidavuskava komponentide ülesehitust ja juhiseid, mis on esitatud 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi (2)
  2. osas, säilitada kõik olemasolevad elemendid ning võtta arvesse järgmisi algse ülesehituse täiendusi ja muudatusi:

a)   Kokkuvõtlik tabel

| Toetuste abiga lisatavad/laiendatavad meetmed (artikkel 21a, artikli 21b lõige 2, artikli 18 lõige 2) |
| --- |
| Meetme nimetus | Asjakohasel juhul: nõukogu rakendusotsuse viitenumber
   (3) | Hinnanguline kulu |
| | | |
| | | |
| | | |
| Laenude abiga lisatavad/laiendatavad meetmed (artikkel 14) |
| Meetme nimetus | Asjakohasel juhul: nõukogu rakendusotsuse viitenumber
   (4) | Hinnanguline kulu |
| | | |
| | | |

Toetuste abiga lisatavad/laiendatavad meetmed (artikkel 21a, artikli 21b lõige 2, artikli 18 lõige 2)

Meetme nimetus

Asjakohasel juhul: nõukogu rakendusotsuse viitenumber
   (3)

Hinnanguline kulu

Laenude abiga lisatavad/laiendatavad meetmed (artikkel 14)

Meetme nimetus

Asjakohasel juhul: nõukogu rakendusotsuse viitenumber
   (4)

Hinnanguline kulu

b)   Kava „REPowerEU“ eesmärgid

Liikmesriigid peaksid REPowerEU peatükis esitatud meetmete kombinatsiooni puhul osutama, milliseid kava „REPowerEU“ eesmärke need meetmed täidavad ja kuidas.

Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas REPowerEU peatükis esitatud meetmed (pidades silmas kõiki meetmeid) on kooskõlas asjaomase liikmesriigi muude jõupingutustega kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse juba vastu võetud nõukogu rakendusotsuses sätestatud meetmeid ning muid jõupingutusi, mis aitavad saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke ja mida rahastatakse muudest allikatest kui taaste- ja vastupidavusrahastust.

Kooskõla tõendamiseks peaksid liikmesriigid esitama põhjendused selle kohta, miks REPowerEU peatüki meetmed juba olemasolevatele või kavandatud meetmetele lisatakse. Selgitada tuleks, kuidas need meetmed kõrvaldavad riiklikul ja/või ELi tasandil püsivad lüngad, mida senised või juba kavandatud meetmed veel ei kõrvalda.

Selleks et näidata peatüki mõju Venemaa fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisele, soovitab komisjon liikmesriikidel tuua välja Venemaalt maagaasi impordi eeldatav vähenemine 2027. aastaks võrreldes 2019. aastaga (miljardites kuupmeetrites). See teave võib olla väga kasulik, et mõista liikmesriikide üldisi jõupingutusi kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks.

c)   Reformide ja investeeringute kirjeldus

Kooskõlas 2021. aasta jaanuaris komisjonilt saadud vormi (5)
  3. alajaoga peaksid liikmesriigid üksikasjalikult kirjeldama konkreetseid reforme ja investeeringuid, mida (osaliselt) rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust, samuti nende omavahelisi seoseid ja koostoimet.

Selles jaos võib liikmesriik esitada a) täiesti uued meetmed või b) juba vastuvõetud nõukogu rakendusotsustes osutatud meetmed, mida on kavas laiendada (6)
  . Viimasel juhul peaks liikmesriik viitama juba esitatud tõenditele ja analüüsidele ning piirduma lisateabe esitamisel elementidega, mida on muudetud, eelkõige ajakohastatud kuluarvestusega ning täiendavate vahe-eesmärkide ja sihtidega. Liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus on vähenenud, võivad ka c) juba vastu võetud nõukogu rakendusotsustes osutatud meetmed viia üle REPowerEU peatükki, kui need toetavad asjakohaseid eesmärke. Neid meetmeid ei ole vaja laiendada ja nende hinnanguliste kulude summa peab olema võrdne maksimaalse rahalise toetuse vähenemisega.

d)   Piiriülese või mitut riiki hõlmava mõõtme või mõjuga projektid

Siin tuleks liikmesriikidel tuua välja REPowerEU peatükis sisalduvad piiriülese või mitut riiki hõlmava mõõtme või mõjuga meetmed ning märkida iga meetme hinnangulised kulud ja osakaal kõigi REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulistest kogukuludest.

See hõlmab teavet projektides osalevate teiste liikmesriikide kohta ja koordineerimismehhanismi kohta, millega tagatakse nende piiriüleste projektide õigeaegne lõpuleviimine.

Iga meetme puhul, millel on piiriülene või mitut riiki hõlmav mõõde või mõju, peaks liikmesriik esitama lühikese selgituse järgmise kohta:

| — | kas meede aitab lahendada probleeme, mis on kindlaks tehtud hinnangus kavaga „REPowerEU“ seotud vajadustele, mille komisjon avaldas 18. mail 2022; |
| --- | --- |

—

kas meede aitab lahendada probleeme, mis on kindlaks tehtud hinnangus kavaga „REPowerEU“ seotud vajadustele, mille komisjon avaldas 18. mail 2022;

| — | panus fossiilkütustest sõltuvuse ja energianõudluse vähendamisse ning eeldatav mõju piiriülestele energiavoogudele VÕI |
| --- | --- |

—

panus fossiilkütustest sõltuvuse ja energianõudluse vähendamisse ning eeldatav mõju piiriülestele energiavoogudele VÕI

| — | panus liidu energiavarustuskindluse tagamisse. |
| --- | --- |

—

panus liidu energiavarustuskindluse tagamisse.

Kui liikmesriik märgib, et REPowerEU peatükis esitatud meetmed ei saavuta eespool nimetatud 30 % sihttaset, tuleks selles jaos selgitada selle põhjuseid.

e)   Konsulteerimine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste asjaomaste sidusrühmadega

Selles jaos peaksid liikmesriigid täiendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste asjaomaste sidusrühmadega peetud konsultatsioonide kokkuvõtet seoses REPowerEU peatüki lisamisega. Kokkuvõttes tuleks nimetada sidusrühmad, kellega konsulteeriti, esitada konsultatsioonide tulemused ja kirjeldada, kuidas sidusrühmadelt saadud teave kajastub REPowerEU peatükis.

f)   Digipöörde mõõde

Liikmesriigid peaksid REPowerEU peatükis sisalduvaid ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavaid reforme ja investeeringuid jälgima digimeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodikaga, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktis f ja VII lisas.

g)   Kliima- ja keskkonnameetmetega seotud kulutuste jälgimine

Liikmesriigid peaksid järgima algsete taaste- ja vastupidavuskavade jaoks 2021. aasta jaanuari vormis (7)
  esitatud juhiseid. Tuleks tähele panna, et peale selle, et vähemalt 37 % taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest peaks olema seotud meetmetega, mis toetavad rohepööret, sealhulgas elurikkust, või sellega seotud probleemide lahendamist, tuleb see 37 % sihttase saavutada ka REPowerEU peatüki siseselt, võttes aluseks REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulised kogukulud.

h)   Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

Liikmesriigid peaksid esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise iga REPowerEU peatükis sisalduva meetme puhul, mille suhtes ei kohaldata sellest põhimõttest tehtavat erandit, kasutades olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste (2021/C58/01) I lisas esitatud vormi ja kirjeldades üksikasjalikult, kuidas tagatakse vastavus sellele põhimõttele. Kui see on võimalik ja asjakohane, palutakse liikmesriikidel esitada enesehindamise osana ka kvantitatiivne hinnang meetmete keskkonnamõju kohta.

Meetmete puhul, mida liikmesriik soovib rakendada olulise kahju ärahoidmise põhimõttest tehtava erandi alusel, võib komisjon esitada tähelepanekuid või küsida lisateavet (mille liikmesriik peaks esitama) kõnealuse erandi kasutamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud tingimuste täidetuse kohta.

i)   Rahastamine ja kulud

Liikmesriigid peaksid esitama teabe REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete hinnangulise kogumaksumuse kohta koos asjakohase põhjendusega. Iga uue reformi ja investeeringu puhul peaks see teave hõlmama kõiki 2021. aasta vormi (8)
  10. jaos esitatud elemente. Selliste laiendatud meetmete kohta, millel on muudetud üksnes meetme ulatust, peaksid liikmesriigid esitama teabe muudetud hinnangulise kogumaksumuse kohta; kui kulude põhjendus ei ole algse kavaga võrreldes muutunud, võivad liikmesriigid lihtsalt märkida, et varasemad näitajad jäävad samaks.

---

(1)  Artikli 21c lõike 2 põhjal võivad liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus on artikli 11 lõike 2 kohaselt vähenenud, viia olemasolevad meetmed REPowerEU peatükki üle ilma nende mahtu suurendamata. Vt ka 2.1. osa 2. jagu.

(2)  Suunised liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta, osa 2/2, SWD(2021) 12 final, Brüssel, 22.1.2021, lk 5–6 [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf].

(3)  Kooskõlas artikli 21c lõikega 1 võivad liikmesriigid kajastada olemasolevate meetmete laiendamisi REPowerEU peatükis. Artikli 21c lõike 2 põhjal võivad liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus on pärast 2022. aasta juunis tehtud ajakohastamist vähenenud, viia olemasolevad meetmed REPowerEU peatükki üle ilma neid laiendamata.

(4)  Kooskõlas artikli 21c lõikega 1 võivad liikmesriigid kajastada olemasolevate meetmete laiendamisi REPowerEU peatükis. Artikli 21c lõike 2 põhjal võivad liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus on pärast 2022. aasta juunis tehtud ajakohastamist vähenenud, viia olemasolevad meetmed REPowerEU peatükki üle ilma neid laiendamata.

(5)  Suunised liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta, osa 2/2, SWD(2021) 12 final, Brüssel, 22.1.2021, lk 5–6 [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf].

(6)  Laiendatud meetmete kohta leiab lisateavet komisjoni antud suunistest liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis (2022), Brüssel, 12.5.2022, lk 21 https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  Suunised liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta, osa 1/2, SWD(2021) 12 final, Brüssel, 22.1.2021.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/48

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/457, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/449, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2023/C 80/02)

Seoses olukorraga Ukrainas teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/119/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/457 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 (3)(mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/449 (4)) I lisas nimetatud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et eespool nimetatud lisades esitatud isikud peaksid jääma endiselt nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 208/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud võivad enne 10. detsembrit 2023 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(2)  ELT L 67, 3.3.2023, lk 47.

(3)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

(4)  ELT L 67, 3.3.2023, lk 1.

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/50

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2023/C 80/03)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt määruse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus 2014/119/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/457 (3), ning nõukogu määrus (EL) nr 208/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/449 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi (RELEX) üksus RELEX.1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/119/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/457, ning määrusele (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2023/449.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/119/ÜVJP ja määruses (EL) nr 208/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid loetellu kandmise põhjustega seotud andmeid.

Isikuandmete töötlemise õiguslikud alused on ELi lepingu artikli 29 alusel vastu võetud nõukogu otsused ning ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud nõukogu määrused, millega kantakse loetellu füüsilised isikud (andmesubjektid) ning kehtestatakse varade külmutamine ja reisipiirangud.

Töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga a ning eespool nimetatud õigusaktides sätestatud vastutava töötleja õiguslikult siduvate kohustuste täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga b.

Töötlemine on vajalik olulise avaliku huviga seotud põhjustel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 10 lõike 2 punktiga g.

Nõukogu võib saada andmesubjektide isikuandmeid liikmesriikidelt ja/või Euroopa välisteenistuselt. Isikuandmete vastuvõtjad on liikmesriigid, Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus.

