# Az Európai Unió C 213/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 213 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. június 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 213

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. június 24.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | CDJ |
| 2019/C 213/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

CDJ

2019/C 213/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | CDJ |
| 2019/C 213/02 | C-768/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-365/18. sz., Michal Harvilik — HYDRA kontra Cseh Köztársaság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ügyben 2018. szeptember 25-én hozott végzése ellen a Michal Harvilik — HYDRA által 2018. december 7-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2019/C 213/03 | C-115/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-665/17. sz., China Construction Bank kontra EUIPO ügyben 2018. december 6-án hozott ítélete ellen a China Construction Bank Corp. által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2019/C 213/04 | C-116/09. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-116/19. sz., Gregor Schneider kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. december 4-én hozott ítélete ellen Gregor Schneider által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés | 4 |
| 2019/C 213/05 | C-190/19. sz. ügy: Az Amtgericht Hamburg (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MG, NH kontra Germanwings GmbH | 5 |
| 2019/C 213/06 | C-220/19. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana (Spanyolország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Promociones Oliva Park S. L. kontra Tribunal Económico Administrativo Regional (TEAR) de la Comunidad Valenciana | 6 |
| 2019/C 213/07 | C-227/19. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — DX | 7 |
| 2019/C 213/08 | C-245/19. sz. ügy: A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B | 8 |
| 2019/C 213/09 | C-246/19. sz. ügy: A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B, C, D, F. C. | 9 |
| 2019/C 213/10 | C-248/19. sz. ügy: 2019. március 20-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság | 10 |
| 2019/C 213/11 | C-256/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Wien (Németország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — S. A. D. Maler und Anstreicher OG | 11 |
| 2019/C 213/12 | C-284/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-731/18. sz., Clarke kontra Bizottság ügyben 2019. március 25-én hozott végzése ellen Andrew Clarke által 2019. április 3-án benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2019/C 213/13 | C-290/19. sz. ügy: A Krajský súd Trnava (Szlovákia) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — RN kontra Home Credit Slovakia a.s. | 14 |
| 2019/C 213/14 | C-298/19. sz. ügy: 2019. április 11-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság | 15 |
| 2019/C 213/15 | C-299/19. sz. ügy: A Tribunale Ordinario di Torino (Olaszország) által 2019. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Techbau SpA kontra Azienda Sanitaria Locale AL | 16 |
| 2019/C 213/16 | C-305/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság | 17 |
| 2019/C 213/17 | C-306/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. április 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Milis Energy SpA kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei Servizi Energetici SpA — GSE | 18 |
| 2019/C 213/18 | C-311/19. sz. ügy: A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2019. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — BONVER WIN, a. s. kontra Ministerstvo financí | 19 |
| 2019/C 213/19 | C-337/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített hetedik tanács) T-131/16. és T-263/16. sz., Belgium és Magnetrol International kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. február 14-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. április 24-én benyújtott fellebbezés | 20 |
| 2019/C 213/20 | C-348/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-414/16. sz., Drex Technologies kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Drex Technologies SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés | 21 |
| 2019/C 213/21 | C-349/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-415/16. sz., Almashreq Investment Fund kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen az Almashreq Investment Fund által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés | 22 |
| 2019/C 213/22 | C-350/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-440/16. sz., Souruh kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Souruh SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés | 23 |
| 2019/C 213/23 | C-371/19. sz. ügy: 2019. május 10-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság | 24 |
| | GCEU |
| 2019/C 213/24 | T-748/16. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 2-i ítélete — QH kontra Parlament (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — A tisztviselők személyzeti szabályzatának 24. cikke — Segítségnyújtás iránti kérelem — A tisztviselők személyzeti szabályzatának 12a. cikke — Lelki zaklatás — A segítségnyújtás iránti kérelmet elutasító határozat — Az objektivitás és a pártatlanság elve — Megfelelő ügyintézéshez való jog — Meghallgatáshoz való jog) | 26 |
| 2019/C 213/25 | T-49/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Spanyolország kontra Bizottság (EMGA és EMVA — A finanszírozásból kizárt kiadások — Pénzügyi korrekciók — A termelő fogalma — A termelői szervezet helyiségein kívül végrehajtott beruházások — Operatív program jóváhagyását megelőző ellenőrzések — A költségek engedélyezésének ellenőrzése — Egyszeri pénzügyi korrekció — Pénzügyi átalánykorrekció — Arányosság — Indokolási kötelezettség) | 27 |
| 2019/C 213/26 | T-135/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Scor kontra Bizottság (Állami támogatások — A természeti katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok viszontbiztosításának piaca — A CCR számára korlátlan állami kezességvállalás formájában nyújtott támogatás — Az előzetes vizsgálati szakasz végén a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Megsemmisítés iránti kereset — Kereshetőségi jog — A versenyhelyzet lényeges érintettségének hiánya — Részleges elfogadhatatlanság — Az érintett felek eljárási jogai — Érintett fél minőség — Komoly nehézségek hiánya) | 27 |
| 2019/C 213/27 | T-239/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Németország kontra Bizottság (EMGA és EMVA — A finanszírozásból kizárt kiadások — Németország által kifizetett kiadások — A kulcsfontosságú ellenőrzések gyakoriságának elégtelensége miatt alkalmazott pénzügyi átalánykorrekció — A kamatok éves számítására és elszámolására vonatkozó kötelezettség — Az 1290/2005/EK rendelet 31. és 32. cikke — A 885/2006/EK rendelet 6. cikkének h) pontja — Indokolási kötelezettség — Arányosság) | 28 |
| 2019/C 213/28 | T-737/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Wattiau kontra Parlament (Közszolgálat — Szociális biztonság — RCAM — Orvosi költségek megtérítése — Többek között az Unió, Luxemburg és a Luxemburgi Kórházak Szövetsége között létrejött, az RCAM tagjainak nyújtott kórházi ellátások árazására vonatkozó megállapodás — Jogellenességi kifogás — Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma — Az EUMSZ 18. cikk első bekezdése — Az alapjogi charta 20. és 21. cikke — A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat 39. cikke) | 29 |
| 2019/C 213/29 | T-136/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Kuota International kontra EUIPO — Sintema Sport (K) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — K európai uniós ábrás védjegy — Feltétlen törlési ok — Rosszhiszeműség — Az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 30 |
| 2019/C 213/30 | T-152/18–T-155/18. sz. ügyek: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Sona Nutrition kontra EUIPO — Solgar Holdings (SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA európai uniós ábrás védjegyek bejelentése — MULTIPLUS korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 31 |
| 2019/C 213/31 | T-214/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Briois kontra Parlament (Kiváltságok és mentességek — Az Európai Parlament tagja — A parlamenti mentelmi jogot felfüggesztő határozat — A parlamenti feladatokkal való kapcsolat — Egyenlő bánásmód — A megfelelő ügyintézés elve — A védelemhez való jog — Szerződésen kívüli felelősség) | 32 |
| 2019/C 213/32 | T-271/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Mauritsch kontra INEA (Közszolgálat — Szerződéses alkalmazottak — Határozott időre szóló szerződés — A szerződés meghosszabbítására vonatkozó javaslatnak a felperes által eredetileg történő elutasítása — Lemondás — A munkanélküliségi ellátáshoz való jog megtagadása — Felelősség) | 32 |
| 2019/C 213/33 | T-407/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — WP kontra EUIPO (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozott idejű szerződés — A meghosszabbítást mellőző határozat — Nyilvánvaló mérlegelési hiba — Gondoskodási kötelezettség — Egyenlő bánásmód — A panasz és a kereset összhangjának szabálya) | 33 |
| 2019/C 213/34 | T-423/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Fissler kontra EUIPO (vita) (Európai uniós védjegy — A vita európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Megkülönböztető képesség hiánya — Leíró jelleg — A jellemző fogalma — Szín megnevezése — Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja) | 34 |
| 2019/C 213/35 | T-558/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Lupu kontra EUIPO — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam (Djili DS) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A Djili DS európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi DJILI nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az összetéveszthetőség hiánya — Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja) | 34 |
| 2019/C 213/36 | T-353/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Promeco kontra EUIPO — Aerts (edények) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A törlés iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság) | 35 |
| 2019/C 213/37 | T-381/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Engel kontra EUIPO — F. Engel (ENGEL) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A felszólalás visszavonása — Okafogyottság) | 36 |
| 2019/C 213/38 | T-495/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST) (Európai uniós védjegy — A DERMATEST európai uniós szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem — A lajstromozás megtagadása — A védjegybejelentés visszavonása — Okafogyottság) | 37 |
| 2019/C 213/39 | T-530/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Románia kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — EMGA és EMVA — A Bizottság végrehajtási határozata — A címzett számára történő értesítés — A határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése — Keresetindítási határidő — Kezdőnap — Elkésettség — Elfogadhatatlanság) | 37 |
| 2019/C 213/40 | T-145/19. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. május 2-i végzése — Jap Energéticas y Medioambientales kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés — Környezet — Környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz [LIFE] — LIFE 11 ENV/ES/000593-H2AL RECYCLING projekt — A kifizetett összegek beszedése — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya) | 38 |
| 2019/C 213/41 | T-114/19. sz. ügy: 2019. február 20-án benyújtott kereset — Pavel kontra EUIPO — bugatti (B) | 39 |
| 2019/C 213/42 | T-190/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — BF kontra Bizottság | 40 |
| 2019/C 213/43 | T-196/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — AZ kontra Bizottság | 41 |
| 2019/C 213/44 | T-198/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — BA kontra Bizottság | 42 |
| 2019/C 213/45 | T-200/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BB kontra Bizottság | 44 |
| 2019/C 213/46 | T-201/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BC kontra Bizottság | 45 |
| 2019/C 213/47 | T-205/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BD kontra Bizottság | 47 |
| 2019/C 213/48 | T-210/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Società Agricola Tenuta di Rimale és társai kontra Bizottság | 48 |
| 2019/C 213/49 | T-231/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Klöckner Pentaplast kontra Bizottság | 49 |
| 2019/C 213/50 | T-232/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — H&R Ölwerke Schindler kontra Bizottság | 50 |
| 2019/C 213/51 | T-233/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies Dresden kontra Bizottság | 52 |
| 2019/C 213/52 | T-234/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies kontra Bizottság | 53 |
| 2019/C 213/53 | T-237/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — GTP kontra Bizottság | 54 |
| 2019/C 213/54 | T-238/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Wepa Hygieneprodukte és társai kontra Bizottság | 55 |
| 2019/C 213/55 | T-240/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — A9.com kontra EUIPO (Egy csengő-ikon képe) | 56 |
| 2019/C 213/56 | T-246/19. sz. ügy: 2019. április 10-én benyújtott kereset — Kambodzsa és a Kambodzsai Rizsszövetség (KRSZ) kontra Bizottság | 57 |
| 2019/C 213/57 | T-248/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Bilde kontra Parlament | 58 |
| 2019/C 213/58 | T-251/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — Wieland-Werke kontra Bizottság | 59 |
| 2019/C 213/59 | T-252/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — Pech kontra Tanács | 60 |
| 2019/C 213/60 | T-253/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — BG kontra Parlament | 62 |
| 2019/C 213/61 | T-260/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Al-Tarazi kontra Tanács | 62 |
| 2019/C 213/62 | T-268/19. sz. ügy: 2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual és társai kontra Európai Bizottság | 63 |
| 2019/C 213/63 | T-269/19. sz. ügy: 2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual kontra Bizottság | 65 |
| 2019/C 213/64 | T-270/19. sz. ügy: 2019. április 23-án benyújtott kereset — Amazon Technologies kontra EUIPO (ring) | 66 |
| 2019/C 213/65 | T-272/19. sz. ügy: 2019. április 25-én benyújtott kereset — TO kontra EKSZ | 67 |
| 2019/C 213/66 | T-274/19. sz. ügy: 2019. április 24-én benyújtott kereset — Target Ventures Group kontra EUIPO — Target Partners (TARGET VENTURES) | 68 |
| 2019/C 213/67 | T-275/19. sz. ügy: 2019. április 24-én benyújtott kereset — PNB Banka és társai kontra EKB | 69 |
| 2019/C 213/68 | T-277/19. sz. ügy: 2019. április 26-án benyújtott kereset — BK kontra Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 71 |
| 2019/C 213/69 | T-278/19. sz. ügy: 2019. április 26-án benyújtott kereset — Aurora kontra CPVO — SESVanderhave (M 02205) | 71 |
| 2019/C 213/70 | T-280/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Highgate Capital Management kontra Bizottság | 73 |
| 2019/C 213/71 | T-281/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Ciprus kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927) | 74 |
| 2019/C 213/72 | T-282/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi χαλλούμι Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927) | 75 |
| 2019/C 213/73 | T-285/19. sz. ügy: 2019. május 2-án benyújtott kereset — SGI Studio Galli Ingegneria kontra Bizottság | 76 |
| 2019/C 213/74 | T-286/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Azarov kontra Tanács | 78 |
| 2019/C 213/75 | T-288/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Divaro kontra EUIPO — Grendene (IPANEMA) | 79 |
| 2019/C 213/76 | T-290/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása) | 80 |
| 2019/C 213/77 | T-295/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Klymenko kontra Tanács | 80 |
| 2019/C 213/78 | T-296/19. sz. ügy: 2019. május 6-án benyújtott kereset — Sumol + Compas Marcas kontra EUIPO — Heretat Mont-Rubi (SUM011) | 82 |
| 2019/C 213/79 | T-508/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — OLX kontra EUIPO — Stra (STRADIA) | 83 |
| 2019/C 213/80 | T-543/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XK kontra Bizottság | 83 |
| 2019/C 213/81 | T-546/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XM és társai kontra Bizottság | 83 |
| 2019/C 213/82 | T-570/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YQ kontra Bizottság | 84 |
| 2019/C 213/83 | T-571/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YR kontra Bizottság | 84 |
| 2019/C 213/84 | T-572/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YS kontra Bizottság | 84 |
| 2019/C 213/85 | T-746/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Bronckers kontra Bizottság | 85 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

CDJ

2019/C 213/02

C-768/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-365/18. sz., Michal Harvilik — HYDRA kontra Cseh Köztársaság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ügyben 2018. szeptember 25-én hozott végzése ellen a Michal Harvilik — HYDRA által 2018. december 7-én benyújtott fellebbezés

2

2019/C 213/03

C-115/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-665/17. sz., China Construction Bank kontra EUIPO ügyben 2018. december 6-án hozott ítélete ellen a China Construction Bank Corp. által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés

2

2019/C 213/04

C-116/09. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-116/19. sz., Gregor Schneider kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. december 4-én hozott ítélete ellen Gregor Schneider által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés

4

2019/C 213/05

C-190/19. sz. ügy: Az Amtgericht Hamburg (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MG, NH kontra Germanwings GmbH

5

2019/C 213/06

C-220/19. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana (Spanyolország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Promociones Oliva Park S. L. kontra Tribunal Económico Administrativo Regional (TEAR) de la Comunidad Valenciana

6

2019/C 213/07

C-227/19. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — DX

7

2019/C 213/08

C-245/19. sz. ügy: A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B

8

2019/C 213/09

C-246/19. sz. ügy: A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B, C, D, F. C.

9

2019/C 213/10

C-248/19. sz. ügy: 2019. március 20-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság

10

2019/C 213/11

C-256/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Wien (Németország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — S. A. D. Maler und Anstreicher OG

11

2019/C 213/12

C-284/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-731/18. sz., Clarke kontra Bizottság ügyben 2019. március 25-én hozott végzése ellen Andrew Clarke által 2019. április 3-án benyújtott fellebbezés

13

2019/C 213/13

C-290/19. sz. ügy: A Krajský súd Trnava (Szlovákia) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — RN kontra Home Credit Slovakia a.s.

14

2019/C 213/14

C-298/19. sz. ügy: 2019. április 11-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság

15

2019/C 213/15

C-299/19. sz. ügy: A Tribunale Ordinario di Torino (Olaszország) által 2019. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Techbau SpA kontra Azienda Sanitaria Locale AL

16

2019/C 213/16

C-305/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság

17

2019/C 213/17

C-306/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. április 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Milis Energy SpA kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei Servizi Energetici SpA — GSE

18

2019/C 213/18

C-311/19. sz. ügy: A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2019. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — BONVER WIN, a. s. kontra Ministerstvo financí

19

2019/C 213/19

C-337/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített hetedik tanács) T-131/16. és T-263/16. sz., Belgium és Magnetrol International kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. február 14-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. április 24-én benyújtott fellebbezés

20

2019/C 213/20

C-348/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-414/16. sz., Drex Technologies kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Drex Technologies SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

21

2019/C 213/21

C-349/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-415/16. sz., Almashreq Investment Fund kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen az Almashreq Investment Fund által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

22

2019/C 213/22

C-350/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-440/16. sz., Souruh kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Souruh SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

23

2019/C 213/23

C-371/19. sz. ügy: 2019. május 10-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság

24

GCEU

2019/C 213/24

T-748/16. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 2-i ítélete — QH kontra Parlament (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — A tisztviselők személyzeti szabályzatának 24. cikke — Segítségnyújtás iránti kérelem — A tisztviselők személyzeti szabályzatának 12a. cikke — Lelki zaklatás — A segítségnyújtás iránti kérelmet elutasító határozat — Az objektivitás és a pártatlanság elve — Megfelelő ügyintézéshez való jog — Meghallgatáshoz való jog)

26

2019/C 213/25

T-49/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Spanyolország kontra Bizottság (EMGA és EMVA — A finanszírozásból kizárt kiadások — Pénzügyi korrekciók — A termelő fogalma — A termelői szervezet helyiségein kívül végrehajtott beruházások — Operatív program jóváhagyását megelőző ellenőrzések — A költségek engedélyezésének ellenőrzése — Egyszeri pénzügyi korrekció — Pénzügyi átalánykorrekció — Arányosság — Indokolási kötelezettség)

27

2019/C 213/26

T-135/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Scor kontra Bizottság (Állami támogatások — A természeti katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok viszontbiztosításának piaca — A CCR számára korlátlan állami kezességvállalás formájában nyújtott támogatás — Az előzetes vizsgálati szakasz végén a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Megsemmisítés iránti kereset — Kereshetőségi jog — A versenyhelyzet lényeges érintettségének hiánya — Részleges elfogadhatatlanság — Az érintett felek eljárási jogai — Érintett fél minőség — Komoly nehézségek hiánya)

27

2019/C 213/27

T-239/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Németország kontra Bizottság (EMGA és EMVA — A finanszírozásból kizárt kiadások — Németország által kifizetett kiadások — A kulcsfontosságú ellenőrzések gyakoriságának elégtelensége miatt alkalmazott pénzügyi átalánykorrekció — A kamatok éves számítására és elszámolására vonatkozó kötelezettség — Az 1290/2005/EK rendelet 31. és 32. cikke — A 885/2006/EK rendelet 6. cikkének h) pontja — Indokolási kötelezettség — Arányosság)

28

2019/C 213/28

T-737/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Wattiau kontra Parlament (Közszolgálat — Szociális biztonság — RCAM — Orvosi költségek megtérítése — Többek között az Unió, Luxemburg és a Luxemburgi Kórházak Szövetsége között létrejött, az RCAM tagjainak nyújtott kórházi ellátások árazására vonatkozó megállapodás — Jogellenességi kifogás — Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma — Az EUMSZ 18. cikk első bekezdése — Az alapjogi charta 20. és 21. cikke — A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat 39. cikke)

29

2019/C 213/29

T-136/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Kuota International kontra EUIPO — Sintema Sport (K) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — K európai uniós ábrás védjegy — Feltétlen törlési ok — Rosszhiszeműség — Az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

30

2019/C 213/30

T-152/18–T-155/18. sz. ügyek: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Sona Nutrition kontra EUIPO — Solgar Holdings (SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA európai uniós ábrás védjegyek bejelentése — MULTIPLUS korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

31

2019/C 213/31

T-214/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Briois kontra Parlament (Kiváltságok és mentességek — Az Európai Parlament tagja — A parlamenti mentelmi jogot felfüggesztő határozat — A parlamenti feladatokkal való kapcsolat — Egyenlő bánásmód — A megfelelő ügyintézés elve — A védelemhez való jog — Szerződésen kívüli felelősség)

32

2019/C 213/32

T-271/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Mauritsch kontra INEA (Közszolgálat — Szerződéses alkalmazottak — Határozott időre szóló szerződés — A szerződés meghosszabbítására vonatkozó javaslatnak a felperes által eredetileg történő elutasítása — Lemondás — A munkanélküliségi ellátáshoz való jog megtagadása — Felelősség)

32

2019/C 213/33

T-407/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — WP kontra EUIPO (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — Határozott idejű szerződés — A meghosszabbítást mellőző határozat — Nyilvánvaló mérlegelési hiba — Gondoskodási kötelezettség — Egyenlő bánásmód — A panasz és a kereset összhangjának szabálya)

33

2019/C 213/34

T-423/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Fissler kontra EUIPO (vita) (Európai uniós védjegy — A vita európai uniós szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Megkülönböztető képesség hiánya — Leíró jelleg — A jellemző fogalma — Szín megnevezése — Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja)

34

2019/C 213/35

T-558/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Lupu kontra EUIPO — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam (Djili DS) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A Djili DS európai uniós ábrás védjegy bejelentése — A korábbi DJILI nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az összetéveszthetőség hiánya — Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)

34

2019/C 213/36

T-353/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Promeco kontra EUIPO — Aerts (edények) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — A törlés iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság)

35

2019/C 213/37

T-381/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Engel kontra EUIPO — F. Engel (ENGEL) (Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A felszólalás visszavonása — Okafogyottság)

36

2019/C 213/38

T-495/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST) (Európai uniós védjegy — A DERMATEST európai uniós szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem — A lajstromozás megtagadása — A védjegybejelentés visszavonása — Okafogyottság)

37

2019/C 213/39

T-530/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Románia kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — EMGA és EMVA — A Bizottság végrehajtási határozata — A címzett számára történő értesítés — A határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése — Keresetindítási határidő — Kezdőnap — Elkésettség — Elfogadhatatlanság)

37

2019/C 213/40

T-145/19. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. május 2-i végzése — Jap Energéticas y Medioambientales kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés — Környezet — Környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz [LIFE] — LIFE 11 ENV/ES/000593-H2AL RECYCLING projekt — A kifizetett összegek beszedése — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya)

38

2019/C 213/41

T-114/19. sz. ügy: 2019. február 20-án benyújtott kereset — Pavel kontra EUIPO — bugatti (B)

39

2019/C 213/42

T-190/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — BF kontra Bizottság

40

2019/C 213/43

T-196/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — AZ kontra Bizottság

41

2019/C 213/44

T-198/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — BA kontra Bizottság

42

2019/C 213/45

T-200/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BB kontra Bizottság

44

2019/C 213/46

T-201/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BC kontra Bizottság

45

2019/C 213/47

T-205/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BD kontra Bizottság

47

2019/C 213/48

T-210/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Società Agricola Tenuta di Rimale és társai kontra Bizottság

48

2019/C 213/49

T-231/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Klöckner Pentaplast kontra Bizottság

49

2019/C 213/50

T-232/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — H&R Ölwerke Schindler kontra Bizottság

50

2019/C 213/51

T-233/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies Dresden kontra Bizottság

52

2019/C 213/52

T-234/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies kontra Bizottság

53

2019/C 213/53

T-237/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — GTP kontra Bizottság

54

2019/C 213/54

T-238/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Wepa Hygieneprodukte és társai kontra Bizottság

55

2019/C 213/55

T-240/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — A9.com kontra EUIPO (Egy csengő-ikon képe)

56

2019/C 213/56

T-246/19. sz. ügy: 2019. április 10-én benyújtott kereset — Kambodzsa és a Kambodzsai Rizsszövetség (KRSZ) kontra Bizottság

57

2019/C 213/57

T-248/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Bilde kontra Parlament

58

2019/C 213/58

T-251/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — Wieland-Werke kontra Bizottság

59

2019/C 213/59

T-252/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — Pech kontra Tanács

60

2019/C 213/60

T-253/19. sz. ügy: 2019. április 15-én benyújtott kereset — BG kontra Parlament

62

2019/C 213/61

T-260/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Al-Tarazi kontra Tanács

62

2019/C 213/62

T-268/19. sz. ügy: 2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual és társai kontra Európai Bizottság

63

2019/C 213/63

T-269/19. sz. ügy: 2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual kontra Bizottság

65

2019/C 213/64

T-270/19. sz. ügy: 2019. április 23-án benyújtott kereset — Amazon Technologies kontra EUIPO (ring)

66

2019/C 213/65

T-272/19. sz. ügy: 2019. április 25-én benyújtott kereset — TO kontra EKSZ

67

2019/C 213/66

T-274/19. sz. ügy: 2019. április 24-én benyújtott kereset — Target Ventures Group kontra EUIPO — Target Partners (TARGET VENTURES)

68

2019/C 213/67

T-275/19. sz. ügy: 2019. április 24-én benyújtott kereset — PNB Banka és társai kontra EKB

69

2019/C 213/68

T-277/19. sz. ügy: 2019. április 26-án benyújtott kereset — BK kontra Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

71

2019/C 213/69

T-278/19. sz. ügy: 2019. április 26-án benyújtott kereset — Aurora kontra CPVO — SESVanderhave (M 02205)

71

2019/C 213/70

T-280/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Highgate Capital Management kontra Bizottság

73

2019/C 213/71

T-281/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Ciprus kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)

74

2019/C 213/72

T-282/19. sz. ügy: 2019. április 30-án benyújtott kereset — Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi χαλλούμι Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)

75

2019/C 213/73

T-285/19. sz. ügy: 2019. május 2-án benyújtott kereset — SGI Studio Galli Ingegneria kontra Bizottság

76

2019/C 213/74

T-286/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Azarov kontra Tanács

78

2019/C 213/75

T-288/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Divaro kontra EUIPO — Grendene (IPANEMA)

79

2019/C 213/76

T-290/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása)

80

2019/C 213/77

T-295/19. sz. ügy: 2019. május 3-án benyújtott kereset — Klymenko kontra Tanács

80

2019/C 213/78

T-296/19. sz. ügy: 2019. május 6-án benyújtott kereset — Sumol + Compas Marcas kontra EUIPO — Heretat Mont-Rubi (SUM011)

82

2019/C 213/79

T-508/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — OLX kontra EUIPO — Stra (STRADIA)

83

2019/C 213/80

T-543/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XK kontra Bizottság

83

2019/C 213/81

T-546/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XM és társai kontra Bizottság

83

2019/C 213/82

T-570/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YQ kontra Bizottság

84

2019/C 213/83

T-571/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YR kontra Bizottság

84

2019/C 213/84

T-572/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YS kontra Bizottság

84

2019/C 213/85

T-746/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Bronckers kontra Bizottság

85

---

| HU | Személyesadat-védelmi okokból és/vagy bizalmas jellegük miatt az ebben a számban található bizonyos információk a továbbiakban nem hozhatók nyilvánosságra, ezért került sor ennek az új, hiteles változatnak kiadására. |
| --- | --- |

HU

Személyesadat-védelmi okokból és/vagy bizalmas jellegük miatt az ebben a számban található bizonyos információk a továbbiakban nem hozhatók nyilvánosságra, ezért került sor ennek az új, hiteles változatnak kiadására.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

CDJ

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2019/C 213/01)

Utolsó kiadvány

HL C 206., 2019.6.17.