Kõiki isikuandmeid, mida nõukogu töötleb seoses ELi autonoomsete piiravate meetmetega, säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või, kui Euroopa Kohtule on esitatud hagi, siis kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Nõukogu registreeritud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid säilitab nõukogu avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punkti e tähenduses.

Nõukogul võib olla vaja vahetada andmesubjekti puudutavaid isikuandmeid kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga seoses ÜRO kannete ülevõtmisega nõukogu poolt või seoses ELi piiravate meetmete poliitikat puudutava rahvusvahelise koostööga.

Kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud või kui asjakohased kaitsemeetmed puuduvad, on isikuandmete kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise aluseks vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 50 järgmised tingimused:

| — | edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel; |
| --- | --- |

—

edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel;

| — | edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. |
| --- | --- |

—

edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Andmesubjekti isikuandmete töötlemine ei hõlma automatiseeritud otsuste tegemist.

Andmesubjektidel on õigus saada teavet ja tutvuda oma isikuandmetega. Neil on ka õigus lasta oma andmeid parandada ja täiendada. Teatud tingimustel on neil õigus paluda oma isikuandmed kustutada, õigus olla vastu nende töötlemisele või paluda töötlemise piiramist.

Andmesubjektid saavad neid õigusi kasutada, saates vastutavale töötlejale e-kirja koos koopiaga andmekaitseametnikule, nagu on osutatud eespool.

Andmesubjektid peavad oma taotlusele lisama isikusamasuse kinnitamiseks isikut tõendava dokumendi (ID-kaart või pass) koopia. Selles dokumendis peavad olema esitatud isikukood, väljaandjariik, kehtivusaeg, nimi, aadress ja sünnikuupäev. Kõik muud isikut tõendava dokumendi koopial esitatud andmed, näiteks foto või mis tahes isikutunnused, võib hägustada.

Andmesubjektidel on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Enne kaebuse esitamist Euroopa Andmekaitseinspektorile on soovitav, et andmesubjektid võtaks kõigepealt lahenduse leidmiseks ühendust vastutava töötleja ja/või nõukogu andmekaitseametnikuga.

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(3)  ELT L 67, 3.3.2023, lk 47.

(4)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

(5)  ELT L 67, 3.3.2023, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/52

---

Euro vahetuskurss (1)

2. veebruar 2023

(2023/C 80/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0988 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4393 |
| GBP | Inglise nael | 0,89289 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3587 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9992 |
| ISK | Islandi kroon | 153,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,9535 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,809 |
| HUF | Ungari forint | 387,20 |
| PLN | Poola zlott | 4,7015 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9025 |
| TRY | Türgi liir | 20,6766 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5407 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4602 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6183 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6855 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4352 |
| KRW | Korea vonn | 1 345,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,7046 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3878 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 360,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6655 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,170 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,030 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4859 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4050 |
| INR | India ruupia | 90,3015 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0988

JPY

Jaapani jeen

141,12

DKK

Taani kroon

7,4393

GBP

Inglise nael

0,89289

SEK

Rootsi kroon

11,3587

CHF

Šveitsi frank

0,9992

ISK

Islandi kroon

153,50

NOK

Norra kroon

10,9535

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,809

HUF

Ungari forint

387,20

PLN

Poola zlott

4,7015

RON

Rumeenia leu

4,9025

TRY

Türgi liir

20,6766

AUD

Austraalia dollar

1,5407

CAD

Kanada dollar

1,4602

HKD

Hongkongi dollar

8,6183

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6855

SGD

Singapuri dollar

1,4352

KRW

Korea vonn

1 345,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,7046

CNY

Hiina jüaan

7,3878

IDR

Indoneesia ruupia

16 360,69

MYR

Malaisia ringit

4,6655

PHP

Filipiini peeso

59,170

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,030

BRL

Brasiilia reaal

5,4859

MXN

Mehhiko peeso

20,4050

INR

India ruupia

90,3015

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/53

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 80/05)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 1181 | 24. veebruar 2023, | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: – CASi nr: – | Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Iirimaa | REACH/23/7/0 | Pindaktiivne aine, mida kasutatakse bioloogiliste ravimite valmistamisel abiainena viiruste inaktiveerimisel ja sellega seotud puhastusprotsessides | 4. jaanuar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| REACH/23/7/1 | Pindaktiive aine, mida kasutatakse bioloogiliste ravimite valmistamisel filtrite puhastamiseks viiruste inaktiveerimise protsessides | 4. jaanuar 2028 |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 1181

24. veebruar 2023,

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)

EÜ nr: – CASi nr: –

Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Iirimaa

REACH/23/7/0

Pindaktiivne aine, mida kasutatakse bioloogiliste ravimite valmistamisel abiainena viiruste inaktiveerimisel ja sellega seotud puhastusprotsessides

4. jaanuar 2033

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

REACH/23/7/1

Pindaktiive aine, mida kasutatakse bioloogiliste ravimite valmistamisel filtrite puhastamiseks viiruste inaktiveerimise protsessides

4. jaanuar 2028

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/54

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) rakendamisega

(REACH-määruse XVII lisa kande 27 (nikkel) kohaste Euroopa standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 80/06)

| ESO | Standardi viide ja nimetus | Viide asendatavale standardile |
| --- | --- | --- |
| CEN | EN 1811:2011+A1:2015
  Põhimeetod nikli eraldumise määramiseks needikomplektides, mis läbivad augustatud kehaosi ja toodetes, mida kasutatakse nahaga vahetus pikaajalises kontaktis | EN 1811:2011 |
| CEN | EN 12472:2020
  Meetod kiirendatud kulumise ja korrosiooni simuleerimiseks nikli eraldumise avastamiseks nikeldatud esemetelt | EN 12472:2005+A1:2009 |
| CEN | EN 16128:2015
  Oftalmiline optika. Tugimeetod nikli eraldumise määramiseks prilliraamidelt ja päikeseprillidelt | EN 16128:2011 |
| ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:






  — | CEN: www.cencenelec.eu |

ESO

Standardi viide ja nimetus

Viide asendatavale standardile

CEN

EN 1811:2011+A1:2015

Põhimeetod nikli eraldumise määramiseks needikomplektides, mis läbivad augustatud kehaosi ja toodetes, mida kasutatakse nahaga vahetus pikaajalises kontaktis

EN 1811:2011

CEN

EN 12472:2020

Meetod kiirendatud kulumise ja korrosiooni simuleerimiseks nikli eraldumise avastamiseks nikeldatud esemetelt

EN 12472:2005+A1:2009

CEN

EN 16128:2015

Oftalmiline optika. Tugimeetod nikli eraldumise määramiseks prilliraamidelt ja päikeseprillidelt

EN 16128:2011

ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

—

CEN: www.cencenelec.eu

| — | Cenelec: www.cencenelec.eu |
| --- | --- |

—

Cenelec: www.cencenelec.eu

| — | ETSI: www.etsi.org |
| --- | --- |

—

ETSI: www.etsi.org

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas (1).

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad need ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

Lisateave harmoneeritud standardite ja muude Euroopa standardite kohta on kättesaadav ka aadressil https://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards_en

---

(1)  ELT C 338, 27.9.2014, lk 31.

---

Kontrollikoda

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/55

---

Eriaruanne nr 05/2023

„ELi finantsmaastik – keeruline moodustis, mis vajab lihtsustamist ja paremat aruandekohustust“

(2023/C 80/07)

Kontrollikoda avaldas eriaruande 05/2023: „ELi finantsmaastik – keeruline moodustis, mis vajab lihtsustamist ja paremat aruandekohustust“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=63502

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/56

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2023/C 80/08)

Pärast seda, kui avaldati teade (1) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „asjaomane riik“) pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamistaotlus.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 2. detsembril 2022 Euroopa terastorude tootjate ühendus EUROFER (edaspidi „ESTA“ või „taotluse esitaja“) liidu teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Taotluse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Seda, kuidas huvitatud isikud saavad toimikuga tutvuda, on selgitatud käesoleva teate punktis 5.6.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud tsiviilõhusõidukites kasutatavad liitmikega torud gaaside või vedelike juhtimiseks) (edaspidi „vaatlusalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 83, ex 7304 49 85 , ex 7304 49 89 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid 7304410090, 7304498390, 7304498590, 7304498990 ja 7304900091) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes informatsiooniks ja tariifne klassifikatsioon võib hiljem muutuda.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis algselt kehtestati nõukogu 14. detsembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 (3). Nimetatud määrusega kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida pikendati pärast aegumise läbivaatamist komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/330, (4) mida viimati muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1382 (5)
  ..

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4.1.   
  Väide dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

4.1.1.   Väide Hiina RV dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väitis, et Hiina RV puhul ei ole kohane kasutada omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

Väidetavate oluliste moonutuste tõendamisel toetus taotluse esitaja komisjoni talituste 20. detsembril 2017. aastal esitatud riigiaruandele, milles on kirjeldatud konkreetset turuolukorda Hiina RVs (6). Eelkõige osutas ta sellistele moonutustele nagu riigi osalemine tööstuses üldiselt ning konkreetsetele moonutustele terasesektoris (kuna terasest valtstoorikud on roostevabast terasest torude põhitooraine) ning peatükkidele maakasutuse, energia, kapitali, tooraine ja tööjõu kohta. Lisaks tugines taotluse esitaja avalikult kättesaadavale teabele, nagu arvukad ajakirjanduses ilmunud artiklid, Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastaku plaan ning terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava sissejuhatus.

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt määras taotluse esitaja kindlaks arvestusliku normaalväärtuse vastavalt sobiva võrdlusriigi moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavatele tootmis- ja müügikuludele. Vaatlusalusest riigist pärit vaatlusaluse toote liitu müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) põhjal väitis taotluse esitaja, et Hiina RVst imporditakse seda endiselt dumpinguhinnaga, kuigi vähe. Võttes arvesse, Hiina RVst pärit impordi maht on väike, esitas taotluse esitaja tõendeid ka selle kohta, et Hiina RV ekspordihinnad (tehasehindade tasandil) on eespool nimetatud arvestuslikust normaalväärtusest madalamad ka muudesse riikidesse eksportimisel. Seetõttu väidab taotluse esitaja, et dumpinguhinnaga müük liitu tõenäoliselt jätkub või kordub märkimisväärsetes kogustes.

4.2.   
  Väide kahju kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väidab, et Hiina RV dumpingust tuleneva kahju kordumine on tõenäoline. Ta on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote import liitu tõenäoliselt suureneks, sest Hiina RVs on kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turg on hinnataseme poolest atraktiivne.

Kokkuvõtvalt väidab taotluse esitaja, et meetmed on aidanud kahju kõrvaldada ning et kui neil lastaks aeguda, põhjustaks Hiina RVst pärit olulises koguses dumpinguhindadega impordi kordumine tõenäoliselt liidu tööstusele tekitatava kahju kordumise.

5.   Menetlus

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et on piisavalt tõendeid dumpingu (7) ja kahju tõenäosuse kohta, mis õigustab meetmete aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Aegumise läbivaatamise tulemusena selgitatakse välja, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele, (8) mis on avaldatud COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele ning mida võidakse kohaldada käesoleva menetluse suhtes.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2019 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse kohta (sh kahju kordumise ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (9).

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Aegumise läbivaatamise käigus uurib komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksporti ning ekspordist olenemata seda, kas vaatlusalust toodet asjaomases riigis tootvate ja müüvate äriühingute olukord on selline, et liitu suunatud dumpinguhinnaga ekspordi jätkumine või kordumine oleks meetmete aegumise korral tõenäoline.

Komisjoni uurimises kutsutakse osalema kõiki vaatlusaluse toote tootjaid (10) asjaomasest riigist, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes.

5.3.1.   Asjaomase riigi tootjate uurimine

Kuna käesolevasse läbivaatamisse kaasatud Hiina RV tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil tootjatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva läbivaatamise aluseks olevad meetmed kehtestati, esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Selleks et saada tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka Hiina RV ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi tootjate teadaolevate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab kõigile asjaomase riigi teadaolevatele tootjatele, ametiasutustele ja tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on saanud tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole ette nähtud teisiti, peavad valimisse kaasatud tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana.

5.3.2.   Täiendav menetlus seoses Hiina RVga, kus esineb olulisi moonutusi

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon palub huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukoht taotluses esitatud tootmistegurite/sisendite ja harmoneeritud süsteemi (HS) koodide kohta, pakkuda välja võrdlusaluseks sobivaid riike ja esitada andmeid vaatlusaluse toote tootjate kohta nendes riikides. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitab komisjon varsti pärast uurimise algatamist huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud märke abil kõiki uurimisega seotud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatseb kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina RV puhul. See hõlmab kõiki allikaid, sh vajaduse korral võrdlusaluseks valitud sobiva kolmanda riigi valikut. Uurimisega seotud isikutele antakse märkuste esitamiseks aega kümme päeva alates kuupäevast, mil kõnealune märge toimikule lisatakse.

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Hiina RV puhul võimalik võrdlusaluseks sobiv kolmas riik Mehhiko. Selleks et võrdlusaluseks sobiv kolmas riik lõplikult kindlaks määrata, uurib komisjon, kas on Hiina RV-le sarnase majandusarenguga riike, kus toodetakse ja müüakse vaatlusalust toodet ning kus asjakohased andmed on hõlpsasti kättesaadavad. Kui niisuguseid riike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

Asjakohaste allikate osas kutsub komisjon kõiki Hiina RV tootjaid üles esitama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist teavet vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate materjalide (töötlemata ja töödeldud) ja energia kohta. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM.Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Lisaks tuleb kõik faktid, mis on vajalikud kulude ja hindade kindlaksmääramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, esitada 65 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Need faktid peavad pärinema üksnes avalikest allikatest.

Selleks et saada uurimiseks vajalikku teavet alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaste väidetavate oluliste moonutuste kohta, teeb komisjon küsimustiku kättesaadavaks ka Hiina RV valitsusele.

5.3.3.   Sõltumatute importijate uurimine (11) (12)

Uurimises on kutsutud osalema sõltumatud importijad, kes impordivad vaatlusalust toodet asjaomasest riigist liitu, sealhulgas need, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu sõltumatute importijatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist.

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

5.4.   
  Kahju kordumise tõenäosuse kindlakstegemine ja liidu tootjate uurimine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju kordumine on tõenäoline, kutsub komisjon liidu vaatlusaluse toote tootjaid uurimises osalema.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda menetlust nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, sealhulgas liidu tootjad, kes ei teinud koostööd praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes, kuid on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad tagastama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamiseks vajalik teave esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule.

Küsimustik, sh vaatlusaluse toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658. Igal juhul võetakse alusmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos ajakohaste faktiliste andmetega, mis võimaldavad seda teavet kontrollida.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad organisatsioonid kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomase riigi tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.3 ja 5.4 kirjeldatud korras, käsitatakse huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (13).

5.7.   
  Muud kirjalikud esildised

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha käesoleva teate alusel teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.8.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.9.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (14). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas huvitatud isikuna registreerimise taotlused, skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://europa.eu/!7tHpY3. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on saadud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post: TRADE-SSSPT-R792-DUMPING@ec.europa.eu või

TRADE-SSSPT-R792-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 5 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 kindlaks määratud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada viie päeva jooksul pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui avaldatakse täiendavad lõplikud järeldused, tuleks märkused kõnealuseid järeldusi käsitleva teabe kohta, mille on esitanud teised huvitatud isikud, esitada ühe päeva jooksul pärast nende märkuste tegemiseks määratud tähtaega (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab oluliselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Kui huvitatud isik ei esita vastuseid elektroonses vormis, ei peeta seda koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et sellises vormis vastuste esitamine oleks ebaratsionaalselt koormav või põhjendamatult kulukas. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_en

12.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Huvitatud isik, kes leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

13.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (15).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://europa.eu/!vr4g9W

---

(1)  ELT C 241, 24.6.2022, lk 21.

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(3)  ELT L 336, 20.12.2011, lk 6.

(4)  ELT L 63, 6.3.2018, lk 15.

(5)  ELT L 227, 3.9.2019, lk 1.

(6)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste jaoks), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2. Riigiaruanne on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf. Riigiaruandes viidatud dokumendid on kättesaadavad põhjendatud taotluse alusel.

(7)  Olemasoleva teabe alusel leiab komisjon, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt on piisavalt tõendeid, mis näivad osutavat sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei ole kohane kasutada asjaomase riigi omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega on põhjendatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamine.

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(9)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

(10)  Tootja on asjaomases riigis asuv, vaatlusalust toodet tootev äriühing ja temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(11)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole asjaomase riigi tootjatega seotud. Tootjatega seotud importijad peavad täitma nendele tootjatele mõeldud küsimustiku I lisa. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(12)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(13)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(14)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT TEATAVATE ROOSTEVABAST TERASEST ÕMBLUSTETA TORUDE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punkti 5.3.3 kohaselt nõutava valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige oma äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ning algatamisteates määratletud, Hiina Rahvavabariigist liitu imporditud ning pärast importimist liidu turule edasi müüdud vaatlusaluse toote väärtus eurodes (EUR) ja maht tonnides läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

| | Tonnides | Väärtus eurodes |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes | | |
| Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote import | | |
| Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu) | | |
| Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina RVst importimist | | |

Tonnides

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote import

Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu)

Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina RVst importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote tootmises ja/või müügis (eksport ja/või omamaine müük) osalevate seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla kuulub näiteks vaatlusaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtu korras, vaatlusaluse toote töötlemine ja sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/67 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/67

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 80/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Macquarie Asset Management („Macquarie“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Management („Macquarie“, Austraalia),

| — | wpd AG („wpd“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

wpd AG („wpd“, Saksamaa),

| — | Luwei Wind Power Co., Ltd. (sealhulgas täielikult talle kuuluv tütarettevõtja Chiwei Wind Power Co., Ltd.), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd. ja Anwei Wind Power Co., Ltd. D (edaspidi „ühisettevõtjad“) (Taiwan), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel InfraVest Asia GmbH ja wpd. |
| --- | --- |

—

Luwei Wind Power Co., Ltd. (sealhulgas täielikult talle kuuluv tütarettevõtja Chiwei Wind Power Co., Ltd.), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd. ja Anwei Wind Power Co., Ltd. D (edaspidi „ühisettevõtjad“) (Taiwan), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel InfraVest Asia GmbH ja wpd.

Macquarie ja wpd omandavad ühisettevõtjate üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Macquarie on üleilmne investeerimis-, pangandus- ja finantsteenuste osutaja, kes tegutseb mitmes valdkonnas, sealhulgas investeerib eri sektoritesse, nagu maavarad ja tooraine, energia, finantsasutused, taristu ja kinnisvara, |
| --- | --- |

—

Macquarie on üleilmne investeerimis-, pangandus- ja finantsteenuste osutaja, kes tegutseb mitmes valdkonnas, sealhulgas investeerib eri sektoritesse, nagu maavarad ja tooraine, energia, finantsasutused, taristu ja kinnisvara,

| — | wpd on eraomandis olev aktsiaselts, mille asukoht ja peakorter on Saksamaal ning mis arendab ja käitab tuule- ja päikeseparke. wpd tegutseb aktiivselt 30 riigis Euroopas, Aasias, Tšiilis ja USAs, |
| --- | --- |

—

wpd on eraomandis olev aktsiaselts, mille asukoht ja peakorter on Saksamaal ning mis arendab ja käitab tuule- ja päikeseparke. wpd tegutseb aktiivselt 30 riigis Euroopas, Aasias, Tšiilis ja USAs,

| — | ühisettevõtjad käitavad üksnes Taiwanis asuvaid maismaatuulikuid ja nendega seotud taristut ning omavad otseselt või kaudselt üksnes Taiwanis asuvaid maismaa tuuleparke. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtjad käitavad üksnes Taiwanis asuvaid maismaatuulikuid ja nendega seotud taristut ning omavad otseselt või kaudselt üksnes Taiwanis asuvaid maismaa tuuleparke.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/69

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10891 – BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 80/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Koninklijke Bunge B.V („Bunge“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Koninklijke Bunge B.V („Bunge“, Ameerika Ühendriigid),

| — | SC Frich’Envol (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

SC Frich’Envol (Prantsusmaa),

| — | SC One (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

SC One (Prantsusmaa),

| — | BZ SAS ja SCI de Maison Bleue (koos „BZ Group“, Prantsusmaa), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel SC Frich’Envol ja SC One. |
| --- | --- |

—

BZ SAS ja SCI de Maison Bleue (koos „BZ Group“, Prantsusmaa), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel SC Frich’Envol ja SC One.

Bunge, SC Frich’Envol ja SC One omandavad ettevõtja BZ Group üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bunge on üleilmne põllumajandustööstus- ja toiduettevõtja, mis tegeleb põllumajanduslike toorainete ja põhitarbeainete, eelkõige õliseemnete ja teravilja ostmise, ladustamise, transpordi, töötlemise ja müügiga. Bunge töötleb õliseemneid toiduainete-, loomasööda- ja biodiislitööstuse jaoks taimeõlideks ja valgujahudeks. Bunge toodab ka jahvatustooteid, suhkrut ja bioenergiat. |
| --- | --- |

—

Bunge on üleilmne põllumajandustööstus- ja toiduettevõtja, mis tegeleb põllumajanduslike toorainete ja põhitarbeainete, eelkõige õliseemnete ja teravilja ostmise, ladustamise, transpordi, töötlemise ja müügiga. Bunge töötleb õliseemneid toiduainete-, loomasööda- ja biodiislitööstuse jaoks taimeõlideks ja valgujahudeks. Bunge toodab ka jahvatustooteid, suhkrut ja bioenergiat.

| — | SC Frich’Envol ja SC One hoiavad BZ SASi ja SCI de Maison Bleue aktsiaid ega tegele ise ühegi tegevusega. |
| --- | --- |

—

SC Frich’Envol ja SC One hoiavad BZ SASi ja SCI de Maison Bleue aktsiaid ega tegele ise ühegi tegevusega.

| — | BZ Group on Prantsuse kontsern, mis tegeleb teraviljade, õliseemnete ja valgukultuuride tootmise, ostmise, ladustamise ja müügiga ning selliste toodete terminaliteenustega. |
| --- | --- |

—

BZ Group on Prantsuse kontsern, mis tegeleb teraviljade, õliseemnete ja valgukultuuride tootmise, ostmise, ladustamise ja müügiga ning selliste toodete terminaliteenustega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10891 – BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/71

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 80/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Carota dell'Altopiano del Fucino“

ELi nr: PGI-IT-0270-AM03 – 15.4.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

AURELI MARIO S.S. AGRICOLA DEI F.LLI AURELI

Aadress: Via Mario Aureli 7, 67050 Ortucchio (AQ), Itaalia

E-post: amministrazione@pec.aurelimario.com

Põllumajandusettevõtja AURELI MARIO S.S. Ühendusel AGRICOLA DEI F.LLI AURELI on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☐ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☐