Korábbi közzétételek

HL C 187., 2019.6.3.

HL C 182., 2019.5.27.

HL C 172., 2019.5.20.

HL C 164., 2019.5.13.

HL C 155., 2019.5.6.

HL C 148., 2019.4.29.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

CDJ

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/2

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-365/18. sz., Michal Harvilik — HYDRA kontra Cseh Köztársaság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ügyben 2018. szeptember 25-én hozott végzése ellen a Michal Harvilik — HYDRA által 2018. december 7-én benyújtott fellebbezés

(C-768/18. P. sz. ügy)

(2019/C 213/02)

Az eljárás nyelve: szlovák

Felek

Fellebbező: Michal Harvilik — HYDRA (képviselő: A. Wagner ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Cseh Köztársaság, az Emberi Jogok Európai Bírósága

A Bíróság (hetedik tanács) 2019. március 19-i végzésével a fellebbezést elfogadhatatlannak nyilvánította.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/2

---

A Törvényszék (kilencedik tanács) T-665/17. sz., China Construction Bank kontra EUIPO ügyben 2018. december 6-án hozott ítélete ellen a China Construction Bank Corp. által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés

(C-115/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/03)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: China Construction Bank Corp. (képviselők: A. Carboni, J. Gibbs solicitorok)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Groupement des cartes bancaires

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-665/17. sz. ügyben 2018. december 6-án hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-665/17. sz. ügyben 2018. december 6-án hozott ítéletét;

| — | hozzon jogerős ítéletet az (EU) 2017/1001 rendelet (a továbbiakban: EUVR) (1) 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját illetően, vagy másodlagosan, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és |
| --- | --- |

—

hozzon jogerős ítéletet az (EU) 2017/1001 rendelet (a továbbiakban: EUVR) (1) 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját illetően, vagy másodlagosan, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és

| — | az EUIPO-t és a jelen fellebbezési eljárásba esetlegesen beavatkozó feleket kötelezze a saját költségeik, valamint és a fellebbezőnek a jelen eljárással és a T-665/17. sz. ügyben a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatos költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a jelen fellebbezési eljárásba esetlegesen beavatkozó feleket kötelezze a saját költségeik, valamint és a fellebbezőnek a jelen eljárással és a T-665/17. sz. ügyben a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatos költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező három fellebbezési jogalapot terjeszt elő a megtámadott határozatot illetően, amelyek azon alapulnak, hogy a Törvényszék:

| 1. | megsértette az EUVR 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját; és |
| --- | --- |

1.

megsértette az EUVR 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját; és

| 2. | nem indokolta azon megállapítását, hogy a beavatkozó korábbi hivatkozott védjegye (a továbbiakban: „korábbi védjegy”) erőteljes megkülönböztető képességgel rendelkezik a „pénzügyek, bankügyletek, banki szolgáltatások” tekintetében; illetve |
| --- | --- |

2.

nem indokolta azon megállapítását, hogy a beavatkozó korábbi hivatkozott védjegye (a továbbiakban: „korábbi védjegy”) erőteljes megkülönböztető képességgel rendelkezik a „pénzügyek, bankügyletek, banki szolgáltatások” tekintetében; illetve

| 3. | elferdítette a tényeket mind a korábbi védjegy és az ellentartott védjegy értékelését illetően, mind az említett erőteljes megkülönböztető képességre vonatkozó említett megállapítást illetően. |
| --- | --- |

3.

elferdítette a tényeket mind a korábbi védjegy és az ellentartott védjegy értékelését illetően, mind az említett erőteljes megkülönböztető képességre vonatkozó említett megállapítást illetően.

A fellebbezőnek a 8. cikk (1) bekezdése b) pontjának megsértésére vonatkozó jogalapja a Törvényszék által az ügy értékelése során vétett alábbi hibákra osztható:

| 1. | a Törvényszék a korábbi védjegy hírnevét a védjegyek hasonlóságára vonatkozó értékelés első szakaszában és az összetéveszthetőség átfogó értékelésének elvégzése során is figyelembe vette, ami téves megközelítés volt, és „kettős figyelembevételt” eredményezett, ami megengedhetetlen; |
| --- | --- |

1.

a Törvényszék a korábbi védjegy hírnevét a védjegyek hasonlóságára vonatkozó értékelés első szakaszában és az összetéveszthetőség átfogó értékelésének elvégzése során is figyelembe vette, ami téves megközelítés volt, és „kettős figyelembevételt” eredményezett, ami megengedhetetlen;

| 2. | a Törvényszék tévesen kezelte mind a korábbi, mind az ellentartott védjegyet, mintha azok alapvetően szóvédjegyek lennének, és nem tulajdonított kellő jelentőséget azok ábrás jellegének, ami hátrányos kihatással volt mind a szóban forgó védjegyek vizuális, mind azok hangzásbeli hasonlóságainak értékelésére és az azoknak tulajdonított relatív súlyra; |
| --- | --- |

2.

a Törvényszék tévesen kezelte mind a korábbi, mind az ellentartott védjegyet, mintha azok alapvetően szóvédjegyek lennének, és nem tulajdonított kellő jelentőséget azok ábrás jellegének, ami hátrányos kihatással volt mind a szóban forgó védjegyek vizuális, mind azok hangzásbeli hasonlóságainak értékelésére és az azoknak tulajdonított relatív súlyra;

| 3. | a Törvényszék több hibát is vétett a 36. osztályba tartozó szolgáltatások beazonosítását illetően, amelyek tekintetében azt állapította meg, hogy a korábbi védjegy jóhírnévvel, és ezáltal megkülönböztető képességgel is rendelkezik, és |
| --- | --- |

3.

a Törvényszék több hibát is vétett a 36. osztályba tartozó szolgáltatások beazonosítását illetően, amelyek tekintetében azt állapította meg, hogy a korábbi védjegy jóhírnévvel, és ezáltal megkülönböztető képességgel is rendelkezik, és

| 4. | mind a fenti hibák miatt, mind más fontos tényezők figyelmen kívül hagyása miatt, a Törvényszék nem megfelelő módon végezte el a korábbi védjegy és az ellentartott védjegy összetéveszthetőségének átfogó értékelését. |
| --- | --- |

4.

mind a fenti hibák miatt, mind más fontos tényezők figyelmen kívül hagyása miatt, a Törvényszék nem megfelelő módon végezte el a korábbi védjegy és az ellentartott védjegy összetéveszthetőségének átfogó értékelését.

---

(1)  Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/4

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-116/19. sz., Gregor Schneider kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. december 4-én hozott ítélete ellen Gregor Schneider által 2019. február 14-én benyújtott fellebbezés

(C-116/09. P. sz. ügy)

(2019/C 213/04)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Gregor Schneider (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke (negyedik tanács) által a T-560/16. sz. ügyben 2018. december 4-én hozott ítéletet; |
| --- | --- |

1.

teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke (negyedik tanács) által a T-560/16. sz. ügyben 2018. december 4-én hozott ítéletet;

| 2. | a hozzon a fellebbező által az említett eljárásban előterjesztett kérelemnek megfelelő határozatot, továbbá
  helyezze hatályon kívül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (korábban: OHIM) 2014. október 2-i határozatát, amellyel a fellebbezőt a Nemzetközi Együttműködési és Jogi Osztályról a Műveleti Főosztályra helyezték át;
  másodlagosan: a fenti ítélet hatályon kívül helyezése után az ügyet utalja az Európai Unió Törvényszéke elé; |
| --- | --- |

2.

a hozzon a fellebbező által az említett eljárásban előterjesztett kérelemnek megfelelő határozatot, továbbá

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (korábban: OHIM) 2014. október 2-i határozatát, amellyel a fellebbezőt a Nemzetközi Együttműködési és Jogi Osztályról a Műveleti Főosztályra helyezték át;

másodlagosan: a fenti ítélet hatályon kívül helyezése után az ügyet utalja az Európai Unió Törvényszéke elé;

| 3. | az EUIPO-t kötelezze a teljes eljárás — azaz az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárás, valamint az Európai Unió Bírósága előtti fellebbezési eljárás — során felmerült költségek megtérítésére. |
| --- | --- |

3.

az EUIPO-t kötelezze a teljes eljárás — azaz az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárás, valamint az Európai Unió Bírósága előtti fellebbezési eljárás — során felmerült költségek megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés kilenc jogalapon alapul.

Először is a Törvényszék a megtámadott ítéletben tévesen értelmezte a személyzeti szabályzat 91. cikkének (1) bekezdése szerinti panasz és az azt követő kereset közötti „összhang elvét”, mivel az összhang elvére hivatkozva elutasította mint elfogadhatatlant azt a jogalapot, amelyet a fellebbező a panasz előterjesztésének időpontjában — még mindig megoldatlan feladatmegosztás hiányában — egyáltalán nem tudott volna előterjeszteni.

Másodszor a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a hatáskörrel való visszaélés vizsgálati kritériumainak értelmezése során, mivel azt a jogi szabályt fogalmazta meg, hogy ha nem állapítják meg, hogy valamely végrehajtási intézkedés összeegyeztethetetlen a szolgálati érdekkel, hatáskörrel való visszaélésről sem lehet szó. Ez a jogi szabály nem lehet helytálló, mivel az alapvetően minden olyan helyzetet kizár a hatáskörrel való visszaélés esetei közül, amelyekben az igazgatás anélkül hivatkozik valamely megalapozott szolgálati érdekre, hogy ezt az érdeket ténylegesen követné. Az intelligens módon kialakított hatáskörrel való visszaélésnek éppen ezek azok az esetei, amelyekben a jogi felülvizsgálatot az így megfogalmazott jogi szabállyal nem lehet általános jelleggel megvonni.

Harmadszor a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a meghallgatás követelményeinek értelmezése során — amelyeket a fellebbezőnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (1) bekezdésének és 42. cikke (2) bekezdése a) pontjának összefüggő rendelkezéseiben is rögzített meghallgatáshoz való joga biztosítja — mivel a meghallgatást csak abban az esetben tartja szükségesnek, ha a hatóság szerint a meghatározott egyedi intézkedés az érintett személyre hátrányos következményekkel járhat. A meghallgatás biztosításának azonban éppen azt a célt kell szolgálnia, hogy feltárja a tervezett döntések azon szempontjait és hatásait, amelyeket még maga a hatóság sem vett figyelembe.

Negyedszer a Törvényszék a fellebbező meghallgatáshoz való jogát többször megsértette, mivel többek között a tárgyaláson, a Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikke (3) bekezdése szerinti új előterjesztését figyelmen kívül hagyta, az ennek megfelelően tett tanúbizonyítási kérelemmel nem foglalkozott, és erről az említett eljárási szabályzat 85. cikke (4) bekezdése alapján határozatot sem hozott. A Törvényszék a fellebbező meghallgatáshoz való jogát azáltal is megsértette, hogy a már a keresetlevélben javasolt tanúkat nem hallgatta meg, ugyanakkor a fellebbezőnek felrótta a hiányzó bizonyítékokat.

A Törvényszék ezáltal, ötödször, az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikke értelmében vett tisztességes és jogszerű eljárás alapelveit is megsértette, és ez kétségeket vet fel a jogvédelem hatékonyságát illetően.

Hatodszor a Törvényszék többször elferdítette a rendelkezésére álló tényeket.

A fellebbező hetedszer a feltáratlan tényállásra, nyolcadszor a bizonyítás hiányosságára és kilencedszer a logika szabályainak megsértésére hivatkozik.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/5

---

Az Amtgericht Hamburg (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MG, NH kontra Germanwings GmbH

(C-190/19. sz. ügy)

(2019/C 213/05)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperesek: MG, NH

Alperesek: Germanwings GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Fennállhat-e a 261/2004/EK rendelet (1) 7. cikke szerinti kártalanításhoz való jog abban az esetben is, ha valamely utas egy viszonylag csekély érkezéskori késés miatt nem ér el egy közvetlenül csatlakozó járatot, és ennek következménye a végső célállomáson bekövetkező több mint három órás késés, azonban a két légi járatot különböző légifuvarozók üzemeltették, és a helyfoglalást egy, a légi járatokat az ügyfelei számára összeállító utazási iroda igazolta vissza?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/6

---

A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana (Spanyolország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Promociones Oliva Park S. L. kontra Tribunal Económico Administrativo Regional (TEAR) de la Comunidad Valenciana

(C-220/19. sz. ügy)

(2019/C 213/06)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana

Az alapeljárás felei

Felperes: Promociones Oliva Park S. L.

Alperes: Tribunal Económico Administrativo Regional (TEAR) de la Comunidad Valenciana

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2008/118/EK irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy azzal ellentétes és annak ellentmond az olyan, névleg közvetlen adó, mint az IVPEE [villamosenergia-termelés értékére kivetett adó], amely valódi jellegére figyelemmel különleges cél nélküli, kizárólag bevételszerzést szolgáló közvetett adónak minősül, és annak a nemzeti jog szerinti minősítése nem élvezhet elsőbbséget az európai uniós jog értelmezéséhez képest, amelyre az említett jogrend saját célkitűzései irányadók az adóteher objektív jellemzőitől függően? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2008/118/EK irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy azzal ellentétes és annak ellentmond az olyan, névleg közvetlen adó, mint az IVPEE [villamosenergia-termelés értékére kivetett adó], amely valódi jellegére figyelemmel különleges cél nélküli, kizárólag bevételszerzést szolgáló közvetett adónak minősül, és annak a nemzeti jog szerinti minősítése nem élvezhet elsőbbséget az európai uniós jog értelmezéséhez képest, amelyre az említett jogrend saját célkitűzései irányadók az adóteher objektív jellemzőitől függően?

| 2) | Az IVPEE környezetvédelmi adónak való minősítése ellenére ezen adó alapvető célja bevételszerzésre irányul-e, és a villamos energia termelését és villamosenergia-rendszerbe való bevitelét is ugyanúgy terheli-e, annak mértékétől és a környezetre gyakorolt hatásától függetlenül, megsértve ezzel a 2009/28/EK irányelv (2) 1. cikkét, 3. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint a 2. cikkének k) pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikke (3) bekezdésének a) pontját? |
| --- | --- |

2)

Az IVPEE környezetvédelmi adónak való minősítése ellenére ezen adó alapvető célja bevételszerzésre irányul-e, és a villamos energia termelését és villamosenergia-rendszerbe való bevitelét is ugyanúgy terheli-e, annak mértékétől és a környezetre gyakorolt hatásától függetlenül, megsértve ezzel a 2009/28/EK irányelv (2) 1. cikkét, 3. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint a 2. cikkének k) pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikke (3) bekezdésének a) pontját?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a szabad verseny és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásának elvét, hogy azzal ellentétes az IVPEE, amennyiben adójogi szempontból a nem megújuló energiaforrásból előállított energiát azonos módon kezeli a megújuló energiaforrásokból előállított energiával, hátrányosan megkülönböztetve ez utóbbiakat, és megsértve a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének k) pontjában és vonatkozó rendelkezéseiben előírt támogatási rendszert? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a szabad verseny és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásának elvét, hogy azzal ellentétes az IVPEE, amennyiben adójogi szempontból a nem megújuló energiaforrásból előállított energiát azonos módon kezeli a megújuló energiaforrásokból előállított energiával, hátrányosan megkülönböztetve ez utóbbiakat, és megsértve a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének k) pontjában és vonatkozó rendelkezéseiben előírt támogatási rendszert?

| 4) | Végül ellentétes-e az IVPEE az említett szabad verseny elvével és a 2009/72/EK irányelv (3) 32., 33. és 34. cikkével (VIII. FEJEZET, A RENDSZERHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS SZERVEZÉSE) amiatt, hogy lehetővé teszi a külföldi villamosenergia-termelőknek a spanyol termelők hátrányára történő pozitív megkülönböztetését a villamos energia belső piacának és a rendszerhez való hozzáférésnek a torzulása mellett? |
| --- | --- |

4)

Végül ellentétes-e az IVPEE az említett szabad verseny elvével és a 2009/72/EK irányelv (3) 32., 33. és 34. cikkével (VIII. FEJEZET, A RENDSZERHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS SZERVEZÉSE) amiatt, hogy lehetővé teszi a külföldi villamosenergia-termelőknek a spanyol termelők hátrányára történő pozitív megkülönböztetését a villamos energia belső piacának és a rendszerhez való hozzáférésnek a torzulása mellett?

---

(1)  A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (HL 2009. L 9., 12. o.).

(2)  A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló [helyesen: a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának támogatásáról], valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 140., 16. o.).

(3)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 211., 55. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/7

---

A Landesverwaltungsgericht Steiermark (Ausztria) által 2019. március 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — DX

(C-227/19. sz. ügy)

(2019/C 213/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Az alapeljárás felei

Felperes: DX

Alperes hatóság: Bürgermeister der Stadt Graz

Az eljárásban résztvevő fél: Finanzpolizei

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikket, valamint a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) és a 96/76/EK irányelv érvényesítéséről szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, (2) hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatása körében fennálló formai kötelezettségek megsértése — például a bérelszámolási dokumentumok helyszíni megőrzésének elmulasztása, vagy a Zentrale Koordinationsstelle (illegális foglalkoztatást ellenőrző központi iroda, Ausztria) részére történő bejelentés (ZKO-bejelentések) elmulasztása — esetére rendkívül magas összegű bírságokat, különösen pedig magas összegű minimális bírságot ír elő, amely bírságokat érintett munkavállalónként halmozottan szabják ki? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikket, valamint a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) és a 96/76/EK irányelv érvényesítéséről szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, (2) hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatása körében fennálló formai kötelezettségek megsértése — például a bérelszámolási dokumentumok helyszíni megőrzésének elmulasztása, vagy a Zentrale Koordinationsstelle (illegális foglalkoztatást ellenőrző központi iroda, Ausztria) részére történő bejelentés (ZKO-bejelentések) elmulasztása — esetére rendkívül magas összegű bírságokat, különösen pedig magas összegű minimális bírságot ír elő, amely bírságokat érintett munkavállalónként halmozottan szabják ki?

| 2. | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikket, valamint a 96/71/EK irányelvet és a 2014/67/EU irányelvet, hogy azokkal ellentétes az abszolút felső határok nélküli halmozott bírságok kiszabása a munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatása körében fennálló formai kötelezettségek megsértése esetén? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikket, valamint a 96/71/EK irányelvet és a 2014/67/EU irányelvet, hogy azokkal ellentétes az abszolút felső határok nélküli halmozott bírságok kiszabása a munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatása körében fennálló formai kötelezettségek megsértése esetén?

---

(1)  HL 1997. L 18., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.

(2)  A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 159., 11. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/8

---

A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B

(C-245/19. sz. ügy)

(2019/C 213/08)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour administrative

Az alapeljárás felei

Fellebbező: État du Grand-duché de Luxembourg

Ellenérdekű fél: B

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkét, valamint 52. cikkének (1) bekezdését, esetlegesen az említett Charta 47. cikkével összefüggésben, úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes valamely tagállam azon nemzeti szabályozása, amely az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelv (1) végrehajtására tekintettel létrehozott, megkeresésre történő információcserére vonatkozó eljárási rendszer keretében minden — többek közötti bírósági — jogorvoslatot kizár harmadik személyek — az információ birtokosai — számára valamely olyan határozattal szemben, amelyben a megkeresett tagállam illetékes hatósága adatszolgáltatásra kötelezi őket annak érdekében, hogy eleget tegyen egy másik tagállam által kibocsátott információcsere iránti megkeresésnek? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkét, valamint 52. cikkének (1) bekezdését, esetlegesen az említett Charta 47. cikkével összefüggésben, úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes valamely tagállam azon nemzeti szabályozása, amely az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelv (1) végrehajtására tekintettel létrehozott, megkeresésre történő információcserére vonatkozó eljárási rendszer keretében minden — többek közötti bírósági — jogorvoslatot kizár harmadik személyek — az információ birtokosai — számára valamely olyan határozattal szemben, amelyben a megkeresett tagállam illetékes hatósága adatszolgáltatásra kötelezi őket annak érdekében, hogy eleget tegyen egy másik tagállam által kibocsátott információcsere iránti megkeresésnek?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a 2011/16 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkét — adott esetben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jövedelem- és vagyonadóztatásra vonatkozó modellegyezménye 26. cikke értelmezésének változásait figyelembe véve — úgy kell-e értelmezni, hogy valamely információcsere iránti megkeresés és a megkeresett tagállam illetékes hatóságának az azt végrehajtó, adatszolgáltatásra kötelező határozata együttesen megfelelnek azon követelménynek, amely szerint nem áll fenn az előrelátható fontosság nyilvánvaló hiánya, amennyiben a megkereső tagállam megjelöli az érintett adózó személyazonosságát, a megkereső tagállam vizsgálata által érintett időszakot és a meghatározott információk birtokosának személyazonosságát, valamint olyan kritériumokkal meghatározott, nem pontosított szerződésekre, számlázásra és kapcsolódó kifizetésekre vonatkozó információkat kér, amelyek szerint egyrészt a szóban forgó szerződéseket az ellenérdekű fél köthette, másrészt azok a megkereső állam hatóságainak vizsgálata által érintett adóévek során voltak alkalmazhatók, harmadrészt pedig az érintett adózóval kapcsolatosak. |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a 2011/16 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkét — adott esetben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jövedelem- és vagyonadóztatásra vonatkozó modellegyezménye 26. cikke értelmezésének változásait figyelembe véve — úgy kell-e értelmezni, hogy valamely információcsere iránti megkeresés és a megkeresett tagállam illetékes hatóságának az azt végrehajtó, adatszolgáltatásra kötelező határozata együttesen megfelelnek azon követelménynek, amely szerint nem áll fenn az előrelátható fontosság nyilvánvaló hiánya, amennyiben a megkereső tagállam megjelöli az érintett adózó személyazonosságát, a megkereső tagállam vizsgálata által érintett időszakot és a meghatározott információk birtokosának személyazonosságát, valamint olyan kritériumokkal meghatározott, nem pontosított szerződésekre, számlázásra és kapcsolódó kifizetésekre vonatkozó információkat kér, amelyek szerint egyrészt a szóban forgó szerződéseket az ellenérdekű fél köthette, másrészt azok a megkereső állam hatóságainak vizsgálata által érintett adóévek során voltak alkalmazhatók, harmadrészt pedig az érintett adózóval kapcsolatosak.

---

(1)  HL 2011. L 64., 1. o.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/9

---

A Cour administrative (Luxemburg) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — État du Grand-duché de Luxembourg kontra B, C, D, F. C.

(C-246/19. sz. ügy)

(2019/C 213/09)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour administrative

Az alapeljárás felei

Fellebbező: État du Grand-duché de Luxembourg

Ellenérdekű felek: B, C, D, F. C.

Másik fél: A

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkét, valamint 52. cikkének (1) bekezdését, esetlegesen az említett Charta 47. cikkével összefüggésben, úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes valamely tagállam azon nemzeti szabályozása, amely az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelv (1) végrehajtására tekintettel létrehozott, megkeresésre történő információcserére vonatkozó eljárási rendszer keretében minden — többek közötti bírósági — jogorvoslatot kizár harmadik személyek — az információ birtokosai — számára valamely olyan határozattal szemben, amelyben a megkeresett tagállam illetékes hatósága adatszolgáltatásra kötelezi őket annak érdekében, hogy eleget tegyen egy másik tagállam által kibocsátott információcsere iránti megkeresésnek? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkét, valamint 52. cikkének (1) bekezdését, esetlegesen az említett Charta 47. cikkével összefüggésben, úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes valamely tagállam azon nemzeti szabályozása, amely az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelv (1) végrehajtására tekintettel létrehozott, megkeresésre történő információcserére vonatkozó eljárási rendszer keretében minden — többek közötti bírósági — jogorvoslatot kizár harmadik személyek — az információ birtokosai — számára valamely olyan határozattal szemben, amelyben a megkeresett tagállam illetékes hatósága adatszolgáltatásra kötelezi őket annak érdekében, hogy eleget tegyen egy másik tagállam által kibocsátott információcsere iránti megkeresésnek?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a 2011/16 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkét — adott esetben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jövedelem- és vagyonadóztatásra vonatkozó modellegyezménye 26. cikke értelmezésének változásait figyelembe véve — úgy kell-e értelmezni, hogy valamely információcsere iránti megkeresés és a megkeresett tagállam illetékes hatóságának az azt végrehajtó, adatszolgáltatásra kötelező határozata együttesen megfelelnek azon követelménynek, amely szerint nem áll fenn az előrelátható fontosság nyilvánvaló hiánya, amennyiben a megkereső tagállam megjelöli az érintett adózó személyazonosságát, a megkereső tagállam vizsgálata által érintett időszakot és a meghatározott információk birtokosának személyazonosságát, valamint olyan kritériumokkal meghatározott, nem pontosított szerződésekre, számlázásra és kapcsolódó kifizetésekre vonatkozó információkat kér, amelyek szerint egyrészt a szóban forgó szerződéseket az ellenérdekű fél köthette, másrészt azok a megkereső állam hatóságainak vizsgálata által érintett adóévek során voltak alkalmazhatók, harmadrészt pedig az érintett adózóval kapcsolatosak. |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a 2011/16 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkét — adott esetben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jövedelem- és vagyonadóztatásra vonatkozó modellegyezménye 26. cikke értelmezésének változásait figyelembe véve — úgy kell-e értelmezni, hogy valamely információcsere iránti megkeresés és a megkeresett tagállam illetékes hatóságának az azt végrehajtó, adatszolgáltatásra kötelező határozata együttesen megfelelnek azon követelménynek, amely szerint nem áll fenn az előrelátható fontosság nyilvánvaló hiánya, amennyiben a megkereső tagállam megjelöli az érintett adózó személyazonosságát, a megkereső tagállam vizsgálata által érintett időszakot és a meghatározott információk birtokosának személyazonosságát, valamint olyan kritériumokkal meghatározott, nem pontosított szerződésekre, számlázásra és kapcsolódó kifizetésekre vonatkozó információkat kér, amelyek szerint egyrészt a szóban forgó szerződéseket az ellenérdekű fél köthette, másrészt azok a megkereső állam hatóságainak vizsgálata által érintett adóévek során voltak alkalmazhatók, harmadrészt pedig az érintett adózóval kapcsolatosak.

---

(1)  HL 2011. L 64., 1. o.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/10

---

2019. március 20-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság

(C-248/19. sz. ügy)

(2019/C 213/10)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Triantafyllou és E. Manhaeve)

Alperes: Ciprusi Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A felperes arra kéri a Bíróságot, hogy állapítsa meg, a Ciprusi Köztársaság,






  — | mivel 31 agglomeráció (Aradippou, Ipsonas, Dali, Varoklini, Deryneia, Sotira, Xylofagou, Pervolia, Kolossi, Poli Chrysochous, Leivadia, Dromolaxia, Pera Chorio-Nisou, Liopetri, Avgorou, Paliometocho, Kiti, Frenaros, Ormideia, Kokkinotrimithia, Trachoni, Episkopi, Xylotympou, Pano Polemidia, Pyla, Lympia, Parekklisia, Kakopetria, Achna, Meneou és Pyrgos) esetében nem gondoskodott arról, hogy azok — amint azt a [91/271/EGK] irányelv 3. cikke és I. mellékletének A pontja előírja — rendelkezzenek szennyvízgyűjtő rendszerrel, és |
| --- | --- | --- |

—

A felperes arra kéri a Bíróságot, hogy állapítsa meg, a Ciprusi Köztársaság,

—

mivel 31 agglomeráció (Aradippou, Ipsonas, Dali, Varoklini, Deryneia, Sotira, Xylofagou, Pervolia, Kolossi, Poli Chrysochous, Leivadia, Dromolaxia, Pera Chorio-Nisou, Liopetri, Avgorou, Paliometocho, Kiti, Frenaros, Ormideia, Kokkinotrimithia, Trachoni, Episkopi, Xylotympou, Pano Polemidia, Pyla, Lympia, Parekklisia, Kakopetria, Achna, Meneou és Pyrgos) esetében nem gondoskodott arról, hogy azok — amint azt a [91/271/EGK] irányelv 3. cikke és I. mellékletének A pontja előírja — rendelkezzenek szennyvízgyűjtő rendszerrel, és

| — | nem biztosította, hogy ugyanezen agglomerációkban — amint azt a [91/271/EGK] irányelv 4., 10. és15. cikke, valamint I. mellékletének B és D pontja előírja — a gyűjtőrendszerekbe vezetett szennyvizet vízbe történő kibocsátás előtt másodlagos kezelésnek vagy egy ezzel egyenértékű kezelésnek vessék alá,
  nem teljesítette a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv (1) 3., 4., 10. és 15. cikkéből, valamint I. mellékletéből eredő kötelezettségeit;
  és |
| --- | --- |

—

nem biztosította, hogy ugyanezen agglomerációkban — amint azt a [91/271/EGK] irányelv 4., 10. és15. cikke, valamint I. mellékletének B és D pontja előírja — a gyűjtőrendszerekbe vezetett szennyvizet vízbe történő kibocsátás előtt másodlagos kezelésnek vagy egy ezzel egyenértékű kezelésnek vessék alá,

nem teljesítette a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv (1) 3., 4., 10. és 15. cikkéből, valamint I. mellékletéből eredő kötelezettségeit;

és

| — | a Ciprusi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Ciprusi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Integrált és működőképes gyűjtőrendszer hiányában a Ciprusi Köztársaság nem tartotta be a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv által előírt 2012. december 31-i legvégső határidőt (amint azt meghosszabbította a Ciprusi Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés) a szennyvíz összegyűjtése (3. cikk), következésképpen annak másodlagos kezelése (4. cikk), valamint e kezelés infrastruktúrái és ellenőrzése (10. és 15. cikk) tekintetében 4, 10 000 lakosegyenértéknél nagyobb agglomerációban. |
| --- | --- |

1.

Integrált és működőképes gyűjtőrendszer hiányában a Ciprusi Köztársaság nem tartotta be a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv által előírt 2012. december 31-i legvégső határidőt (amint azt meghosszabbította a Ciprusi Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés) a szennyvíz összegyűjtése (3. cikk), következésképpen annak másodlagos kezelése (4. cikk), valamint e kezelés infrastruktúrái és ellenőrzése (10. és 15. cikk) tekintetében 4, 10 000 lakosegyenértéknél nagyobb agglomerációban.

| 2. | Integrált és működőképes gyűjtőrendszer hiányában a Ciprusi Köztársaság nem tartotta be a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv által előírt 2012. december 31-i legvégső határidőt (amint azt meghosszabbította a Ciprusi Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés) a szennyvíz összegyűjtése (3. cikk), következésképpen annak másodlagos kezelése (4. cikk), valamint e kezelés infrastruktúrái és ellenőrzése (10. és 15. cikk) tekintetében 27, 2000 és 10 000 közötti lakosegyenértékű agglomerációban. |
| --- | --- |

2.

Integrált és működőképes gyűjtőrendszer hiányában a Ciprusi Köztársaság nem tartotta be a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv által előírt 2012. december 31-i legvégső határidőt (amint azt meghosszabbította a Ciprusi Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés) a szennyvíz összegyűjtése (3. cikk), következésképpen annak másodlagos kezelése (4. cikk), valamint e kezelés infrastruktúrái és ellenőrzése (10. és 15. cikk) tekintetében 27, 2000 és 10 000 közötti lakosegyenértékű agglomerációban.

---

(1)  A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 135., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 26. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/11

---

A Verwaltungsgericht Wien (Németország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — S. A. D. Maler und Anstreicher OG

(C-256/19. sz. ügy)

(2019/C 213/11)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Wien

Az alapeljárás felei

Felperes: S. A. D. Maler und Anstreicher OG

Alperes hatóság: Magistrat der Stadt Wien

Az eljárásban résztvevő fél: Bauarbeiter Urlaubs- und Abfertigungskasse

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a jogalkotónak biztosítania kell, hogy ez az alapjogi garancia tényleges, és ne pusztán elméleti legyen?






  1a. | Kiegészítő kérdés: az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  Előírja-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve, hogy a jogalkotó valamilyen módon biztosítani köteles az állandó ügyelosztási rendhez való alapvető jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrendszerben, és ha igen, milyen kötelezettséget ró rá? |
| --- | --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a jogalkotónak biztosítania kell, hogy ez az alapjogi garancia tényleges, és ne pusztán elméleti legyen?

1a.

Kiegészítő kérdés: az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

Előírja-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve, hogy a jogalkotó valamilyen módon biztosítani köteles az állandó ügyelosztási rendhez való alapvető jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrendszerben, és ha igen, milyen kötelezettséget ró rá?

| 1b. | Kiegészítő kérdések: az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén:






  1b.–1) | Megköveteli-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve — legalábbis az állandó ügyelosztási rendhez való jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrend tekintetében — az ügy valamely bíróra történő kiosztására vonatkozó utasítás, illetve cselekmény figyelmen kívül hagyását, ha ezen utasításra, illetve e cselekményre a törvény szerint hatáskörrel nem rendelkező szerv adott utasítást, illetve a cselekményt ilyen szerv végezte? |
| --- | --- | --- |

1b.

Kiegészítő kérdések: az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

1b.–1)

Megköveteli-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve — legalábbis az állandó ügyelosztási rendhez való jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrend tekintetében — az ügy valamely bíróra történő kiosztására vonatkozó utasítás, illetve cselekmény figyelmen kívül hagyását, ha ezen utasításra, illetve e cselekményre a törvény szerint hatáskörrel nem rendelkező szerv adott utasítást, illetve a cselekményt ilyen szerv végezte?

| 1b.–2) | Előírja-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve — legalábbis az állandó ügyelosztási rendhez való jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrend tekintetében —, hogy a bírósági ügyrend a bírósági ügyek kiosztásával foglalkozó szerv részére a kiosztásra vonatkozó döntés tekintetében — ha egyáltalán biztosíthat mérlegelési jogkört — kizárólag csak egy már előre meghatározott szűk mérlegelési jogkört biztosíthat? |
| --- | --- |

1b.–2)

Előírja-e a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a tényleges érvényesülés elve — legalábbis az állandó ügyelosztási rendhez való jogot az alkotmányban rögzítő nemzeti jogrend tekintetében —, hogy a bírósági ügyrend a bírósági ügyek kiosztásával foglalkozó szerv részére a kiosztásra vonatkozó döntés tekintetében — ha egyáltalán biztosíthat mérlegelési jogkört — kizárólag csak egy már előre meghatározott szűk mérlegelési jogkört biztosíthat?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy azon bíró számára, akinek kétségei vannak 1) a bírósági ügyelosztási rend jogszerűségét illetően, 2) a bírósági ügyelosztási rendet végrehajtó bíróságon belüli, e bíró tevékenységét közvetlenül érintő döntés (különösen ügyek kiosztására vonatkozó döntés) jogszerűségét illetően, e kétségekre tekintettel lehetőséget kell biztosítani arra, hogy (e bíró számára különösen anyagi terhet nem jelentő) jogorvoslatot terjesszen elő más olyan bíróságnál, amely teljes jogkörrel rendelkezik a jogellenesnek minősített jogi aktus jogszerűségének felülvizsgálatára?
  Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a bírónak lehetősége legyen az ügyek kiosztásával kapcsolatos törvényi (különösen bíróságon belüli) rendelkezések tiszteletben tartására vonatkozó, őt érintő törvényi rendelkezések betartását elérni? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy azon bíró számára, akinek kétségei vannak 1) a bírósági ügyelosztási rend jogszerűségét illetően, 2) a bírósági ügyelosztási rendet végrehajtó bíróságon belüli, e bíró tevékenységét közvetlenül érintő döntés (különösen ügyek kiosztására vonatkozó döntés) jogszerűségét illetően, e kétségekre tekintettel lehetőséget kell biztosítani arra, hogy (e bíró számára különösen anyagi terhet nem jelentő) jogorvoslatot terjesszen elő más olyan bíróságnál, amely teljes jogkörrel rendelkezik a jogellenesnek minősített jogi aktus jogszerűségének felülvizsgálatára?

Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a bírónak lehetősége legyen az ügyek kiosztásával kapcsolatos törvényi (különösen bíróságon belüli) rendelkezések tiszteletben tartására vonatkozó, őt érintő törvényi rendelkezések betartását elérni?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrend tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a valamely bírósági eljárásban részt vevő azon fél számára, amelynek kétségei vannak 1) a bíróságon belüli ügyelosztási rend valamely, a fél eljárásának lefolytatása szempontjából meghatározó rendelkezésének jogszerűségét illetően, 2) ezen eljárás egy bizonyos bíróra történő kiosztásának jogszerűségét illetően, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e kétségekre tekintettel még a bírósági határozat elfogadása előtt (e fél számára túlzott anyagi terhet nem jelentő) jogorvoslatot terjesszen elő más olyan bíróságnál, amely teljes jogkörrel rendelkezik a jogellenesnek minősített jogi aktus jogszerűségének felülvizsgálatára?
  Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a félnek még a bírósági határozat elfogadása előtt lehetősége legyen elérni a „törvényes bíró” tiszteletben tartásához való alapvető joga betartásának jogszerűségét? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrend tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a valamely bírósági eljárásban részt vevő azon fél számára, amelynek kétségei vannak 1) a bíróságon belüli ügyelosztási rend valamely, a fél eljárásának lefolytatása szempontjából meghatározó rendelkezésének jogszerűségét illetően, 2) ezen eljárás egy bizonyos bíróra történő kiosztásának jogszerűségét illetően, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e kétségekre tekintettel még a bírósági határozat elfogadása előtt (e fél számára túlzott anyagi terhet nem jelentő) jogorvoslatot terjesszen elő más olyan bíróságnál, amely teljes jogkörrel rendelkezik a jogellenesnek minősített jogi aktus jogszerűségének felülvizsgálatára?

Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a félnek még a bírósági határozat elfogadása előtt lehetősége legyen elérni a „törvényes bíró” tiszteletben tartásához való alapvető joga betartásának jogszerűségét?

| 4. | Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a bírósági ügyelosztási rend és az ügyek iktatásával kapcsolatos bírósági dokumentáció oly módon átlátható és érthető legyen, hogy a bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen különös ráfordítás nélkül felülvizsgálni a konkrét ügy valamely bíróra, illetve egy bizonyos bírósági tanácsra történő kiosztásának a bírósági ügyelosztási rend előírásaival való összhangját?
  Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy valamely bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen tudomást szerezni egy bizonyos bírósági ügy kiosztásának jogszerűségéről? |
| --- | --- |

4.

Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrendszer tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy a bírósági ügyelosztási rend és az ügyek iktatásával kapcsolatos bírósági dokumentáció oly módon átlátható és érthető legyen, hogy a bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen különös ráfordítás nélkül felülvizsgálni a konkrét ügy valamely bíróra, illetve egy bizonyos bírósági tanácsra történő kiosztásának a bírósági ügyelosztási rend előírásaival való összhangját?

Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy valamely bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen tudomást szerezni egy bizonyos bírósági ügy kiosztásának jogszerűségéről?

| 5. | Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrend tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy az eljárásban részt vevő felek és a bírósági eljárás bírója számára lehetővé kell tenni, hogy különös saját közreműködés nélkül tartalmilag megértsék az ügyelosztási rend szabályait, valamint, hogy az eljárásban részt vevő felek és a bíró számára ilyen módon lehetővé kell tenni, hogy az ügynek valamely bíróra, illetve egy bizonyos bírósági tanácsra történő kiosztásának jogszerűségét felülvizsgálja?
  Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy valamely bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen tudomást szerezni egy bizonyos bírósági ügy kiosztásának jogszerűségéről? |
| --- | --- |

5.

Úgy kell-e értelmezni a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, valamint a tényleges érvényesülés elvét — legalábbis egy olyan nemzeti jogrend tekintetében, amely a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából alkotmányában előírja az ahhoz való alapvető jogot, hogy az ügyeket általános szabályok szerint előre meghatározott, állandó ügyelosztási rend szerint osszák ki a bírókra —, hogy az eljárásban részt vevő felek és a bírósági eljárás bírója számára lehetővé kell tenni, hogy különös saját közreműködés nélkül tartalmilag megértsék az ügyelosztási rend szabályait, valamint, hogy az eljárásban részt vevő felek és a bíró számára ilyen módon lehetővé kell tenni, hogy az ügynek valamely bíróra, illetve egy bizonyos bírósági tanácsra történő kiosztásának jogszerűségét felülvizsgálja?

Nemleges válasz esetén: vannak-e a jogalkotó által garantálandó más olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy valamely bírónak, illetve valamely félnek lehetősége legyen tudomást szerezni egy bizonyos bírósági ügy kiosztásának jogszerűségéről?

| 6. | Milyen cselekvési kötelezettsége van — az uniós jogi eljárási rendelkezések tiszteletben tartására vonatkozó uniós jogi kötelezettségére tekintettel — annak a bírónak, akit egy általa meg nem támadható (bíróságon kívüli vagy bíróságon belüli) jogi aktus az uniós joggal ellentétes és a felek jogait sértő cselekményre kötelez? |
| --- | --- |

6.

Milyen cselekvési kötelezettsége van — az uniós jogi eljárási rendelkezések tiszteletben tartására vonatkozó uniós jogi kötelezettségére tekintettel — annak a bírónak, akit egy általa meg nem támadható (bíróságon kívüli vagy bíróságon belüli) jogi aktus az uniós joggal ellentétes és a felek jogait sértő cselekményre kötelez?

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/13

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-731/18. sz., Clarke kontra Bizottság ügyben 2019. március 25-én hozott végzése ellen Andrew Clarke által 2019. április 3-án benyújtott fellebbezés

(C-284/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Andrew Clarke (képviselő: E. Lock solicitor)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | utalja vissza az keresetet a Törvényszék elé a Bíróság megállapításaira tekintettel való elbírálásra; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az keresetet a Törvényszék elé a Bíróság megállapításaira tekintettel való elbírálásra;

| — | rendelje el, hogy legkésőbb 2019. április 12-ig (vagy olyan más időpontig, ameddig az EUSZ 50. cikk szerinti időtartam meghosszabbítható)






  a) | a Törvényszék olyan időben és módon bírálja el a keresetet, hogy arról végleges ítéletet hozhasson; |
| --- | --- | --- |

—

rendelje el, hogy legkésőbb 2019. április 12-ig (vagy olyan más időpontig, ameddig az EUSZ 50. cikk szerinti időtartam meghosszabbítható)

a)

a Törvényszék olyan időben és módon bírálja el a keresetet, hogy arról végleges ítéletet hozhasson;

| b) | közbenső intézkedésként a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldjön az Egyesült Királyságnak, előadva álláspontját az uniós jog azon megsértéséről, amelyre a fellebbezőnek küldött 2018. október 25-i leveléből lehet következtetni; |
| --- | --- |

b)

közbenső intézkedésként a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldjön az Egyesült Királyságnak, előadva álláspontját az uniós jog azon megsértéséről, amelyre a fellebbezőnek küldött 2018. október 25-i leveléből lehet következtetni;

| — | rendelje el, hogy a felek további megfelelő intézkedésekért folyamodhassanak a Törvényszékhez |
| --- | --- |

—

rendelje el, hogy a felek további megfelelő intézkedésekért folyamodhassanak a Törvényszékhez

| — | a Bizottságot kötelezze a fellebbező költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a fellebbező költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező egy jogalapra hivatkozik.

A Törvényszék a 2019. március 25-i végzésében tévesen értelmezte a fellebbező kereseti kérelmét, valamint helytelenül állapította meg, hogy a fellebbezőnek nincs kereshetőségi joga a keresete előterjesztése tekintetében, és hogy a Törvényszéknek nincs hatásköre a keresetnek való helyt adásra.

A fellebbező nem kérte, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indítson az Egyesült Királysággal szemben. A Bizottság két határozatának megsemmisítését kéri, amelyek közül az egyiket a Törvényszék tévesen azonosított. E tekintetben a Törvényszék által hivatkozott ítélkezési gyakorlat nem támasztja alá azt az állítást, amellyel kapcsolatban hivatkozza, vagy nem releváns. A fellebbező kérheti e határozatok megsemmisítését, mivel azokat neki címezték és/vagy őt közvetlenül és személyében érintik. Ezenkívül másodlagosan a fellebbező az EUMSZ 265. cikk szerint kérelmet terjeszthet elő az alapján, hogy a Bizottság mulasztott, amikor az EUMSZ 258. cikk első bekezdése szerinti kötelezettsége ellenére nem küldött indokolással ellátott véleményt Egyesült Királyságnak, tekintettel arra, hogy a második határozatával — azáltal, hogy vizsgálta a 258. cikk második bekezdése szerinti mérlegelési jogkörét — hallgatólagosan elfogadta azt, hogy az Egyesült Királyság megsértette az uniós jogot. Ez alapján tehát az indokolással ellátott véleményt a fellebbezőnek is kellene címezni és/vagy az őt közvetlenül és személyében érintené. A fellebbező továbbá kérheti meghagyás kibocsátását és ideiglenes intézkedések elrendelését az EUMSZ 265. cikk szerinti kérelmével összefüggésben.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/14

---

A Krajský súd Trnava (Szlovákia) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — RN kontra Home Credit Slovakia a.s.

(C-290/19. sz. ügy)

(2019/C 213/13)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Krajský súd Trnava

Az alapeljárás felei

Felperes: RN

Alperes: Home Credit Slovakia a.s.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikke (1) bekezdésének g) pontját, hogy a fogyasztói hitelmegállapodás megfelel az említett rendelkezésben előírt követelménynek, ha a hitelmegállapodásban a teljeshiteldíj mutatót nem pontos százalékos adat, hanem adattartomány (-tól -ig) jelöli?

---

(1)  HL 2008. L 133., 66. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/15

---

2019. április 11-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság

(C-298/19. sz. ügy)

(2019/C 213/14)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Konstantinidis, E. Manhaeve meghatalmazottak)

Alperes: Görög Köztársaság

Kereseti kérelmek

A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | állapítsa meg, hogy a Görög Köztársaság — mivel nem fogadta el a Bíróság által a C-149/14. sz. Bizottság kontra Görög Köztársaság ügyben 2015. április 23-án hozott ítéletének (1) végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést — nem teljesítette az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Görög Köztársaság — mivel nem fogadta el a Bíróság által a C-149/14. sz. Bizottság kontra Görög Köztársaság ügyben 2015. április 23-án hozott ítéletének (1) végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést — nem teljesítette az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | kötelezze a Görög Köztársaságot a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtásában bekövetkező késedelem minden egyes napja után 23 753,25 eurónak megfelelő késedelmi bírság megfizetésére, az említett ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától az említett ítélet végrehajtásának napjáig; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Görög Köztársaságot a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtásában bekövetkező késedelem minden egyes napja után 23 753,25 eurónak megfelelő késedelmi bírság megfizetésére, az említett ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától az említett ítélet végrehajtásának napjáig;

| — | kötelezze a Görög Köztársaságot, hogy a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától a jelen ügyben meghozandó ítélet kihirdetésnek időpontjáig vagy a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtásának időpontjáig — attól függően, hogy melyik következik be korábban — fizessen napi 2 639,25 euró összegű átalányösszeget, valamint szabjon ki 1 310 000 euró összegű átalányösszeget, amennyiben a fent említett összeg nem haladja ezt meg; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Görög Köztársaságot, hogy a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától a jelen ügyben meghozandó ítélet kihirdetésnek időpontjáig vagy a C-149/14. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtásának időpontjáig — attól függően, hogy melyik következik be korábban — fizessen napi 2 639,25 euró összegű átalányösszeget, valamint szabjon ki 1 310 000 euró összegű átalányösszeget, amennyiben a fent említett összeg nem haladja ezt meg;

| — | a Görög Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Görög Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdése értelmében a Görög Köztársaság köteles teljesíteni a Bíróság által a C-149/14. sz. ügyben hozott ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. A Görög Köztársaság azonban nem fogadta el az összes szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljen az említett ítélet rendelkező részében foglaltaknak. Közelebbről: a Görög Köztársaság nem dolgozott ki cselekvési programokat a veszélyeztetett területeken, ahol a mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel érintett felszíni vagy felszín alatti vízkészletek vannak jelen. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy keresetet indít a Bíróság előtt. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 260. cikk (1) bekezdése értelmében a Görög Köztársaság köteles teljesíteni a Bíróság által a C-149/14. sz. ügyben hozott ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. A Görög Köztársaság azonban nem fogadta el az összes szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljen az említett ítélet rendelkező részében foglaltaknak. Közelebbről: a Görög Köztársaság nem dolgozott ki cselekvési programokat a veszélyeztetett területeken, ahol a mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel érintett felszíni vagy felszín alatti vízkészletek vannak jelen. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy keresetet indít a Bíróság előtt.

| 2. | Keresetében a Bizottság azt kéri a Bíróságtól, hogy kötelezze a Görög Köztársaságot napi 2 639,25 euró összegű átalányösszeg és napi 23 753,25 euró összegű bírságot megfizetésére. Az átalányösszeget és a bírság összegét — a tagállam fizetési képességét alapul véve — a jogsértés súlyának és időtartamának, valamint az elrettentő hatás figyelembevételével számították ki. |
| --- | --- |

2.