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

TOOTE KIRJELDUS

Artikli 2 lõiget 1

„Kaitstud geograafilise tähisega „Carota dell’Altopiano del Fucino“ hõlmatud porgandid on liigi Daucus carota L. sordid, mida kasvatatakse käesoleva tootespetsifikaadi artiklis 3 määratletud piirkonnas. Sordid, mida võib kasutada nende porgandite kasvatamiseks, on järgmised: „MAESTRO“ (Vilmorin), „PRESTO“ (Vilmorin), „CONCERTO“ (Vilmorin), „NAPOLI“ (Bejo), „NANDOR“ (Clause), „DORDOGNE“ (SG);“

muudetakse järgmiselt:

„Kaitstud geograafilise tähisega „Carota dell’Altopiano del Fucino“ hõlmatud porgandid on liigi Daucus carota L. sordid, mida kasvatatakse käesoleva tootespetsifikaadi artiklis 3 määratletud piirkonnas. Sordid, mida võib kasutada nende porgandite kasvatamiseks, on järgmised: „MAESTRO“ (Vilmorin), „PRESTO“ (Vilmorin), „CONCERTO“ (Vilmorin), „NAPOLI“ (Bejo), „NANDOR“ (Clause), „DORDOGNE“ (SG), „SUENIO-VAC113“ (Vilmorin), „NATUNIA“ (Bejo), „NAMIBIA“ (Bejo), „NOVARA“ (Bejo), „BANGOR“ (Bejo), „CARVALO“ (Seminis), „ALLYANCE F1“ (Nunhems), „ROMANCE F1“ (Nunhems), „LAGUNA F1“ (Nunhems), „BRILLYANCE F1“ (Nunhems), „SIRKANA F1“ (Nunhems), „BENAGALA F1“ (Carosem), „CARAVEL F1“ (Carosem), „CARILLON F1“ (Carosem), „HYB – 104 PILLOLE“ (Meridiem Seeds), „CARVORA“ (Seminis), „CHAMPION“ (Sygenta), „ZANAHORIA HYB“ (Meridiem Seeds).“

Muudatusega ajakohastatakse ja laiendatakse sortide valikut, mida on lubatud kasutada. See on tingitud sordiuuenduse kõrgest tasemest ja kiirusest asjaomases sektoris ning vajadusest tagada kaitstud geograafilise tähisega toote kättesaadavus. Praegused nõuded piiravad muude turul saadaolevate sortide või hübriidide kasutamist, hoolimata sellest, et neil mitte ainult ei ole tootmispiirkonnas samad toote- ja kvaliteediomadused, nagu on sätestatud tootespetsifikaadis, vaid sageli on need agronoomiliselt mõnes aspektis isegi paremad (tugev resistentsus teatavate taimehaiguste suhtes) ja säilivad kauem.

Samuti on oluline mitte piirduda väikese arvu sortide ja seemnetootmise ettevõtetega, et oleks võimalik kiiresti reageerida turu kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele nõudmistele ning mitmesugustest kaubanduslikest vajadustest tulenevatele uutele stsenaariumidele, kuna see on kliimatingimustega seotud majandusmudelite seisukohast kasumlikum.

Selle põhjal ja asjaomases piirkonnas tehtud katsete käigus kogutud positiivseid teaduslikke tõendeid arvesse võttes on peetud asjakohaseks muuta tootespetsifikaati, et lisada sinna täiendavad sordid ja hübriidid, mis suudavad paremini vastata uutele agronoomilistele ja turu vajadustele.

Need muudatused aitaksid oluliselt suurendada tootjate huvi liituda „Carota dell’Altopiano del Fucino“ kontrollisüsteemiga, mis on praegu üsna piiratud, sest saadaval/lubatud on vaid piiratud arv kaubanduslikke sorte. Nende muudatuste teise mõjuna suureneksid märkimisväärselt sertifitseeritavad porgandikogused, arvestades suurt nõudlust uute sortide ja hübriidide järele, mis vastavad paremini turu ja tarbijate uutele vajadustele.

See muudatus puudutab ka koonddokumendi punkti 3.2.

Järgmine artikli 2 lõikes 3 esitatud tekst kirjeldab toote omadusi:

„Tootel peavad olema järgmised omadused:

Kuju: silindrikujuline, ümara otsaga, ilma hargnenud narmasjuurteta

Värvus: sügavoranž, sh ülemine osa

Sisaldus:

| — | sahharoos > 3 % |
| --- | --- |

—

sahharoos > 3 %

| — | beetakaroteen > 60 mg/kg |
| --- | --- |

—

beetakaroteen > 60 mg/kg

| — | askorbiinhape > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

askorbiinhape > 5 mg/kg

| — | valgud > 0,5 % |
| --- | --- |

—

valgud > 0,5 %

| — | kiud > 1,2 % |
| --- | --- |

—

kiud > 1,2 %

Füüsikalised omadused: krõmpsuv, puhta murdejoonega“

muudetakse järgmiselt:

„Tootel peavad olema järgmised omadused:

Kuju: silindrikujuline, ümara otsaga, ilma hargnenud narmasjuurteta

Värvus: sügavoranž, sh ülemine osa

Sisaldus:

| — | sahharoos > 2 % |
| --- | --- |

—

sahharoos > 2 %

| — | beetakaroteen > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

beetakaroteen > 50 mg/kg

| — | askorbiinhape > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

askorbiinhape > 5 mg/kg

| — | valgud > 0,4 % |
| --- | --- |

—

valgud > 0,4 %

| — | kiud > 1,2 % |
| --- | --- |

—

kiud > 1,2 %

Füüsikalised omadused: krõmpsuv, puhta murdejoonega

Nelja aasta (2017–2020) jooksul kontrolliasutuse nimel kontrollimiseks esitatud porganditest volitatud laborites võetud kümnete proovide eri analüüsidest on ilmnenud, et parameetrite väärtused on mõnel aastal olnud väiksemad kui spetsifikaadis ette nähtud väärtused.

Järgmises tabelis on esitatud spetsifikaadis sätestatud väärtused, kontrolliasutuse poolt sertifitseerimiseks esitatud partiide miinimumväärtused ja muudatuses kavandatud väärtused.

Tuleb märkida, et muudatusettepanekus esitatud väärtused on tunduvalt kõrgemad kõnealuse nelja aasta jooksul tuvastatud miinimumväärtustest, et säilitada ja tagada toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ (KGT) objektiivne kvaliteet:

| Parameeter | Väärtus kehtivas spetsifikaadis |
| --- | --- |
| Tuvastatud miinimumväärtused 2017–2020 | Muudatusettepanekus esitatud väärtused |
| Sahharoos | > 3  % | |
| | 1,7  % | |
| | > 2  % | |
| Beetakaroteen | > 60  mg/kg | 25  mg/kg |
| | > 50  mg/kg | |
| Askorbiinhape | > 5  mg/kg | 0  mg/kg |
| | > 5  mg/kg | |
| Valgud | > 0,5  % | 0  % |
| | > 0,4  % | |
| Kiud | > 1,2  % | |
| | > 1  % | |
| | > 1,2  % | |

Parameeter

Väärtus kehtivas spetsifikaadis

Tuvastatud miinimumväärtused 2017–2020

Muudatusettepanekus esitatud väärtused

Sahharoos

> 3  %

1,7  %

> 2  %

Beetakaroteen

> 60  mg/kg

25  mg/kg

> 50  mg/kg

Askorbiinhape

> 5  mg/kg

0  mg/kg

> 5  mg/kg

Valgud

> 0,5  %

0  %

> 0,4  %

Kiud

> 1,2  %

> 1  %

> 1,2  %

Täpsemalt on peetud asjakohaseks:

| — | vähendada veidi beetakaroteenisisaldust > 60 mg/kg-lt > 50 mg/kg-le, võttes aluseks asjaomases piirkonnas tehtud välikatsete tulemused. Tehtud katsed näitasid, et beetakaroteenisisaldust mõjutab kasutatud väetiste kogus ja eelkõige väetamismeetod. Βeetakaroteenisisaldus on suurem, kui lämmastikväetisi kasutatakse rohkem, eriti kui kasutatakse niisutusveega väetamist saagikoristusaja lähenedes.
  Lisaks sellele, et need tavad on kulukad ega suurenda lõpptoote saagikust, muudavad need porgandid sageli säilitamisel haigustele vastuvõtlikumaks. Samuti on need tavad vastuolus uute keskkonnasäästlikkuse suunistega, mille eesmärk on vähendada lämmastiku kasutamist ja soodustada veevarude vastutustundlikumat tarbimist põllumajanduses.
  Mulla/kliima ja tootmistegurite koosmõju asjaomases piirkonnas, eelkõige Fucino platoo kõrgusest tingitud kliima, mõjutab selliseid muutujaid nagu temperatuurivahemik, sademete hulk ja valgus, mis võivad põhjustada suhkru- ja beetakaroteenisisalduse kõikumisi.
  Kehtiva nõude kohaselt peab porgandi „Carota dell’Altopiano del Fucino“ beetakaroteenisisaldus olema üle 60 mg/kg. Kavandatud nõue näeb ette sisalduse üle 50 mg/kg. See võimaldab tootjatel paremini reageerida tarneahela muutuvatele kestlikkusvajadustele, kaitstes samal ajal toote eriomadusi ja tagades, et porgandid „Carota dell’Altopiano del Fucino“ vastavad jätkuvalt nõuetele, mis ületavad kirjanduses esitatud porgandite keskmisi väärtusi. |
| --- | --- |

—

vähendada veidi beetakaroteenisisaldust > 60 mg/kg-lt > 50 mg/kg-le, võttes aluseks asjaomases piirkonnas tehtud välikatsete tulemused. Tehtud katsed näitasid, et beetakaroteenisisaldust mõjutab kasutatud väetiste kogus ja eelkõige väetamismeetod. Βeetakaroteenisisaldus on suurem, kui lämmastikväetisi kasutatakse rohkem, eriti kui kasutatakse niisutusveega väetamist saagikoristusaja lähenedes.

Lisaks sellele, et need tavad on kulukad ega suurenda lõpptoote saagikust, muudavad need porgandid sageli säilitamisel haigustele vastuvõtlikumaks. Samuti on need tavad vastuolus uute keskkonnasäästlikkuse suunistega, mille eesmärk on vähendada lämmastiku kasutamist ja soodustada veevarude vastutustundlikumat tarbimist põllumajanduses.

Mulla/kliima ja tootmistegurite koosmõju asjaomases piirkonnas, eelkõige Fucino platoo kõrgusest tingitud kliima, mõjutab selliseid muutujaid nagu temperatuurivahemik, sademete hulk ja valgus, mis võivad põhjustada suhkru- ja beetakaroteenisisalduse kõikumisi.