Keresetében a Bizottság azt kéri a Bíróságtól, hogy kötelezze a Görög Köztársaságot napi 2 639,25 euró összegű átalányösszeg és napi 23 753,25 euró összegű bírságot megfizetésére. Az átalányösszeget és a bírság összegét — a tagállam fizetési képességét alapul véve — a jogsértés súlyának és időtartamának, valamint az elrettentő hatás figyelembevételével számították ki.

---

(1)  EU:C:2015:264.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/16

---

A Tribunale Ordinario di Torino (Olaszország) által 2019. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Techbau SpA kontra Azienda Sanitaria Locale AL

(C-299/19. sz. ügy)

(2019/C 213/15)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Ordinario di Torino

Az alapeljárás felei

Felperes: Techbau SpA

Alperes: Azienda Sanitaria Locale AL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az Európai Unió Bíróságának arra a kérdésre kell választ adnia, hogy ellentétes-e a 2000/35/EK irányelv (1) 2. cikkének 1. pontjával a 2002. október 9-i 231. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet 2. cikke 1. bekezdésének a) pontjához hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely a „kereskedelmi ügylet” mint „fizetés ellenében kizárólagosan vagy túlnyomórészt áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását eredményező” ügylet fogalmából, tehát saját hatálya alól kizárja, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződést, függetlenül annak köz- vagy magánjogi jellegétől, különösen pedig a 93/37/EGK irányelv (2) értelmében vett, építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződést.

---

(1)  A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29 i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2000. L 200., 35. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 226. o.)

(2)  Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14 i 93/37/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/17

---

2019. április 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság

(C-305/19. sz. ügy)

(2019/C 213/16)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Ondrůšek, K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Alperes: Cseh Köztársaság

Kereseti kérelmek

Az alperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | állapítsa meg, hogy a Cseh Köztársaság — mivel nem biztosította, hogy az 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületekben, amelyekre vonatkozóan energiahatékonysági tanúsítványt állítottak ki az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 12. cikkének (1) bekezdése alapján, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat, az energiahatékonysági tanúsítványt helyezzék ki — nem teljesítette az említett irányelv 13. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Cseh Köztársaság — mivel nem biztosította, hogy az 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületekben, amelyekre vonatkozóan energiahatékonysági tanúsítványt állítottak ki az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 12. cikkének (1) bekezdése alapján, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat, az energiahatékonysági tanúsítványt helyezzék ki — nem teljesítette az említett irányelv 13. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | a Cseh Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Cseh Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A 2010/31/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdése előírja azt a kötelezettséget, hogy ha egy 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületet a közönség rendszeresen látogat, az irányelv 12. cikkének (1) bekezdése alapján kiállított energiahatékonysági tanúsítványt ki kell helyezni. |
| --- | --- |

1.

A 2010/31/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdése előírja azt a kötelezettséget, hogy ha egy 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületet a közönség rendszeresen látogat, az irányelv 12. cikkének (1) bekezdése alapján kiállított energiahatékonysági tanúsítványt ki kell helyezni.

| 2. | A cseh törvény (zákon č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů (a módosított, a környezetgazdálkodásról szóló 406/2000 törvény) 7a §-a azonban csupán azon épületekre vonatkozóan írja elő az energiahatékonysági tanúsítvány vagy energetikai zöldkártya kihelyezésének a kötelezettségét, amelyekben hatóságok működnek. A cseh törvény tehát nem írja elő az energiahatékonysági tanúsítvány vagy energetikai zöldkártya kihelyezésére vonatkozó kötelezettséget olyan helyzetekben, amelyekben az épületben a hatóságoktól eltérő szervezetek működnek, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat. A megkövetelt szabályozás még mindig csupán az előkészítés szakaszában van. |
| --- | --- |

2.

A cseh törvény (zákon č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů (a módosított, a környezetgazdálkodásról szóló 406/2000 törvény) 7a §-a azonban csupán azon épületekre vonatkozóan írja elő az energiahatékonysági tanúsítvány vagy energetikai zöldkártya kihelyezésének a kötelezettségét, amelyekben hatóságok működnek. A cseh törvény tehát nem írja elő az energiahatékonysági tanúsítvány vagy energetikai zöldkártya kihelyezésére vonatkozó kötelezettséget olyan helyzetekben, amelyekben az épületben a hatóságoktól eltérő szervezetek működnek, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat. A megkövetelt szabályozás még mindig csupán az előkészítés szakaszában van.

| 3. | A Cseh Köztársaság tehát nem biztosította, hogy az 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületekben, amelyekre vonatkozóan energiahatékonysági tanúsítványt állítottak ki az irányelv 12. cikkének (1) bekezdése alapján, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat, az energiahatékonysági tanúsítványt helyezzék ki, és így nem teljesítette az említett irányelv 13. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

3.

A Cseh Köztársaság tehát nem biztosította, hogy az 500 m2-nél nagyobb hasznos alapterületű épületekben, amelyekre vonatkozóan energiahatékonysági tanúsítványt állítottak ki az irányelv 12. cikkének (1) bekezdése alapján, és amelyeket a közönség rendszeresen látogat, az energiahatékonysági tanúsítványt helyezzék ki, és így nem teljesítette az említett irányelv 13. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

---

(1)  HL 2010. L 153., 13. o.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/18

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. április 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Milis Energy SpA kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei Servizi Energetici SpA — GSE

(C-306/19. sz. ügy)

(2019/C 213/17)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Milis Energy SpA

Alperesek: Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dello Sviluppo Economico,Gestore dei Servizi Energetici SpA — GSE

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e az uniós joggal a 116/2014. sz. törvénnyel átalakított 91/2014 rendkívüli törvényerejű rendelet 26. cikkének 2. és 3. bekezdéséhez hasonló olyan nemzeti rendelkezés, amely jelentős mértékben csökkenti vagy késlelteti a jogszabály révén már biztosított és a fotovoltaikus berendezésekkel előállított villamos energia termelői által az e funkció ellátása céljából létrehozott, állami tulajdonban lévő társasággal, a Gestore dei Servizi Energetici S.p.A.-val kötött megállapodás alapján már meghatározott ösztönzők biztosítását; közelebbről, összeegyeztethető-e az ilyen nemzeti rendelkezés a bizalomvédelem, a jogbiztonság, a lojális együttműködés és a hatékony érvényesülés alapvető uniós jogelveivel, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. és 17. cikkével, a 2009/28/EK irányelvvel (1) és a támogatási rendszerek abban előírt szabályozásával, az EUMSZ 216. cikk (2) bekezdésével, különösen az európai Energia Charta Egyezménnyel összefüggésben?

---

(1)  A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 140., 16. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/19

---

A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2019. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — BONVER WIN, a. s. kontra Ministerstvo financí

(C-311/19. sz. ügy)

(2019/C 213/18)

Az eljárás nyelve: cseh

A kérdést előterjesztő bíróság

Nejvyšší správní soud

Az alapeljárás felei

Felperes: BONVER WIN, a. s.

Alperes: Ministerstvo financí

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Alkalmazandó-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikke és az azt követő cikkek arra a nemzeti jogszabályra (általános hatályú önkormányzati rendeletre), amely egy önkormányzat egy részén megtilt egy bizonyos szolgáltatást, egyszerűen azért, mert az említett jogszabállyal érintett szolgáltatók ügyfeleinek némelyike esetlegesen vagy ténylegesen valamely más európai uniós tagállamból származik?
  Ha igen, önmagában a más tagállamból származó ügyfelek esetleges jelenlétére vonatkozó állítás elegendő-e ahhoz, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikke alkalmazhatóvá váljon, vagy a szolgáltató köteles bizonyítani, hogy a más tagállamból származó ügyfeleknek ténylegesen szolgáltatást nyújt? |
| --- | --- |

1)

Alkalmazandó-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikke és az azt követő cikkek arra a nemzeti jogszabályra (általános hatályú önkormányzati rendeletre), amely egy önkormányzat egy részén megtilt egy bizonyos szolgáltatást, egyszerűen azért, mert az említett jogszabállyal érintett szolgáltatók ügyfeleinek némelyike esetlegesen vagy ténylegesen valamely más európai uniós tagállamból származik?

Ha igen, önmagában a más tagállamból származó ügyfelek esetleges jelenlétére vonatkozó állítás elegendő-e ahhoz, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikke alkalmazhatóvá váljon, vagy a szolgáltató köteles bizonyítani, hogy a más tagállamból származó ügyfeleknek ténylegesen szolgáltatást nyújt?

| 2) | Az első kérdésre adandó válasz szempontjából jelentőséggel bír-e, hogy:






  a) | a szolgáltatásnyújtás szabadságának potenciális korlátozása mind földrajzilag, mind pedig tartalmilag jelentősen korlátozott (a de minimis kivétel potenciális alkalmazhatósága); |
| --- | --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó válasz szempontjából jelentőséggel bír-e, hogy:

a)

a szolgáltatásnyújtás szabadságának potenciális korlátozása mind földrajzilag, mind pedig tartalmilag jelentősen korlátozott (a de minimis kivétel potenciális alkalmazhatósága);

| b) | nem tűnik úgy, mintha a nemzeti szabályozás de jure vagy de facto eltérően szabályozná egyrészt az elsősorban az Európai Unió más tagállamainak állampolgárai részére szolgáltatást nyújtó jogalanyok, másrészt a hazai klientúrára összpontosító jogalanyok helyzetét? |
| --- | --- |

b)

nem tűnik úgy, mintha a nemzeti szabályozás de jure vagy de facto eltérően szabályozná egyrészt az elsősorban az Európai Unió más tagállamainak állampolgárai részére szolgáltatást nyújtó jogalanyok, másrészt a hazai klientúrára összpontosító jogalanyok helyzetét?

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/20

---

A Törvényszék (kibővített hetedik tanács) T-131/16. és T-263/16. sz., Belgium és Magnetrol International kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. február 14-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2019. április 24-én benyújtott fellebbezés

(C-337/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: P. J. Loewenthal, F. Tomat meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Belga Királyság, Magnetrol International, Írország

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék (kibővített hetedik tanács) T-131/16. és T-263/16. sz., Belgium és Magnetrol International kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. február 14-én hozott ítéletét (EU:T:2019:91) annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy a Belgium által alkalmazott, a többletnyereség adómentességét célzó SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i (EU) 2016/1699 európai bizottsági határozat (1) tévesen minősítette a többletnyereség rendszerét a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontja értelmében vett támogatási programnak; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék (kibővített hetedik tanács) T-131/16. és T-263/16. sz., Belgium és Magnetrol International kontra Bizottság egyesített ügyekben 2019. február 14-én hozott ítéletét (EU:T:2019:91) annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy a Belgium által alkalmazott, a többletnyereség adómentességét célzó SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i (EU) 2016/1699 európai bizottsági határozat (1) tévesen minősítette a többletnyereség rendszerét a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontja értelmében vett támogatási programnak;

| — | az ügyet a még el nem bírált jogalapok tárgyában történő újabb határozathozatal céljából utalja vissza a Törvényszékhez, és |
| --- | --- |

—

az ügyet a még el nem bírált jogalapok tárgyában történő újabb határozathozatal céljából utalja vissza a Törvényszékhez, és

| — | az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről egyelőre ne határozzon. |
| --- | --- |

—

az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről egyelőre ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság tévesen minősítette a Belgium által 2004 és 2014 között alkalmazott „többletnyereség” feltételes adómegállapítással kapcsolatos gyakorlatot a 2015/1589 rendelet 1. cikkének d) pontja értelmében vett támogatási programnak.

A Törvényszék tévesen értelmezte az 1. cikk d) pontjában meghatározott első feltételt, továbbá elferdítette a vitatott határozat (94)–(110) preambulumbekezdését, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság csak a (99) preambulumbekezdésben felsorolt jogalkotási aktusokat tekintette úgy, mint amelyek a „többletnyereség” rendszerének alapját képezik.

A Törvényszék tévesen értelmezte az 1. cikk d) pontjában meghatározott második feltételt, továbbá elferdítette a vitatott határozat (100)–(108) preambulumbekezdését, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a „többletnyereség” mentesítése további végrehajtási intézkedések elfogadását tette szükségessé.

A Törvényszék tévesen értelmezte az 1. cikk d) pontjában meghatározott harmadik feltételt, továbbá elferdítette a vitatott határozat (66), (102), (103), (109), (139) és (140) preambulumbekezdését, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a „többletnyereség” mentesítése kedvezményezettjeinek meghatározásához további végrehajtási intézkedésekre volt szükség.

A Törvényszék végül figyelmen kívül hagyta az 1. cikk d) pontjának hátterében álló jogalkotói szándékot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság a „többletnyereség” rendszerét tévesen minősítette az e rendelkezés értelmében vett támogatási programnak.

---

(1)  HL 2016. L 260., 61. o.

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 3-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/21

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-414/16. sz., Drex Technologies kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Drex Technologies SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

(C-348/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/20)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Drex Technologies SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-414/16). |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-414/16).

Emellett hozzon új határozatot, amelyben:

| — | a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait; |
| --- | --- |

—

a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait;

| — | a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

Az első jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék megsértette a fellebbezőnek az Alapjogi Charta 41. cikkében biztosított, az új korlátozó intézkedések elfogadását megelőzően történő meghallgatáshoz való jogát.

A második jogalap a téves jogalkalmazáson és a tények elferdítésén alapul, amennyiben a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a fellebbező által a megsemmisítés iránti keresetének alátámasztása és annak bizonyítása érdekében benyújtott elemeket, hogy nem támogatta a szíriai rezsimet.

A harmadik jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék nem állapította meg a 2013/255/KKBP határozat 27. és 28. cikkének jogellenességét, amelyek szerint az Al-Assad vagy a Makhlouf családhoz tartozás önmagában igazolja a szankció kiszabását, egyúttal megfordítva a bizonyítási terhet.

---

(1)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 tanácsi határozat (HL 2016. L 141., 125. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/22

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-415/16. sz., Almashreq Investment Fund kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen az Almashreq Investment Fund által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

(C-349/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Almashreq Investment Fund (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-415/16). |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-415/16).

Emellett hozzon új határozatot, amelyben:

| — | a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait; |
| --- | --- |

—

a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait;

| — | a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

Az első jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék megsértette a fellebbezőnek az Alapjogi Charta 41. cikkében biztosított, az új korlátozó intézkedések elfogadását megelőzően történő meghallgatáshoz való jogát.

A második jogalap a téves jogalkalmazáson és a tények elferdítésén alapul, amennyiben a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a fellebbező által a megsemmisítés iránti keresetének alátámasztása és annak bizonyítása érdekében benyújtott elemeket, hogy nem támogatta a szíriai rezsimet.

A harmadik jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék nem állapította meg a 2013/255/KKBP határozat 27. és 28. cikkének jogellenességét, amelyek szerint az Al-Assad vagy a Makhlouf családhoz tartozás önmagában igazolja a szankció kiszabását, egyúttal megfordítva a bizonyítási terhet.

---

(1)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 tanácsi határozat (HL 2016. L 141., 125. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/23

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-440/16. sz., Souruh kontra Tanács ügyben 2019. február 28-án hozott ítélete ellen a Souruh SA által 2019. április 29-én benyújtott fellebbezés

(C-350/19. P. sz. ügy)

(2019/C 213/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Souruh SA (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-440/16). |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2019. február 28-i ítéletet (T-440/16).

Emellett hozzon új határozatot, amelyben:

| — | a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait; |
| --- | --- |

—

a fellebbezőre vonatkozó részében semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot (1) és a későbbi végrehajtási jogi aktusait;

| — | a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

Az első jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék megsértette a fellebbezőnek az Alapjogi Charta 41. cikkében biztosított, az új korlátozó intézkedések elfogadását megelőzően történő meghallgatáshoz való jogát.

A második jogalap a téves jogalkalmazáson és a tények elferdítésén alapul, amennyiben a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a fellebbező által a megsemmisítés iránti keresetének alátámasztása és annak bizonyítása érdekében benyújtott elemeket, hogy nem támogatta a szíriai rezsimet.

A harmadik jogalap a téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben a Törvényszék nem állapította meg a 2013/255/KKBP határozat 27. és 28. cikkének jogellenességét, amelyek szerint az Al-Assad vagy a Makhlouf családhoz tartozás önmagában igazolja a szankció kiszabását, egyúttal megfordítva a bizonyítási terhet.

---

(1)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 tanácsi határozat (HL 2016. L 141., 125. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/24

---

2019. május 10-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság

(C-371/19. sz. ügy)

(2019/C 213/23)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Jokubauskaitė és R. Pethke meghatalmazottak)

Alperes: Németországi Szövetségi Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel rendszeres jelleggel megtagadja a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítése iránti kérelemből hiányzó adatok iránti információkérést, és ehelyett a visszatérítési kérelmeket közvetlenül elutasítja, ha az ilyen adatok csak a szeptember 30-i jogvesztő határidő után nyújthatók be — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 170. és 171. cikkéből, valamint a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt [hozzáadottértékadó-visszatérítés] részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (2) 5. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel rendszeres jelleggel megtagadja a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítése iránti kérelemből hiányzó adatok iránti információkérést, és ehelyett a visszatérítési kérelmeket közvetlenül elutasítja, ha az ilyen adatok csak a szeptember 30-i jogvesztő határidő után nyújthatók be — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 170. és 171. cikkéből, valamint a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt [hozzáadottértékadó-visszatérítés] részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (2) 5. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az Európai Bizottság a keresetét a következő három jogalapra alapítja:

| 1. | Első jogalap — A héasemlegesség elvének megsértése
  A Németországi Szövetségi Köztársaság megsértette a héasemlegességnek a 2006/112 irányelv 170. és 171. cikkében, valamint a 2008/9 irányelv 5. cikkében rögzített elvét, amely szerint termékek beszerzése és szolgáltatások igénybevétele esetén az adóalanyokat a megelőző értékesítési szakaszok során előzetesen felszámított héa alól tehermentesíteni kell.
  Az adósemlegesség elve a héajogban megköveteli, hogy helyt adjanak mindazon visszatérítési kérelemnek, amelynél teljesülnek az anyagi jogi követelmények. A visszatérítés anyagi jogi feltételeinek fennállásával kapcsolatban felmerült kéltségek esetén a visszatérítési kérelmeket a 2008/9 irányelv 21. cikke első bekezdésének első albekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikke szerint csak abban az esetben lehet elutasítani, ha a visszatérítés helye szerinti tagállam ezen irányelv 20. cikkén alapuló információkérése eredménytelen maradt. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap — A héasemlegesség elvének megsértése

A Németországi Szövetségi Köztársaság megsértette a héasemlegességnek a 2006/112 irányelv 170. és 171. cikkében, valamint a 2008/9 irányelv 5. cikkében rögzített elvét, amely szerint termékek beszerzése és szolgáltatások igénybevétele esetén az adóalanyokat a megelőző értékesítési szakaszok során előzetesen felszámított héa alól tehermentesíteni kell.

Az adósemlegesség elve a héajogban megköveteli, hogy helyt adjanak mindazon visszatérítési kérelemnek, amelynél teljesülnek az anyagi jogi követelmények. A visszatérítés anyagi jogi feltételeinek fennállásával kapcsolatban felmerült kéltségek esetén a visszatérítési kérelmeket a 2008/9 irányelv 21. cikke első bekezdésének első albekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikke szerint csak abban az esetben lehet elutasítani, ha a visszatérítés helye szerinti tagállam ezen irányelv 20. cikkén alapuló információkérése eredménytelen maradt.

| 2. | Második jogalap — A héa-visszatérítési igény hatékony érvényesülése elvének megsértése
  A Németországi Szövetségi Köztársaság által képviselt értelmezés a 2008/9 irányelv 21. cikkének első bekezdése vonatkozásában korlátozza a héa-visszatérítési igény hatékony érvényesítését azon adóalanyok részéről, akik nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban rendelkeznek illetőséggel. Így a német adóhatóságok adminisztratív gyakorlata azon jogaikban sérti ezen adóalanyokat, amelyek a 2006/112 irányelv 170. és 171. cikkéből, valamint a 2008/9 irányelv 5. cikkéből következnek.
  A 2006/112 és 2008/9 irányelv hatékony érvényesülése megköveteli az anyagi jogi héa-visszatérítési igény érvényesítését annak érdekében, hogy a semlegesség elvének a lehető legnagyobb mértékben megfeleljenek. E rendelkezések arra irányultak, hogy termékek beszerzése és szolgáltatások igénybevétele esetén az adóalanyokat a megelőző értékesítési szakaszok során előzetesen felszámított héa alól teljeskörűen tehermentesítsék, és ezáltal arra törekedtek, hogy a határokon átnyúló értékesítések eseteiben is minden adóalany számára nagymértékben azonos versenyfeltételeket teremtsenek. Ennek mentén minden olyan, az irányelvben előírt és megfelelő közigazgatási intézkedést alkalmazni kell, amely a héa-visszatérítési igény érvényesítését szolgálja. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap — A héa-visszatérítési igény hatékony érvényesülése elvének megsértése

A Németországi Szövetségi Köztársaság által képviselt értelmezés a 2008/9 irányelv 21. cikkének első bekezdése vonatkozásában korlátozza a héa-visszatérítési igény hatékony érvényesítését azon adóalanyok részéről, akik nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban rendelkeznek illetőséggel. Így a német adóhatóságok adminisztratív gyakorlata azon jogaikban sérti ezen adóalanyokat, amelyek a 2006/112 irányelv 170. és 171. cikkéből, valamint a 2008/9 irányelv 5. cikkéből következnek.

A 2006/112 és 2008/9 irányelv hatékony érvényesülése megköveteli az anyagi jogi héa-visszatérítési igény érvényesítését annak érdekében, hogy a semlegesség elvének a lehető legnagyobb mértékben megfeleljenek. E rendelkezések arra irányultak, hogy termékek beszerzése és szolgáltatások igénybevétele esetén az adóalanyokat a megelőző értékesítési szakaszok során előzetesen felszámított héa alól teljeskörűen tehermentesítsék, és ezáltal arra törekedtek, hogy a határokon átnyúló értékesítések eseteiben is minden adóalany számára nagymértékben azonos versenyfeltételeket teremtsenek. Ennek mentén minden olyan, az irányelvben előírt és megfelelő közigazgatási intézkedést alkalmazni kell, amely a héa-visszatérítési igény érvényesítését szolgálja.

| 3. | Harmadik jogalap — A bizalomvédelem elvének megsértése
  Az, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság rendszeres jelleggel megtagadja, hogy a 2008/9 irányelv 20. cikkének (1) bekezdése szerint kiegészítő információkat és bizonylatokat kérjen, sérti a bizalomvédelem elvét. Minden adóalany, miután megkapta a visszatérítési kérelem benyújtására vonatkozó kézhezvételi igazolást, joggal bízhat abban, hogy a kérelmét az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően fogják feldolgozni. Ha nem ez történik, akkor sérül a jogszerű feldolgozásba vetett bizalma. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap — A bizalomvédelem elvének megsértése

Az, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság rendszeres jelleggel megtagadja, hogy a 2008/9 irányelv 20. cikkének (1) bekezdése szerint kiegészítő információkat és bizonylatokat kérjen, sérti a bizalomvédelem elvét. Minden adóalany, miután megkapta a visszatérítési kérelem benyújtására vonatkozó kézhezvételi igazolást, joggal bízhat abban, hogy a kérelmét az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően fogják feldolgozni. Ha nem ez történik, akkor sérül a jogszerű feldolgozásba vetett bizalma.

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.

(2)  HL 2008. L 44., 23. o.

---

GCEU

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/26

---

A Törvényszék 2019. május 2-i ítélete — QH kontra Parlament

(T-748/16. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - A tisztviselők személyzeti szabályzatának 24. cikke - Segítségnyújtás iránti kérelem - A tisztviselők személyzeti szabályzatának 12a. cikke - Lelki zaklatás - A segítségnyújtás iránti kérelmet elutasító határozat - Az objektivitás és a pártatlanság elve - Megfelelő ügyintézéshez való jog - Meghallgatáshoz való jog”)

(2019/C 213/24)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: QH (képviselők: kezdetben N. Lhoëst és S. Michiels ügyvédek, később N. Lhoëst ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: M. Ecker és Í. Ní Riagáin Düro meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikkre alapított kérelem, amely egyrészt a Parlament 2016. január 26-i azon határozatának megsemmisítésére irányul, amellyel ezen intézmény munkaszerződések megkötésére jogosult hatósága elutasította a felperes által 2014. december 11-én benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet, valamint a 2016. július 12-i azon határozat megsemmisítésére, amellyel a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság elutasította a felperes panaszát, másrészt pedig az e segítségnyújtás iránti kérelem feldolgozása során e hatóság által elkövetett jogsértések folytán a felperes által állítólag elszenvedett kár megtérítésére.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament 2016. január 26-i határozatát, amely elutasította QH segítségnyújtás iránti kérelmét, és amelyet helybenhagyott a panaszt elutasító 2016. július 12-i határozat. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament 2016. január 26-i határozatát, amely elutasította QH segítségnyújtás iránti kérelmét, és amelyet helybenhagyott a panaszt elutasító 2016. július 12-i határozat.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/27

---

A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Spanyolország kontra Bizottság

(T-49/17. sz. ügy) (1)

(„EMGA és EMVA - A finanszírozásból kizárt kiadások - Pénzügyi korrekciók - A termelő fogalma - A termelői szervezet helyiségein kívül végrehajtott beruházások - Operatív program jóváhagyását megelőző ellenőrzések - A költségek engedélyezésének ellenőrzése - Egyszeri pénzügyi korrekció - Pénzügyi átalánykorrekció - Arányosság - Indokolási kötelezettség”)

(2019/C 213/25)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Spanyolország (képviselők: kezdetben V. Ester Casas abogado del Estado, később S. Jiménez García meghatalmazott)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Lewis és M. Morales Puerta)

Az ügy tárgya

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2016. november 15-i (EU) 2016/2018 határozat (HL 2016. L 312., 26. o.) részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 95.,2017. 3. 27.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/27

---

A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Scor kontra Bizottság

(T-135/17. sz. ügy) (1)

(„Állami támogatások - A természeti katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok viszontbiztosításának piaca - A CCR számára korlátlan állami kezességvállalás formájában nyújtott támogatás - Az előzetes vizsgálati szakasz végén a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - A versenyhelyzet lényeges érintettségének hiánya - Részleges elfogadhatatlanság - Az érintett felek eljárási jogai - Érintett fél minőség - Komoly nehézségek hiánya”)

(2019/C 213/26)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Scor SE (Párizs, Franciaország) (képviselők: N. Baverez, N. Autet, M. Béas és G. Marson ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Stromsky, A. Bouchagiar és K. Blanck meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Francia Köztársaság (képviselők kezdetben: D. Colas, B. Fodda, E. de Moustier és J. Bousin, később: D. Colas, B. Fodda, P. Dodeller, R. Coesme és E. de Moustier meghatalmazottak) és Caisse centrale de réassurance (Párizs, Franciaország) (képviselők kezdetben: J.-P. Gunther, A. Giraud és S. Petit, később: A. Giraud és S. Petit ügyvédek)

Az ügy tárgya

A Franciaország által végrehajtott SA.37649 és SA.45860 intézkedésekkel kapcsolatban 2016. szeptember 26-án hozott C(2016) final bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, mivel a Bizottság e határozatban a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította a CCR számára a természeti katasztrófák kockázatának viszontbiztosításával kapcsolatos tevékenysége miatt nyújtott korlátlan kezességvállalást.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Scor SE-t kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Bizottság és a Caisse centrale de réassurance (CCR) részéről felmerült költségeknek a viselésére, ideértve a bizalmas kezelés iránti kérelemmel kapcsolatban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Scor SE-t kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Bizottság és a Caisse centrale de réassurance (CCR) részéről felmerült költségeknek a viselésére, ideértve a bizalmas kezelés iránti kérelemmel kapcsolatban felmerült költségeket is.

| 3) | A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit, ideértve a bizalmas kezelés iránti kérelemmel kapcsolatban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

3)

A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit, ideértve a bizalmas kezelés iránti kérelemmel kapcsolatban felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 144., 2017.5.8.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/28

---

A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Németország kontra Bizottság

(T-239/17. sz. ügy) (1)

(„EMGA és EMVA - A finanszírozásból kizárt kiadások - Németország által kifizetett kiadások - A kulcsfontosságú ellenőrzések gyakoriságának elégtelensége miatt alkalmazott pénzügyi átalánykorrekció - A kamatok éves számítására és elszámolására vonatkozó kötelezettség - Az 1290/2005/EK rendelet 31. és 32. cikke - A 885/2006/EK rendelet 6. cikkének h) pontja - Indokolási kötelezettség - Arányosság”)

(2019/C 213/27)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők kezdetben: D. Klebs és T. Henze, később: D. Klebs meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Triantafyllou és M. Zalewski meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2017. február 14-i (EU) 2017/264 bizottsági végrehajtási határozatnak (HL 2017. L 39., 12. o.) a Németországi Szövetségi Köztársaságra vonatkozó részében való megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Bizottság költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Bizottság költségeinek viselésére.

---

(1)  HL C 195., 2017.6.19.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/29

---

A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Wattiau kontra Parlament

(T-737/17. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Szociális biztonság - RCAM - Orvosi költségek megtérítése - Többek között az Unió, Luxemburg és a Luxemburgi Kórházak Szövetsége között létrejött, az RCAM tagjainak nyújtott kórházi ellátások árazására vonatkozó megállapodás - Jogellenességi kifogás - Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - Az EUMSZ 18. cikk első bekezdése - Az alapjogi charta 20. és 21. cikke - A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat 39. cikke”)

(2019/C 213/28)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Francis Wattiau (Bridel, Luxemburg) (képviselők: S. Orlandi és T. Martin ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: M. Rantala és J. Van Pottelberge ügyvédek)

A felperest támogató beavatkozó: az Uniós közszolgálat nyugalmazottainak szövetsége (SFPE) (Brüsszel, Belgium) (képviselők: S. Orlandi és T. Martin ügyvédek)

Az ügy tárgya

Egyrészt az Európai Unió közös egészségbiztosítási rendszere Luxembourgi kifizető hivatalának a 2017. január 25-i 244. sz. kifizetési bizonylatból kitűnő azon határozatának megsemmisítése, amelyben a felperesre hárítottak 843,01 eurót, másrészt a Parlament főtitkára által kinevezésre jogosult hatóság minőségében hozott, e határozatot megerősítő 2017. augusztus 2-i határozat megsemmisítése.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Unió közös egészségbiztosítási rendszere Luxembourgi kifizető hivatalának a 2017. január 25-i 244. sz. kifizetési bizonylatból kitűnő azon határozatát, amelyben Francis Wattiau-ra hárítottak 843,01 eurót, a 2016. május 30-i orvosi számla 15 %-át. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Unió közös egészségbiztosítási rendszere Luxembourgi kifizető hivatalának a 2017. január 25-i 244. sz. kifizetési bizonylatból kitűnő azon határozatát, amelyben Francis Wattiau-ra hárítottak 843,01 eurót, a 2016. május 30-i orvosi számla 15 %-át.

| 2) | Az Európai Parlament a saját költségein felül köteles viselni az F. Wattiau részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Parlament a saját költségein felül köteles viselni az F. Wattiau részéről felmerült költségeket.

| 3) | Az Uniós közszolgálat nyugalmazottainak szövetsége (SFPE) maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Uniós közszolgálat nyugalmazottainak szövetsége (SFPE) maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 32., 2018.1.29.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/30

---

A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Kuota International kontra EUIPO — Sintema Sport (K)

(T-136/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - K európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen törlési ok - Rosszhiszeműség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2019/C 213/29)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Kuota International Corp. Ltd (Road Town, Brit Virgin-szigetek) (képviselő: C. Herissay Ducamp ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: V. Ruzek meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Sintema Sport Srl (Albiate, Olaszország)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Kuota International és a Sintema Sport közötti törlési eljárással kapcsolatban 2017. december 15-én hozott határozata (R 3111/2014-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2017. december 15-i határozatát (R 3111/2014-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2017. december 15-i határozatát (R 3111/2014-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 166., 2018.5.14.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/31

---

A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Sona Nutrition kontra EUIPO — Solgar Holdings (SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA)

(T-152/18–T-155/18. sz. ügyek) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A SOLGAR Since 1947 MultiPlus WHOLEFOOD CONCENTRATE MULTIVITAMIN FORMULA európai uniós ábrás védjegyek bejelentése - MULTIPLUS korábbi nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2019/C 213/30)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Sona Nutrition Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: A. von Mühlendahl és H. Hartwig ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Solgar Holdings, Inc. (Ronkonkoma, New York, Egyesült Államok) (képviselők: K. Neefs és S. Cubitt ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Sona Nutrition és a Solgar Holdings közötti felszólalási eljárásokkal kapcsolatban 2017. december 20-án hozott határozatai (R 1319/2017–4, R 1321/2017–4, R 1322/2017–4 és R 1323/2017-4. sz. ügyek) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a T 152/18-T 155/18. sz. ügyeket ítélethozatal céljából egyesíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a T 152/18-T 155/18. sz. ügyeket ítélethozatal céljából egyesíti.

| 2) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2017. december 20-án hozott határozatait (R 1319/2017–4, R 1321/2017–4, R 1322/2017–4 és R 1323/2017-4. sz. ügyek) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2017. december 20-án hozott határozatait (R 1319/2017–4, R 1321/2017–4, R 1322/2017–4 és R 1323/2017-4. sz. ügyek) hatályon kívül helyezi.

| 3) | A Törvényszék az EUIPO-t és a Solgar Holdings, Inc.-et kötelezi saját költségeik, valamint a Sona Nutrition Ltd költségeinek fele-fele részben történő viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék az EUIPO-t és a Solgar Holdings, Inc.-et kötelezi saját költségeik, valamint a Sona Nutrition Ltd költségeinek fele-fele részben történő viselésére.

---

(1)  HL C 152., 2018.4.30.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/32

---

A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Briois kontra Parlament

(T-214/18. sz. ügy) (1)

(„Kiváltságok és mentességek - Az Európai Parlament tagja - A parlamenti mentelmi jogot felfüggesztő határozat - A parlamenti feladatokkal való kapcsolat - Egyenlő bánásmód - A megfelelő ügyintézés elve - A védelemhez való jog - Szerződésen kívüli felelősség”)

(2019/C 213/31)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Steeve Briois (Hénin-Beaumont, Franciaország) (képviselő: F. Wagner ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: N. Görlitz és S. Alonso de León meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Egyrészt a felperes parlamenti mentelmi jogát felfüggesztő, 2018. február 6-i P8_TA(2018)0020 parlamenti határozat megsemmisítésére iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, másrészt az felperes által állítólag elszenvedett kár megtérítése iránt az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Steeve Briois maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Parlament részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Steeve Briois maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Parlament részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 211., 2018.6.18.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/32

---

A Törvényszék 2019. május 6-i ítélete — Mauritsch kontra INEA

(T-271/18. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Szerződéses alkalmazottak - Határozott időre szóló szerződés - A szerződés meghosszabbítására vonatkozó javaslatnak a felperes által eredetileg történő elutasítása - Lemondás - A munkanélküliségi ellátáshoz való jog megtagadása - Felelősség”)

(2019/C 213/32)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Walter Mauritsch (Bécs, Ausztria) (képviselők: S. Rodrigues és A. Champetier ügyvédek)

Alperes: Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (képviselők: I. Ramallo meghatalmazott, segítője: A. Duron ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott, és egyfelől először is az INEA 2018. január 24-i, a felperes 2017. október 4-i panaszát elutasító határozat, másodszor az INEA 2017. augusztus 2-i, a felperes 2017. április 10-i kártérítési kérelmét elutasító határozat megsemmisítésére, másfelől a felperes által ezen határozatok miatt állítólagosan elszenvedett károk megtérítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Walter Mauritschot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Walter Mauritschot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 231., 2018.7.2.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/33

---

A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — WP kontra EUIPO

(T-407/18. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Határozott idejű szerződés - A meghosszabbítást mellőző határozat - Nyilvánvaló mérlegelési hiba - Gondoskodási kötelezettség - Egyenlő bánásmód - A panasz és a kereset összhangjának szabálya”)

(2019/C 213/33)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: WP (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Lukošiūtė és Tóth K. meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken alapuló, az EUIPO 2017. október 6-i azon határozatának hatályon kívül helyezésére irányuló kérelem, amely megtagadta a felperes ideiglenes alkalmazotti szerződésének második meghosszabbítását.

Rendelkező rész

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék WP-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék WP-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 319., 2018.9.10.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/34

---

A Törvényszék 2019. május 7-i ítélete — Fissler kontra EUIPO (vita)

(T-423/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A vita európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró okok - Megkülönböztető képesség hiánya - Leíró jelleg - A jellemző fogalma - Szín megnevezése - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja”)

(2019/C 213/34)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Fissler GmbH (Idar-Oberstein, Németország) (képviselők: G. Hasselblatt és K. Middelhoff ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: W. Schramek és D. Walicka meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a vita szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2018. március 28-án hozott határozata (R 1326/2017-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2018. március 28-i határozatát (R 1326/2017-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2018. március 28-i határozatát (R 1326/2017-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 294., 2018.8.20

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/34

---

A Törvényszék 2019. április 30-i ítélete — Lupu kontra EUIPO — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam (Djili DS)

(T-558/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A Djili DS európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi DJILI nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az összetéveszthetőség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja”)

(2019/C 213/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Victor Lupu (Bukarest, Románia) (képviselő: P. Acsinte ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Gája és H. O’Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam (Dulovo, Bulgária) (képviselő: C.-R. Romițan ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a V. Lupu és Djili Soy Dzhihangir Ibryam közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. június 5-én hozott határozata (R 2391/2017-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Victor Luput kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Victor Luput kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 408., 2018.11.12.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/35

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Promeco kontra EUIPO — Aerts (edények)

(T-353/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A törlés iránti kérelem visszavonása - Okafogyottság”)

(2019/C 213/36)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Promeco NV (Kortrijk, Belgium) (képviselők: H. Hartwig és A. von Mühlendahl ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Folliard-Monguiral és H. O'Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Aerts NV (Geel, Belgium) (képviselők: G. Glas és T. Carmeliet ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO fellebbezési nagytanácsának a Promeco NV és az Aerts NV közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. február 16-án hozott határozata (R 459/2016-G. sz.) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Törvényszék a Promeco NV-t kötelezi saját költségei, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Promeco NV-t kötelezi saját költségei, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére.

| 3) | Az Aerts NV maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Aerts NV maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 259., 2018.7.23.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/36

---

A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Engel kontra EUIPO — F. Engel (ENGEL)

(T-381/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A felszólalás visszavonása - Okafogyottság”)

(2019/C 213/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Engel GmbH (Pfullingen, Németország) (képviselő: C. Pfitzer ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Gája és H. O’Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: F. Engel K/S (Haderslev, Dánia) (képviselő: L. Elmgaard Sørensen ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának az F. Engel és Engel közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. március 26-án hozott határozata (R 1423/2017-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Törvényszék az Engel GmbH-t és az F. Engel K/S-t kötelezi saját költségeik viselésére, és az Engel GmbH-t kötelezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Engel GmbH-t és az F. Engel K/S-t kötelezi saját költségeik viselésére, és az Engel GmbH-t kötelezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 276., 2018.8.6.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/37

---

A Törvényszék 2019. április 29-i végzése — Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST)

(T-495/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A DERMATEST európai uniós szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem - A lajstromozás megtagadása - A védjegybejelentés visszavonása - Okafogyottság”)

(2019/C 213/38)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Dermatest Gesellschaft für allergologische Forschung u. Vertrieb von Körperpflegemitteln mbH (Münster, Németország) (képviselők: J. Bühling és D. Graetsch ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: W. Schramek, D. Hanf és D. Walicka meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a DERMATEST szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2018. június 12-én hozott határozata (R 426/2018-4. sz.) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Törvényszék a Dermatest Gesellschaft für allergologische Forschung u. Vertrieb von Körperpflegemitteln mbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Dermatest Gesellschaft für allergologische Forschung u. Vertrieb von Körperpflegemitteln mbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 352., 2018.10.1.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/37

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Románia kontra Bizottság

(T-530/18. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - EMGA és EMVA - A Bizottság végrehajtási határozata - A címzett számára történő értesítés - A határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése - Keresetindítási határidő - Kezdőnap - Elkésettség - Elfogadhatatlanság”)

(2019/C 213/39)

Az eljárás nyelve: román

Felek

Felperes: Románia (képviselők: C.-R. Canțăr, E. Gane, C.-M. Florescu és O.-C. Ichim meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J Aquilina és L. Radu Bouyon meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2018. június 13-i (EU) 2018/873 bizottsági végrehajtási határozatnak (HL 2018. L 152., 29. o.) a Romániánál felmerült bizonyos kiadásokat kizáró részében történő részleges megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Romániát kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Romániát kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 408., 2018.11.12.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/38

---

A Törvényszék elnökének 2019. május 2-i végzése — Jap Energéticas y Medioambientales kontra Bizottság

(T-145/19. R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés - Környezet - Környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz [LIFE] - LIFE 11 ENV/ES/000593-H2AL RECYCLING projekt - A kifizetett összegek beszedése - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya”)

(2019/C 213/40)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Jap Energéticas y Medioambientales, SL (Valencia, Spanyolország) (képviselő: G. Alabau Zabal ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Estrada de Solà és S. Izquierdo Pérez meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A késedelmi kamatokkal növelt 82 750,96 eurós összegnek a felperessel való visszafizettetéséről szóló, 2019. január 14-i BUDG/DGA 1/C4/CB/3241812545. sz. bizottsági határozat végrehajtásának a felfüggesztése iránt az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/39

---

2019. február 20-án benyújtott kereset — Pavel kontra EUIPO — bugatti (B)

(T-114/19. sz. ügy)

(2019/C 213/41)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Dan-Gabriel Pavel (Nagyvárad, Románia) (képviselő: E. Nedelcu ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: bugatti GmbH (Herford, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: B európai uniós ábrás védjegy — 13 545 181. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. december 14-én hozott határozata (R 85/2018-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és tekintse továbbra is érvényesen lajstromozottnak a 13 545 181. sz. európai uniós védjegyet a 2016. május 5-én lajstromozott formájában valamennyi áru és szolgáltatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és tekintse továbbra is érvényesen lajstromozottnak a 13 545 181. sz. európai uniós védjegyet a 2016. május 5-én lajstromozott formájában valamennyi áru és szolgáltatás vonatkozásában;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazhatatlansága; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazhatatlansága;

| — | a közérdek sérelmének bizonyítatlansága. |
| --- | --- |

—

a közérdek sérelmének bizonyítatlansága.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/40

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — BF kontra Bizottság

(T-190/19. sz. ügy)

(2019/C 213/42)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: BF (képviselők: S. Gesterkamp ügyvéd és C. König professzor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy az alperes 2018. december 18-a, vagyis a felperes második felszólító levelének elektronikus kézbesítése óta a tétlensége okán megsértette azon kötelezettségét, hogy a felperes mint panaszos fél számára megküldendő határozatként, az SA.48706 (RVV Rostocker Versorgungs- und Verkehrs-Holding GmbH und Nordwasser GmbH) állami támogatásra vonatkozó eljárásban az előzetes vizsgálati eljárást lezáró határozatát, mégpedig a hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményező vagy azt mellőző határozatát meghozza; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az alperes 2018. december 18-a, vagyis a felperes második felszólító levelének elektronikus kézbesítése óta a tétlensége okán megsértette azon kötelezettségét, hogy a felperes mint panaszos fél számára megküldendő határozatként, az SA.48706 (RVV Rostocker Versorgungs- und Verkehrs-Holding GmbH und Nordwasser GmbH) állami támogatásra vonatkozó eljárásban az előzetes vizsgálati eljárást lezáró határozatát, mégpedig a hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményező vagy azt mellőző határozatát meghozza;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére; valamint |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére; valamint

| — | másodlagos és megelőző jelleggel arra az esetre, ha az alperes a tétlenséggel felhagy, a keresetindítással beálló perfüggőséget követően az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

másodlagos és megelőző jelleggel arra az esetre, ha az alperes a tétlenséggel felhagy, a keresetindítással beálló perfüggőséget követően az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A keresetben a következő jogalapokra hivatkoznak.

A felperes először is úgy érvel, hogy az intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset feltételei teljesülnek, mivel különösen az (EU) 2015/1589 rendelet (1) 4. cikke szerinti, előzetes vizsgálati eljárást lezáró határozat meghozatalához szükséges tényállás a második felszólító levél kézbesítése időpontjában a határozathozatalra megérett.

Továbbá a felperes azt kifogásolja, hogy az alperes a 2018. december 17-i adminisztratív levelében csak normatív szinten kitért az „in-house” ügylet révén megbízott Nordwasser GmbH javára szóló jogi monopóliumra, amely kizárhatja a versenytorzulást az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értemében, anélkül hogy ennek során tényállási kérdéseket, például az előnyben részesítés tényét érintette volna.

A felperes ezenkívül felhozza, hogy panaszbeadványaiban már egy korai eljárási szakaszban cáfolta, hogy a jogi monopólium indokolása az uniós joggal összhangban áll. Mindenesetre az alperesnek a fennálló tényállás alapulvételével — szigorúan jogi szempontból — ki kellett volna fejtenie az álláspontját és következetesen legkésőbb 2018 decembere óta legalább a hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezésének mellőzéséről megtámadható határozatot kellett volna hoznia az (EU) 2015/1589 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/41

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — AZ kontra Bizottság

(T-196/19. sz. ügy)

(2019/C 213/43)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: AZ (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/42

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — BA kontra Bizottság

(T-198/19. sz. ügy)

(2019/C 213/44)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: BA (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/44

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — BB kontra Bizottság

(T-200/19. sz. ügy)

(2019/C 213/45)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: BB (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/45

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — BC kontra Bizottság

(T-201/19. sz. ügy)

(2019/C 213/46)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: BC (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/47

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — BD kontra Bizottság

(T-205/19. sz. ügy)

(2019/C 213/47)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: BD (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/48

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — Società Agricola Tenuta di Rimale és társai kontra Bizottság

(T-210/19. sz. ügy)

(2019/C 213/48)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperesek: Società Agricola Tenuta di Rimale Ss (Fidenza, Olaszország) és 9 másik felperes (képviselők: M. Libertini, A. Scognamiglio és M. Spolidoro ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg az alperes által készített, megtámadott feljegyzést, és vizsgálja felül a benyújtott panaszban ismertetett okokat. Ennek a felülvizsgálatnak a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i (EU) 1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 150. cikkének eltérő és helyesebb értelmezésén, valamint olyan alaposabb vizsgálaton kell alapulnia, amely rávilágít a Consorzio által annak érdekében előadott logikai és összefüggésbeli hiányosságokra, hogy határozatlan időre megszilárdítsák az OEM-mel (oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel) ellátott Parmigiano Reggiano sajt termeléséhez szükséges tejkínálatra vonatkozó, megkülönböztető és indokolatlan szabályozást.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága 2019. február 6-i azon feljegyzése ellen irányul, amely lezárta a felperesek által 2018. február 5-én benyújtott azon panaszt, amelyben a felperesek a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdőgazdálkodási Minisztérium 2016. december 15-i, a Parmigiano-Reggiano sajt kínálatának a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó, hároméves szabályozási tervének jóváhagyásáról szóló . sz. rendeletének, valamint ugyanezen minisztérium 2017. szeptember 19-i, a Parmigiano-Reggiano sajt kínálatának a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó szabályozási tervének jóváhagyásáról szóló, . sz. rendeletének jogellenességére hivatkoztak.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének a kínálatszabályozási javaslattal érintett termelők minősített többségének megállapításával kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap |
| --- | --- |

1.

Az első, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének a kínálatszabályozási javaslattal érintett termelők minősített többségének megállapításával kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap

| 2. | A második, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének azzal kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap, hogy a kínálatszabályozásra vonatkozó ideiglenes intézkedések elfogadása érdekében meg kell vizsgálni a piaci egyensúly érdemi feltételeit, és ezzel kapcsolatban megfelelő indokolást kell adni. |
| --- | --- |

2.