Kehtiva nõude kohaselt peab porgandi „Carota dell’Altopiano del Fucino“ beetakaroteenisisaldus olema üle 60 mg/kg. Kavandatud nõue näeb ette sisalduse üle 50 mg/kg. See võimaldab tootjatel paremini reageerida tarneahela muutuvatele kestlikkusvajadustele, kaitstes samal ajal toote eriomadusi ja tagades, et porgandid „Carota dell’Altopiano del Fucino“ vastavad jätkuvalt nõuetele, mis ületavad kirjanduses esitatud porgandite keskmisi väärtusi.

| — | vähendada sahharoosisisaldust > 3 %-lt > 2 %-le. Sahharoosisisalduse vähendamine ei ole kvalitatiivselt oluline, sest tarbijad ei pea porgandit oluliseks suhkrusisaldusega köögiviljaks. Lisaks ei mõjuta kavandatav väärtus mingil viisil toote omadusi, turustatavust ega äratuntavust turul. |
| --- | --- |

—

vähendada sahharoosisisaldust > 3 %-lt > 2 %-le. Sahharoosisisalduse vähendamine ei ole kvalitatiivselt oluline, sest tarbijad ei pea porgandit oluliseks suhkrusisaldusega köögiviljaks. Lisaks ei mõjuta kavandatav väärtus mingil viisil toote omadusi, turustatavust ega äratuntavust turul.

| — | vähendada porgandi valgusisaldust > 0,5 %-lt > 0,4 %-le. Valgusisalduse vähendamine ei ole kvalitatiivselt oluline, sest tarbijad ei pea porgandit olulise valgusisaldusega köögiviljaks. Lisaks ei mõjuta kavandatav väärtus mingil viisil toote omadusi, turustatavust ega äratuntavust turul. |
| --- | --- |

—

vähendada porgandi valgusisaldust > 0,5 %-lt > 0,4 %-le. Valgusisalduse vähendamine ei ole kvalitatiivselt oluline, sest tarbijad ei pea porgandit olulise valgusisaldusega köögiviljaks. Lisaks ei mõjuta kavandatav väärtus mingil viisil toote omadusi, turustatavust ega äratuntavust turul.

See muudatus puudutab ka koonddokumendi punkti 3.2.

Artiklis 10 on esitatud järgmine tekst:

„Logo ülemine osa koosneb sõnadest „Carota dell’Altopiano del Fucino“ kirjatüübis Cooper BlkHd BT; see on rohelist värvi (Pantone P.C.S. (S 274–1 CVS)) ja musta kontuuriga. Tähtede nähtavalt varieeruv suurus sümboliseerib lause keskel kõrgustikku („Altopiano“) ja lõpus madalamat maa-ala („Fucino“). Selle all on esitatud sõnad „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA“ [KAITSTUD GEOGRAAFILINE TÄHIS] kirjatüübis Arial Rounded MT Bold valge värviga sinise mulli taustal (Pantone Reflex Blue). ELi kaitstud geograafilise tähise sümbol on esitatud tekstist vasakul.“;

teksti on muudetud järgmiselt:

„Logo ülemine osa, mida toote märgis peab sisaldama, koosneb sõnadest „Carota dell’Altopiano del Fucino“ kirjatüübis Cooper BlkHd BT; see on rohelist värvi (Pantone P.C.S. (S 274–1 CVS)) ja musta kontuuriga. Tähtede nähtavalt varieeruv suurus sümboliseerib lause keskel kõrgustikku („Altopiano“) ja lõpus madalamat maa-ala („Fucino“). Selle all on esitatud sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ [kaitstud geograafiline tähis] kirjatüübis Arial Rounded MT Bold valge värviga sinise mulli taustal (Pantone Reflex Blue). ELi kaitstud geograafilise tähise sümbol on esitatud tekstist vasakul.“

Peeti asjakohaseks täpsustada, et logo lisamine toote märgistusele on kohustuslik ning et koonddokumendi punkti 3.6 tuleb lisada selle visuaalne kujutis. Sõna „scritta“ on asendatud sõnaga „menzione“ (itaalia keeles; see konkreetne muudatus ei mõjuta eestikeelset versiooni). Parandatud on ka viiteid ELi kaitstud geograafilise tähise sümbolile, asendades sõna „logo“ sõnaga „sümbol“ ja viite „ELile„“ viitega „Euroopa Liidule“.

See muudatus puudutab ka koonddokumendi punkti 3.6.

Mis puudutab koonddokumendi sõnastust (eelkõige selle punkti 5.3), siis praegu kehtiva koonddokumendi tekst, st 20. septembri 2013. aasta Euroopa Liidu Teatajas (C 272) avaldatud koonddokumendi tekst, on muudatusteta üle võetud.

KOONDDOKUMENT

„Carota dell'Altopiano del Fucino“

ELi nr: PGI-IT-0270-AM03 – 15.4.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   [kpn või kgt] nimetus(ed)

„Carota dell'Altopiano del Fucino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Carota dell’Altopiano del Fucino“ hõlmatud porgandid on liigi Daucus carota L. sordid, mida kasvatatakse käesoleva tootespetsifikaadi artiklis 3 määratletud piirkonnas. Sordid, mida võib kasutada nende porgandite kasvatamiseks, on järgmised: „MAESTRO“ (Vilmorin), „PRESTO“ (Vilmorin), „CONCERTO“ (Vilmorin), „NAPOLI“ (Bejo), „NANDOR“ (Clause), „DORDOGNE“ (SG), „SUENIO-VAC113“ (Vilmorin), „NATUNIA“ (Bejo), „NAMIBIA“ (Bejo), „NOVARA“ (Bejo), „BANGOR“ (Bejo), „CARVALO“ (Seminis), „ALLYANCE F1“ (Nunhems), „ROMANCE F1“ (Nunhems), „LAGUNA F1“ (Nunhems), „BRILLYANCE F1“ (Nunhems), „SIRKANA F1“ (Nunhems), „BENAGALA F1“ (Carosem), „CARAVEL F1“ (Carosem), „CARILLON F1“ (Carosem), „HYB – 104 PILLOLE“ (Meridiem Seeds), „CARVORA“ (Seminis), „CHAMPION“ (Sygenta), „ZANAHORIA HYB“ (Meridiem Seeds).

Tootel peavad olema järgmised omadused:

Kuju: silindrikujuline, ümara otsaga, ilma hargnenud narmasjuurteta

Värvus: sügavoranž, sh ülemine osa

Sisaldus:

| — | sahharoos > 2 % |
| --- | --- |

—

sahharoos > 2 %

| — | beetakaroteen > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

beetakaroteen > 50 mg/kg

| — | askorbiinhape > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

askorbiinhape > 5 mg/kg

| — | valgud > 0,4 % |
| --- | --- |

—

valgud > 0,4 %

| — | kiud > 1,2 % |
| --- | --- |

—

kiud > 1,2 %

Füüsikalised omadused: krõmpsuv, puhta murdejoonega

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgandite kasvatamise etapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kohe pärast korjamist tuleb porgandid viia pakendamisettevõtetesse, kus need enne pesemist ja pakendamist jahutatakse, et tagada nende krõmpsuvus, väline värvus ja maitse.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet tuleb müüa uues puit-, papp- või plastpakendis, millele on selgelt märgitud järgmine teave:

Nimetus „Carota dell’Altopiano del Fucino“, millele on lisatud lühend „IGP“ ja sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ [kaitstud geograafiline tähis] vähemalt kaks korda suuremas kirjas kui mis tahes muu tekst.

Kogu teave, mis on vajalik tootja/pakendaja nime, ärinime, aadressi ja muu asjakohastes eeskirjades nõutud teabe kindlakstegemiseks.

Täiendavate täpsustuste kasutamine on keelatud.

Tooteid, mille valmistamisel on toorainena kasutatud kaitstud geograafilise tähisega tooteid „Carota dell’Altopiano del Fucino“, võib turustada pakendites, mis viitavad kaitstud geograafilisele tähisele, kuid ilma ELi sümbolita, isegi kui porgandeid on töödeldud ja nende kuju muudetud, tingimusel et

| — | Kaitstud geograafilise tähisega „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgandid on ainsad asjaomasesse tooterühma kuuluvad koostisosad; |
| --- | --- |

—

Kaitstud geograafilise tähisega „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgandid on ainsad asjaomasesse tooterühma kuuluvad koostisosad;

| — | kõik ettevõtjad, kes kasutavad kaitstud geograafilist tähist „Carota dell’Altopiano del Fucino“ loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete valmistamiseks, on kantud registrisse, mille põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud asutus on sel eesmärgil loonud ning mida ta kontrollib üksnes kaitstud geograafilise tähise kasutamise osas. |
| --- | --- |

—

kõik ettevõtjad, kes kasutavad kaitstud geograafilist tähist „Carota dell’Altopiano del Fucino“ loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete valmistamiseks, on kantud registrisse, mille põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud asutus on sel eesmärgil loonud ning mida ta kontrollib üksnes kaitstud geograafilise tähise kasutamise osas.

Kaitstud geograafilise tähise „Carota dell’Altopiano del Fucino“ mitteainuõiguslik kasutamine tähendab, et seda võib vastavalt kehtivatele õigusaktidele loetleda üksnes selle toote koostisosana, mis seda sisaldab või millest see on valmistatud.

Logo ülemine osa, mida toote märgis peab sisaldama, koosneb sõnadest „Carota dell’Altopiano del Fucino“ kirjatüübis Cooper BlkHd BT; see on rohelist värvi (Pantone P.C.S. (S 274–1 CVS)) ja musta kontuuriga. Tähtede suurus on nähtavalt varieeruv, mis sümboliseerib lause keskel kõrgustikku („Altopiano“) ja lõpus madalamat maa-ala („Fucino“). Selle all on esitatud sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ [kaitstud geograafiline tähis] kirjatüübis Arial Rounded MT Bold valge värviga sinise mulli taustal (Pantone Reflex Blue). ELi sümbol on esitatud tekstist vasakul.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ tootmispiirkond hõlmab kogu Altopiano del Fucino piirkonda.

Piiriks on Circonfucense provintsimaantee ning piirkond hõlmab maa-alasid, mis on jaotatud taluteedega nummerdatud kruntidena väiksemateks üksusteks ning mis on järgmiste L’Aquila provintsi omavalitsusüksuste osad: Avezzano ja selle juurde kuuluvad külad, Celano ja selle juurde kuuluvad külad, Cerchio, Aielli, Collarmele, Pescina ja selle juurde kuuluvad külad, S. Benedetto dei Marsi, Gioia nei Marsi ja selle juurde kuuluvad külad, Lecce dei Marsi, Ortucchio, Trasacco, Luco dei Marsi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Altopiano del Fucino, mida tuntakse eelkõige köögiviljakasvatuse piirkonnana, asub Kesk-Itaalia lõunaosas Abruzzo maakonnas piirkonnas, mida nimetatakse „Regione dei Parchi“ [parkide piirkond].

16 000 hektari suurune täiesti tasane ala asub 700 m kõrgusel merepinnast ning seda ümbritsevad keskkonna seisukohast eriti olulised mäed, näiteks Abruzzo rahvuspargis, ja Velino-Sirente pargis, ning samuti Ernici ja Simbruini mägi.

Põllumajandustegevus sai siin alguse 19. sajandi lõpul, mil vürst Alessandro Torlonia kuivendas Itaalia suuruselt kolmanda järve Il Lago del Fucino [Fucino järv].

Muld on piirkonnas liivane, suure aktiivse kaltsiumkarbonaadi sisaldusega; pH on kergelt aluseline kuni aluseline, suure orgaanilise aine sisaldusega, mida saab seostada Fucino põllumajandustootjate poolt igal teisel aastal tehtava rohke sõnnikulaotusega.

Kliimat mõjutavad ümbritsevad mäeahelikud, kõrgus ja suhteline õhuniiskus, mida tekitab tihe veekanalite võrgustik, mis tagab nii veevajaduse rahuldamise kasvuperioodil kui ka liigvee kogumise talvel. Talved on karmid ja vihmased, samas kui suvel valitseb kogu piirkonnas kuumus, eriti juulis ja augusti esimesel poolel; kõrguse tõttu on piirkonna temperatuur öösel ja päeval väga erinev.

5.2.   Toote eripära

Toode „Carota dell’Altopiano del Fucino“ on üldjuhul silindrikujuline, ümara otsaga, ilma hargnenud narmasjuurte või sügavate lõhedeta külgedel, sileda koore ja sügavoranži värvusega kogu juure ulatuses. Muid omadusi saab seostada toitainesisaldusega: „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgandil on suur ja hästi tasakaalustatud askorbiinhappe- ja üldsuhkrusisaldus.

Toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ vitamiinisisaldus on veel üks tüüpiline omadus, mis muudab toote kergesti eristatavaks: selles esineb suures koguses tiamiini, riboflaviini ja eelkõige karoteeni.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote teatava kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgand on Fucino piirkonna juhtiv põllumajanduskultuur, mis on osaliselt tingitud ainulaadsetest omadustest, mis on sellel tootel looduskeskkonna mõjul välja kujunenud.

Toote „Carota dell’Altopiano del Fucino“ porgandid omandavad eespool kirjeldatud organoleptilised omadused ja toiteväärtuse, mida Euroopa tarbijad hindavad ja tunnustavad, tänu tootmispiirkonna kliimatingimustele ning mulla laadile ja tüübile (väga sõre, ilma mineraaliosakesteta).

Kuna piirkonnas kasvatatakse porgandeid nii ulatuslikult, on tekkinud ka seotud tööstusharud, nimelt koristusjärgsed ja pakendamisrajatised ning töötlemisettevõtted, kus toodetakse porgandikuubikuid või porgandimahla. Kõik see – piirkonna suurepärased mulla- ja kliimatingimused, sektori ettevõtjate, nii kasvatajate kui ka turustajate spetsialiseerumine ning laialdane töötlemisrajatiste olemasolu – on kindlustanud siinsele porgandikasvatusele suurepärase maine.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse Itaalia põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP e STG“ [KPNi, KGT või GTE tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/79

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 80/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotlusele vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Pită de Pecica“

ELi nr: PGI-RO-02826 – 6.1.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Pită de Pecica“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rumeenia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Pită de Pecica“ on küpsetatud või külmutatud küpsetatud pagaritoode, mida valmistatakse kergitatud tainast ja küpsetatakse ahjus.

Toode „Pită de Pecica“ on valmistatud nisujahust, värskest pärmist, veest ja jodeeritud soolast.

See on ebakorrapärase, veidi pikliku kuju ja hästi nähtava sisselõikega ning kaalub 4 kg, 2 kg, 1 kg või 0,5 kg.

Toodet „Pită de Pecica“ müüakse kahel moel:

küpsetatud;

külmutatud küpsetatud.

3.2.1.   Organoleptilised omadused

Küpsetatud ja külmutatud küpsetatud „Pită de Pecica“ välimus on järgmine: terve päts, mille pind on poolläikivalt pruunistunud, aga mitte kõrbenud, ilma tuhajälgedeta. Toode on hästi kerkinud, ei ole kokku vajunud ega deformeerunud. Väljaspool on paks koorik ja ristlõikes on näha õhulise taina kihid.

| Välimus: |
| --- |
| — | kuju |

Välimus:

—

kuju

| — | veidi piklik ja hästi nähtava sisselõikega; |
| --- | --- |

—

veidi piklik ja hästi nähtava sisselõikega;

koorik:

| — | pind |
| --- | --- |

—

pind

| — | kare, poolläikiv, veidi krõbe; |
| --- | --- |

—

kare, poolläikiv, veidi krõbe;

| — | värvus |
| --- | --- |

—

värvus

| — | pruun; |
| --- | --- |

—

pruun;

sisemus:

| — | välimus |
| --- | --- |

—

välimus

| — | ei eraldu koorikust; |
| --- | --- |

—

ei eraldu koorikust;

| — | tekstuur |
| --- | --- |

—

tekstuur

| — | lahtine kogu ristlõike ulatuses, ilma jahuklompideta, elastne, ühtlaste pooridega (lubatud on mõned suuremad poorid); |
| --- | --- |

—

lahtine kogu ristlõike ulatuses, ilma jahuklompideta, elastne, ühtlaste pooridega (lubatud on mõned suuremad poorid);

| — | värvus |
| --- | --- |

—

värvus

| — | kollakasvalge; |
| --- | --- |

—

kollakasvalge;

maitse:

| — | magus ja soolane (magus tänu gluteenile ja süsivesikutele ning soolane soolasisalduse tõttu). |
| --- | --- |

—

magus ja soolane (magus tänu gluteenile ja süsivesikutele ning soolane soolasisalduse tõttu).

3.2.2.   Füüsikalised ja keemilised omadused

| Niiskusesisaldus: | minimaalselt 40 % – maksimaalselt 50 % |
| --- | --- |
| Happesus: | minimaalselt 1,0° – maksimaalselt 2,5° |
| Poorsus: | minimaalselt 70 % – maksimaalselt 85 % |
| Elastsus: | minimaalselt 80 % – maksimaalselt 98 % |
| Sool: | minimaalselt 0,5 % – maksimaalselt 2 % |

Niiskusesisaldus:

minimaalselt 40 % – maksimaalselt 50 %

Happesus:

minimaalselt 1,0° – maksimaalselt 2,5°

Poorsus:

minimaalselt 70 % – maksimaalselt 85 %

Elastsus:

minimaalselt 80 % – maksimaalselt 98 %

Sool:

minimaalselt 0,5 % – maksimaalselt 2 %

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   
  Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Pită de Pecica“ tootmisetapid toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas. Toote „Pită de Pecica“ tootmisprotsess koosneb järgmistest konkreetsetest etappidest: tooraine koguse ja kvaliteedi hindamine, tooraine ettevalmistamine ja väljamõõtmine, juuretise valmistamine, taina sõtkumine, taina kääritamine, taina rebimine, eelkergitamine, vormimine, kergitamine, küpsetamine, jahutamine ja kiire külmutamine (ainult külmutatud küpsetatud toote puhul).

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode on märgistatud vastavalt kehtivatele Euroopa ja Rumeenia õigusaktidele.

Märgistus peab sisaldama järgmist:

| — | toote nimetus, „Pită de Pecica“, selle järel sõnad „Indicație Geografică Protejată“ (kaitstud geograafiline tähis) või lühend „IGP“ (KGT) (tõlgitud selle riigi keelde/keeltesse, kus toodet turustatakse); |
| --- | --- |

—

toote nimetus, „Pită de Pecica“, selle järel sõnad „Indicație Geografică Protejată“ (kaitstud geograafiline tähis) või lühend „IGP“ (KGT) (tõlgitud selle riigi keelde/keeltesse, kus toodet turustatakse);

| — | toote liik (küpsetatud või külmutatud); |
| --- | --- |

—

toote liik (küpsetatud või külmutatud);

| — | KGT sümbol on märgitud pakendile kooskõlas ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

KGT sümbol on märgitud pakendile kooskõlas ELi õigusaktidega;

| — | Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (Aradi maakonna traditsiooniliste toodete tootjate ühendus Arădeanca) |
| --- | --- |

—

Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (Aradi maakonna traditsiooniliste toodete tootjate ühendus Arădeanca)

| — | tootja nimi; |
| --- | --- |

—

tootja nimi;

| — | kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse logo. |
| --- | --- |

—

kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Aradi maakonnas asuvat Pecica haldusterritoriaalset üksust, mis on määratletud Rumeenia territoriaalse haldusstruktuuri järgi.

Pecica haldusterritoriaalne üksus on ühtne maa-ala Lääne-Rumeenias.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Põhjuslik seos geograafilise päritolu ja toote omaduste vahel seisneb maines, inimteguris ja toote omadustes.

Maine

Põhjused, miks toodet seostatakse geograafilise piirkonnaga:

| — | toote nimetus „Pită de Pecica“ sisaldab Pecica geograafilise piirkonna nime; |
| --- | --- |

—

toote nimetus „Pită de Pecica“ sisaldab Pecica geograafilise piirkonna nime;

| — | toodet „Pită de Pecica“ valmistatakse ainult selles geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

—

toodet „Pită de Pecica“ valmistatakse ainult selles geograafilises piirkonnas;

| — | 2011. aasta lõpus sai „Pită de Pecica“ kaubamärgitunnistuse; |
| --- | --- |

—

2011. aasta lõpus sai „Pită de Pecica“ kaubamärgitunnistuse;

| — | toodet „Pită de Pecica“ on kujutatud Pecica linna vapil. |
| --- | --- |

—

toodet „Pită de Pecica“ on kujutatud Pecica linna vapil.

Tõendeid toote „Pită de Pecica“ praeguse maine kohta võib leida tootega seotud väljaannetest ja kohalikest üritustest:

| — | 2009. aasta augusti ajakirjas Ferma, aasta XI, nr 8 (75), märgitakse, et tänapäeval on Pecica paikkond tuntud „Pită de Pecica“ poolest; |
| --- | --- |

—

2009. aasta augusti ajakirjas Ferma, aasta XI, nr 8 (75), märgitakse, et tänapäeval on Pecica paikkond tuntud „Pită de Pecica“ poolest;

| — | 17. augusti 2009. aasta väljaandes Glasul Aradului, aasta III, nr 514, märgitakse, et toote „Pită de Pecica“ tähistamise traditsioon jätkub tänaseni Uue Pita pidustuste kujul; |
| --- | --- |

—

17. augusti 2009. aasta väljaandes Glasul Aradului, aasta III, nr 514, märgitakse, et toote „Pită de Pecica“ tähistamise traditsioon jätkub tänaseni Uue Pita pidustuste kujul;

| — | 2013. aasta augusti ajalehes Pecicanul, aasta IV, nr 35, kirjutatakse Itaalia rahvusvahelisest folkloorifestivalist „Valle di Comino“: „Pecica elanikud [...] tõid traditsioonilisi tooteid, nende hulgas oli aukohal „Pită de Pecica““; |
| --- | --- |

—

2013. aasta augusti ajalehes Pecicanul, aasta IV, nr 35, kirjutatakse Itaalia rahvusvahelisest folkloorifestivalist „Valle di Comino“: „Pecica elanikud [...] tõid traditsioonilisi tooteid, nende hulgas oli aukohal „Pită de Pecica““;

| — | 2016. aasta ajaleht Pecicanul, aasta VII, nr 65, juuni 2016: „Pecica pita ja folkloor – Brüsseli kuulsused“; „Pecica oli Tervuereni avenüü pidustuste täht [...] Pecica rahvas pani linnale üles kioski [...] antiiksete esemete väljapanekuks [...] ja traditsiooniliste toitude, sealhulgas „Pită de Pecica“ levitamiseks [...] Woluwe-Saint-Pierre’i ametnikud võtsid vastu kutse külastada augustis Pecicat Uue Pita pidustuste raames [...]“; |
| --- | --- |

—

2016. aasta ajaleht Pecicanul, aasta VII, nr 65, juuni 2016: „Pecica pita ja folkloor – Brüsseli kuulsused“; „Pecica oli Tervuereni avenüü pidustuste täht [...] Pecica rahvas pani linnale üles kioski [...] antiiksete esemete väljapanekuks [...] ja traditsiooniliste toitude, sealhulgas „Pită de Pecica“ levitamiseks [...] Woluwe-Saint-Pierre’i ametnikud võtsid vastu kutse külastada augustis Pecicat Uue Pita pidustuste raames [...]“;

| — | „tantsijad ja „Pită de Pecica“ avaldasid sakslastele muljet“, kirjutati 2019. aasta juulis ajalehes Pecicanul (aasta X, nr 100), milles Pecica rahvas tõstis esile oma kohalikku kaubamärki – toodet „Pită de Pecica“; |
| --- | --- |

—

„tantsijad ja „Pită de Pecica“ avaldasid sakslastele muljet“, kirjutati 2019. aasta juulis ajalehes Pecicanul (aasta X, nr 100), milles Pecica rahvas tõstis esile oma kohalikku kaubamärki – toodet „Pită de Pecica“;

| — | 2020. aasta veebruari ajalehes Pecicanul, aasta XI, nr 104, mainitakse järgmist: „muusika ja Pită Pecica Viinis“, milles „Pecica tõi oma kohaliku kaubamärgi Viini ning toodet „Pită de Pecica“ pakuti [...] nii preemiana [...] kui ka degusteerimiseks“. |
| --- | --- |

—

2020. aasta veebruari ajalehes Pecicanul, aasta XI, nr 104, mainitakse järgmist: „muusika ja Pită Pecica Viinis“, milles „Pecica tõi oma kohaliku kaubamärgi Viini ning toodet „Pită de Pecica“ pakuti [...] nii preemiana [...] kui ka degusteerimiseks“.