A második, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének azzal kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap, hogy a kínálatszabályozásra vonatkozó ideiglenes intézkedések elfogadása érdekében meg kell vizsgálni a piaci egyensúly érdemi feltételeit, és ezzel kapcsolatban megfelelő indokolást kell adni.

| 3. | A harmadik, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének azzal kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap, hogy a hátrányos megkülönböztetést tartalmazó kínálatszabályozási tervek tilosnak minősülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az (EU) 1308/2013 rendelet 150. cikkének azzal kapcsolatos téves értelmezésére alapított jogalap, hogy a hátrányos megkülönböztetést tartalmazó kínálatszabályozási tervek tilosnak minősülnek.

---

(1)  HL 2013. L 347., 671. o.; helyesbítések: HL 2014. L 189., 261. o.; HL 2014. L 232., 25. o.; HL 2017. L 262., 16. o.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/49

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Klöckner Pentaplast kontra Bizottság

(T-231/19. sz. ügy)

(2019/C 213/49)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Klöckner Pentaplast GmbH (Heiligenroth, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

2.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/50

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — H&R Ölwerke Schindler kontra Bizottság

(T-232/19. sz. ügy)

(2019/C 213/50)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: H&R Ölwerke Schindler GmbH (Hamburg, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/52

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies Dresden kontra Bizottság

(T-233/19. sz. ügy)

(2019/C 213/51)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Infineon Technologies Dresden GmbH & Co. KG (Drezda, Németország) (képviselők: L. Assmann és M. Peiffer ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely szerint a megtámadott határozat jogellenes, mivel a StromNEV 19. §-a (2) bekezdésének második mondata értelmében vett, hálózati díj alóli mentesülés nem minősül az EUMSZ 107. és azt követő cikkek értelmében vett állami támogatásnak.

A felperes e tekintetben először is előadja, hogy a StromNEV 19. §-ának (2) bekezdése alapján nyújtott, hálózati díj alóli mentesülést nem az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból nyújtották, hanem azt a német hálózatüzemeltetők finanszírozták, akik a magánjog hatálya alá tartoznak, és magatartásuk nem tudható be az államnak. Továbbá a vitatott pótdíj a hatását tekintve nem egyenértékű a Németországban a villamosenergia-fogyasztásra kivetett díjjal. Ezenfelül a Németországi Szövetségi Köztársaság semmilyen rendelkezési jogosultsággal nem bír az e pénzeszközök kezelésével megbízott átvitelirendszer-üzemeltetők felett.

A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy a StromNEV 19. §-ának (2) bekezdése alapján nyújtott, hálózati díj alóli mentesülés több irányadó szempontból is különbözik a C-206/06. sz., Essent Netwerk Noord és társai ügy és a C-262/12. sz. Vent De Colère! ügy tényállásától. A megtámadott határozat alapjául szolgáló ügy azonban a C-405/16. P. sz, Németország kontra Bizottság ügyben szóban forgó pótdíjhoz hasonló, ezért nem minősíthető támogatásnak.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/53

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Infineon Technologies kontra Bizottság

(T-234/19. sz. ügy)

(2019/C 213/52)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Infineon Technologies AG (Neubiberg, Németország) (képviselők: L. Assmann és M. Peiffer ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely szerint a megtámadott határozat jogellenes, mivel a StromNEV 19. §-a (2) bekezdésének második mondata értelmében vett, hálózati díj alóli mentesülés nem minősül az EUMSZ 107. és azt követő cikkek értelmében vett állami támogatásnak.

A felperes e tekintetben először is előadja, hogy a StromNEV 19. §-ának (2) bekezdése alapján nyújtott, hálózati díj alóli mentesülést nem az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból nyújtották, hanem azt a német hálózatüzemeltetők finanszírozták, akik a magánjog hatálya alá tartoznak, és magatartásuk nem tudható be az államnak. Továbbá a vitatott pótdíj a hatását tekintve nem egyenértékű a Németországban a villamosenergia-fogyasztásra kivetett díjjal. Ezenfelül a Németországi Szövetségi Köztársaság semmilyen rendelkezési jogosultsággal nem bír az e pénzeszközök kezelésével megbízott átvitelirendszer-üzemeltetők felett.

A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy a StromNEV 19. §-ának (2) bekezdése alapján nyújtott, hálózati díj alóli mentesülés több irányadó szempontból is különbözik a C-206/06. sz., Essent Netwerk Noord és társai ügy és a C-262/12. sz. Vent De Colère! ügy tényállásától. A megtámadott határozat alapjául szolgáló ügy azonban a C-405/16. P. sz, Németország kontra Bizottság ügyben szóban forgó pótdíjhoz hasonló, ezért nem minősíthető támogatásnak.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/54

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — GTP kontra Bizottság

(T-237/19. sz. ügy)

(2019/C 213/53)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: GTP — Glastechnik Piesau GmbH & Co. KG (Neuhaus am Rennweg, Németország) (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/55

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Wepa Hygieneprodukte és társai kontra Bizottság

(T-238/19. sz. ügy)

(2019/C 213/54)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Wepa Hygieneprodukte GmbH (Arnsberg, Németország), Wepa Leuna GmbH (Leuna, Németország), Wepa Papierfabrik Sachsen GmbH (Arnsberg) (képviselők: H. Janssen és A. Vallone ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Németország által az alapterhelésű fogyasztók [helyesen: alapfogyasztók] részére a StromNEV 19. §-a alapján végrehajtott SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) támogatási programról szóló, 2018. május 28-i C(2018) ügyiratszámú európai bizottsági határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek egyetlen jogalapra hivatkoznak, amely szerint a hálózati díj alóli mentesülés nem minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

A felperesek e tekintetben először is azzal érvelnek, hogy a hálózati díj alóli mentesülést nem állami vagy az állam által nyújtott forrásokból nyújtották. Továbbá arra hivatkoznak, hogy az alperes tévesen indult ki abból, hogy a 19. § szerinti pótdíj az állam által a végső fogyasztókra kivetett, a 2008. július 17-i Essent Netwerk Noord és társai ítélet (C-206/06, EU:C:2008:413) értelmében vett „díjnak”, illetve „parafiskális járuléknak” minősül.

A felperesek előadják továbbá, hogy az alapfogyasztók nem jutottak szelektív előnyhöz.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/56

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — A9.com kontra EUIPO (Egy csengő-ikon képe)

(T-240/19. sz. ügy)

(2019/C 213/55)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: A9.com, Inc. (Palo Alto, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: A. Klett és C. Mikyska ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy bejelentése (Egy csengő-ikon képének ábrázolása) — 17 868 712. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. február 4-én hozott határozata (R 1309/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtti eljárás(ok) költségeinek viselésére, beleértve a felperesnek mindkét említett eljárással kapcsolatban felmerült szükséges kiadásait is. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtti eljárás(ok) költségeinek viselésére, beleértve a felperesnek mindkét említett eljárással kapcsolatban felmerült szükséges kiadásait is.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 rendelet európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 rendelet európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 rendelet európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 rendelet európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/57

---

2019. április 10-én benyújtott kereset — Kambodzsa és a Kambodzsai Rizsszövetség (KRSZ) kontra Bizottság

(T-246/19. sz. ügy)

(2019/C 213/56)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: a Kambodzsai Királyság és a Kambodzsai Rizsszövetség (KRSZ) (Phnompen, Kambodzsa) (képviselők: R. Antonini, E. Monard és B. Maniatis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2019. január 16-i 2019/67 végrehajtási rendeletét; (1) |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2019. január 16-i 2019/67 végrehajtási rendeletét; (1)

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az uniós gyártók fogalmának az Európai Unióban termelt nyersanyag (hántolatlan rizs) felhasználásával készült, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek ilyen gyártóira való korlátozásával az Európai Unió megsértette a 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 22. cikkének (1) bekezdését és 23. cikkét. Másodlagosan az alperes eljárása megsértette a 978/2012 rendelet 22. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az uniós gyártók fogalmának az Európai Unióban termelt nyersanyag (hántolatlan rizs) felhasználásával készült, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek ilyen gyártóira való korlátozásával az Európai Unió megsértette a 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 22. cikkének (1) bekezdését és 23. cikkét. Másodlagosan az alperes eljárása megsértette a 978/2012 rendelet 22. cikkének (2) bekezdését.

| 2. | A második jogalap arra vonatkozik, hogy azáltal, hogy olyan téves vagy pontatlan adatokra támaszkodott, amelyek nem kifejezetten a hasonló termékekre vonatkoznak, az alperes nem megfelelően értékelte a „súlyos nehézségeket”, megsértve a 978/2012 rendelet 23. cikkét. Ez lehetetlenné tette annak megfelelő értékelését, hogy a 978/2012/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételek fennállnak-e a 978/2012 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hasonló termékek vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap arra vonatkozik, hogy azáltal, hogy olyan téves vagy pontatlan adatokra támaszkodott, amelyek nem kifejezetten a hasonló termékekre vonatkoznak, az alperes nem megfelelően értékelte a „súlyos nehézségeket”, megsértve a 978/2012 rendelet 23. cikkét. Ez lehetetlenné tette annak megfelelő értékelését, hogy a 978/2012/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételek fennállnak-e a 978/2012 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hasonló termékek vonatkozásában.

| 3. | A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes a Kambodzsából importált rizs árát és az uniós árakat olyan módon hasonlította össze, amely sértette a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését és 23. cikkét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes a Kambodzsából importált rizs árát és az uniós árakat olyan módon hasonlította össze, amely sértette a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését és 23. cikkét.

| 4. | A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes okozati összefüggésre vonatkozó elemzése sérti a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését, mivel az uniós gazdaság súlyos nehézségei nem állnak kellően közvetlen kapcsolatban a kambodzsai behozatal mennyiségével és áraival. Annyiban, amennyiben a 2019/67 rendelet összesített értékelést alkalmaz, ugyancsak sérti a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes okozati összefüggésre vonatkozó elemzése sérti a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését, mivel az uniós gazdaság súlyos nehézségei nem állnak kellően közvetlen kapcsolatban a kambodzsai behozatal mennyiségével és áraival. Annyiban, amennyiben a 2019/67 rendelet összesített értékelést alkalmaz, ugyancsak sérti a 978/2012 rendelet 22. cikkének (1) bekezdését.

| 5. | Az ötödik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nem tárt fel számos lényeges tényt vagy szempontot vagy az ilyen lényeges tények vagy szempontok alapjául szolgáló részletet, megsértve a 2013. augusztus 28-i 1083/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 17. cikkének (1), (2), (3) és (4) bekezdését, valamint a 978/2012 rendelet 38. cikkét és a felperesek védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap arra vonatkozik, hogy az alperes nem tárt fel számos lényeges tényt vagy szempontot vagy az ilyen lényeges tények vagy szempontok alapjául szolgáló részletet, megsértve a 2013. augusztus 28-i 1083/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 17. cikkének (1), (2), (3) és (4) bekezdését, valamint a 978/2012 rendelet 38. cikkét és a felperesek védelemhez való jogát.

| 6. | A hatodik jogalap arra vonatkozik, hogy az elkészített akta nagymértékben hiányos és abból fontos információk hiányoznak. Ez sérti az 1083/2013 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkét, a 978/2012 rendelet 38. cikkét és a felperesek védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap arra vonatkozik, hogy az elkészített akta nagymértékben hiányos és abból fontos információk hiányoznak. Ez sérti az 1083/2013 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkét, a 978/2012 rendelet 38. cikkét és a felperesek védelemhez való jogát.

---

(1)  A Kambodzsából és a Mianmarból származó indica rizs behozatalára vonatkozó védintézkedések bevezetéséről szóló, 2019. január 16-i (EU) 2019/67 végrehajtási rendelet (HL L 15., 2019.1.17., 5. o.).

(2)  Az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

(3)  Az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására és általános védintézkedések elfogadására vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. augusztus 23-i 1083/2013 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 293., 2013.11.5., 16. o.)

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/58

---

2019. április 12-én benyújtott kereset — Bilde kontra Parlament

(T-248/19. sz. ügy)

(2019/C 213/57)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Dominique Bilde (Lagarde, Franciaország) (képviselő: F. Wagner ügyvéd

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre vonatkozó és a felperes mentelmi jogát ténylegesen felfüggesztő, 2019. március 12-i P8_TA-PROV(2019)0137 európai parlamenti határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre vonatkozó és a felperes mentelmi jogát ténylegesen felfüggesztő, 2019. március 12-i P8_TA-PROV(2019)0137 európai parlamenti határozatot;

| — | az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv (HL 2010. C 83., 266. o.) 9. cikkének, az Európai Parlament eljárási szabályzata (HL 2005. L 44., 1. o.) 5. cikke (1) és (5) bekezdésének, valamint a képviselők részére szóló 11/2003. sz. és 11/2016. sz. közlemények megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv (HL 2010. C 83., 266. o.) 9. cikkének, az Európai Parlament eljárási szabályzata (HL 2005. L 44., 1. o.) 5. cikke (1) és (5) bekezdésének, valamint a képviselők részére szóló 11/2003. sz. és 11/2016. sz. közlemények megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, az eljárással való visszaélésen, konkrétan pedig a képviselők részére szóló 11/2016. sz. közlemény 43. cikkének megsértésére jogalap, amennyiben az eljárások mögött meghúzódó cél a felperes politikai tevékenységének való károkozás, ami vele szembeni fumus persecutionis esetének minősül. |
| --- | --- |

2.

A második, az eljárással való visszaélésen, konkrétan pedig a képviselők részére szóló 11/2016. sz. közlemény 43. cikkének megsértésére jogalap, amennyiben az eljárások mögött meghúzódó cél a felperes politikai tevékenységének való károkozás, ami vele szembeni fumus persecutionis esetének minősül.

| 3. | A harmadik, a „ne bis in idem” és az „una via electa” uniós jogi általános elvek megsértésére, eljárással való visszaélésre és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a „ne bis in idem” és az „una via electa” uniós jogi általános elvek megsértésére, eljárással való visszaélésre és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/59

---

2019. április 15-én benyújtott kereset — Wieland-Werke kontra Bizottság

(T-251/19. sz. ügy)

(2019/C 213/58)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Wieland-Werke AG (Ulm, Németország) (képviselők: U. Soltész, C. von Köckritz és K. Winkelmann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2019. február 5-i M.8900 — Wieland/Aurubis Rolled Products/Schwermetall ügyben hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2019. február 5-i M.8900 — Wieland/Aurubis Rolled Products/Schwermetall ügyben hozott határozatát;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló tévedéseket követett el, amikor a megtámadott határozatot úgynevezett „felső-kategóriás” alszegmens téves fogalmára alapította, ahelyett, hogy a hengerelt réztermékek maga a Bizottság által meghatározott releváns piacára alapította volna a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló tévedéseket követett el, amikor a megtámadott határozatot úgynevezett „felső-kategóriás” alszegmens téves fogalmára alapította, ahelyett, hogy a hengerelt réztermékek maga a Bizottság által meghatározott releváns piacára alapította volna a megtámadott határozatot;

| 2. | A második jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság sem meghatározását, sem pontos elhatározását nem adta meg az úgynevezett „felső-kategóriás” alszegmensnek, amelyre — tarthatatlan módon — az értékelését alapozta. A Bizottság megközelítése nyilvánvalóan téves és spekulatív. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság sem meghatározását, sem pontos elhatározását nem adta meg az úgynevezett „felső-kategóriás” alszegmensnek, amelyre — tarthatatlan módon — az értékelését alapozta. A Bizottság megközelítése nyilvánvalóan téves és spekulatív.

| 3. | A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, amikor ellentmondott az M.8909 — KME/MKM összefonódást engedélyező határozatban tett saját megállapításainak. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, amikor ellentmondott az M.8909 — KME/MKM összefonódást engedélyező határozatban tett saját megállapításainak.

| 4. | A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság előzmények nélküli és tarthatatlan sui generis kár elméletét alkalmazta, helytelenül összefüggésbe hozva a horizontális és nem horizontális hatásokat, és összetévesztve az összefonódásokra vonatkozó iránymutatásokban szereplő egyértelmű és szigorú útmutatásokat. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság előzmények nélküli és tarthatatlan sui generis kár elméletét alkalmazta, helytelenül összefüggésbe hozva a horizontális és nem horizontális hatásokat, és összetévesztve az összefonódásokra vonatkozó iránymutatásokban szereplő egyértelmű és szigorú útmutatásokat.

| 5. | Az ötödik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az állítólagos horizontális hatásokkal kapcsolatos aggályait illetően a versenyre vonatkozó értékelés során, nyilvánvalóan elmulasztva a releváns piac egyértelmű tényeinek feltárására irányuló kutatásokat. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az állítólagos horizontális hatásokkal kapcsolatos aggályait illetően a versenyre vonatkozó értékelés során, nyilvánvalóan elmulasztva a releváns piac egyértelmű tényeinek feltárására irányuló kutatásokat.

| 6. | A hatodik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottságnak a fogyasztók áttérésére vonatkozó lehetőségeivel kapcsolatos értékelése nyilvánvalóan hibás. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottságnak a fogyasztók áttérésére vonatkozó lehetőségeivel kapcsolatos értékelése nyilvánvalóan hibás.

| 7. | A hetedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság anélkül hivatkozik az áraknak az ügylet következtében való emelkedésére, hogy erre vonatkozóan bármiféle bizonyítékot szolgáltatott volna. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság anélkül hivatkozik az áraknak az ügylet következtében való emelkedésére, hogy erre vonatkozóan bármiféle bizonyítékot szolgáltatott volna.

| 8. | A nyolcadik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló tévedéseket követett el a Schwermetall feletti közös ellenőrzésről a kizárólagos ellenőrzésre való áttérés értékelése során. A Bizottság többek között elmulasztotta elvégezni a szükséges vizsgálatokat. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló tévedéseket követett el a Schwermetall feletti közös ellenőrzésről a kizárólagos ellenőrzésre való áttérés értékelése során. A Bizottság többek között elmulasztotta elvégezni a szükséges vizsgálatokat.

| 9. | A kilencedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a felperes által felajánlott kötelezettségvállalások értékelése során. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a felperes által felajánlott kötelezettségvállalások értékelése során.

| 10. | A tizedik jogalap arra vonatkozik, hogy a jogorvoslati eljárás és a piaci vizsgálat Bizottság általi lefolytatása nem felelt meg az alkalmazandó eljárásnak. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap arra vonatkozik, hogy a jogorvoslati eljárás és a piaci vizsgálat Bizottság általi lefolytatása nem felelt meg az alkalmazandó eljárásnak.

| 11. | A tizenegyedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság megsértett több lényeges eljárási követelményt és az alkalmazandó eljárást. A Bizottság megtagadta az első két kötelezettségvállalás piaci vizsgálatának elvégzését és az eljárás túl késői szakaszában indított piaci vizsgálatot. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság megsértett több lényeges eljárási követelményt és az alkalmazandó eljárást. A Bizottság megtagadta az első két kötelezettségvállalás piaci vizsgálatának elvégzését és az eljárás túl késői szakaszában indított piaci vizsgálatot.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/60

---

2019. április 15-én benyújtott kereset — Pech kontra Tanács

(T-252/19. sz. ügy)

(2019/C 213/59)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Laurent Pech (London, Egyesült Királyság) (képviselők: O. Brouwer és T. McGrath ügyvédek)

Alperes: Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperesnek címzett 2019. február 12-i levélben található, az ST 13593 2018 INIT dokumentumhoz (a Tanács jogi osztályának 2018. október 25-i jogi véleménye) való teljes hozzáférés 1049/2001 rendelet (1) 4. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján történő megtagadásáról szóló tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperesnek címzett 2019. február 12-i levélben található, az ST 13593 2018 INIT dokumentumhoz (a Tanács jogi osztályának 2018. október 25-i jogi véleménye) való teljes hozzáférés 1049/2001 rendelet (1) 4. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján történő megtagadásáról szóló tanácsi határozatot;

| — | másodlagosan rendelje el, hogy a Tanács az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdése alapján adjon szélesebb körű részleges hozzáférést a ST 13593 2018 INIT dokumentumhoz; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan rendelje el, hogy a Tanács az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdése alapján adjon szélesebb körű részleges hozzáférést a ST 13593 2018 INIT dokumentumhoz; és

| — | a Tanácsot kötelezze a felperes és bármely beavatkozó fél költségeinek a megtérítésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a felperes és bármely beavatkozó fél költségeinek a megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a téves jogalkalmazásra és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése második francia bekezdésének a téves alkalmazására alapított jogalap.






  — | A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a kért dokumentum jogi véleményt tartalmaz. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a téves jogalkalmazásra és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése második francia bekezdésének a téves alkalmazására alapított jogalap.

—

A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a kért dokumentum jogi véleményt tartalmaz.

| — | A felperes továbbá azzal érvel, hogy a Tanács téves értelmezte és tévesen alkalmazta az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését azáltal, hogy nem vette figyelembe az elsődleges uniós jognak a keresetben összefoglalt rendelkezéseit, valamint azt az elvet, miszerint az uniós jogalkotási dokumentumok a lehető legszélesebb körű hozzáférés tárgyát képezik, miközben emellett a hozzáférés megtagadásának igazolása érdekében az uniós jogban meg nem határozott, homályos és szubjektív fogalmakra támaszkodott. |
| --- | --- |

—

A felperes továbbá azzal érvel, hogy a Tanács téves értelmezte és tévesen alkalmazta az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését azáltal, hogy nem vette figyelembe az elsődleges uniós jognak a keresetben összefoglalt rendelkezéseit, valamint azt az elvet, miszerint az uniós jogalkotási dokumentumok a lehető legszélesebb körű hozzáférés tárgyát képezik, miközben emellett a hozzáférés megtagadásának igazolása érdekében az uniós jogban meg nem határozott, homályos és szubjektív fogalmakra támaszkodott.

| — | A Tanács tévesen alkalmazta a jogot és tévesen alkalmazta a közérdeken alapuló nyomós indokra vonatkozó kritériumokat. |
| --- | --- |

—

A Tanács tévesen alkalmazta a jogot és tévesen alkalmazta a közérdeken alapuló nyomós indokra vonatkozó kritériumokat.

| 2. | A második, a téves jogalkalmazásra és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a téves alkalmazására alapított jogalap.






  — | A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a teljes hozzáférés kimondottan és ténylegesen veszélyeztetné a szóban forgó döntéshozatali eljárást. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a téves jogalkalmazásra és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a téves alkalmazására alapított jogalap.