Toote kuulsus toetub ajaloolistele tõenditele selle antiikse päritolu kohta, mida levitatakse suuliselt ning on kogutud ja üles tähendatud ajakirjadesse ja raamatutesse, et neid saaks tulevastele põlvkondadele edasi anda.

„Pită de Pecica“ on olnud läbi aegade tuntud oma maitse poolest („[...] Peșca pitari (pagarid) sõtkutud pită on isegi maitsvam kui cozonac“) ja sellest on saanud Pecica kaubamärk.

Toote kvaliteet on hinnatud ka Aradi turul, kus toodet müüakse veel soojalt ning seda süüakse ilma lisanditeta, seast leib on nii maitsev, et viib lihtsalt keele alla, nagu vanematel inimestel on kombeks öelda.

Toote „Pită de Pecica“ müük oli „kõige kasumlikum ja turvalisem äritegevus, sest mantlit, saabast või kinga saab veel mõnda aega parandada, kuid „meie igapäevane leib“ ei tohi kunagi laualt puududa“.

„Pită de Pecica“ ei olnud mitte ainult linna kuulsuse tiitel, vaid ka linna inimeste oskusteabe ja töökuse sümbol. „Peșca rahvas ja eelkõige koduperenaised olid leivaküpsetamise meistrid“;

„Pită de Pecica“ oli nii kuulus, et see muutus vanasõnaliseks; tänu oma maitsele oli see tuntud kogu riigis ning tähtsatel pidudel lausutakse alati järgmine toost: „Elagu rahvas ja ühendus [...] ja aed [...] ja pita!“

„Pită de Pecica“ kuulsust tähistatakse iga aasta augustis Uue Pita pidustustega (Praznicul de Pită Nouă).

Me tähistame sel aastal koristatud nisust valmistatud leiba.

Uue Pita pidustused muudavad nisulõikuse tõeliseks rahvapeoks ja leiva küpsetamise iidseks rituaaliks, milles osalevad kõik kogukonna liikmed.

Uue Pita pidustusi on peetud juba ammusest ajast pühapäeval, mis jääb kõige lähemale Jumalaema uinumise pühale, ning pidustused toimusid 1913. aastani, mil need katkestati Esimese maailmasõja tõttu. Leiva pühitsemise komme taaselustati 1974. aastal tänu Aradi ajalooõpetaja Emil Crăciun Lăzureanu tööle.

Inimtegurid

Inimtegur on „Pită de Pecica“ kvaliteedi seisukohast eriti oluline.

Vanasti ostis Pecica pitari nisu kohalikult turult, viis selle veskisse, kus see samal päeval jahvatati, ning seejärel transportis mölder jahukotid pitari majja. Pere sõtkus kogu öö leivatainast ja pani selle küpsetamiseks ahju. Samuti müüdi neid suupisteid Aradi turul kohalikele elanikele. „Kümned, ei, sajad perekonnad tegelesid leivateoga“.

Vanal ajal valmistasid naised leiba oma esivanematelt päritud retseptide järgi kõigi, eriti laste rõõmuks.

Nad teadsid, kuidas jahust tainast valmistada, olenemata sellest, kas seda kergitati humala või pärmiga. Tainast tuli sõtkuda väga korralikult, „kuni laepalk hakkab higistama“, ja seejärel tuli see jätta kerkima seniks, kuni oli aeg see küpsetamiseks ahju panna.

Samuti olid olulised küpsetamise kestus ja see, kuidas ahju kuumutati.

Tänu kõigile neile teguritele püsib toode „Pită de Pecica“ mitu päeva värske. „Perekonnale valmistati leiba kord nädalas; pităt valmistas iga päev või sagedamini pitari, kes müüs seda Aradi turul tavaliste (crișca) ja suurte (cărhănoc) pätsidena.“

Kõnealuse leiva tegemise, taina valmistamise, sõtkumise ja küpsetamismeetodi traditsiooni on põlvest põlve edasi antud, nii et see traditsiooniline toode on tänaseni tarbijate laual olemas.

Kohaliku leiva maitse tuleneb eriretseptist ja konkreetsest valmistusviisist.

Räägitakse, et vanasti võis iga pere oma kodus valmistatud leiva maitse järgi ära tunda. Toote „Pită de Pecica“ ainulaadsus on riiklikul tasandil hinnatud – seda peetakse parimaks koldes küpsetatud leivaks.

Kohalikud elanikud on toote „Pită de Pecica“ valmistamise ja küpsetamise oskust põlvest põlve edasi andnud.

Nüüd selle tulemusena:

| — | valmistatakse juuretis pita veest (apă de pită) ehk veest, mida oskavad valmistada ainult Pecica pagarid ehk pitari; |
| --- | --- |

—

valmistatakse juuretis pita veest (apă de pită) ehk veest, mida oskavad valmistada ainult Pecica pagarid ehk pitari;

| — | Pecica pagarid (pitari) teavad, kuidas tuleb tainast kääritada, olles uurinud seda põlvkondade kaupa; tainas ei tohiks olla kõva, et – nagu tavatsetakse öelda – „pagar ei murraks oma käsi“, andes sellele erilise elastsuse; |
| --- | --- |

—

Pecica pagarid (pitari) teavad, kuidas tuleb tainast kääritada, olles uurinud seda põlvkondade kaupa; tainas ei tohiks olla kõva, et – nagu tavatsetakse öelda – „pagar ei murraks oma käsi“, andes sellele erilise elastsuse;

| — | vormitakse kolmel moel. Ainult Pecica pagarid (pitari) teavad, kui kaua tuleb tainast vormimisprotsessi käigus töödelda ning kuidas leivale erilise kuju andmiseks kasutada virguire või solgare meetodit; |
| --- | --- |

—

vormitakse kolmel moel. Ainult Pecica pagarid (pitari) teavad, kui kaua tuleb tainast vormimisprotsessi käigus töödelda ning kuidas leivale erilise kuju andmiseks kasutada virguire või solgare meetodit;

| — | küpsetustemperatuur ja -aeg ning leiva asetamine spetsiaalsetesse ahjudesse on teada ainult Pecica pagaritele (pitari). |
| --- | --- |

—

küpsetustemperatuur ja -aeg ning leiva asetamine spetsiaalsetesse ahjudesse on teada ainult Pecica pagaritele (pitari).

Toote eripära

Toote eripära tuleneb Pecica inimeste oskustest ja töömeetodist, mida antakse edasi põlvest põlve. „Pită de Pecica“ juuretise valmistamine pită veega, segamisaeg ja -meetod, taina kääritamine, ahju asetamine, küpsetusmeetod ja ahju eripära teevad toote „Pită de Pecica“ tuntuks ja armastatuks.

Erinevalt teistest sarnastest toodetest on tootel „Pită de Pecica“ järgmised eriomadused:

| — | see on veidi pikliku kujuga ja vormimise tulemusena tekkiva hästi nähtava sisselõikega (voltimine, virguire, solgare), toode kaalub 4 kg, 2 kg, 1 kg või 0,5 kg, sellel on läikiv pind ja õrn koorik, mis tekib leiva pintseldamisel veega pärast küpsetamist; tänu ahjus küpsetamisele on leiva koorik pruun. Tänu taina eelkergitamise ning kergitamis- ja küpsetamismeetodile on leib hästi kerkinud; |
| --- | --- |

—

see on veidi pikliku kujuga ja vormimise tulemusena tekkiva hästi nähtava sisselõikega (voltimine, virguire, solgare), toode kaalub 4 kg, 2 kg, 1 kg või 0,5 kg, sellel on läikiv pind ja õrn koorik, mis tekib leiva pintseldamisel veega pärast küpsetamist; tänu ahjus küpsetamisele on leiva koorik pruun. Tänu taina eelkergitamise ning kergitamis- ja küpsetamismeetodile on leib hästi kerkinud;

| — | „Pită de Pecica“ ristlõige erineb teistest seda liiki toodetest selle poolest, et selle sisemus on niiske ja moodustab koorikuga ühe terviku (see tuleneb ahju eripärast), ja taina kääritamise ajal saadud elastsuse poolest; |
| --- | --- |

—

„Pită de Pecica“ ristlõige erineb teistest seda liiki toodetest selle poolest, et selle sisemus on niiske ja moodustab koorikuga ühe terviku (see tuleneb ahju eripärast), ja taina kääritamise ajal saadud elastsuse poolest;

| — | maitse on soolane ja veidi magus gluteeni sisaldavate süsivesikute tõttu, mis eristab leiba teistest seda liiki toodetest; |
| --- | --- |

—

maitse on soolane ja veidi magus gluteeni sisaldavate süsivesikute tõttu, mis eristab leiba teistest seda liiki toodetest;

| — | leib on õhuline tänu õhumullidele, mille hulk taina kääritamise ajal suureneb. |
| --- | --- |

—

leib on õhuline tänu õhumullidele, mille hulk taina kääritamise ajal suureneb.

Toote „Pită de Pecica“ muud omadused

Vanasti valmistasid ja küpsetasid kohalikud toodet „Pită de Pecica“ spetsiaalsetes küpsetusahjudes (kõigil oli oma ahjumeistri valmistatud küpsetusahi). Neid, kes müüsid leiva, nimetati pitari’ks; nad valmistasid ja küpsetasid leiba ahjudes samal viisil: „Pitari majades läks hästi, sest nende oivalist leiba saatis suur kaubanduslik edu.

Tänapäeval valmistatakse ja küpsetatakse toodet „Pită de Pecica“ ainult pagariärides samade tehnoloogiliste etappide järgi, sest spetsiaalseid küpsetusahjusid leidub praegu ainult pagariärides.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

www.madr.ro

https://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/2022/Caiet-de-sarcini-Pita-de-Pecica-actualizat-nov.2022.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/84

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 80/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Novigradska dagnja“

ELi nr: PDO-HR-02626 – 4.8.2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimi (nimed)

„Novigradska dagnja“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Novigradska dagnja“ tähistatakse karpide klassi kuuluvat liiki vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis; Lamarck 1819). „Novigradska dagnja“ koda on lehvikukujuline, kolmnurkne või munajas ning piklik. Karplooma koda koosneb kahest identsest poolmest, koja välispind on sinkjas-must ja sisekülg hele pärlmutriline. Tarbimiseks ettenähtud karplooma pikim osa peab olema vähemalt 6 cm ja karplooma miinimumkaal 20 g.

„Novigradska dagnja“ maine tugineb kõrgele seisundi indeksile, mis osutab kojas sisalduvale lihakogusele. Tarbimiseks ettenähtud rannakarpide minimaalne seisundi indeks on vähemalt 12 %.

„Novigradska dagnja“ värske liha on puudutamisel sile, pehme ja elastse konsistentsiga ning merele ja merevetikatele iseloomuliku lõhnaga. Liha pind on läikiv, niiske ja sile. Rannakarpide „Novigradska dagnja“ liha värvus sõltub karplooma soost. Rannakarbid on lahksoolised – isased rannakarbid on peamiselt piimvalged või kreemika värvusega, samas kui emased rannakarbid on punakasoranžid.

Toodet „Novigradska dagnja“ turustatakse elusalt, terve kojaga ning saastavatest organismidest ja muudest lisanditest puhastatult. Kojal võib esineda jälgi sinna kinnitunud hulkharjasusside klassi kuuluvast liigist Pomatoceros triqueter (Linnaeus, 1758).

Rannakarpe „Novigradska dagnja“ korjatakse igal kalendriaastal ajavahemikus 1. aprillist 30. novembrini. Väljaspool seda ajavahemikku ei tohi Novigradi mere ja Novsko väina vesiviljelusettevõtetes kasvatatud rannakarpe turustada nimetuse „Novigradska dagnja“ all.

Rannakarbid „Novigradska dagnja“ saavad toitu mereveest, seda pidevalt filtreerides. Rannakarbid toituvad merevees peamiselt fütoplanktonist, zooplanktonist, peenest orgaanilisest detriidist, lagunenud orgaanilisest ainest, anorgaanilistest osakestest ja mitmesugustest bakteritest. Nii jõeveega kui ka metsastelt mäenõlvadelt vihmaga merre kandunud toitained loovad Novigradi meres soodsad tingimused fütoplanktoni ja zooplanktoni arenguks. See tagab toidu hea kättesaadavuse organismidele, sealhulgas rannakarpidele, kes filtreerivad toitu mereveest. Vesiviljelusettevõtetes ei anta „Novigradska dagnja“ rannakarpidele täiendsööta ega söödalisandeid.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu „Novigradska dagnja“ tootmistsükkel alates noorkarpide kogumisest kuni karpide tarbimisküpsuse saavutamiseni toimub Novigradi meres ja Novsko väinas. Osutatud tootmistsükkel kestab vähemalt 12 kuud.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote mis tahes liiki müügipakendis turule laskmisel peab märgisel olema nimi „Novigradska dagnja“ ning see peab olema muust kirjast selgelt eristatav tähtede (tüpograafia) suuruse, tüübi ja värvuse järgi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Novigradska dagnja“ täielik tootmistsükkel toimub Novigradi meres ja Novsko väinas. Novigradi meri on Zadari maakonnas asuv laht. Kirdeosas on laht Novsko väina kaudu ühenduses Velebiti kanaliga. Novsko väinas kui ühenduskanalis on Novigradi merega väga sarnased keskkonnatingimused.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Novigradi mere piirkonda mõjutavad tugevalt karstiala pinna- ja põhjavesi ning rannikul asuvad arvukad allikad. Novigradi merre suubub Zrmanja jõgi ning lisaks Bašćica, Draga, Slapaća ja muud väiksemad vooluveekogud. Karini merest, kuhu suubuvad Karišnica ja Bijela jõed, voolab vesi läbi Karini väina Novigradi merre. Kõige suurem vooluveekogu on Zrmanja jõgi, mille pikkus on 69 km, vesikonna pindala 554 km2 ja mille keskmine voolukiirus suudmes on 37 kuupmeetrit sekundis. Igal aastal kannab Zrmanja jõgi Novigradi merre keskmiselt 2,3 korda rohkem vett kui on mere kogumaht, see mõjutab tugevalt Novigradi mere füüsikalisi, keemilisi, bioloogilisi ja üldisi hüdrogeoloogilisi omadusi. Kõikide vooluveekogude tõttu väheneb Novigradi mere soolsus teatavatel ajavahemikel märkimisväärselt. Kogu lahele on iseloomulik veesamba suur kihistumine, soolakiilud ja halokliinid on selgete piiridega. Novigradi merest voolab Velebiti kanalisse madalama soolsusega pinnakiht. Selle kompenseerimiseks siseneb Velebiti kanalist põhjalähedane suurema soolsusega veekiht. Pinnakihi soolsus on vahemikus 17,3–33,8‰ ja sügavamates kihtides on soolsus vahemikus 36,2–37,9‰. Merevee aastane temperatuur jääb vahemikku 6,7–26,6 °C (keskmine 16,4 °C). Vastavalt veepoliitika raamdirektiivile (2000/60/EÜ) kuuluvad Zrmanja jõe Obrovacist allavoolu asuva osa, Novigradi mere, Karini mere ja Novsko väina veed Zrmanja jõe ja selle suudmeala üleminekuvete hulka. Võttes arvesse Zrmanja jõe suudmeala bioloogilisi parameetreid ning mereliikide olemasolu ja arvukust fütoplanktonis, peetakse seda mõõdukalt eutrofeerunud alaks.

Šarići jt uuringud on näidanud, et Novigradi meres on klorofüll a sisaldus suurem kui Zadari maakonna muudes karpide kasvatamise ja korjamise piirkondades. Näiteks on klorofüll a sisaldus teatavatel kuudel suurem kui 4 mg/l, mis on märkimisväärselt suurem Aadria mere avaosas registreeritud väärtustest (T. Šarić jt, 2018, Quality parameters of Novigrad mussels for PDO application (Novigradi rannakarpide kvaliteediparameetrid kaitstud päritolunimetuse taotlemiseks), 53. Horvaatia ja 13. rahvusvahelise agronoomiasümpoosioni toimetised, Vodice, lk 201).

Toodet „Novigradska dagnja“ kasvatatakse traditsioonilisel viisil, tuginedes kohalikele teadmistele ja oskustele rannakarpide kasvatamisest konkreetses geograafilises piirkonnas. Rannakarpe kasvatatakse tugiköitele kinnitatud ja vabalt rippuvatel võrktorudel (kohalikus kõnepruugis pergolar) Kuna magevesi jääb Novigradi mere ja Novsko väina pinnale, paigutavad tootjad suure hulga magevee sissevoolu ajal (kõige sagedamini sügisel ja talvel) rannakarbid sügavamale, et tagada neile kasvamiseks optimaalsed keskkonnatingimused. Noored tehistingimustes peetavad rannakarbid istutatakse käsitsi ja selle käigus kontrollitakse neid visuaalselt ning eemaldatakse need rannakarbid, mis ei vasta välimuse ja suuruse suhtes kehtestatud nõuetele.

Rannakarpide kasvatamisel on oht, et pergolar’idele juba istutatud karpide peale koguneb liiga palju noorkarpe, mistõttu rannakarpide kasv kängub. Lisaks võib rannakarpide elutegevust ja kasvamist ohustada hulkharjasusside vohamine. Selle vältimiseks on oluline istutada rannakarbid kõige sobivamal ajal, jälgida kasvamise käigus isutatud rannakarpide tihedust, hoida nende kasv kontrolli all ning vajaduse korral rannakarpe harvendada ja puhastada. Selline tegevus põhineb suures osas tootjate traditsioonilistel teadmistel ja oskustel, mis on omandatud Novigradi piirkonnas rannakarpide kasvatamise pika kestuse jooksul.

5.2.   Toote eripära

Rannakarpide kasvatamisel on olulised tegurid rannakarpide kasv ja seisundi indeks, st kojas sisalduv lihakogus. Seisundi indeks üks olulisemaid näitajaid, mida keskmine ostja rannakarpide kvaliteedi hindamisel arvesse võtab, ning see on ka üks tähtsamaid toote „Novigradska dagnja“ kvaliteediparameetreid. „Novigradska dagnja“ on tuntud suure lihasisalduse poolest ja uuringud on näidanud, et kogu aasta lõikes on toote „Novigradska dagnja“ seisundi indeks kõrgem kui Aadria meres ning muudes registreeritud karbikasvatuspiirkondades karploomade ja kalade integreeritud pidamistingimustega ettevõtetes kasvatatud rannakarpide seisundi indeks. Zadari ülikooli ökonoomia, agronoomia ja vesiviljeluse osakonna poolt projekti „INOVaDA“ (Novigradi rannakarpide kvaliteedi uuringud ja edendamine) raames 2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta augustini toimunud mõõtmised näitasid, et „Novigradska dagnja“ seisundi indeks oli madalaim (10,72 %) jaanuaris ja kõrgeim (18,98 %) augustis. Kuigi toote „Novigradska dagnja“ seisundi indeks on kogu aasta jooksul kõrgem kui teistes põllumajanduspiirkondades kasvatatud rannakarpide indeks, on „Novigradska dagnja“ seisundi indeksi muutused märgatavad: talvekuudel on indeks väiksem kui ülejäänud aasta jooksul. Selleks, et toote kvaliteet oleks tagatud, korjatakse ja turustatakse nimetuse „Novigradska dagnja“ all tuntud rannakarpe igal aastal 1. aprillist kuni 30. novembrini.

5.3.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Toote „Novigradska dagnja“ kaitse põhineb toote kvaliteedil ja traditsioonilisel tootmisviisil määratletud geograafilises piirkonnas. Toote „Novigradska dagnja“ kõige olulisem kvaliteeditunnus on selle kõrge seisundi indeks, mis sõltub peamiselt seksuaaltsükli etapist, toitumiseks vajaliku planktoni olemasolust ja keskkonnategurite (temperatuur, soolsus, lahustunud hapniku kontsentratsioon) muutustest.

Nii jõeveega kui ka metsastelt mäenõlvadelt vihmaga merre kandunud toitained loovad Novigradi meres soodsad tingimused fütoplanktoni ja zooplanktoni arenguks. See tagab merevett filtreerivatele organismidele, sealhulgas rannakarpidele „Novigradska dagnja“ toidu hea kättesaadavuse. Novigradi merele ja Novsko väinale on iseloomulik suur klorofüll a sisaldus, mis võrreldes Aadria mere vastava keskmise näitajaga suureneb kiiremini ning mõjutab positiivselt „Novigradska dagnja“ seisundi indeksit.

Novigradi mere ja Novsko väina keskkonnatingimuste sagedane ja äkiline muutumine (soolsuse järsk langus magevee sissevoolu tõttu, temperatuurimuutused boora tuule tõttu jne) stimuleerib rannakarpe ja soodustab kudede ettevalmistamist kudemiseks. Seetõttu kulutavad nimetusega „Novigradska dagnja“ rannakarbid muude piirkondade rannakarpidega võrreldes kudede kasvatamisele rohkem energiat kui koja kasvatamisele. Kudemiseks valmistumine ja toitainete kättesaadavus suurendavad „Novigradska dagnja“ seisundi indeksit, tänu millele on rannakarbid pikema aja jooksul kvaliteetsemad.

Toodet „Novigradska dagnja“ kasvatatakse piirkonnas, mis vastavalt karpide tootmispiirkondade mikrobioloogilisele klassifikatsioonile kuulub kõrgeimasse, st A klassi. Saastevabades A klassi meredes kasvatatud karploomi võib ilma eelneva puhastamiseta otse turule viia.

Novigradi mere erilistes looduslikes tingimustes optimaalsete kasvutingimuste väljaselgitamine, käsitsi istutamine ja noorte rannakarpide valimine ning vajaduse korral harvendamine ja puhastamine nõuab kohalike põllumajandustootjate kogemusi ja traditsioonilist oskusteavet ning aitab otseselt kaasa rannakarpide „Novigradska dagnja“ nõuetekohasele elutegevusele ja kasvule.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_Novigradska_dagnja052022.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

Parandused

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/88

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: — 2,50 % 1. märts 2023 — Euro vahetuskurss, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 78, 2. märts 2023
  )

(2023/C 80/14)

Pealkirjas kaanel ja leheküljel 5

Asendatakse

„... 2,50 % 1. märts 2023...“

järgmisega:

„... 3,00 % 1. märtsil 2023...“

---