—

A felperes azzal érvel, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a teljes hozzáférés kimondottan és ténylegesen veszélyeztetné a szóban forgó döntéshozatali eljárást.

| — | A Tanács tévesen értelmezte és tévesen alkalmazta az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdését, valamint az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatát azáltal, hogy nem vette figyelembe az elsődleges uniós jognak a keresetben összefoglalt rendelkezéseit, valamint azt az elvet, miszerint az uniós jogalkotási dokumentumok a lehető legszélesebb körű hozzáférés tárgyát képezik. |
| --- | --- |

—

A Tanács tévesen értelmezte és tévesen alkalmazta az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdését, valamint az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatát azáltal, hogy nem vette figyelembe az elsődleges uniós jognak a keresetben összefoglalt rendelkezéseit, valamint azt az elvet, miszerint az uniós jogalkotási dokumentumok a lehető legszélesebb körű hozzáférés tárgyát képezik.

| — | A Tanács nem értékelte helyesen a hozzáférhetővé tételben fennálló közérdeket. |
| --- | --- |

—

A Tanács nem értékelte helyesen a hozzáférhetővé tételben fennálló közérdeket.

| 3. | A harmadik, másodlagosan felhozott jogalapot a felperes arra alapítja, hogy amennyiben a hivatkozott kivételek alkalmazandók a kért dokumentumra, a Tanács megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdését azáltal, hogy nyilvánvalóan nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy biztosítsa azon (megfelelő és kért) részleges hozzáférést, amelyet a kért dokumentum tekintetében az említett 6. cikk (6) bekezdése alapján meg kellett volna adnia, azáltal, hogy a jogi elemzésre vonatkozó teljes szakaszhoz való hozzáférést megtagadta. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, másodlagosan felhozott jogalapot a felperes arra alapítja, hogy amennyiben a hivatkozott kivételek alkalmazandók a kért dokumentumra, a Tanács megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdését azáltal, hogy nyilvánvalóan nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy biztosítsa azon (megfelelő és kért) részleges hozzáférést, amelyet a kért dokumentum tekintetében az említett 6. cikk (6) bekezdése alapján meg kellett volna adnia, azáltal, hogy a jogi elemzésre vonatkozó teljes szakaszhoz való hozzáférést megtagadta.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/62

---

2019. április 15-én benyújtott kereset — BG kontra Parlament

(T-253/19. sz. ügy)

(2019/C 213/60)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: BG (képviselők: L. Levi, A. Champetier és A. Tymen ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Parlament 2018. május 18-i, a felperes szerződését megszüntető határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Parlament 2018. május 18-i, a felperes szerződését megszüntető határozatát;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg az Európai Parlament 2019. január 4-i, a felperes 2018. augusztus 16-án kelt, 2019. január 9-én kézbesített határozatát; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg az Európai Parlament 2019. január 4-i, a felperes 2018. augusztus 16-án kelt, 2019. január 9-én kézbesített határozatát;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperesnek az alperes hibájából őt ért nem vagyoni kárért 50 000 euróra becsült kártérítést; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperesnek az alperes hibájából őt ért nem vagyoni kárért 50 000 euróra becsült kártérítést;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az indokolási kötelezettség és szóban forgó szerződés megszüntetésére vonatkozó eljárási szabályok megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az indokolási kötelezettség és szóban forgó szerződés megszüntetésére vonatkozó eljárási szabályok megsértésére vonatkozik.

| 2. | A második jogalap a személyzeti szabályzat 12a. és 24. cikkének megsértésére vonatkozik, valamint ezzel összefüggésben az ügyek pártatlan és méltányos intézéséhez való jog megsértésére, a gondossági kötelezettség megsértésére, valamint nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyzeti szabályzat 12a. és 24. cikkének megsértésére vonatkozik, valamint ezzel összefüggésben az ügyek pártatlan és méltányos intézéséhez való jog megsértésére, a gondossági kötelezettség megsértésére, valamint nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/62

---

2019. április 12-én benyújtott kereset — Al-Tarazi kontra Tanács

(T-260/19. sz. ügy)

(2019/C 213/61)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Mazen Al-Tarazi (Shuwaikh, Kuvait) (képviselők: G. Beck és A. Khan barristers, S. Patel solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a 2019. január 21-i (EU) 2019/85 tanácsi végrehajtási rendelet (1) 1. cikkét és a 2019. január 21-i (KKBP) 2019/87 tanácsi végrehajtási határozat (2) 1. cikkét nem kell a felperesre alkalmazni; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a 2019. január 21-i (EU) 2019/85 tanácsi végrehajtási rendelet (1) 1. cikkét és a 2019. január 21-i (KKBP) 2019/87 tanácsi végrehajtási határozat (2) 1. cikkét nem kell a felperesre alkalmazni;

| — | a felperest érintő részeikben semmisítse meg a 2019/85 tanácsi végrehajtási rendeletet és a 2019/87 tanácsi végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

—

a felperest érintő részeikben semmisítse meg a 2019/85 tanácsi végrehajtási rendeletet és a 2019/87 tanácsi végrehajtási határozatot;

| — | állapítsa meg, hogy a felperes nevét törölni kell a 2019/85 tanácsi végrehajtási rendelet mellékletéből (266. sor) és a 2019/87 tanácsi végrehajtási határozat mellékletéből (266. sor); valamint |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a felperes nevét törölni kell a 2019/85 tanácsi végrehajtási rendelet mellékletéből (266. sor) és a 2019/87 tanácsi végrehajtási határozat mellékletéből (266. sor); valamint

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem indokolta megfelelően és nem támasztotta alá a felperes jegyzékbe való felvételét. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem indokolta megfelelően és nem támasztotta alá a felperes jegyzékbe való felvételét.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe való felvétele a tények nyilvánvalóan téves értékelésén alapul, amennyiben az alperes nem szolgáltatott olyan bizonyítékot a tényállással kapcsolatban, amely alátámasztotta volna vagy állítólagosan alátámasztotta volna a megtett intézkedések indokolását, illetve amennyiben az alperes e tényállás alapján észszerűtlen beavatkozásokat eszközölt. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe való felvétele a tények nyilvánvalóan téves értékelésén alapul, amennyiben az alperes nem szolgáltatott olyan bizonyítékot a tényállással kapcsolatban, amely alátámasztotta volna vagy állítólagosan alátámasztotta volna a megtett intézkedések indokolását, illetve amennyiben az alperes e tényállás alapján észszerűtlen beavatkozásokat eszközölt.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe való felvétele sérti a felperes védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a felperes jegyzékbe való felvétele sérti a felperes védelemhez való jogát.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a jegyzékbe való felvétele sérti a felperes tulajdonhoz való jogát, a kereskedelem szabadságát és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a jegyzékbe való felvétele sérti a felperes tulajdonhoz való jogát, a kereskedelem szabadságát és az arányosság elvét.

---

(1)  A szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. január 21-i (EU) 2019/85 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2019. L 18I., 4. o.).

(2)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2019. január 21-i (KKPB) 2019/87 tanácsi végrehajtási határozat (HL L 2019. 18I., 13. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/63

---

2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual és társai kontra Európai Bizottság

(T-268/19. sz. ügy)

(2019/C 213/62)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Imagina Media Audiovisual, SA (Barcelona, Spanyolország), Imagina EU (Brüsszel, Belgium), dpa Deutsche Presse-Agentur GmbH (Hamburg, Németország) (képviselők: P. Kuypers, N. Groot, B. Vitez ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Ares(2019)856949. hivatkozási számú, az IMAGINA MEDIA AUDIOVISUAL SL-nek az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) szabályozott közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásokból való kizárásáról szóló, 2019. február 12-i bizottsági határozatot, amennyiben az kizárta az Imagina/dpa Consortiumot vagy elutasította annak ajánlatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ares(2019)856949. hivatkozási számú, az IMAGINA MEDIA AUDIOVISUAL SL-nek az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) szabályozott közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásokból való kizárásáról szóló, 2019. február 12-i bizottsági határozatot, amennyiben az kizárta az Imagina/dpa Consortiumot vagy elutasította annak ajánlatát;

| — | semmisítse meg az Ares(2019)2494476. hivatkozási számú 2019. április 9-i bizottsági határozatot, amennyiben azt olyan határozatnak kell tekinteni, amely kizárja a konzorciumot a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárásból vagy elutasítja annak ajánlatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ares(2019)2494476. hivatkozási számú 2019. április 9-i bizottsági határozatot, amennyiben azt olyan határozatnak kell tekinteni, amely kizárja a konzorciumot a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárásból vagy elutasítja annak ajánlatát;

| — | semmisítse meg azon aktus(oka)t, amellyel/amelyekkel a Bizottság odaítéli a szerződéseket, vagy felhatalmaz valamely, az Imagina/dpa Consortiumtól eltérő felet az aktuális uniós ügyekről történő audiovizuális anyagok készítésére irányuló, a hirdetmény I., III. és VI. tételében foglalt feladatok végrehajtására; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg azon aktus(oka)t, amellyel/amelyekkel a Bizottság odaítéli a szerződéseket, vagy felhatalmaz valamely, az Imagina/dpa Consortiumtól eltérő felet az aktuális uniós ügyekről történő audiovizuális anyagok készítésére irányuló, a hirdetmény I., III. és VI. tételében foglalt feladatok végrehajtására;

| — | kötelezze a Bizottságot a konzorcium által elszenvedett azon kár megtérítésére, amelyet a Bizottság a konzorciumnak a közbeszerzési szerződés I., III. és VI. tételéből való kizárásával okozott; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a konzorcium által elszenvedett azon kár megtérítésére, amelyet a Bizottság a konzorciumnak a közbeszerzési szerződés I., III. és VI. tételéből való kizárásával okozott;

| — | a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor nem ismerte el, hogy az Imagina Media Audiovisual SL — amely a konzorcium tagja — kizárása nincs hatással a hirdetmény I., III. és IV. tételében foglaltak konzorcium által való végrehajtására. Az Imagina Media Audiovisual SL kizárása továbbá azon határozatokat sem befolyásolja, amelyekkel a Bizottság e közbeszerzési szerződéseket a konzorciumnak ítélte oda. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor nem ismerte el, hogy az Imagina Media Audiovisual SL — amely a konzorcium tagja — kizárása nincs hatással a hirdetmény I., III. és IV. tételében foglaltak konzorcium által való végrehajtására. Az Imagina Media Audiovisual SL kizárása továbbá azon határozatokat sem befolyásolja, amelyekkel a Bizottság e közbeszerzési szerződéseket a konzorciumnak ítélte oda.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el azzal, hogy nem alkalmazta megfelelő módon az ajánlattételhez szükséges dokumentációt. Ebből következően a Bizottság nem követelte meg a konzorciumtól, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban előírtaknak megfelelően valamely másik társaság konzorciumba való bevonásával váltsa fel az Imagina Media Audiovisual SL-t. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el azzal, hogy nem alkalmazta megfelelő módon az ajánlattételhez szükséges dokumentációt. Ebből következően a Bizottság nem követelte meg a konzorciumtól, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban előírtaknak megfelelően valamely másik társaság konzorciumba való bevonásával váltsa fel az Imagina Media Audiovisual SL-t.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor nem alkalmazta megfelelő módon a 2018/1046 rendelet 136. cikkének (9) bekezdését. Ebből következően a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselője nem követelte meg a konzorciumtól, hogy a 2018/1046 rendeletben előírtaknak megfelelően valamely másik társaság konzorciumba való bevonásával váltsa fel az Imagina Media Audiovisual SL-t. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor nem alkalmazta megfelelő módon a 2018/1046 rendelet 136. cikkének (9) bekezdését. Ebből következően a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselője nem követelte meg a konzorciumtól, hogy a 2018/1046 rendeletben előírtaknak megfelelően valamely másik társaság konzorciumba való bevonásával váltsa fel az Imagina Media Audiovisual SL-t.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a konzorcium hatékony jogorvoslathoz való jogát és a megfelelő ügyintézés elvét. A Bizottság jogellenesen alkalmazta az Ares(2019)856949. hivatkozási számú 2019. február 12-i határozatát az IMAGINA MEDIA AUDIOVISUAL SL kizárására, illetve az Ares(2019)2494476. hivatkozási számú, 2019. április 9-i levelet a konzorciumnak a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárásból való kizárására. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a konzorcium hatékony jogorvoslathoz való jogát és a megfelelő ügyintézés elvét. A Bizottság jogellenesen alkalmazta az Ares(2019)856949. hivatkozási számú 2019. február 12-i határozatát az IMAGINA MEDIA AUDIOVISUAL SL kizárására, illetve az Ares(2019)2494476. hivatkozási számú, 2019. április 9-i levelet a konzorciumnak a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárásból való kizárására.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a konzorcium hatékony jogorvoslathoz való jogát, a Bizottságra háruló indokolási kötelezettséget és a megfelelő ügyintézés elvét. A Bizottság eljárási hibákat követett el és a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás I., III. és IV. tételében foglaltak tekintetében jogellenesen ítélte oda a közbeszerzési szerződést a konzorciumtól eltérő ajánlattevő részére. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a konzorcium hatékony jogorvoslathoz való jogát, a Bizottságra háruló indokolási kötelezettséget és a megfelelő ügyintézés elvét. A Bizottság eljárási hibákat követett el és a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás I., III. és IV. tételében foglaltak tekintetében jogellenesen ítélte oda a közbeszerzési szerződést a konzorciumtól eltérő ajánlattevő részére.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a jogellenes magatartásával kárt okozott a konzorciumnak, amelynek következtében a konzorcium a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás I., III. és IV. tételében foglaltak tekintetében nem tudta végrehajtani a közbeszerzési szerződést. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a jogellenes magatartásával kárt okozott a konzorciumnak, amelynek következtében a konzorcium a PO/2018–05/A4. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás I., III. és IV. tételében foglaltak tekintetében nem tudta végrehajtani a közbeszerzési szerződést.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/65

---

2019. április 22-én benyújtott kereset — Imagina Media Audiovisual kontra Bizottság

(T-269/19. sz. ügy)

(2019/C 213/63)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Imagina Media Audiovisual, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselők: P. Kuypers, N. Groot ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Ares(2019)856949. hivatkozási számú bizottsági határozatot, amennyiben a Bizottság kétéves kizárást alkalmazott a felperessel szemben, és felvette a felperest a korai felismerési és kizárási adatbázisba; (1) |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ares(2019)856949. hivatkozási számú bizottsági határozatot, amennyiben a Bizottság kétéves kizárást alkalmazott a felperessel szemben, és felvette a felperest a korai felismerési és kizárási adatbázisba; (1)

| — | kötelezze a Bizottságot a vitatott határozattal a felperesnek okozott kár megtérítésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a vitatott határozattal a felperesnek okozott kár megtérítésére;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor nem folytatott le saját felülvizsgálatot vagy elemzést, és megfelelő saját felülvizsgálat nélkül kizárólag az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumának megállapításait vette alapul, és tévesen értelmezte az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumának megállapításait. Ennek eredményeképpen a Bizottság tévesen értékelte a ténybeli helyzetet és ebből következően megsértette a gondossági kötelezettséget. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor nem folytatott le saját felülvizsgálatot vagy elemzést, és megfelelő saját felülvizsgálat nélkül kizárólag az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumának megállapításait vette alapul, és tévesen értelmezte az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumának megállapításait. Ennek eredményeképpen a Bizottság tévesen értékelte a ténybeli helyzetet és ebből következően megsértette a gondossági kötelezettséget.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság jogellenesen zárta ki a felperest, ily módon megsértette a 2018/1046 rendelet 136. cikke (1) bekezdésének c) pontját és a felperes védelemhez való jogát azáltal, hogy nem mondta ki egyértelműen, hogy pontosan mi minősül súlyos szakmai kötelességszegésnek. Ezenfelül annak megállapítása során, hogy a felperes a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokból is ki van zárva, a Bizottság állítólag tévesen alkalmazta a jogot, mivel az nem következik a megtámadott határozat rendelkező részéből, amelyben a felperest a sportban fennálló média- és marketingjogokhoz kapcsolódó magatartása miatt kizárták az aktuális uniós ügyekről történő audiovizuális anyagok készítésére irányuló közbeszerzési eljárásból, mivel ezek olyan eltérő piacok, amelyek nincsenek egymásra hatással, így a felperesnek az az Európai Unióval kötendő közbeszerzési szerződések tekintetében való megbízhatósága bizonyítható, továbbá annak megállapításakor, hogy a felperest ki kellene zárni, mivel a megtámadott határozat meghozatalakor nem állt a Bizottság rendelkezésére elegendő bizonyíték, és a felperes által az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumával kötött eljárásindítás mellőzésére irányuló megállapodás nem mondja ki a felperes vagy a felperes vezető tisztségviselője bűnösségét. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság jogellenesen zárta ki a felperest, ily módon megsértette a 2018/1046 rendelet 136. cikke (1) bekezdésének c) pontját és a felperes védelemhez való jogát azáltal, hogy nem mondta ki egyértelműen, hogy pontosan mi minősül súlyos szakmai kötelességszegésnek. Ezenfelül annak megállapítása során, hogy a felperes a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokból is ki van zárva, a Bizottság állítólag tévesen alkalmazta a jogot, mivel az nem következik a megtámadott határozat rendelkező részéből, amelyben a felperest a sportban fennálló média- és marketingjogokhoz kapcsolódó magatartása miatt kizárták az aktuális uniós ügyekről történő audiovizuális anyagok készítésére irányuló közbeszerzési eljárásból, mivel ezek olyan eltérő piacok, amelyek nincsenek egymásra hatással, így a felperesnek az az Európai Unióval kötendő közbeszerzési szerződések tekintetében való megbízhatósága bizonyítható, továbbá annak megállapításakor, hogy a felperest ki kellene zárni, mivel a megtámadott határozat meghozatalakor nem állt a Bizottság rendelkezésére elegendő bizonyíték, és a felperes által az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumával kötött eljárásindítás mellőzésére irányuló megállapodás nem mondja ki a felperes vagy a felperes vezető tisztségviselője bűnösségét.

| 3. | A harmadik, arra irányuló jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy határozott, hogy a kizárás a 2018/1046 rendelet 136. cikkének (3) bekezdése értelmében arányos, és ennélfogva amikor figyelmen kívül hagyta az Unió pénzügyi érdekeire és az Unióról kialakult képre gyakorolt hatást, valamint a magatartás óta eltelt időt. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra irányuló jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy határozott, hogy a kizárás a 2018/1046 rendelet 136. cikkének (3) bekezdése értelmében arányos, és ennélfogva amikor figyelmen kívül hagyta az Unió pénzügyi érdekeire és az Unióról kialakult képre gyakorolt hatást, valamint a magatartás óta eltelt időt.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy határozott, hogy a felperes által tett korrekciós intézkedések a 2018/1046 rendelet 136. cikke (6) bekezdésének az ezen rendelet 136. cikke (7) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontjára tekintettel átmenetiek és elégtelenek voltak. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy határozott, hogy a felperes által tett korrekciós intézkedések a 2018/1046 rendelet 136. cikke (6) bekezdésének az ezen rendelet 136. cikke (7) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontjára tekintettel átmenetiek és elégtelenek voltak.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód alapvető elvét azzal, hogy eltérően kezelte a felperest más olyan ajánlattevőkhöz képest, amelyek eljárásindítás mellőzésére irányuló megállapodást kötöttek az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumával. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód alapvető elvét azzal, hogy eltérően kezelte a felperest más olyan ajánlattevőkhöz képest, amelyek eljárásindítás mellőzésére irányuló megállapodást kötöttek az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumával.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a bizottság kárt okozott a felperesnek azzal, hogy jogellenesen úgy határozott, hogy a felperest ki kell zárni a 2018/1046 rendelettel szabályozott közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásokból. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a bizottság kárt okozott a felperesnek azzal, hogy jogellenesen úgy határozott, hogy a felperest ki kell zárni a 2018/1046 rendelettel szabályozott közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásokból.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/66

---

2019. április 23-án benyújtott kereset — Amazon Technologies kontra EUIPO (ring)

(T-270/19. sz. ügy)

(2019/C 213/64)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Amazon Technologies, Inc. (Seattle, Washington, Egyesült Államok) (képviselők: A. Klett és C. Mikyska ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a ring ábrás megjelölés tekintetében az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás -1 401 009. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az R 2211/2018-5. sz. ügyben 2019. február 12-én hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az ellenérdekű felet kötelezze a Törvényszék és az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve a felperes részéről ezen eljárások során felmerült szükséges költségeket. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű felet kötelezze a Törvényszék és az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve a felperes részéről ezen eljárások során felmerült szükséges költségeket.

Jogalapok

| — | A fellebbezési tanács azzal, hogy megtagadta a szóban forgó megjelölés védjegyoltalomban részesítését, megsértette az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontját, valamint (2) bekezdését. |
| --- | --- |

—

A fellebbezési tanács azzal, hogy megtagadta a szóban forgó megjelölés védjegyoltalomban részesítését, megsértette az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontját, valamint (2) bekezdését.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/67

---

2019. április 25-én benyújtott kereset — TO kontra EKSZ

(T-272/19. sz. ügy)

(2019/C 213/65)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: TO (képviselő: T. Generet ügyvéd)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKSZ munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának 2018. június 15-i határozatát, amelyben megállapította, hogy a felperes nem felel meg az egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek 82. cikke szerinti feltételeknek és nem alkalmazható a 3b. cikk szerinti szerződéses alkalmazottként; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKSZ munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának 2018. június 15-i határozatát, amelyben megállapította, hogy a felperes nem felel meg az egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek 82. cikke szerinti feltételeknek és nem alkalmazható a 3b. cikk szerinti szerződéses alkalmazottként;

| — | semmisítse meg az EKSZ munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának 2019. január 14-i, a felperes 2018. szeptember 14-én benyújtott panaszát elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKSZ munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságának 2019. január 14-i, a felperes 2018. szeptember 14-én benyújtott panaszát elutasító határozatát;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy a felperes részére fizessen meg az AC FG II szerződés alapján a 2017. november 1-jétől érvényes fizetési osztály szerinti egy éves díjazásnak megfelelő, 36 992,52 euróra értékelt kártérítést, amelynek összege az eljárás során még enyhén módosulhat; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy a felperes részére fizessen meg az AC FG II szerződés alapján a 2017. november 1-jétől érvényes fizetési osztály szerinti egy éves díjazásnak megfelelő, 36 992,52 euróra értékelt kártérítést, amelynek összege az eljárás során még enyhén módosulhat;

| — | kötelezze az EKSZ-t az alkalmazásának mellőzése miatt a nyugdíjjogosultságok terén elszenvedett veszteség kiszámítására; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t az alkalmazásának mellőzése miatt a nyugdíjjogosultságok terén elszenvedett veszteség kiszámítására;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a méltóságának és szakmai hírnevének megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a méltóságának és szakmai hírnevének megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget az egészségének és kiegyensúlyozottságának rongálása miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget az egészségének és kiegyensúlyozottságának rongálása miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001 rendeletnek az EKSZ általi megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001 rendeletnek az EKSZ általi megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 10 000 euró összeget az orvosi titok és a felperes orvosi aktájában szereplő személyes adatai bizalmas jellegének megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 10 000 euró összeget az orvosi titok és a felperes orvosi aktájában szereplő személyes adatai bizalmas jellegének megsértése miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén;

| — | kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a felperes ellen irányuló rágalmazás és lejáratás miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EKSZ-t, hogy fizessen meg a felperes számára 15 000 euró összeget a felperes ellen irányuló rágalmazás és lejáratás miatti nem vagyoni kártérítés jogcímén;

| — | az EKSZ-t kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKSZ-t kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 33. cikk második bekezdésének és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 82. és 83. cikkének, az arányosság és a kontradiktórius eljárás elvének, a megfelelő ügyintézéshez és a gondoskodáshoz való jognak, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, a pártatlan és méltányos kezeléshez való jognak és bármiféle lelki zaklatás tilalmának megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 33. cikk második bekezdésének és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 82. és 83. cikkének, az arányosság és a kontradiktórius eljárás elvének, a megfelelő ügyintézéshez és a gondoskodáshoz való jognak, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, a pártatlan és méltányos kezeléshez való jognak és bármiféle lelki zaklatás tilalmának megsértésére hivatkozik.

| 2. | A második jogalap a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2000. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet 102. o.) és az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2000. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet 102. o.) és az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének megsértésén alapul.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/68

---

2019. április 24-én benyújtott kereset — Target Ventures Group kontra EUIPO — Target Partners (TARGET VENTURES)

(T-274/19. sz. ügy)

(2019/C 213/66)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Target Ventures Group Ltd (Road Town. Brit Virgin-szigetek) (képviselők: T. Dolde, P. Homann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Target Partners GmbH (München, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: TARGET VENTURES európai uniós szóvédjegy — 13 685 565. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. február 4-én hozott határozata (R 1685/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére az EUIPO törlési osztálya és fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére az EUIPO törlési osztálya és fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/69

---

2019. április 24-én benyújtott kereset — PNB Banka és társai kontra EKB

(T-275/19. sz. ügy)

(2019/C 213/67)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: PNB Banka AS (Riga, Lettország),  CR (*1),  CT (*1) (képviselők: O. Behrends és M. Kirchner ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (EKB)

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB 2019. február 14-i határozatát, amely a PNB Panka AS és a csoportjába tartozó társaságok helyiségeiben történő helyszíni ellenőrzésre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB 2019. február 14-i határozatát, amely a PNB Panka AS és a csoportjába tartozó társaságok helyiségeiben történő helyszíni ellenőrzésre vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tíz jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a helyszíni ellenőrzés elvégzésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontjában a PNB Panka tekintetében nem az EKB volt a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a helyszíni ellenőrzés elvégzésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontjában a PNB Panka tekintetében nem az EKB volt a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet (1) 12. cikke értelmében nem volt „szükséges”. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet (1) 12. cikke értelmében nem volt „szükséges”.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem gyakorolta megfelelően az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti mérlegelési jogkörét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem gyakorolta megfelelően az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti mérlegelési jogkörét.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az arányosság elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az arányosság elvét.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a felperesek meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a felperesek meghallgatáshoz való jogát.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy az adott ügy valamennyi releváns szempontját gondosan és pártatlanul vizsgálja meg és értékelje. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy az adott ügy valamennyi releváns szempontját gondosan és pártatlanul vizsgálja meg és értékelje.

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy a határozatát megfelelően indokolja. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy a határozatát megfelelően indokolja.

| 8. | A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvét.

| 9. | A kilencedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az egyenlő bánásmód elvét, és a felpereseket hátrányos megkülönböztetésben részesítette. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az egyenlő bánásmód elvét, és a felpereseket hátrányos megkülönböztetésben részesítette.

| 10. | A tizedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 19. cikkét és (75) preambulumbekezdését, valamint visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

10.

A tizedik, arra alapított jogalap, hogy az EKB megsértette az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 19. cikkét és (75) preambulumbekezdését, valamint visszaélt hatáskörével.

---

(*1)  Törölt vagy áthelyezett információ a személyes és/vagy bizalmas jellegű adatok védelme érdekében.

(1)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.).

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/71

---

2019. április 26-án benyújtott kereset — BK kontra Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

(T-277/19. sz. ügy)

(2019/C 213/68)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: BK (képviselők: B. Christianos, A. Skoulikis, D. Karagounis dikigoroi)

Alperes: Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak az igazgatási vezető 2018. szeptember 18-i elektronikus levelében szereplő megtámadott határozatát, és a kinevezésre jogosult hatóságnak a panaszt elutasító hallgatólagos határozatát. Következésképen az EASO-nak visszamenőleg meg kell tennie az EUMSZ 266. cikk szerinti szükséges intézkedéseket a Törvényszék ítéletének végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak az igazgatási vezető 2018. szeptember 18-i elektronikus levelében szereplő megtámadott határozatát, és a kinevezésre jogosult hatóságnak a panaszt elutasító hallgatólagos határozatát. Következésképen az EASO-nak visszamenőleg meg kell tennie az EUMSZ 266. cikk szerinti szükséges intézkedéseket a Törvényszék ítéletének végrehajtása érdekében;

| — | az alperest kötelezze a felperes valamennyi költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes valamennyi költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a bizalomvédelem elvének megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a bizalomvédelem elvének megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség, következésképpen az EUMSZ 263. cikk értelmében vett lényeges eljárási követelmény megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség, következésképpen az EUMSZ 263. cikk értelmében vett lényeges eljárási követelmény megsértésére alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a ténybeli tévedést tartalmazó megtámadott határozat elégtelen indokolására alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a ténybeli tévedést tartalmazó megtámadott határozat elégtelen indokolására alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amennyiben a határozat nem veszi figyelembe a szolgálat érdekeit és az adminisztráció gondossági kötelezettségét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amennyiben a határozat nem veszi figyelembe a szolgálat érdekeit és az adminisztráció gondossági kötelezettségét.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/71

---

2019. április 26-án benyújtott kereset — Aurora kontra CPVO — SESVanderhave (M 02205)

(T-278/19. sz. ügy)

(2019/C 213/69)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Aurora Srl (Padova, Olaszország) (képviselő: L.-B. Buchman ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: SESVanderhave NV (Tienen, Belgium)

A CPVO előtti eljárás adatai

Az érintett közösségi növényfajta-oltalom jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

Az érintett közösségi növényfajta: az UE 15118. számon bejegyzett közösségi növényfajta-oltalom, M 02205 cukorrépafajta

A CPVO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: a CPVO fellebbezési tanácsának 2019. február 27-én hozott határozata (R A010/2013-RENV. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a megtámadott határozat tévesen alkalmazta a Törvényszék (ötödik tanács) 2017. november 23-i, T-140/15. sz. ítéletét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a megtámadott határozat tévesen alkalmazta a Törvényszék (ötödik tanács) 2017. november 23-i, T-140/15. sz. ítéletét;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot, helyezze hatályon kívül a CPVO 2013. szeptember 23-i NN010 határozatát, és adjon helyt az UE 15118. számon bejegyzett közösségi növényfajta-oltalom felperes által 2012. augusztus 28-án felvetett vitatásának; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot, helyezze hatályon kívül a CPVO 2013. szeptember 23-i NN010 határozatát, és adjon helyt az UE 15118. számon bejegyzett közösségi növényfajta-oltalom felperes által 2012. augusztus 28-án felvetett vitatásának;

és ennek következményeképp:

| — | nyilvánítsa az UE 15118. számon bejegyzett közösségi növényfajta-oltalmat ab initio érvénytelennek; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa az UE 15118. számon bejegyzett közösségi növényfajta-oltalmat ab initio érvénytelennek;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. cikke alapján az alperest kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére, beleértve az esetleges beavatkozó felek költségeit. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. cikke alapján az alperest kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére, beleértve az esetleges beavatkozó felek költségeit.

Jogalap

| — | A jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértése; |
| --- | --- |

—

A jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértése;

| — | Szolgálati kötelességszegés és az igazságszolgáltatás megtagadása. |
| --- | --- |

—

Szolgálati kötelességszegés és az igazságszolgáltatás megtagadása.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/73

---

2019. április 30-án benyújtott kereset — Highgate Capital Management kontra Bizottság

(T-280/19. sz. ügy)

(2019/C 213/70)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Highgate Capital Management LLP (London, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Struys ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes panszát elutasító bizottsági határozatot (SA.53105 ügy — A Piraeus Bank Bulgaria értékesítésén keresztül az Eurobank Ergasias részére nyújtott állítólagos támogatás) legalábbis annyiban, amennyiben az az SA.43364 ügyben és az SA.43363 ügyben tett szerkezetátalakítási kötelezettségvállalásokra vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes panszát elutasító bizottsági határozatot (SA.53105 ügy — A Piraeus Bank Bulgaria értékesítésén keresztül az Eurobank Ergasias részére nyújtott állítólagos támogatás) legalábbis annyiban, amennyiben az az SA.43364 ügyben és az SA.43363 ügyben tett szerkezetátalakítási kötelezettségvállalásokra vonatkozik;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság határozata nem tartott tiszteletben alapvető eljárási követelményeket, és megsértette a következőket:






  — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 24. cikkének (2) bekezdését és az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexének (2) 72. pontját; |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság határozata nem tartott tiszteletben alapvető eljárási követelményeket, és megsértette a következőket:

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 24. cikkének (2) bekezdését és az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexének (2) 72. pontját;

| — | a felperes meghallgatáshoz való jogát; |
| --- | --- |

—

a felperes meghallgatáshoz való jogát;

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 296. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (2) bekezdése által védelemben részesített indokolási kötelezettséget; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 296. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (2) bekezdése által védelemben részesített indokolási kötelezettséget;

| — | a felperes jogorvoslathoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke által védelemben részesített jogát. |
| --- | --- |

—

a felperes jogorvoslathoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke által védelemben részesített jogát.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy i. a Piraeus Bank részére nyújtott állami támogatással összefüggésben az SA.43364 ügyben, valamint ii. az Eurobank Ergasias részére nyújtott állami támogatással összefüggésben az SA.43363 ügyben tett kötelezettségvállalások ratione temporis nem alkalmazhatók, mivel a Piraeus Bank Bulgaria megszüntetésére és értékesítésére 2018. december 31-ét követően kerül sor. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy i. a Piraeus Bank részére nyújtott állami támogatással összefüggésben az SA.43364 ügyben, valamint ii. az Eurobank Ergasias részére nyújtott állami támogatással összefüggésben az SA.43363 ügyben tett kötelezettségvállalások ratione temporis nem alkalmazhatók, mivel a Piraeus Bank Bulgaria megszüntetésére és értékesítésére 2018. december 31-ét követően kerül sor.

---

(1)  HL 2015. L 248., 9. o.

(2)  HL 2018. C 253., 14. o.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/74

---

2019. április 30-án benyújtott kereset — Ciprus kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)

(T-281/19. sz. ügy)

(2019/C 213/71)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselők: S. Malynicz QC [Queen's Counsel], S. Baran barrister, V. Marsland solicitor)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Filotas Bellas & Yios AE (Alexandreia Imathias, Görögország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy:„Halloumi χαλούμι Vermion grill cheese/grill est/grill kase M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927” európai uniós ábrás védjegy — 12 172 276. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. február 15-én hozott határozata (R 2298/2017-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a saját, valamint a törlést kérelmező fél költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a saját, valamint a törlést kérelmező fél költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/75

---

2019. április 30-án benyújtott kereset — Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi kontra EUIPO — Filotas Bellas & Yios (Halloumi χαλλούμι Vermion grill cheese M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927)

(T-282/19. sz. ügy)

(2019/C 213/72)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi (Nicosia, Ciprus) (képviselők: S. Malynicz QC [Queen's Counsel], S. Baran barrister, V. Marsland solicitor)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Filotas Bellas & Yios AE (Alexandreia Imathias, Görögország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy:„Halloumi χαλλούμι Vermion grill cheese/grill est/grill kase M BELAS PREMIUM GREEK DAIRY SINCE 1927” európai uniós ábrás védjegy — 12 172 276. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. február 15-én hozott határozata (R 2295/2017-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a saját, valamint a törlést kérelmező fél költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a saját, valamint a törlést kérelmező fél költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/76

---

2019. május 2-án benyújtott kereset — SGI Studio Galli Ingegneria kontra Bizottság

(T-285/19. sz. ügy)

(2019/C 213/73)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: SGI Studio Galli Ingegneria Srl (Róma, Olaszország) (képviselők: F. Marini, V. Catenacci és R. Viglietta ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg és mondja ki, hogy a felperes nem köteles arra, hogy az Európai Bizottság számára megfizesse a 2019. február 22-én kézbesített 3241902288. sz. terhelési értesítésben, és legutóbb a 2019. április 29-én kézbesített Ref. Ares(2019)2858540 értesítésben szereplő összegeket, amelyeket a Bizottság a támogatás visszafizetése és Liquidated damages jogcímén követel azon okból, hogy a Studio Galli Ingegneria bizonyítottan nem teljesítette a Grant Agreement n. 619120-t a „MARSOL” elnevezésű projekt támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg és mondja ki, hogy a felperes nem köteles arra, hogy az Európai Bizottság számára megfizesse a 2019. február 22-én kézbesített 3241902288. sz. terhelési értesítésben, és legutóbb a 2019. április 29-én kézbesített Ref. Ares(2019)2858540 értesítésben szereplő összegeket, amelyeket a Bizottság a támogatás visszafizetése és Liquidated damages jogcímén követel azon okból, hogy a Studio Galli Ingegneria bizonyítottan nem teljesítette a Grant Agreement n. 619120-t a „MARSOL” elnevezésű projekt támogatása tekintetében;

| — | állapítsa meg és mondja ki, hogy nem állnak fenn a Bizottság által vitatott kötelezettségszegések; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg és mondja ki, hogy nem állnak fenn a Bizottság által vitatott kötelezettségszegések;

| — | állapítsa meg a 2018. december 19-ipreinformation letter, az OLAF vizsgálati jelentése, a 2019, február 22-i terhelési értesítés, az ezt követő 2019. április 2-i felszólítás, a követelt összeg újbóli meghatározására vonatkozó értesítés, valamint az SGI 2019. április 29-i kérelmei elutasításának — Ref.Ares(2019)2858540 jogellenességét, érvénytelenségét, valamint megalapozatlanságát; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a 2018. december 19-ipreinformation letter, az OLAF vizsgálati jelentése, a 2019, február 22-i terhelési értesítés, az ezt követő 2019. április 2-i felszólítás, a követelt összeg újbóli meghatározására vonatkozó értesítés, valamint az SGI 2019. április 29-i kérelmei elutasításának — Ref.Ares(2019)2858540 jogellenességét, érvénytelenségét, valamint megalapozatlanságát;

| — | állapítsa meg és mondja ki, hogy nem áll fenn a Bizottság állítólagos követelése; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg és mondja ki, hogy nem áll fenn a Bizottság állítólagos követelése;

| — | állapítsa meg és mondja ki, hogy a felperes jogosult a Bizottság által a Grant Agreement n. 619120 értelmében a „MARSOL” projekt tekintetében kifizetett támogatásra; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg és mondja ki, hogy a felperes jogosult a Bizottság által a Grant Agreement n. 619120 értelmében a „MARSOL” projekt tekintetében kifizetett támogatásra;

| — | másodlagosan állapítsa meg és mondja ki, hogy a Bizottság általi visszatéríttetés tárgyát képező összeg nem lehet nagyobb, mint 100 044,99 euró; |
| --- | --- |

—

másodlagosan állapítsa meg és mondja ki, hogy a Bizottság általi visszatéríttetés tárgyát képező összeg nem lehet nagyobb, mint 100 044,99 euró;

| — | harmadlagosan kötelezze a Bizottságot, hogy jogalap nélküli gazdagodás jogcímén térítse meg az SGI számára a MARSOL projekt megvalósítása tekintetében viselt költségeket. |
| --- | --- |

—

harmadlagosan kötelezze a Bizottságot, hogy jogalap nélküli gazdagodás jogcímén térítse meg az SGI számára a MARSOL projekt megvalósítása tekintetében viselt költségeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a szerződéses jóhiszeműség elvének megsértésén, a védelemhez való jognak a vizsgálati tevékenység lezárását követő szakaszban történő megsértésén, a hatékony jogorvoslathoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 47. cikke szerinti jog megsértésén, a Charta 41. cikke értelmében vett, megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésén, a Charta 42. cikke szerinti, az iratokhoz való hozzáférés jogának megsértésén, valamint a Grant Agreement II.22. cikkének és a belga polgári törvénykönyv . cikkének megsértésén alapul.






  — | A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a felperes által benyújtott, az eljárás felfüggesztése, valamint az OLAF vizsgálati dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelmet, hanem pusztán csak a terhelési értesítést bocsátotta ki, illetve az ezt követő felszólításokat annak ellenére, hogy a társaságnak nem volt lehetősége, hogy válaszoljon az OLAF végleges jelentésére, belső problémák miatt. Ebből a szerződéses jóhiszeműség elvének, valamint a hatékony védelemhez való jog megsértése következett, mind az eljárás keretében, mind pedig a Törvényszék előtt. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a szerződéses jóhiszeműség elvének megsértésén, a védelemhez való jognak a vizsgálati tevékenység lezárását követő szakaszban történő megsértésén, a hatékony jogorvoslathoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 47. cikke szerinti jog megsértésén, a Charta 41. cikke értelmében vett, megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésén, a Charta 42. cikke szerinti, az iratokhoz való hozzáférés jogának megsértésén, valamint a Grant Agreement II.22. cikkének és a belga polgári törvénykönyv . cikkének megsértésén alapul.

—

A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a felperes által benyújtott, az eljárás felfüggesztése, valamint az OLAF vizsgálati dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelmet, hanem pusztán csak a terhelési értesítést bocsátotta ki, illetve az ezt követő felszólításokat annak ellenére, hogy a társaságnak nem volt lehetősége, hogy válaszoljon az OLAF végleges jelentésére, belső problémák miatt. Ebből a szerződéses jóhiszeműség elvének, valamint a hatékony védelemhez való jog megsértése következett, mind az eljárás keretében, mind pedig a Törvényszék előtt.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy nem áll fenn a vitatott kötelezettségszegés, nem létezik a Bizottság állítólagos követelése, az OLAF vizsgálati jelentése jogellenes és megalapozatlan, következésképpen a pre-information letter és a Bizottság terhelési értesítése is, az ártatlanság vélelme, a bizonyítási teher és a méltányosság elvének megsértése a 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében, valamint a bizonyítékok téves értékelése és a belga polgári törvénykönyv . cikkének megsértése.






  — | A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy azok a kötelezettségszegések, amelyek alapján a Bizottság a visszatérítést követeli, nem megalapozottak, amint azt a benyújtott dokumentumok is bizonyítják. A személyzet munkaideje és költségei megfelelő módon kerültek elszámolásra valamennyi, a projekthez erőforrás tekintetében, és megfelelnek a Bizottság kérelmének. Nincsenek átfedések az erőforrások és az egyéb támogatott projektek között. Az OLAF kifogási, amelyekre a Bizottság a visszatéríttetés iránt követelését alapozza, más projektekre vonatkoznak. A bizonyítási teher nem fordult meg. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy nem áll fenn a vitatott kötelezettségszegés, nem létezik a Bizottság állítólagos követelése, az OLAF vizsgálati jelentése jogellenes és megalapozatlan, következésképpen a pre-information letter és a Bizottság terhelési értesítése is, az ártatlanság vélelme, a bizonyítási teher és a méltányosság elvének megsértése a 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében, valamint a bizonyítékok téves értékelése és a belga polgári törvénykönyv . cikkének megsértése.

—

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy azok a kötelezettségszegések, amelyek alapján a Bizottság a visszatérítést követeli, nem megalapozottak, amint azt a benyújtott dokumentumok is bizonyítják. A személyzet munkaideje és költségei megfelelő módon kerültek elszámolásra valamennyi, a projekthez erőforrás tekintetében, és megfelelnek a Bizottság kérelmének. Nincsenek átfedések az erőforrások és az egyéb támogatott projektek között. Az OLAF kifogási, amelyekre a Bizottság a visszatéríttetés iránt követelését alapozza, más projektekre vonatkoznak. A bizonyítási teher nem fordult meg.

| 3. | A harmadik, az arányosság, a méltányosság és a szerződéses jóhiszeműség elvének megsértésére, valamint a Grant Agreement II.22. cikkének megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette az arányosság elvét, amikor a felperesnek nyújtott teljes támogatást követelte annak ellenére, hogy a vizsgálati eljárás csak a projektben részt vevő két szakember tekintetében ismert el hiányosságokat. A Bizottság a személyzet tekintetében felmerülttől eltérő minden utólagos közvetlen költséget és közvetett költséget követelt. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság, a méltányosság és a szerződéses jóhiszeműség elvének megsértésére, valamint a Grant Agreement II.22. cikkének megsértésére alapított jogalap

—

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette az arányosság elvét, amikor a felperesnek nyújtott teljes támogatást követelte annak ellenére, hogy a vizsgálati eljárás csak a projektben részt vevő két szakember tekintetében ismert el hiányosságokat. A Bizottság a személyzet tekintetében felmerülttől eltérő minden utólagos közvetlen költséget és közvetett költséget követelt.

| 4. | A másodlagosan hivatkozott negyedik, az Európai Bizottság jogalap nélküli gazdagodásáért való kártérítési jogra alapított jogalap






  — | A felperes szerint ugyanis fennállnak a kereset benyújtásának feltételei, vagyis az egyik szerződéses fél gazdagodása és a másik szerződéses fél szegényedése, valamint a gazdagodás és a szegényedés közötti okozati kapcsolat. |
| --- | --- | --- |

4.

A másodlagosan hivatkozott negyedik, az Európai Bizottság jogalap nélküli gazdagodásáért való kártérítési jogra alapított jogalap

—

A felperes szerint ugyanis fennállnak a kereset benyújtásának feltételei, vagyis az egyik szerződéses fél gazdagodása és a másik szerződéses fél szegényedése, valamint a gazdagodás és a szegényedés közötti okozati kapcsolat.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/78

---

2019. május 3-án benyújtott kereset — Azarov kontra Tanács

(T-286/19. sz. ügy)

(2019/C 213/74)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Mykola Yanovych Azarov (Kijev, Ukrajna) (képviselők: G. Lansky és A. Egger ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot (HL 2019. L 64., 7. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.), valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet (HL 2019. L 64., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.) a felperesre vonatkozó részükben; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot (HL 2019. L 64., 7. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.), valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet (HL 2019. L 64., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.) a felperesre vonatkozó részükben;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 64. cikke alapján hozzon pervezető intézkedéseket, nevezetesen a következőket:






  a) | a Tanács arra való felhívása, hogy nyújtson be iratokat a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásának, valamint a kifogások megalapozottságának a vizsgálatáról; |
| --- | --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 64. cikke alapján hozzon pervezető intézkedéseket, nevezetesen a következőket:

a)

a Tanács arra való felhívása, hogy nyújtson be iratokat a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásának, valamint a kifogások megalapozottságának a vizsgálatáról;

| b) | az Európai Külügyi Szolgálat arra való felhívása, hogy nyújtson be iratokat a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásának a vizsgálatáról; és |
| --- | --- |

b)

az Európai Külügyi Szolgálat arra való felhívása, hogy nyújtson be iratokat a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásának a vizsgálatáról; és

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanácsot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset egyetlen jogalapon alapul, miszerint a megtámadott jogi aktusok esetében nyilvánvaló értékelési hibát követtek el.

A felperes először is arra hivatkozik, hogy az alperes megsértette az alaki vizsgálati kötelezettségeket, különösen az önálló vizsgálat, a hatáskör vizsgálata, valamint a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartása tekintetében. Ezzel összefüggésben az alperes nem teljesítette a Bíróság 2018. december 19-i Azarov kontra Tanács ítéletében (C-530/17 P, EU:C:2018:1031) támasztott követelményeket.

A felperes hivatkozik továbbá az indokolási kötelezettség alperes általi megsértésére, mivel ez utóbbi nem vizsgálta meg a felperessel szemben felhozott kifogások megalapozottságát.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/79

---

2019. május 3-án benyújtott kereset — Divaro kontra EUIPO — Grendene (IPANEMA)

(T-288/19. sz. ügy)

(2019/C 213/75)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Divaro, SA (Oviedo, Spanyolország) (képviselők: M. Santos Quintana és M. A. Fernández Munárriz ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Grendene, SA (Sobral, Brazília)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: IPANEMA európai uniós ábrás védjegy — 14 180 038. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. február 22-én hozott határozata (R 1785/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács 2019. február 22-i határozatát (R 1782/2018-2. sz. ügy); |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács 2019. február 22-i határozatát (R 1782/2018-2. sz. ügy);

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2018. július 10-i határozatát (B 2 598 285. sz. felszólalás); |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2018. július 10-i határozatát (B 2 598 285. sz. felszólalás);

| — | nyilvánítsa a felszólalással érintett, 14 180 038. sz. védjegybejelentésben szereplő védjegyet a bejelentésben szereplő valamennyi áru tekintetében lajstromozhatónak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felszólalással érintett, 14 180 038. sz. védjegybejelentésben szereplő védjegyet a bejelentésben szereplő valamennyi áru tekintetében lajstromozhatónak;

| — | az alperest kötelezze a saját költségein felül a felperes részéről felmerült költségek viselésére is. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a saját költségein felül a felperes részéről felmerült költségek viselésére is.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/80

---

2019. május 3-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása)

(T-290/19. sz. ügy)

(2019/C 213/76)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Németország) (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: az Európai Uniót megjelölő ábrás védjegy nemzetközi lajstromozása (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása) — 1 375 540. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. február 13-án hozott határozata (R 1918/2018-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/80

---

2019. május 3-án benyújtott kereset — Klymenko kontra Tanács

(T-295/19. sz. ügy)

(2019/C 213/77)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Oleksandr Viktorovych Klymenko (Moszkva, Oroszország) (képviselő: M. Phelippeau ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa Oleksandr Viktorovych Klymenko keresetét elfogadhatóak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa Oleksandr Viktorovych Klymenko keresetét elfogadhatóak;

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot;

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. és 91. cikke alapján az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. és 91. cikke alapján az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az indokolási kötelezettség megsértésre alapított jogalap, amennyiben a megtámadott jogi aktusokat nem kellően indokolták. |
| --- | --- |

1.

Az első, az indokolási kötelezettség megsértésre alapított jogalap, amennyiben a megtámadott jogi aktusokat nem kellően indokolták.

| 2. | A második, az uniós jog alapelvei által — az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében — biztosított védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, az uniós jog alapelvei által — az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében — biztosított védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a jogi alap hiányára alapított jogalap, mivel az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke nem képezheti a felperessel szemben hozott korlátozó intézkedés jogi alapját. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a jogi alap hiányára alapított jogalap, mivel az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke nem képezheti a felperessel szemben hozott korlátozó intézkedés jogi alapját.

| 4. | A negyedik, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel a felperes azt igazoló bizonyítékokat hozott fel, hogy nem állt rendelkezésre a büntetőeljárást megalapozó kellő ténybeli alap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel a felperes azt igazoló bizonyítékokat hozott fel, hogy nem állt rendelkezésre a büntetőeljárást megalapozó kellő ténybeli alap.

| 5. | Az ötödik, a tulajdonhoz való jog megsértésére alapított jogalap, amely az uniós jog alapelve és azt az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke védi. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a tulajdonhoz való jog megsértésére alapított jogalap, amely az uniós jog alapelve és azt az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke védi.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/82

---

2019. május 6-án benyújtott kereset — Sumol + Compas Marcas kontra EUIPO — Heretat Mont-Rubi (SUM011)

(T-296/19. sz. ügy)

(2019/C 213/78)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sumol + Compas Marcas, SA (Carnaxide, Portugália) (képviselők: J. Pimenta és A. Sebastião ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Heretat Mont-Rubi, SA (Font-Rubi, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: SUM011 európai uniós szóvédjegy — 13 761 168. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. február 12-én hozott határozata (R 1662/2018-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és rendelje el a 13 761 168. sz. európai uniós védjegybejelentésnek a 35. és a 39 osztályba tartozó fennmaradó szolgáltatások tekintetében való elutasítását; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és rendelje el a 13 761 168. sz. európai uniós védjegybejelentésnek a 35. és a 39 osztályba tartozó fennmaradó szolgáltatások tekintetében való elutasítását;

| — | az ellenérdekű feleket kötelezze a jelen eljárás költségeinek, valamint az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű feleket kötelezze a jelen eljárás költségeinek, valamint az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/83

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — OLX kontra EUIPO — Stra (STRADIA)

(T-508/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/79)

Az eljárás nyelve: angol

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 373., 2018.10.15.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/83

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XK kontra Bizottság

(T-543/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/80)

Az eljárás nyelve: francia

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 399., 2018.11.5.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/83

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — XM és társai kontra Bizottság

(T-546/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/81)

Az eljárás nyelve: francia

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 399., 2018.11.5.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/84

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YQ kontra Bizottság

(T-570/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/82)

Az eljárás nyelve: francia

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 408., 2018.11.12.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/84

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YR kontra Bizottság

(T-571/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/83)

Az eljárás nyelve: francia

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 408., 2018.11.12.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/84

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — YS kontra Bizottság

(T-572/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/84)

Az eljárás nyelve: francia

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 408., 2018.11.12.

---

| 2019.6.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/85

---

A Törvényszék 2019. április 30-i végzése — Bronckers kontra Bizottság

(T-746/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 213/85)

Az eljárás nyelve: angol

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 72., 2019.2.25.

---